2/A. § Ha e törvény rendelkezései alapján a hazai anyakönyvezést végző hatóság jár el, eljárására a „Hazai anyakönyvezés” alcím eltérő rendelkezése hiányában az anyakönyvvezető eljárására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
2/B. §3 Az e törvény hatálya alá tartozó eljárásokban a bejegyzett élettársi kapcsolatról, az ezzel összefüggő, valamint az élettársi viszony igazolásának megkönnyítéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi XXIX. törvény 3. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók.
Értelmező rendelkezések4
i) munkaszüneti nap: január 1., március 15., húsvét, május 1., pünkösd, július 1., augusztus 20., október 23., november 1. és december 24–26.,
o) személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvány: a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény 29. § (4) bekezdésében meghatározott igazolványok.
Hatáskör5
d)6 névváltoztatási ügyben a központi anyakönyvi szerv
(3)7 A házassági névviselési forma módosítása iránti kérelemről az anyakönyvvezető, ha a házasságot külföldön kötötték, a hazai anyakönyvezést végző hatóság dönt.
(5) A hazai anyakönyvezés kivételével a fővárosi és megyei kormányhivatal a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel teljesíti az anyakönyvi bejegyzést, ha annak alapja nem magyar állampolgár anyától származó, Magyarországon született gyermekre vagy nem magyar állampolgár apa által tett teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat vagy külföldi okirat, kivéve, ha az anyakönyvi bejegyzés teljesítéséről való döntésre a házassági ügyekben és a szülői felelősségre vonatkozó eljárásokban a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, illetve az 1347/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2003. november 27-i 2201/2003 EK tanácsi rendelet az irányadó.
(7)8 Anyakönyvi okirat kiállítására az (1) bekezdésben meghatározott szervek, valamint a hivatásos konzuli tisztviselő jogosultak. A hazai anyakönyvezést végző hatóság és a fővárosi és megyei kormányhivatal az adatoknak a bejegyzésre irányuló eljárásban általa teljesített bejegyzésével összefüggésben jogosult anyakönyvi okirat kiállítására. A központi anyakönyvi szerv az adatoknak a bejegyzésre irányuló eljárásban általa teljesített bejegyzésével, valamint az 5. § (2) bekezdésében és a 89. § (4) bekezdésében foglalt feladataival összefüggésben jogosult anyakönyvi okirat kiállítására. Ha a névváltoztatás iránti kérelmet hivatásos konzuli tisztviselőnél nyújtották be, a névváltoztatási eljárással összefüggésben az anyakönyvi kivonatot a hivatásos konzuli tisztviselő állítja ki.
5. § (1)9 A központi anyakönyvi szerv dönt a névváltoztatási kérelemről.
(2)10 A külföldi felhasználás céljából kiadott anyakönyvi okirat diplomáciai felülhitelesítéséhez szükséges közbenső felülhitelesítését a központi anyakönyvi szerv végzi.
6. § A központi nyilvántartó szerv működteti az elektronikus anyakönyvi nyilvántartást és ellátja az e törvényben meghatározott adatkezelési műveleteket.
7. § (1)11 A születést, a házasságkötést, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését és a halálesetet az az anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe, akinek illetékességi területén az történt.
8. §12 (1) A mozgó járművön történt halálesetet az az anyakönyvvezető jegyzi be az anyakönyvbe, akinek az illetékességi területén a holttestet a járműről leemelték.
10. § A hazai anyakönyvezést végző hatóság anyakönyvezi
e)13 a Magyarországon lakóhellyel rendelkező hontalan személy külföldön történt születését, házasságkötését, bejegyzett élettársi kapcsolata létesítését, valamint halálesetét, ha a bejegyzést olyan személy kéri, akinek a magyarországi anyakönyvezéshez érdeke fűződik.
11. §14 (1) Ha nem állapítható meg, hogy az anyakönyvi esemény bekövetkezésének időpontjában melyik anyakönyvvezető lett volna illetékes, vagy az eredetileg vezetett anyakönyvek külföldön vannak, az anyakönyvi bejegyzés teljesítésére a hazai anyakönyvezést végző hatóság az illetékes.
(2)15 A házassági névviselési forma módosítására irányuló eljárás lefolytatására a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezető illetékes.
12. §17 (1) Az anyakönyvbe bejegyzett vagy bejegyezhető adatról kért anyakönyvi okirat kiállítására az az anyakönyvvezető vagy hivatásos konzuli tisztviselő illetékes, akinél az anyakönyvi okirat kiállítását kérték.
(2)18 A papír alapú anyakönyvbe bejegyzett, de az elektronikus anyakönyvbe be nem jegyezhető adatról kért hatósági bizonyítvány kiállítására a nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság illetékes.
(3)19 Az elektronikus anyakönyvbe még be nem jegyzett anyakönyvi bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi okirat kiállítására a nyilvántartó anyakönyvvezető vagy hazai anyakönyvezést végző hatóság illetékes. Az elektronikus anyakönyvben szereplő bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi okirat kiállítására az anyakönyvi okirat iránti kérelemben megjelölt kézbesítési cím szerinti anyakönyvvezető illetékes. Ha a kérelmező az elektronikus anyakönyvben szereplő bejegyzésről elektronikus úton igényelt anyakönyvi kivonatot személyesen kívánja átvenni, az anyakönyvi okirat kiállítására az anyakönyvi okirat kiállítása iránti kérelemben az átvétel helyeként megjelölt települési önkormányzat anyakönyvvezetője illetékes.
12/A. §20 (1) Az apai elismerő nyilatkozatot és – ha azt nem az apai elismerő nyilatkozattal együtt tették meg – az apai elismerő nyilatkozathoz szükséges hozzájáruló nyilatkozatot az az anyakönyvvezető rögzíti az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, aki előtt a nyilatkozatot tették.
ab)21 a konzul előtt tett nyilatkozatot a központi anyakönyvi szerv,
b) – ha a gyermek a nyilatkozattétel időpontjában már megszületett – a születést nyilvántartó anyakönyvvezető, illetve a hazai anyakönyvezést végző hatóság
Szakmai irányítás és felügyelet
13. § (1)22 A központi anyakönyvi szerv – e feladatok tekintetében – ellátja az anyakönyvi eljárás lefolytatására hatáskörrel rendelkező szervek szakmai irányítását.
(2)23 Az anyakönyvvezető tevékenysége felett a fővárosi és megyei kormányhivatal gyakorol felügyeletet.
(3)24 A fővárosi és megyei kormányhivatal a 4. § (5) és (6) bekezdésében meghatározott döntésével szemben benyújtott fellebbezést a központi anyakönyvi szerv bírálja el.
(2)25 Okirat bemutatása helyett személyes nyilatkozat tehető, ha az okirat a központi anyakönyvi szerv által kiadott írásbeli nyilatkozat szerint nem szerezhető be külföldről. A központi anyakönyvi szerv a nyilatkozat megtétele előtt a külpolitikáért felelős miniszternek vagy az okiratot kiállító állam Magyarországra akkreditált külképviseletének az állásfoglalását kérheti.
(3)26 A (3a) és (3b) bekezdésben meghatározott kivétellel a külföldön kiállított okirat – ha nemzetközi szerződésből, illetve viszonossági gyakorlatból más nem következik – a magyar törvény szerinti bizonyító erővel csak akkor rendelkezik, ha azt a hivatásos konzuli tisztviselő diplomáciai felülhitelesítéssel látta el. A nem magyar nyelven kiállított okirat – ha az ügyfajtára vonatkozó jogszabály másként nem rendelkezik – csak hiteles magyar fordítással ellátva fogadható el.
(3b)28 A külföldi állam Magyarországon működő külképviselete által kiállított anyakönyvi okirat diplomáciai felülhitelesítés nélkül is elfogadható.
14/A. §29 (1) Ha a bejegyzés alapja külföldi bíróság vagy más hatóság házassági ügyben vagy bejegyzett élettársi kapcsolat ügyében hozott határozata, a fővárosi és megyei kormányhivatal a határozat elfogadhatóságáról az igazságügyért felelős miniszter véleményét kéri.
b) a kiskorú magyar állampolgár nem magyar állampolgár általi örökbefogadásának anyakönyvbe történő bejegyzését a már nagykorú örökbefogadott maga kéri.
15. § (1) Az anyakönyvi eljárásban – a (2) bekezdésben foglalt eseteket, valamint a tájékoztatást kivéve – a hatóság nem tart elektronikus úton kapcsolatot az ügyféllel.
(2)30 Az ügyfél az anyakönyvi okiratát és névváltozási okiratmásolatát írásbelinek minősülő elektronikus úton is kérelmezheti.
(2)31 Ha az ügyfél a magyar állampolgárságát nem tudja igazolni, az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a magyar állampolgárság megállapítása céljából megkeresi az állampolgársági ügyekben eljáró szervet.
(4)32 Annak a személynek az anyakönyvi bejegyzésében, akinek az állampolgársága vagy hontalansága nem igazolt, az anyakönyvben – az ellenkező bizonyításáig – az ismeretlen állampolgárságra történő utalást kell szerepeltetni.
(5)33 Ha valakinek több állampolgársága van, és ezek közül az egyik állampolgársága magyar, ezt a személyt az anyakönyvi eljárás tekintetében magyar állampolgárnak kell tekinteni.
(2)34 A házasulók a házasságkötési szándékukat együttesen, személyesen jelentik be, amelyről az anyakönyvvezető az 1. melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a házasulók, az anyakönyvvezető és – ha közreműködött – a tolmács aláírnak. A tolmácsról az anyakönyvvezető gondoskodik. Kérelmükre tolmácsról a házasulók is gondoskodhatnak.
(3)35 A magyarországi lakcímmel nem rendelkező házasuló vagy – ha a házasulók egyike sem rendelkezik magyarországi lakcímmel – az egyikük a házassági szándékát személyesen hivatásos konzuli tisztviselőnél is bejelentheti, amelyről a konzuli tisztviselő jegyzőkönyvet vesz fel, és azt a házasságkötés tervezett helye szerinti anyakönyvvezetőnek továbbítja.
(2)36 A házasság hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli megkötésének engedélyezéséről a házasságkötési szándék bejelentésének helye szerinti jegyző a kérelem benyújtásától számított nyolc napon belül dönt.
(3)37 A házasság hivatali helyiségen kívüli megkötését a jegyző akkor engedélyezheti, ha a felek nyilatkoznak arról, hogy
(5)38 Ha a házasság hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli megkötését a jegyző nem engedélyezi, e határozata ellen benyújtott fellebbezés elbírálásának határideje nyolc nap.
19. § (1)39 Ha a települési önkormányzat a házasság hivatali helyiségen kívüli megkötése, továbbá munkaidőn kívül történő házasságkötés esetén a többletszolgáltatás ellentételezéseként díjat kíván megállapítani, a szolgáltatásért a települési önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjat kell fizetni.
