text:
A KÁRTÉRÍTÉSI FELELÕSSÉG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK VÁLTOZÁSAI GONDATLAN KÁROKOZÁS ESETÉN AZ ORVOSI MÛHIBAPEREKBEN A BRIT JOGBAN - PDF
A KÁRTÉRÍTÉSI FELELÕSSÉG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK VÁLTOZÁSAI GONDATLAN KÁROKOZÁS ESETÉN AZ ORVOSI MÛHIBAPEREKBEN A BRIT JOGBAN
Download "A KÁRTÉRÍTÉSI FELELÕSSÉG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK VÁLTOZÁSAI GONDATLAN KÁROKOZÁS ESETÉN AZ ORVOSI MÛHIBAPEREKBEN A BRIT JOGBAN"
1 Iustum Aequum Salutare IV. 2008/ A KÁRTÉRÍTÉSI FELELÕSSÉG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK VÁLTOZÁSAI GONDATLAN KÁROKOZÁS ESETÉN AZ ORVOSI MÛHIBAPEREKBEN A BRIT JOGBAN doktorandusz (PPKE JÁK) Bevezetés Az alábbi tanulmány az orvosi mûhibaperekkel kapcsolatos brit bírói gyakorlat változásait elemzi, különös tekintettel azon területeire, melyek az utóbbi fél évszázadban és azóta is folyamatosan ellentmondásos mivoltuk okán élénk vita tárgyát képezik. Különös aktualitása e témának az, hogy a Brit Parlament 2006-ban hozta meg az orvosi mûhibát elszenvedett betegek megfelelõ kárpótlását célzó törvényt, melynek gyakorlatba ültetése 2008 folyamán várható. Az új törvény az eljárások humánusabbá tételét, egyszerûsítését és meggyorsítását ígéri. A tanulmány elõször a kártérítési felelõsség megállapításának kritériumait veszi sorra az orvosi mûhibaperekben, melynek megértése alapvetõ feltétele az egyes területek értelmezésének, rögzítve a tényt, hogy egyes jogintézmények a magyar jogban teljesen eltérõ tartalommal bírnak illetõleg nincsenek, és rögzítve azt a tényt is, hogy az angol jogban nem különül el a kártérítés, kárpótlás és kártalanítás. A tanulmány második részében áttekintésre kerül az orvosi mûhibaperek talán három legvitatottabb területe a kockázatokról való tájékoztatatás, az esély elvesztése, valamint a hibás fogantatás és hibás születés. Az utolsó, harmadik rész az új törvényt elemzi és értékeli, különös tekintettel annak gyakorlati megoldásaira, meghatározva azok erõsségeit és gyengéit. I. A kártérítési felelõsség megállapításának kritériumai A brit jogrendszer egyik szembeötlõ sajátossága, hogy a kártérítési felelõsségnek nincsen jogszabályban meghatározott általános szabálya és nem is volt soha, helyette egyrészt több az egyes szerzõk csoportosításától függõen körülbelül húsz egyenrangú felelõsségi alakzat található, másrészt a brit bírói gyakorlat kristályosította ki a felelõsségi szabályokat. Az egyik ilyen alakzat a gondatlan magatartással elkövetett