(1a)40 Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre a házasság hivatali helyiségen kívüli megkötésében, továbbá a hivatali munkaidőn kívüli házasságkötésben, ha a házasulók a többletszolgáltatás ellentételezéseként megállapított díjat megfizették.
(2)41 A hivatali munkaidőn kívül történő házasságkötésben közreműködő anyakönyvvezetőt választása szerint a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott szabadidő helyett az önkormányzati rendeletben meghatározott mértékű díjazás illeti meg.
(3)42 A felek kérelmére a megállapodást az anyakönyvből törölni kell, kivéve, ha a felek házasságából gyermek született.
f) a bíróság valamelyik házasuló cselekvőképességét a házasságkötésre vonatkozó jognyilatkozat tételében korlátozta, és a gyámhatóság a házasságkötésre engedélyt nem adott, vagy a házasuló a házasságkötés időpontjában olyan állapotban van, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik.
(4)43 A házasságkötés helye szerint illetékes jegyző a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül dönt a házassági akadály alól a Polgári Törvénykönyv családjogi rendelkezései szerint adható felmentésről.
23. § (1) A nem magyar állampolgár részére a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet (a továbbiakban: Nmjt.) 38. § (1) bekezdése szerinti igazolás alól adott felmentés a kiállításának napjától számított hat hónapig érvényes.
(2) A felmentés megadása iránti kérelmet az együttesen személyesen megjelenő házasulók a házasság megkötésére jogosult anyakönyvvezetőnél nyújthatják be.
24–26. §44
(2) Nem köthető házasság munkaszüneti napon.
(3)45 Ha a házasságkötést megelőző eljárásról készített jegyzőkönyv felvétele óta egy év eltelt, a házasságot nem kötötték meg és a házasságkötési szándék továbbra is fennáll, a házasságkötési szándék bejelentésére irányuló eljárást meg kell ismételni. Ha a házasság a házasságkötési szándék bejelentéséről szóló jegyzőkönyv felvételétől számított egy éven belül nem jött létre és a házasságkötést megelőző eljárást nem ismételték meg, a jegyzőkönyvet és az eljárás során rögzített egyéb adatokat haladéktalanul törölni kell.
(3)46 Ha a feltett kérdésre mindkét házasuló igennel válaszolt, az anyakönyvvezető kijelenti, hogy a házasságkötés utáni nevükön megnevezett felek a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény értelmében házastársak.
(2)47 Ha a házasuló vagy a tanú a magyar nyelvet nem beszéli, és az anyakönyvvezető a házasuló vagy a tanú által beszélt idegen nyelvet nem érti, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a házasulók gondoskodnak.
(3)48 A házasulók kérésére a házasság valamely nemzetiség nyelvén is megköthető, ha az adott nyelvet mindkét házasuló és tanú érti és beszéli. Ha a házasság megkötésekor közreműködő anyakönyvvezető nem érti és nem beszéli az adott nemzetiség nyelvét, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a házasulók gondoskodnak.
30. §49 (1) A házastársak, a házassági tanúk, az anyakönyvvezető, továbbá – ha a házasságkötésnél közreműködik – a tolmács a házasságkötési lapot aláírják. A házasságkötési lap anyakönyvi alapirat.
31. § (1)50 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándékot a fővárosi kerületi, a megyei jogú városi, valamint a járási hivatal székhelye szerinti képviselő-testület hivatalának anyakönyvvezetőjénél lehet bejelenteni.
(2)51 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándékot együttesen, személyesen kell bejelenteni, amelyről az anyakönyvvezető az 1. melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet vesz fel, amelyet a felek, az anyakönyvvezető, és – ha közreműködött – a tolmács aláírnak. A tolmácsról az anyakönyvvezető gondoskodik. Kérelmükre tolmácsról a felek is gondoskodhatnak.
(3)52 A magyarországi lakcímmel nem rendelkező fél vagy – ha a felek egyike sem rendelkezik magyarországi lakcímmel – az egyikük a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékát személyesen hivatásos konzuli tisztviselőnél is bejelentheti, amelyről a konzuli tisztviselő jegyzőkönyvet vesz fel, és azt a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének tervezett helye szerinti anyakönyvvezetőnek továbbítja.
(2)53 A bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli létesítésének engedélyezéséről a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék bejelentésének helye szerinti jegyző a kérelem benyújtásától számított nyolc napon belül dönt.
(3)54 A jegyző a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen kívüli létesítését akkor engedélyezheti, ha a felek nyilatkoznak arról, hogy
(5)55 Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen, illetve hivatali munkaidőn kívüli létesítését a jegyző nem engedélyezi, e határozata ellen benyújtott fellebbezés elbírálásának határideje nyolc nap.
33. § (1)56 Ha a települési önkormányzat a bejegyzett élettársi kapcsolat hivatali helyiségen kívüli, továbbá a munkaidőn kívül történő létesítése esetén a többletszolgáltatás ellentételezéseként díjat kíván megállapítani, a szolgáltatásért a települési önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjat kell fizetni.
(1a)57 Az anyakönyvvezető kizárólag akkor működik közre az (1) bekezdés szerinti eljárásban, ha a többletszolgáltatás ellentételezéseként megállapított díjat megfizették.
(2)58 A hivatali munkaidőn kívül történő bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésében közreműködő anyakönyvvezetőt választása szerint a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott szabadidő helyett az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékű díjazás illeti meg.
f) a bíróság valamelyik fél cselekvőképességét a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére vonatkozó jognyilatkozat tételében korlátozta, és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére a gyámhatóság nem adott engedélyt, vagy a fél a létrehozás időpontjában olyan állapotban van, hogy az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik.
(4)59 A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes jegyző a kérelem benyújtásától számított harminc napon belül dönt a bejegyzett élettársi kapcsolat akadályai alóli a Polgári Törvénykönyv családjogi rendelkezései szerint adható felmentésről.
35. § (1) A nem magyar állampolgár részére az Nmjt. 38. § (1) bekezdése szerinti igazolás alól adott felmentés a kiállításának napjától számított hat hónapig érvényes.
(2) A felmentés megadása iránti kérelmet az együttesen személyesen megjelenő felek a bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozására jogosult anyakönyvvezetőnél nyújthatják be.
(3) Azonos nem magyar állampolgárságú felek az állampolgárságuk szerint illetékes, Magyarországra akkreditált külképviseleti hatóságnál is létesíthetnek bejegyzett élettársi kapcsolatot, feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy viszonosság és a külföldi állam joga ezt lehetővé teszi.
36–38. §60
(2) Nem létesíthető bejegyzett élettársi kapcsolat munkaszüneti napon.
(3)61 Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozását megelőző eljárásról készített jegyzőkönyv felvétele óta egy év eltelt, a bejegyzett élettársi kapcsolat nem jött létre és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése iránti szándék továbbra is fennáll, az eljárást meg kell ismételni. Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándék bejelentéséről szóló jegyzőkönyv felvételétől számított egy éven belül nem jött létre, és a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését megelőző eljárást nem ismételték meg, a jegyzőkönyvet és az eljárás során rögzített egyéb adatokat haladéktalanul törölni kell.
(3)62 Ha a feltett kérdésre mindkét fél igennel válaszolt, az anyakönyvvezető kijelenti, hogy a felek a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló törvény értelmében bejegyzett élettársak.
(2)63 Ha a fél vagy a tanú a magyar nyelvet nem beszéli, és az anyakönyvvezető a fél vagy a tanú által beszélt idegen nyelvet nem érti, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a felek gondoskodnak.
(3)64 A felek kérésére a bejegyzett élettársi kapcsolat valamely nemzetiség nyelvén is létesíthető, ha az adott nyelvet mindkét fél és tanú érti és beszéli. Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésekor közreműködő anyakönyvvezető nem érti és nem beszéli az adott nemzetiség nyelvét, tolmácsot kell alkalmazni. A tolmácsról a felek gondoskodnak.
42. §65 (1) A felek, a tanúk és az anyakönyvvezető, továbbá – ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésénél közreműködik – a tolmács a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lapot aláírják. A bejegyzett élettársi kapcsolat létesítéséről szóló lap anyakönyvi alapirat.
43. §66 (1) Hatósági eljárásban, igazolásban, igazolványban, nyilvántartásban a magyar állampolgár az anyakönyv szerint őt megillető születési vagy házassági nevet viseli.
44. § (1)67 A születési név az a név, amely az érintettet az anyakönyvi bejegyzés alapján megilleti. A magyar állampolgár születési neve családi és utónévből áll.
(2) A születési családi név egy- vagy kéttagú. A kéttagú családi név tagjait kötőjel köti össze.
(2a)68 Az a személy, akinek korábbi személyes joga alapján kettős családi nevét a magyar anyakönyvi szabályoktól eltérő írásmóddal anyakönyvezték, a magyar állampolgárság megszerzése után kérheti, hogy kettős családi nevét a magyar anyakönyvi szabályoknak megfelelő írásmóddal jegyezzék be az anyakönyvbe.
(4)69 Ha a szülők által választott utónév nem szerepel az utónévjegyzékben, az MTA a központi anyakönyvi szerv megkeresésére harminc napon belül nyilatkozik a kért utónév anyakönyvezhetőségéről. Ha az MTA nyilatkozata szerint az utónév anyakönyvezhető, azt az utónévjegyzékbe haladéktalanul felveszi.
(5)70 Az ugyanattól az anyától származó, ugyanazon a napon született gyermekek nem viselhetnek megegyező utónevet.
(6)71 Élve született, de a születés anyakönyvezése előtt meghalt gyermek utóneve helyett – ha a szülők a gyermek utónevéről nem nyilatkoztak – az erre történő utalást jegyzi be az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság.
(7)72 Ha valamelyik szülő nem magyar állampolgár, az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a gyermek utónevét az anyakönyvbe az érintett nem magyar állampolgárra irányadó szabályok szerint is bejegyezheti.
(8)73 A anyakönyvben és az ennek alapján kiadott okiratokban a családi név az utónevet megelőzi.
(9) Az (1)–(4) bekezdésben meghatározottak nem alkalmazhatók, ha az érintett kérelmére az Nmjt. 10. §-a alapján a születés anyakönyvezése során más állam jogát kell alkalmazni.
45. §74 (1) A magyar állampolgár anyakönyvi kivonatán a (2) bekezdésben foglalt kivétellel két utónevet lehet feltüntetni. Annak a magyar állampolgárnak, akinek a születési anyakönyvi bejegyzése kettőnél több utónevet tartalmaz, a születési anyakönyvi kivonat kiállítása iránti kérelemben írásban nyilatkoznia kell, hogy melyik két utónevét kívánja viselni. A nyilatkozat alapján a születési anyakönyvben a viselni nem kívánt utónevét törölni kell. Ha az érintett személy a nyilatkozatot nem teszi meg, az anyakönyvi kivonaton az anyakönyvben szereplő utónevei közül az első kettőt kell feltüntetni. A nyilatkozatban a viselni kívánt utónevek sorrendje nem módosítható.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott esetekben a születési – és 1953. január 1. előtti házassági bejegyzés esetében a házassági – anyakönyvben az elhalt utónevének bejegyzését a halálesetet nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság értesítése alapján kell elvégezni.
46. §75 (1) A nemzetiséghez tartozó személy
(4) Az utónévjegyzékben nem szereplő nemzetiségi utónév anyakönyvezhetőségéről az érintett országos nemzetiségi önkormányzat állásfoglalása az irányadó. Az érintett országos nemzetiségi önkormányzat állásfoglalását a megkereséstől számított harminc napon belül adja meg. Azt az utónevet, amelynek bejegyzését az érintett országos nemzetiségi önkormányzat jóváhagyta, a nemzetiségi utónévjegyzékbe fel kell venni.
47. § (1)76 A házassági név az a név, amely az érintettet az anyakönyvi bejegyzés alapján megilleti.
(2)77 A házassági név családi nevekből képzett része egy- vagy kéttagú lehet. A kéttagú házassági név családi nevekből képzett tagjait kötőjel köti össze.
(5)78 Ha a feleség a házasságkötést megelőzően olyan nevet visel, amelyet az újabb házasságkötést követően nem viselhet tovább, és a házasság megkötéséig nem nyilatkozott a házasságkötés után viselni kívánt házassági nevéről, házassági névként a születési nevét kell bejegyezni.
(6)79 Ha a bíróság a volt feleséget a házasságra utaló toldást tartalmazó házassági név viselésétől jogerős ítéletében eltiltotta, és a volt feleség nem nyilatkozott a viselni kívánt házassági névről, házassági névként a születési nevét kell bejegyezni.
48. § (1)80 A házassági névviselési forma az érintett kérelmére módosítható.
(2)81 A házassági névviselési forma módosítása iránti kérelmet bármely anyakönyvvezetőnél vagy bármely hivatásos konzuli tisztviselőnél személyesen lehet előterjeszteni. A hivatásos konzuli tisztviselő az első diplomáciai futárral köteles megküldeni a kérelmet a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezetőnek vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak. Ha a házassági névviselési forma módosítása iránti kérelem elbírálása a hazai anyakönyvezést végző hatóság hatáskörébe tartozik, az anyakönyvvezető a kérelmet haladéktalanul megküldi a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak.
(3)82 Ha a kérelmező a házassági névviselési forma módosításával érintett házasságát külföldön kötötte, a kérelem elbírálásának feltétele a házasság hazai anyakönyvezése.
(5)84 Ha a bíróság a volt feleséget eltiltotta a házasságra utaló toldást tartalmazó házassági név viselésétől, a bíróság értesíti a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. Az értesítés tartalmazza
49. §85 (1)86 Magyar állampolgár születési családi és utónevének megváltoztatását – kérelmére – a központi anyakönyvi szerv engedélyezheti.
50. §87 (1) A név megváltoztatása iránti kérelmet személyesen kell benyújtani bármely anyakönyvvezetőnél. A külföldön élő magyar állampolgár a kérelmét bármely hivatásos konzuli tisztviselőnél is előterjesztheti.
f)88 a kérelmező nyilatkozatát arról, hogy a – születési vagy házassági – nevének megváltoztatását az anyakönyvi eljárásról szóló jogszabályokban meghatározott eljárásban korábban engedélyezték-e,
51. § (1)89 A névváltoztatásról a központi anyakönyvi szerv okiratot állít ki. A névváltoztatási iratok nem selejtezhetők, őrzésükről és nyilvántartásukról a központi anyakönyvi szerv gondoskodik.
(2)90 A névváltoztatást engedélyező határozat a meghozatalát követő tizenhatodik napon válik jogerőssé.
(3)91 A névváltoztatást – a (2) bekezdés szerinti időponttal – a központi anyakönyvi szerv jegyzi be az anyakönyvbe.
(4)92 A születési név megváltoztatására irányuló eljárás ügyintézési határideje negyvenöt nap.
(5)93 Ha a kérelem hiányosan érkezik, a hiánypótlási felhívást a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül kell kibocsátani.
(6)94 A névváltoztatási okiratmásolatot a központi anyakönyvi szerv állítja ki.
b)95 személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolvánnyal vagy a személyiadat- és lakcímnyilvántartás alapiratával igazolható, hogy volt házastársa a nevét a kért formában használta.
(2)96 Amennyiben a magyar állampolgár neve külföldön történt házasságkötés következtében a magyar névviselési szabályoktól eltérően megváltozik, a hazai anyakönyvezéskor a név bejegyzése során úgy kell eljárni, mintha a névváltoztatást a központi anyakönyvi szerv engedélyezte volna.
Megkülönböztető betűjel és egyéb jelzés
54. §97
55. § (1)98 Az anyakönyvbe korábban bejegyzett betűjel és egyéb jelzés – az 53. §-ban foglaltak kivételével – nem viselhető, és azt az anyakönyvi kivonat kiállításánál, valamint az anyakönyvi kivonat adattartalmát képező adatokra vonatkozó adattovábbítás során figyelmen kívül kell hagyni.
(1a)99 A doktori cím és más tudományos fokozat, valamint az egyes címek és rangok megszüntetéséről szóló 1947. évi IV. törvény szabályaival ellentétes adatok bejegyzését meg kell tagadni.
Az elektronikus és a papír alapú anyakönyv100
57. § (1)101 Az e törvény hatálybalépését követően bekövetkezett vagy az e törvény hatálybalépésekor az anyakönyvbe még be nem jegyzett anyakönyvi eseményekre vonatkozó bejegyzéseket az elektronikus anyakönyvbe kell teljesíteni.
(4)102 Ha a (2) bekezdés szerinti bejegyzés házassági, bejegyzett élettársi vagy halotti anyakönyvi bejegyzést érint, a (2) bekezdés szerinti bejegyzést teljesítő anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság értesíti a házastársak, bejegyzett élettársak, valamint az elhalt és a túlélő házastársa vagy bejegyzett élettársa születését nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot a születési bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében. A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
(2)103 A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv megkereséssel érintett anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
(3)104 Közeli halállal fenyegető állapot esetén a házasságkötést, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolatot bejegyző anyakönyvvezető a felek születési anyakönyvi bejegyzésben szereplő adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében megkeresi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. A születést nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv születési anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított tizenöt napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
(4)105 A házasság vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének hazai anyakönyvezése esetén a felek születési anyakönyvi bejegyzésének adatait, ha azok az elektronikus anyakönyvben még nem szerepelnek, az elektronikus anyakönyvbe be kell jegyezni. A hazai anyakönyvezést végző hatóság a bejegyzés érdekében megkeresi a felek születését nyilvántartó anyakönyvvezetőt, aki a megkeresés kézhezvételétől számított százhúsz napon belül gondoskodik a születési anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről, és erről értesíti a megkeresőt. Ha a felek születését a hazai anyakönyvezést végző hatóság anyakönyvezte, a házasság vagy a bejegyzett élettársi kapcsolat hazai anyakönyvezésére irányuló eljárás megindulásától számított százhúsz napon belül jegyzi be a születési anyakönyvi bejegyzés adatait az elektronikus anyakönyvbe.
58/A. §106 (1) A haláleset bejegyzése esetén a halálesetet bejegyző anyakönyvvezető vagy hazai anyakönyvezést végző hatóság az elhalt születési anyakönyvi bejegyzésben szereplő adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében megkeresi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. A születést nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv születési anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a házasságot vagy a bejegyzett élettársi kapcsolatot nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság az elhalt házastársa vagy bejegyzett élettársa születési anyakönyvi bejegyzésében szereplő adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében megkeresi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. A születést nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv születési anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
59. § (1)107 A papír alapú anyakönyv adatait azon bejegyzés esetében is be kell jegyezni az elektronikus anyakönyvbe, amelyről az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság – a papír alapú anyakönyvbe történő betekintés engedélyezését ide nem értve – adattovábbítást végez, vagy a hivatásos konzuli tisztviselő anyakönyvi okiratot állít ki.
(3)108 Ha az (1) bekezdés szerinti adattovábbítás házassági, bejegyzett élettársi vagy halotti anyakönyvi bejegyzést érint, az adattovábbítással érintett bejegyzést a papír alapú anyakönyvben nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság értesíti a házastársak, bejegyzett élettársak, valamint az elhalt és a túlélő házastársa vagy bejegyzett élettársa születését nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot a születési bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében. A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
59/A. § (1)109 Ha a névváltoztatási kérelmet benyújtó személy születésére, fennálló házasságára vagy bejegyzett élettársi kapcsolatára, valamint kiskorú gyermekének születésére (a továbbiakban együtt: névváltoztatással érintett esemény) vonatkozó papír alapú anyakönyvi bejegyzés az elektronikus anyakönyvben nem szerepel, a névváltoztatási kérelem benyújtásának helye szerinti anyakönyvvezető vagy – ha a névváltoztatási kérelmet a hivatásos konzuli tisztviselőnél nyújtották be – a központi anyakönyvi szerv megkeresi a névváltoztatással érintett eseményre vonatkozó anyakönyvi bejegyzést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot a névváltoztatással érintett esemény az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében. A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított nyolc napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkereső szervet, ha a megkereső szerv az anyakönyvvezető volt, akkor a központi anyakönyvi szervet is.
(2)110 Ha a névváltoztatási kérelmet benyújtó személy házastársának vagy bejegyzett élettársának a születésére vonatkozó papír alapú anyakönyvi bejegyzés az elektronikus anyakönyvben nem szerepel, az (1) bekezdés alapján megkeresett, a házasságot vagy a bejegyzett élettársi kapcsolatot nyilvántartó anyakönyvvezető megkeresi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot a születési bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében. A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv házassági anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
(2a)111 Ha a bejegyzett élettárs a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítését megelőzően házassági névként volt férje nevét vagy családi nevét viselte a házasságra utaló toldással, és házassági nevét nem módosította másik házassági névviselési formára, ezért a születési családi nevének viselésére jogosult, és a házassági névviselési forma módosításával érintett házasságra vonatkozó anyakönyvi bejegyzés az elektronikus anyakönyvben nem szerepel, az az anyakönyvvezető, akinél a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló szándékot bejelentették, megkeresi a házasságkötést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. A megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv házassági anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének időpontjáig gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt. Közeli hallállal fenyegető állapot esetén a megkeresett anyakönyvvezető az 58. § (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül teljesíti a bejegyzést.
(3)112 Ha a teljes hatályú apai elismerő nyilatkozatban megjelölt anya és apa születési anyakönyvi bejegyzésének adatai az elektronikus anyakönyvben nem szerepelnek, a nyilatkozatot az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásába bejegyző anyakönyvvezető értesíti az anya és apa születését nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot az anyakönyvi bejegyzés adatainak az elektronikus anyakönyvbe rögzítése érdekében. Az anya és apa születését nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a bejegyzés adatait az értesítéstől számított százhúsz napon belül bejegyzi az elektronikus anyakönyvbe, és erről értesíti a megkeresőt.
(3)114 Az e törvény hatálybalépése előtt tett anyakönyvi bejegyzés adatait nem kell bejegyezni az elektronikus anyakönyvbe, ha arra kizárólag a tévesen megkezdett vagy azon bejegyzés bejegyzés törlése miatt kerülne sor, amelyet nem az eljárásra jogosult személy teljesített.
61. § (1)115 A születést és a halálesetet anyakönyvezés céljából – legkésőbb az azt követő első munkanapon – az illetékes anyakönyvvezetőnél be kell jelenteni. A bejelentéssel egyidejűleg a bejelentő közli és igazolja mindazokat az adatokat, amelyek az anyakönyvezéshez szükségesek. A bejelentésről az 1. melléklet szerinti adattartalommal jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2)116 A születés tényét és időpontját szülész-nőgyógyász szakorvos, a haláleset tényét és időpontját orvos által kiállított bizonyítvány igazolja. A születés tényét tervezett intézeten kívüli szülés esetén az intézeten kívüli szülésről szóló kormányrendeletben meghatározott felelős személy igazolja.
(3) Az intézetben történt születést és halálesetet az intézet vezetője jelenti be.
(4)117 Az intézeten kívüli születést a szülő, tervezett intézeten kívüli szülés esetén az intézeten kívüli szülésről szóló kormányrendeletben meghatározott felelős személy jelenti be.
(6)118 Az intézeten kívüli halálesetet az elhalttal együtt élő vagy az elhalt hozzátartozója, illetve az jelenti be, aki a halálesetről tudomást szerzett.
(7)119 Bejelentés hiányában is be kell jegyezni az anyakönyvbe a Magyarországon történt születést és halálesetet, ha bejelentésre kötelezett nincs, vagy a kötelezett a bejelentést elmulasztotta. Ilyen esetben az anyakönyvvezető gondoskodik a szükséges adatok beszerzéséről.
(8)120 Ha az intézeten kívüli születésnél az intézeten kívüli szülésről szóló kormányrendeletben meghatározott felelős személy nem működött közre, a születés szülész-nőgyógyász szakorvos által utólagosan kiállított igazolás alapján anyakönyvezhető. Az igazolásnak tartalmaznia kell az anya személyazonosításra alkalmas adatait, a szülés, a születés tényét és annak vélelmezett idejét, valamint a gyermek nemét.
61/A. §121 (1) Ha a bíróság
62. §122 (1) A haláleset bejelentésekor az anyakönyvvezető részére az elhalt magyar állampolgár személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványát, a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolványát, továbbá – ha az a bejelentő rendelkezésére áll – az elhalt születési anyakönyvi kivonatát és a családi állapotát igazoló okiratot át kell adni, valamint a halottvizsgálati bizonyítványt be kell mutatni.
(2) A haláleset bejelentésekor a Magyarországon bevándoroltként, letelepedettként, menekültként vagy oltalmazottként lakóhellyel rendelkező személy személyazonosság igazolására alkalmas hatósági igazolványát, a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolványát, továbbá – ha az a bejelentő rendelkezésére áll – a családi állapotát tanúsító okiratát az anyakönyvvezetőnek át kell adni, valamint a halottvizsgálati bizonyítványt be kell mutatni.
(4) Bevándorolt, letelepedett, menekült vagy oltalmazott jogállással nem rendelkező nem magyar állampolgár halálesetének bejelentésekor az elhalt személyazonosításra alkalmas okmányait, továbbá a halottvizsgálati bizonyítványt az anyakönyvvezetőnek be kell mutatni. Az anyakönyvvezető az elhalt úti okmányában lévő érvényes magyar vízumon, illetve a tartózkodási jogosultságra vonatkozó bejegyzésen az egyedi elektronikus anyakönyvi azonosító feltüntetésével „érvénytelen” bejegyzést tesz, és a külföldi hatóságok által kiállított okmányokat a bejelentőnek visszaadja.
62/A. §123 Az anyakönyvvezető elektronikus úton, egyedi informatikai alkalmazás igénybevételével közvetlen adathozzáféréssel (a továbbiakban: közvetlen hozzáférés) jogosult
Az anyakönyvezés helye és időpontja124
66. § (1)125 A magyar állampolgár születését, házasságkötését, valamint – a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló törvény hatálybalépését követően létesített – bejegyzett élettársi kapcsolata létesítését az anyakönyv akkor is tartalmazza, ha a magyar állampolgárságot a születése, házasságkötése, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése után szerezte meg.
(2) Ha a hontalan személy lakóhelye Magyarországon van vagy volt, külföldön történt születését, házasságkötését, bejegyzett élettársi kapcsolata létesítését, valamint halálesetét a hazai anyakönyvezést végző hatóság anyakönyvezi, ha a bejegyzést olyan személy kéri, akinek a magyarországi anyakönyvezéshez érdeke fűződik.
67. § (1)126 A hazai anyakönyvezés iránti kérelem bármely képviselő-testület hivatalának anyakönyvvezetőjénél vagy bármely konzuli tisztviselőnél előterjeszthető. Ha magyar állampolgár külföldön történt születéséről, házasságkötéséről, bejegyzett élettársi kapcsolata külföldi létesítéséről vagy külföldön történt halálesetéről az anyakönyvvezető vagy – a fogadó állam hatósága által megküldött anyakönyvi kivonat alapján – a konzuli tisztviselő tudomást szerez, a hazai anyakönyvezést hivatalból kezdeményezi. A magyar állampolgár külföldön bekövetkezett halálesetének hazai anyakönyvezése iránti kérelmet a hivatásos konzuli tisztviselőnél postai úton is elő lehet terjeszteni.
(1a)127 Az állampolgárság megszerzésére vagy az állampolgárság igazolására irányuló eljárás kezdeményezésekor az állampolgársági kérelem átvételére jogosult szervnél a hazai anyakönyvezés iránti kérelmet is elő kell terjeszteni.
(1b)128 Magyar állampolgár külföldön történt születésének, házasságkötésének, bejegyzett élettársi kapcsolata létesítésének hazai anyakönyvezésére irányuló kérelemhez csatolni kell – ha a kérelmező a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban nem szerepel – a személyiadat- és lakcímnyilvántartásba vételhez szükséges iratokat. Az anyakönyvvezető vagy a hivatásos konzuli tisztviselő ellenőrzi, hogy a kérelmező a személyiadat- és lakcímnyilvántartásban szerepel-e.
(2)129 A hazai anyakönyvezési eljárás ügyintézési határideje két hónap.
(3)130 Ha a kérelem hiányosan érkezik, a hiánypótlási felhívást a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül kell kibocsátani.
(4)131 A hazai anyakönyvezés iránti kérelemhez csatolni kell a külföldi anyakönyvi okiratot. Ha a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak hivatalos tudomása van arról, hogy az okirat külföldről nem szerezhető be, vagy az anyakönyvezés külföldön nem történt meg, az anyakönyvi esemény tanúsítására alkalmas egyéb okiratot kell csatolni. Kétség esetén az eljáró hatóság a központi anyakönyvi szerv útján a külpolitikáért felelős miniszternek vagy az adott állam Magyarországra akkreditált külképviseletének állásfoglalását kéri arról, hogy az okirat külföldről nem szerezhető be, vagy az anyakönyvezés külföldön nem történt meg.
(2) A magyar állampolgár a születésének hazai anyakönyvezése során kérheti utónevének a külföldi anyakönyvi okiratban szereplő utónévnek megfelelő magyar utónévre történő kijavítását.
(3) A honosított, visszahonosított személy születésének hazai anyakönyvezése során a külföldi okiratban szereplő valamennyi utónevet be kell jegyezni. Ha az érintett az utónevei közül csak kettőt kíván viselni, nyilatkozata alapján a többi utónevét a bejegyzésből törölni kell.
VI. FEJEZET132
(4)133 A központi nyilvántartó szerv az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter és az e-közigazgatásért felelős miniszter jóváhagyásával államigazgatási szerv vagy kizárólagos állami tulajdonú gazdálkodó szervezet adatfeldolgozót bízhat meg egyes adatfeldolgozási műveletek, technikai feladatok elvégzésével, kivéve, ha az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter előterjesztésére a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter a nemzeti adatvagyon körébe tartozó állami nyilvántartások fokozottabb védelméről szóló törvényben meghatározottak alapján más adatfeldolgozó megbízását engedélyezi.
bc)134 születési idejét, ennek hiányában életkorát,
(1a)135 A szülő születési nevének megváltozását a kiskorú gyermek anyakönyvi bejegyzésébe akkor is rögzíteni kell, ha a szülő nem kérte a névváltoztatás hatályának a kiskorú gyermekre történő kiterjesztését, vagy a gyermek nem a névváltoztatással érintett szülő születési családi nevét viseli.
(4)136 A nem megváltozásának anyakönyvbe való bejegyzését meg kell tagadni, ha az érintett személy házassága vagy bejegyzett élettársi kapcsolata fennáll.
a)137 a szülők 69/B. § (1) bekezdés b) pont bb) és bd), annak hiányában bc), valamint bh) alpontjában foglalt adatait és az anyának a 69/B. § (1) bekezdés b) pont bi) alpontjában foglalt adatát, ha a gyermek születését az apa adatai nélkül anyakönyvezik, és az anya házassági nevét a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 4:27. § (1) bekezdés d) pontja vagy (3) bekezdése szerinti formában viseli,
d)138 a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti nyilatkozat esetén annak tényét és a vér szerinti szülő vagy szülők 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt adatát, vagy – ha a papír alapú anyakönyvbe az örökbefogadás tényét jegyezték be – az örökbefogadás tényét, valamint az örökbefogadó szülő vagy szülők 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) és bi) alpontjában foglalt adatait,
f)139 az a), d) és e) pontban foglalt adatok változását az anya házassági neve változásának kivételével,
h)140 a bejegyzés idejét, az e törvény hatálybalépését megelőzően teljesített papír alapú anyakönyvi bejegyzés folyószámát és
k)141 a bejegyzés idejét, az e törvény hatálybalépését megelőzően teljesített papír alapú anyakönyvi bejegyzés folyószámát és
(2)142 Ha a házasságkötés helye szerint illetékes anyakönyvvezető, más hatóság vagy bíróság megállapítja a házasság nem létezését, a házasságkötés helye szerint illetékes anyakönyvvezető törli az (1) bekezdésben foglalt adatokat az elektronikus anyakönyvből, az elektronikus anyakönyvbe a nem létező házasságra vonatkozó adatok törlésére utaló bejegyzést tesz az (1) bekezdés j)–l) pontja szerinti adatokkal, valamint gondoskodik a 69/B. § (1) bekezdés b) pont bi) és bj) alpontjában, valamint g) és h) pontjában foglalt adatok megváltozásának bejegyzéséről.
j)143 a bejegyzés idejét, az e törvény hatálybalépését megelőzően teljesített papír alapú anyakönyvi bejegyzés folyószámát és
(2)144 Ha a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes anyakönyvvezető, más hatóság vagy bíróság megállapítja a bejegyzett élettársi kapcsolat nem létezését, a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésének helye szerint illetékes anyakönyvvezető törli az (1) bekezdésben foglalt adatokat az elektronikus anyakönyvből, az elektronikus anyakönyvbe a nem létező bejegyzett élettársi kapcsolatra vonatkozó adatok törlésére utaló bejegyzést tesz az (1) bekezdés i)–k) pontja szerinti adatokkal, valamint gondoskodik a 69/B. § (1) bekezdés b) pont bj) alpontjában foglalt adat megváltozásának bejegyzéséről.
e)145 a bejegyzés idejét, az e törvény hatálybalépését megelőzően teljesített papír alapú anyakönyvi bejegyzés folyószámát és
(2)146 Ha az elhalt személyazonossága ismertté válik, az elhalt halálesetének elektronikus anyakönyvbe való bejegyzését követően az (1) bekezdés b)–f) pontjában foglalt adatokat az anyakönyvvezető törli, és az elektronikus anyakönyvbe az ismeretlen holttestre vonatkozó adatok törlésére utaló bejegyzést tesz, az adatot bejegyző személy nevének és felhasználói azonosítójának, valamint a bejegyzés idejének feltüntetésével.
(3)147 Ha az elhalt személyazonossága ismertté válik, az (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatot akkor kell törölni, ha az elhalt személy az elektronikus anyakönyvben már szerepel.
o)148 az elektronikus anyakönyv adatai alapján az a) pont aa)–ae) alpontjában és ah) alpontjában, a b) pont ba)–be) alpontjában és bg) alpontjában, továbbá a d) pont da)–dd) alpontjában foglalt adatok, valamint a szülői felügyeletet gyakorló szülők e) pont szerinti nyilatkozatának változását.
(3)149 Az apai elismerő nyilatkozattal összefüggésben nyilvántartott adatokat törölni kell, ha az apai jogállást nem az apai elismerő nyilatkozat alapján töltötték be. Az apai elismerő nyilatkozattal összefüggésben nyilvántartott adatokat az apa adatait az anyakönyvbe bejegyző személy a nevének és felhasználói azonosítójának, valamint a törlés idejének feltüntetésével a bejegyzéssel egyidejűleg törli az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásából.
(5)150 A nem az anyakönyvvezető előtt tett apai elismerő nyilatkozat a (2) bekezdésben meghatározott adatokat, valamint az apa, a kiskorú apa vagy anya törvényes képviselője, az anya, a tizennegyedik életévét betöltött gyermek, a kirendelt gondnok vagy gyám, a tolmács és a nyilatkozatot felvevő személy aláírását tartalmazza. Az apai elismerő nyilatkozatot felvevő szerv a nyilatkozat aláírt példányát megküldi az adatok rögzítésére illetékes anyakönyvvezetőnek, illetve hazai anyakönyvezést végző hatóságnak vagy a központi anyakönyvi szervnek. Ha az apai elismerő nyilatkozatot születendő gyermekre tették, a gyermek születésének az arra illetékes anyakönyvvezető általi anyakönyvezését követően az adatokat az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában rögzítő anyakönyvvezető vagy a központi anyakönyvi szerv az apai elismerő nyilatkozat aláírt példányát megküldi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőnek vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságnak.
f)151 a kiállított névváltoztatási okiratmásolat esetén
(3)152 A (2) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjában, c) pont ca) és cb) alpontjában, e) pont ea) és eb) alpontjában, valamint f) pont fb) és fc) alpontjában meghatározott adatokat az okirat-nyilvántartás határidő nélkül tartalmazza, a (2) bekezdés b) pont bc) és bd) alpontjában, c) pont cc) és cd) alpontjában, e) pont ec) és ed) alpontjában, valamint f) pont fd) és fe) alpontjában meghatározott adatokat az anyakönyvi kivonat kiállítását követő öt év elteltével törölni kell.
71/A. § Az okirat-nyilvántartás vezetéséhez – a nyilvántartott adatok és azok változásai tekintetében – az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter rendeletében meghatározott rend szerint adatszolgáltatásra kötelezett
e)153 a központi anyakönyvi szerv,
(4)154 Az anyakönyvvezető (2) bekezdésben meghatározott adatait, valamint azok változását a fővárosi és megyei kormányhivatal, az elektronikus anyakönyvi rendszerben adatok rögzítésére jogosult egyéb személyek (2) bekezdésben meghatározott adatait, valamint azok változását, továbbá a közvetlen hozzáférésre jogosult személy (3) bekezdésben meghatározott adatait a központi nyilvántartó szerv jegyzi be a jogosultsági nyilvántartásba.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt adatokat az őrizetében levő anyakönyvek tekintetében az anyakönyvvezető, vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság jegyzi be a papír alapú anyakönyvek nyilvántartásába.
VII. FEJEZET155
f)156 az anyakönyvi bejegyzés egyedi elektronikus anyakönyvi azonosítóját, az elektronikus anyakönyvbe be nem jegyezhető adatról kiállított anyakönyvi okirat esetén az anyakönyvi bejegyzés folyószámát, évszámát, az anyakönyv megkülönböztető betűjelét.
c)157 a bejegyzett személy halálának tényét, helyét és idejét
d)158 a gyermek és a szülők igazolt nem magyar állampolgárságát, hontalanságát vagy ismeretlen állampolgárságát, magyar állampolgárságának megszűnését,
e)159 a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti nyilatkozat esetén annak tényét és a vér szerinti szülő vagy szülők 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontjában foglalt adatát, vagy – ha a papír alapú anyakönyvbe az örökbefogadás tényét jegyezték be – az örökbefogadás tényét, valamint az örökbefogadó szülő vagy szülők 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) és bi) alpontjában foglalt adatait,
bd)160 igazolt nem magyar állampolgárságát, hontalanságát vagy ismeretlen állampolgárságát, magyar állampolgárságának megszűnését,
bd)161 igazolt nem magyar állampolgárságát, hontalanságát vagy ismeretlen állampolgárságát, magyar állampolgárságának megszűnését,
af)162 igazolt nem magyar állampolgárságát, hontalanságát vagy ismeretlen állampolgárságát, magyar állampolgárságának megszűnését,
76. §163
77. §164 Az elektronikus anyakönyvben, az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, az okirat-nyilvántartásában, a jogosultsági nyilvántartásban nyilvántartott adatok, valamint az elektronikus anyakönyvi alapiratok tekintetében
e) a központi nyilvántartó szerv, az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság az érintett számára teljesíti az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti tájékoztatást.
78. §165 (1) Az anyakönyvből a kizárólag a papír alapú anyakönyvben nyilvántartott adat, valamint az anyakönyvi alapirat tekintetében az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság
79. §166 Az 1980. december 31-ig vezetett anyakönyv levéltár által őrzött másodpéldányából a 78. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatás és a 93/A. § szerinti kutatás kivételével adattovábbítás nem teljesíthető és adat nem tehető megismerhetővé.
80. §167 Az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság a statisztikáról szóló törvényben meghatározott népmozgalmi adatgyűjtéssel kapcsolatos feladatai teljesítése céljából az anyakönyvi eljárás során a népmozgalmi adatszolgáltatás teljesítéséig kezeli a népmozgalmi adatszolgáltatás körébe tartozó, a statisztikáról szóló törvényben és annak végrehajtásáról szóló rendeletben meghatározott adatokat. Az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság által kezelt, a népmozgalmi adatszolgáltatás körébe tartozó adatokból a Központi Statisztikai Hivatal részére teljesítendő adattovábbítás kivételével adattovábbítás nem teljesíthető.
81. §168 Az elektronikus anyakönyvben, az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, az okirat-nyilvántartásban és a jogosultsági nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét, valamint az elektronikus anyakönyvi alapiratot közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni, továbbá a papír alapú anyakönyvben nyilvántartott valamennyi adatot jogosult megtekinteni és átvenni, és az anyakönyvi alapiratot jogosult megtekinteni és arról másolatot kérni az e törvényben meghatározott eljárás lefolytatása céljából
d)169 a központi anyakönyvi szerv.
81/A. §170 (1) Az elektronikus anyakönyvben, az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, az okirat-nyilvántartásban és a jogosultsági nyilvántartásban kezelt adatok teljes körét, valamint az elektronikus alapiratot közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni, továbbá a papír alapú anyakönyvben nyilvántartott valamennyi adatot jogosult megtekinteni és átvenni, valamint az anyakönyvi alapiratot jogosult megtekinteni és arról másolatot kérni a 84. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt adatok megadásával
81/B. §171 (1) Az elektronikus anyakönyvben és az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában kezelt adatok teljes körét, valamint az elektronikus anyakönyvi alapiratot közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni, továbbá a papír alapú anyakönyvben nyilvántartott és e törvény szerint az elektronikus anyakönyv adattartalmát képező adatot jogosult megtekinteni és átvenni, és az anyakönyvi alapiratot jogosult megtekinteni és arról másolatot kérni a 84. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt adatok megadásával
81/C. §172 (1) Az elektronikus anyakönyvben kezelt adatok teljes körét, valamint az elektronikus anyakönyvi alapiratot közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni, továbbá a papír alapú anyakönyvben nyilvántartott és e törvény szerint az elektronikus anyakönyv adattartalmát képező adatot jogosult megtekinteni és átvenni, és az anyakönyvi alapiratot jogosult megtekinteni és arról másolatot kérni a 84. §
81/D. §173 (1)174 Az elektronikus anyakönyvből közvetlen hozzáféréssel jogosult átvenni, vagy a papír alapú anyakönyvből jogosult megtekinteni és átvenni az anyakönyvi kivonat adattartalmát képező adatokat a 84. § (2) bekezdés a) pontjában foglalt adatok megadásával
81/E. §175 (1) A 81/B. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott célból a külpolitikáért felelős miniszter, a 81/C. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott célokból – a hagyatéki eljárás lefolytatása kivételével – a közjegyző, és a 81/D. § (1) bekezdésében meghatározott célokból az ott felsorolt szervek az örökbefogadott személynek csak az örökbefogadás következtében változatlan, valamint az örökbefogadás tényére utaló adatok kivételével az örökbefogadás következtében megváltozott adatait ismerhetik meg.
82. § (1) Az elektronikus anyakönyvbe bejegyzett azon személyek adatairól, akik a polgárok személyiadat- és lakcímnyilvántartásának hatálya alá tartoznak, a bejegyzéskor a központi nyilvántartó szerv automatikusan értesíti a személyiadat- és lakcímnyilvántartást.
(3)176 Törvény eltérő rendelkezése hiányában az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyvbe, valamint az anyakönyvi alapiratokba történő betekintésről, a papír alapú anyakönyvből történő adatátvételről, valamint a papír alapú anyakönyvi alapiratról történő másolat készítéséről hivatalos feljegyzést készít, amely tartalmazza a betekintő személy nevét, azt, hogy mely állami vagy önkormányzati szerv nevében jár el, valamint a betekintés célját és jogalapját.
(4)177 A betekintésről készített hivatalos feljegyzést az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság öt évig köteles megőrizni.
83. §178 (1) A központi nyilvántartó szerv az elektronikus anyakönyvben, az apai elismerő nyilatkozatok nyilvántartásában, az okirat-nyilvántartásban, a jogosultsági nyilvántartásban kezelt adatokhoz, valamint az elektronikus anyakönyvi alapiratokhoz való közvetlen hozzáférést kizárólag akkor biztosíthat, ha a közvetlen hozzáférést gyakorló személy a (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazással rendelkezik.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott felhatalmazás jogosultjának a 72. § (3) bekezdésében meghatározott adatairól, valamint az azokban bekövetkezett változásról a közvetlen hozzáférésre jogosult szerv a felhatalmazás kiadását, valamint az adat változását követően haladéktalanul értesíti a központi nyilvántartó szervet.
83/A. §179 Közvetlen hozzáféréssel – a 81. §-ban meghatározott kivételekkel – nem vehető át az adatátvétellel érintett személy anyakönyvi eseményével kapcsolatba hozható más személy személyi azonosítója.
84. §180 (1) A központi nyilvántartó szerv, az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság adatigénylés alapján kizárólag annak az adatigénylőnek és abban a körben továbbíthat adatot, amely adatigénylő tekintetében törvény az adatok átvételét és kezelését az adatkezelés céljának és az átvehető adatok körének pontos meghatározásával előírja.
(3) A központi nyilvántartó szerv, az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság az anyakönyvi nyilvántartások rendszerében meghatározott adatok kezelésére feljogosított adatkezelő részére adatigénylésre az adatokat – törvény rendelkezése alapján – akkor továbbíthatja, ha az adatigénylő pontosan megjelöli az adatátvétel célját, továbbá azt az adatkört és azt a törvényi rendelkezést, amely tekintetében és amely rendelkezés szerint az igényelt adatok kezelésére törvény feljogosította.
84/A. §181 Az adatigénylő számára nem továbbítható az adatigényléssel érintett személy anyakönyvi eseményével kapcsolatba hozható más személy személyi azonosítója.
85–86. §182
87. §183 A fővárosi és megyei kormányhivatal a 4. § (5) bekezdése szerinti anyakönyvi bejegyzés teljesítését követően az anyakönyvi alapiratot haladéktalanul megküldi a nyilvántartó anyakönyvvezetőnek.
88. §184 Az anyakönyvi bejegyzést teljesítő anyakönyvvezető értesíti a gyámhatóságot
89. §185 (1) Az anyakönyvvezető a születés anyakönyvezésével egyidejűleg a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány kiadása érdekében a törvényes képviselő kérelmére a törvényes képviselők nevét és telefonszámát a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolványt kiállító hatóság részére megküldi.
(3) Az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság – a személyiadat- és lakcímnyilvántartás hatálya alá tartozó nem magyar állampolgár kivételével – a nem magyar állampolgár halálesetének anyakönyvezéséről a 69/B. § (1) bekezdés a) pontjában, b) pont ba)–bc), bf) és bh) alpontjában, valamint a 69/F. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt adatok továbbításával értesíti a központi idegenrendészeti nyilvántartást vezető szervet. Az anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság az idegenrendészeti hatóság által kiállított, tartózkodásra jogosító engedélyt az eljárása során bevonja, és azt az anyakönyvi értesítéshez csatolja.
(4)186 Az anyakönyvvezető a nem magyar állampolgár anyakönyvi eseményéről értesíti a központi anyakönyvi szervet. Az értesítés tartalmazza a nem magyar állampolgár – gyermek születésének anyakönyvezése esetén a szülők – természetes személyazonosító adatait, menekült vagy oltalmazott jogállását, valamint – ha rendelkezésre áll – az állampolgárságát igazoló okmányának megnevezését, okmányazonosítóját és érvényességi idejét. A központi anyakönyvi szerv a nem magyar állampolgár anyakönyvi eseményéről – nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján – az anyakönyvi kivonat és az anyakönyvvezető által küldött értesítésben szereplő adatok továbbításával értesíti az érintett állampolgársága szerinti állam Magyarországra akkreditált külképviseletét, annak hiányában a külpolitikáért felelős minisztert.
90. §187 A központi anyakönyvi szerv a névváltoztatás bejegyzését követően haladéktalanul értesíti a bűnügyi nyilvántartó szervet a névváltoztatással érintett, a személyiadat- és lakcímnyilvántartás aktív nyilvántartásában nem szereplő személynek a névváltoztatást megelőző és megváltozott születési családi és utónevéről, a 69/B. § (1) bekezdés b) pont bb), bc) és bf) alpontjában, valamint g) pontjában foglalt adatairól.
91. §188 Az anyakönyvvezető a személyazonosító igazolvány, valamint a személyi azonosítót és lakcímet igazoló hatósági igazolvány érvénytelenítésének tényéről és időpontjáról az elhalt halálesetének anyakönyvezését követően haladéktalanul elektronikus úton értesíti a személyazonosító igazolvány nyilvántartását és a személyiadat- és lakcímnyilvántartást vezető szervet.
92. §189 (1) Az e törvény hatálya alá tartozó nyilvántartásokból teljesített adattovábbításokról az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából a központi nyilvántartó szerv adattovábbítási nyilvántartást vezet.
a)190 az adatkezelés jogszerűségének ellenőrzése céljából a fővárosi és megyei kormányhivatal és a központi anyakönyvi szerv,
b)191 az érintettnek az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti tájékoztatása céljából az anyakönyvvezető és a hazai anyakönyvezést végző hatóság,
(2)192 A központi nyilvántartó szerv az érintettet az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerinti, az adatai továbbítására vonatkozó tájékoztatását mellőzi, ha az e törvény szerint az adatok átvételére jogosult az adatok átvételével egyidejűleg jelzi, hogy az adattovábbításra vonatkozó adatok közlésének teljesítése
Az anyakönyv kutathatósága193
94. §194 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a)195 jelölje ki a központi nyilvántartó szervet és a központi anyakönyvi szervet,
b) határozza meg az anyakönyvezéshez szükséges képesítési feltételeket.196
95. § (1)197 Felhatalmazást kap az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter, hogy
a) az anyakönyvi nyilvántartások rendszere vezetésének,198
b) a névviselés, a névváltoztatás,199
c) a házasságkötési, valamint a bejegyzett élettársi kapcsolat létesítésére irányuló eljárás,200
e) az anyakönyvi nyilvántartások rendszeréből teljesítendő adattovábbítás201
(2) Felhatalmazást kap az anyakönyvi ügyekért felelős miniszter, hogy rendeletben jelölje ki a hazai anyakönyvezést végző hatóságot.
b)203 rendeletben állapíthassa meg a hivatali helyiségen kívüli, valamint a hivatali munkaidőn kívül történő házasságkötés és bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése esetén a többletszolgáltatás ellentételezéseként az önkormányzat részére, valamint az anyakönyvvezető részére fizetendő díj mértékét.
97. §204
Átmeneti rendelkezések205
98. §206 E törvény hatálybalépését követő, de 2014. november 1-jét megelőző házasságkötés vagy bejegyzett élettársi kapcsolat ezen időszakban történő létesítése esetén az 58. § (1)–(3) bekezdésétől eltérően a házasságkötést, illetve a bejegyzett élettársi kapcsolatot bejegyző anyakönyvvezető a felek születési anyakönyvi bejegyzésben szereplő adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzése érdekében megkeresi a születést nyilvántartó anyakönyvvezetőt vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóságot. A születést nyilvántartó anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv születési anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről az értesítéstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
99. §207 A bejegyzett élettársi kapcsolat az e törvény hatálybalépését követő, de 2014. november 1-jét megelőző létesítése esetén az 59/A. § (2a) bekezdésétől eltérően a megkeresett anyakönyvvezető vagy a hazai anyakönyvezést végző hatóság a papír alapú anyakönyv házassági anyakönyvi bejegyzése adatainak az elektronikus anyakönyvbe történő bejegyzéséről a megkereséstől számított százhúsz napon belül gondoskodik, és erről értesíti a megkeresőt.
100. §208 Az 59/A. § (1) és (2) bekezdését az e törvény hatálybalépését követően benyújtott névváltoztatási kérelemre kell alkalmazni.
1. melléklet a 2010. évi I. törvényhez209
1.210 A szervet megjelölő azonosító.
3.1.211 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
4.1.212 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
4.7.213 menekült vagy oltalmazott jogállása,
12.214 A szülő vagy a szülők aláírása.
14.215 A születést bejelentő intézmény neve és címe.
1.216 A szervet megjelölő azonosító.
3.1.217 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.4.218 69/B. § (1) bekezdés b) pont bi) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.6.219 69/B. § (1) bekezdés b) pont bf) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.7.220 69/B. § (1) bekezdés b) pont bg) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.11.221 menekült vagy oltalmazott jogállása,
1.222 A szervet megjelölő azonosító.
3.1.223 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.4. 69/B. § (1) bekezdés b) pont be) alpontja,
3.6.224 69/B. § (1) bekezdés b) pont bf) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.7.225 69/B. § (1) bekezdés b) pont bg) alpontja és g) vagy h) pontja,
3.11.226 menekült vagy oltalmazott jogállása,
1.227 A szervet megjelölő azonosító.
5.1.228 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
5.2.229 69/B. § (1) bekezdés b) pont bi) alpontja és g) vagy h) pontja,
5.5.230 69/B. § (1) bekezdés b) pont bf) alpontja és g) vagy h) pontja,
5.6.231 69/B. § (1) bekezdés b) pont bg) alpontja és g) vagy h) pontja,
5.11.232 menekült vagy oltalmazott jogállása.
6.1.233 69/B. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja és g) vagy h) pontja,
15.234 A halálesetet bejelentő intézmény neve és címe.
3 A 2/B. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 13. §-a iktatta be.
4 Az Értelmező rendelkezések alcím (3. §) a 2013: LXXVI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
5 A Hatáskör alcím (4–6. §) a 2013: LXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
6 A 4. § (1) bekezdés d) pontja a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 4. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 35. § a) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 4. § (7) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 1. pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
9 Az 5. § (1) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
10 Az 5. § (2) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 7. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
12 A 8. § a 2013: LXXVI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
13 A 10. § e) pontját a 2013: LXXVI. törvény 6. §-a iktatta be.
14 A 11. § a 2013: LXXVI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
15 A 11. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
16 A 11. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 35. § b) pontja alapján nem lép hatályba.
17 A 12. § a 2013: LXXVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
18 A 12. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 12. § (3) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 14. §-a iktatta be.
20 A 12/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 9. §-a iktatta be.
21 A 12/A. § (2) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 13. § (1) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 13. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 13. § (3) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 14. § (2) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) és b) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 14. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § b) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 14. § (3a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 11. §-a iktatta be.
28 A 14. § (3b) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 11. §-a iktatta be.
29 A 14/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 12. §-a iktatta be.
30 A 15. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
31 A 16. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § c) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 16. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
33 A 16. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
34 A 17. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
35 A 17. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
36 A 18. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 18. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
38 A 18. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 16. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 19. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
40 A 19. § (1a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 18. §-a iktatta be.
41 A 19. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § d) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 21. § (3) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be.
43 A 22. § (4) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 20. §-a iktatta be.
44 A 24. §-t megelőző alcím és a 24–26. § a 2013: LXXVI. törvény 81. § a) pontja alapján nem lép hatályba.
45 A 27. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
46 A 28. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
47 A 29. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § e) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 29. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg.
49 A 30. § a 2013: LXXVI. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
50 A 31. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
51 A 31. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
52 A 31. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
53 A 32. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 32. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 32. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 26. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 33. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
57 A 33. § (1a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 28. §-a iktatta be.
58 A 33. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § d) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 34. § (4) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 29. §-a iktatta be.
60 A 36. §-t megelőző alcím és a 36–38. § a 2013: LXXVI. törvény 81. § b) pontja alapján nem lép hatályba.
61 A 39. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.
62 A 40. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
63 A 41. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § e) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 41. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
65 A 42. § a 2013: LXXVI. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
66 A 43. § a 2013: LXXVI. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
67 A 44. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § f) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 44. § (2a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 35. §-a iktatta be.
69 A 44. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § g) pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 44. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
71 A 44. § (6) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
72 A 44. § (7) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
73 A 44. § (8) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 82. § a) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 45. § a 2013: LXXVI. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
75 A 46. § a 2013: LXXVI. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
76 A 47. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § h) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 47. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § i) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 47. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
79 A 47. § (6) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 40. §-a iktatta be.
80 A 48. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 82. § b) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 48. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
82 A 47. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § j) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 48. § (4) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 42. §-a iktatta be, a 2013: CCXVIII. törvény 35. § c) pontja alapján nem lép hatályba.
84 A 48. § (5) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 42. §-a iktatta be.
85 A 49. § a 2013: LXXVI. törvény 43. §-ával megállapított szöveg.
86 A 49. § (1) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
87 Az 50. § a 2013: LXXVI. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
88 Az 50. § (2) bekezdés f) pontja a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
89 Az 51. § (1) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
90 Az 51. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
91 Az 51. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 45. §-ával megállapított, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
92 Az 51. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
93 Az 51. § (5) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
94 Az 51. § (6) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
95 Az 52. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: LXXVI. törvény 80. § k) pontja szerint módosított szöveg.
96 Az 52. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 82. § c) pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
97 Az 54. § a 2013: LXXVI. törvény 81. § c) pontja alapján nem lép hatályba.
98 Az 55. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 82. § d) pontja szerint módosított szöveg.
99 Az 55. § (1a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 47. §-a iktatta be.
100 Az Az elektronikus és a papír alapú anyakönyv alcím (56–60. §) a 2013: LXXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
101 Az 57. § (1) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
102 Az 57. § (4) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 17. §-a iktatta be.
103 Az 57/A. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
104 Az 58. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
105 Az 58. § (4) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 18. §-a iktatta be.
106 Az 58/A. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 19. §-a iktatta be.
107 Az 59. § (1) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
108 Az 59. § (3) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 20. §-a iktatta be.
109 Az 59/A. § (1) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 8. pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) és f) pontja szerint módosított szöveg.
110 Az 59/A. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
111 Az 59/A. § (2a) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 21. §-a iktatta be.
112 Az 59/A. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
113 A 60. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 35. § d) pontja alapján nem lép hatályba.
114 A 60. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
115 A 61. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 49. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 61. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 49. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 61. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 49. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 61. § (6) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § l) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 61. § (7) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 49. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 61. § (8) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 50. §-a iktatta be.
121 A 61/A. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 22. §-a iktatta be.
122 A 62. § a 2013: LXXVI. törvény 51. §-ával megállapított szöveg.
123 A 62/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 52. §-a iktatta be.
124 Az Az anyakönyvezés helye és időpontja alcím (63–64. §) a 2013: LXXVI. törvény 53. §-ával megállapított szöveg.
125 A 66. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § m) pontja szerint módosított szöveg.
126 A 67. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 54. §-ával megállapított szöveg.
127 A 67. § (1a) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 55. §-a iktatta be.
128 A 67. § (1b) bekezdését a 2013: LXXVI. törvény 55. §-a iktatta be.
129 A 67. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § n) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 67. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § o) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 67. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § p) pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
132 A VI. fejezet (69–72/A. §) a 2013: LXXVI. törvény 56. §-ával megállapított szöveg.
133 A 69. § (4) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 23. §-a iktatta be.
134 A 69/B. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 35. § e) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 69/B. § (1a) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 24. §-a iktatta be.
136 A 69/B. § (4) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 25. §-a iktatta be.
137 A 69/C. § a) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
138 A 69/C. § d) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
139 A 69/C. § f) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
140 A 69/C. § h) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
141 A 69/D. § (1) bekezdés k) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
142 A 69/D. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
143 A 69/E. § (1) bekezdés j) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
144 A 69/E. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
145 A 69/F. § (1) bekezdés e) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
146 A 69/G. § (2) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
147 A 69/G. § (3) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 26. §-a iktatta be.
148 A 70. § (2) bekezdés o) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 19. pontja szerint módosított szöveg.
149 A 70. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 20. pontja szerint módosított szöveg.
150 A 70. § (5) bekezdése a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) és e) pontja szerint módosított szöveg.
151 A 71. § (2) bekezdés f) pontját a 2013: CCXVIII. törvény 27. §-a iktatta be.
152 A 71. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
153 A 71/A. § e) pontja a 2014: XXX. törvény 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 72. § (4) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
155 A VII. fejezet (73–74. §) a 2013: LXXXVI. törvény 57. §-ával megállapított szöveg.
156 A 73. § (4) bekezdés f) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
157 A 73/A. § (2) bekezdés c) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 24. pontja szerint módosított szöveg.
158 A 73/A. § (2) bekezdés d) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 25. pontjával megállapított, a 2014: XXX. törvény 9. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
159 A 73/A. § (2) bekezdés e) pontja a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 26. pontja szerint módosított szöveg.
160 A 73/A. § (3) bekezdés b) pontj bd) alpontját a 2013: CCXVIII. törvény 28. §-a iktatta be, szövege a 2014: XXX. törvény 9. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
161 A 73/A. § (4) bekezdés b) pontj bd) alpontját a 2013: CCXVIII. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2014: XXX. törvény 9. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
162 A 73/A. § (5) bekezdés a) pontj af) alpontját a 2013: CCXVIII. törvény 30. §-a iktatta be, szövege a 2014: XXX. törvény 9. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
163 A 76. § és a 76. §-t megelőző alcím a 2013: LXXVI. törvény 81. § d) pontja alapján nem lép hatályba.
164 A 77. § a 2013: LXXVI. törvény 58. §-ával megállapított szöveg.
165 A 78. § a 2013: LXXVI. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
166 A 79. § a 2013: LXXVI. törvény 60. §-ával megállapított szöveg.
167 A 80. § a 2013: LXXVI. törvény 61. §-ával megállapított szöveg.
168 A 81. § a 2013: LXXVI. törvény 62. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 27. pontja szerint módosított szöveg.
169 A 81. § d) pontja a 2014: XXX. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
170 A 81/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 63. §-a iktatta be.
171 A 81/B. §-t a 2013: LXXVI. törvény 63. §-a iktatta be.
172 A 81/C. §-t a 2013: LXXVI. törvény 63. §-a iktatta be.
173 A 81/D. §-t a 2013: LXXVI. törvény 63. §-a iktatta be.
174 A 81/D. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 28. pontja szerint módosított szöveg.
175 A 81/E. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 31. §-a iktatta be.
176 A 82. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 64. §-ával megállapított szöveg.
177 A 82. § (4) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § q) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 83. § a 2013: LXXVI. törvény 65. §-ával megállapított szöveg.
179 A 83/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 66. §-a iktatta be.
180 A 84. § a 2013: LXXVI. törvény 67. §-ával megállapított szöveg.
181 A 84/A. §-t a 2013: LXXVI. törvény 68. §-a iktatta be.
182 A 85–86. § és a 85. §-t megelőző alcím a 2013: LXXVI. törvény 81. § e) pontja alapján nem lép hatályba.
183 A 87. § a 2013: CCXVIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
184 A 88. § a 2013: LXXVI. törvény 70. §-ával megállapított szöveg.
185 A 89. § a 2013: LXXVI. törvény 71. §-ával megállapított szöveg.
186 A 89. § (4) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 34. § 29. pontja, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) és f) pontja szerint módosított szöveg.
187 A 90. §-t megelőző alcím a 2013: LXXVI. törvény 81. § f) pontja alapján nem lép hatályba. A 90. § a 2013: LXXVI. törvény 72. §-ával megállapított, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
188 A 91. §-t megelőző alcím a 2013: LXXVI. törvény 81. § g) pontja alapján nem lép hatályba. A 91. § a 2013: LXXVI. törvény 73. §-ával megállapított szöveg.
189 A 92. § a 2013: LXXVI. törvény 74. §-ával megállapított szöveg.
190 A 93. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: LXXVI. törvény 75. §-ával megállapított, a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
191 A 93. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: LXXVI. törvény 75. §-ával megállapított szöveg.
192 A 93. § (2) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 80. § r) pontja szerint módosított szöveg.
193 Az Az anyakönyv kutathatósága alcímet (93/A–93/B. §) a 2013: LXXVI. törvény 76. §-a iktatta be.
194 A 94. § a 2013: LXXVI. törvény 77. §-ával megállapított szöveg.
195 A 94. § a) pontja a 2014: XXX. törvény 9. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
196 Lásd a 105/2010. (IV. 9.) Korm. rendeletet, a 76/2014. (III. 14.) Korm. rendeletet.
197 A 95. § (1) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 78. §-ával megállapított szöveg.
198 Lásd a 32/2014. (V. 19.) KIM rendeletet.
199 Lásd a 32/2014. (V. 19.) KIM rendeletet.
200 Lásd a 32/2014. (V. 19.) KIM rendeletet.
201 Lásd a 32/2014. (V. 19.) KIM rendeletet.
202 A 95. § (3) bekezdése a 2013: LXXVI. törvény 81. § h) pontja alapján nem lép hatályba.
203 A 96. § b) pontja a 2013: LXXVI. törvény 80. § s) pontja szerint módosított szöveg.
204 A 97. § a 2013: LXXVI. törvény 81. § i) pontja alapján nem lép hatályba. A törvény a 2013: LXXVI. törvény 120. §-a alapján 2014. július 1-jén lép hatályba.
205 A 98. §-t megelőző alcím a 2013: CCXVIII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
206 A 98. § a 2013: CCXVIII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
207 A 99. § a 2013: CCXVIII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
208 A 100. § a 2013: CCXVIII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
209 Az 1. mellékletet a 2013: LXXVI. törvény 79. §-a itkatta be.
210 Az 1. melléklet a) cím 1. pontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
211 Az 1. melléklet a) cím 3. pont 3.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
212 Az 1. melléklet a) cím 4. pont 4.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
213 Az 1. melléklet a) cím 4. pont 4.7. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
214 Az 1. melléklet a) cím 12. pontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
215 Az 1. melléklet a) cím 14. pontját a 2013: CCXVIII. törvény 37. §-a iktatta be.
216 Az 1. melléklet b) cím 1. pontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
217 Az 1. melléklet b) cím 3. pont 3.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
218 Az 1. melléklet b) cím 3. pont 3.4. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
219 Az 1. melléklet b) cím 3. pont 3.6. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
220 Az 1. melléklet b) cím 3. pont 3.7. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
221 Az 1. melléklet b) cím 3. pont 3.11. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
222 Az 1. melléklet c) cím 1. pontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
223 Az 1. melléklet c) cím 3. pont 3.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
224 Az 1. melléklet c) cím 3. pont 3.6. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
225 Az 1. melléklet c) cím 3. pont 3.7. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
226 Az 1. melléklet c) cím 3. pont 3.11. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
227 Az 1. melléklet d) cím 1. pontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
228 Az 1. melléklet d) cím 5. pont 5.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
229 Az 1. melléklet d) cím 5. pont 5.2. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
230 Az 1. melléklet d) cím 5. pont 5.5. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
231 Az 1. melléklet d) cím 5. pont 5.6. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
232 Az 1. melléklet d) cím 5. pont 5.11. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
233 Az 1. melléklet d) cím 6. pont 6.1. alpontja a 2013: CCXVIII. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
234 Az 1. melléklet d) cím 15. pontját a 2013: CCXVIII. törvény 37. §-a iktatta be.


text:
Részlet :: Dr. Fülöp Botond ügyvéd, Rechtsanwalt
Kezdőlap > Olvasószoba > Saját cikkek, publikációk > Dogmatikai alapvetések a teljes egészében érvénytelen és a bíróság által hatályossá nyilvánított deviza alapú kölcsönszerződések elszámolása körében > Részlet
A 2014. évi XL. tv. 37.§-a értelmében a törvény hatálya alá tartozó deviza alapú kölcsönszerződések tekintetében a szerződés érvénytelensége esetén két lehetséges jogkövetkezmény alkalmazása jöhet csupán szóba: a szerződés érvényessé vagy a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítása. Jelen írás tárgyát azon alapvető elvek alkotják, melyeket - álláspontom szerint - a bíróságnak a felek között megejtendő elszámolás során alkalmaznia kell, ha egy deviza alapú kölcsönszerződést teljes egészében érvénytelenné, s - ennek jogkövetkezményeként - a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánít. Gondolataimat annak tudatában teszem közzé, hogy nincs semmiféle biztosíték arra nézve, hogy azok a joggyakorlatban is meg fognak jelenni.
Az érvénytelenség jogkövetkezményének alkalmazása, vagyis a felek teljesítéseinek egymással szembeni, kölcsönös elszámolása során abból kell kiindulni, hogy ha a bíróság egy szerződést létre nem jöttnek, vagy az érvénytelenség orvoslása nélkül érvénytelenné nyilvánít, feltétlenül érvényesülnie kell az érvénytelenség elsődleges jogkövetkezményének, ami nem más, mint a joghatás kiváltására való alkalmatlanság. „A szerződés érvénytelensége azt jelenti, hogy az ilyen ügyletnek nincs kötelemkeletkeztető hatálya, az ilyen szerződés joghatás kiváltására alkalmatlan. A Ptk. 198. § (1) bekezdés terminológiáját használva: az érvénytelen szerződés nem hoz létre kötelezettséget a szolgáltatás teljesítésére, illetve jogosultságot a szolgáltatás követelésére. Az érvénytelenség általános jogkövetkezménye tehát az, hogy az ilyen szerződéshez nem fűződhetnek a felek által célzott joghatások.” (1/2010. (VI. 28.) PK vélemény, 2. pont). Következésképpen abban az esetben, ha a bíróság a szerződést nem nyilvánítja érvényessé, a hatályossá nyilvánítás körében alkalmazott elszámolás során az érvénytelenség ezen elsődleges jogkövetkezményének feltétlenül érvényesülnie kell, a bíróság nem kapcsolhat joghatást a szerződés egyetlen rendelkezéséhez sem.
Ebből pedig logikusan következik, hogy a felek ügyleti akarata ebben a vonatkozásban teljes mértékben irreleváns, mivel akármi is volt a felek ügyleti akarata, azt valamilyen oknál fogva „nem sikerült” nekik joghatás kiváltására alkalmas módon kinyilvánítaniuk és szerződésbe foglalniuk. A bíróság az érvénytelenné (vagy létre nem jötté) nyilvánítással nem valamiféle „pótszerződést” hoz létre a felek között az eredeti ügyleti akaratuk figyelembe vételével, hanem megtagadja a létrejött szerződés joghatás kiváltására való alkalmasságát.
Nagyon lényeges körülmény tehát, hogy a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítás nem érinti, nem érintheti az érvénytelenség elsődleges jogkövetkezményét, a joghatások hiányát. „Az érvénytelenség általános jogkövetkezménye az, hogy az ilyen ügyletre nem lehet jogot alapítani, vagyis a felek által célzott joghatások nem érhetők el.” (1/2010. (VI. 28.) PK vélemény, 1. pont.) A hatályossá nyilvánítás még részlegesen sem eredményezheti a szerződés érvényessé nyilvánítását. Egy érvénytelen szerződés határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítása valójában azt jelenti, hogy a bíróság az ítélet meghozataláig teljesített szolgáltatások, mint jogalap nélküli tények elfogadása mellett rendelkezik a még ellenszolgáltatás nélkül maradó szolgáltatás visszatérítéséről, anélkül azonban, hogy az érvénytelen szerződés bármely rendelkezéséhez joghatást fűzne. Ez az elv fejeződik ki az 1/2005. PJE határozatban is: „A szerződésnek az ítélethozatalig terjedő időre szóló hatályossá nyilvánítása - bár a bekövetkezett tényhelyzet elismerését jelenti - nem azonosítható a jogügylet időben korlátozott érvényessé tételével, mert nem állnak be az érvényes szerződéshez fűződő joghatások, ugyanakkor a jogviszony visszamenőleges felszámolására nem kerül sor.”
A teljes cíikk elolvasásához regisztráljon honlapomra a lenti űrlap segítségével vagy rendelje meg az e-bookot a képre kattintva!
Kérjük, ezt másold le 5ab522a35756

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Beismert a bíróság előkészítő ülésén az ékszerbolti rabló – nyomban ítélet született | Ügyészség
Beismert a bíróság előkészítő ülésén az ékszerbolti rabló – nyomban ítélet született
2018. szeptember 19., 11:43 by dr. MISKOLCZI Ivett
A Budapesti IX. kerületi Ügyészség 2018. augusztusában benyújtott vádirata alapján a Pesti Központi Kerületi Bíróság a mai napon a tárgyalás előkészítése érdekében nyilvános ülést tartott, majd az ügyészség indítványát követően a beismerő vádlottat elítélte.
Az ügyészség az előkészítő ülés elején arra az esetre, ha a vádlott beismeri a bűnösségét, alternatív, konkrét büntetési mértékre vonatkozó indítványt is tett azzal, hogy a vádlottra 16 év fegyház fokozatú szabadságvesztés büntetés és 10 év közügyek gyakorlásától eltiltás mellékbüntetés kiszabását tartja indokolnak. Ennek az új eljárási törvény szerint az a jelentősége, hogy az előkészítő ülésen beismerő vádlott ennél súlyosabb büntetést nem kaphat, ugyanakkor a bíróság ennél kisebb büntetések kiszabásáról is rendelkezhet az ítéletében.
A megfelelő figyelmeztetések és az ügyészi indítvány ismeretében a 37 éves, erőszakos többszörös visszaeső vádlott a vádiratban terhére rótt bűncselekményeket beismerte, és a jogi minősítést elfogadta, valamint a tárgyalás jogáról is lemondott. Mivel a bíróság úgy ítélte meg, hogy a beismerés önkéntessége felől nincs kétség, és azt az eljárás iratai is alátámasztják, ezért a beismerést végzésében elfogadta.
Ezután az elsőfokú bíróság az enyhítő és súlyosító körülmények számba vétele mellett – a vádlói és védői felszólalásokat követően – nyomban ítéletet is hozott. és a 2 rendbeli – egy esetben kísérleti szakban maradt – felfegyverkezve elkövetett rablás bűntettében bűnösnek kimondott erőszakos többszörös visszaeső vádlottat 12 év szabadságvesztésre, és 10 év közügyektől eltiltás mellékbüntetésre ítélte.
Mivel a bíróság az ügyészi indítványhoz képest enyhébb büntetést szabott ki, ezért az ügyész a vádlott terhére, súlyosításért jelentett be fellebbezést, míg a vádlott és védője enyhítésért fellebbeztek.
A bíróság az ítélet kihirdetését követően – mivel az nem lett jogerős – fenntartotta a vádlott letartóztatását.
Az új büntetőeljárási törvény alapvető célja volt az eljárások – garanciális szabályok melletti – gyorsítása. Ez most úgy jutott érvényre, hogy az elsőfokú bíróságnak a nyomozás során lefolytatott bizonyítást – a tanúk kihallgatását, kamerafelvételek tárgyaláson történő megtekintését, iratok ismertetését – nem kellett felvennie, így a 2018. áprilisi és májusi elkövetés után 4 hónappal már elsőfokú ítélet született az ügyben.
A témával kapcsolatos korábbi főügyészségi sajtóközlemény itt érhető el:
http://ugyeszseg.hu/kessel-rabolt-ekszeruzletekben-egy-budapesti-ferfi-vademeles/

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság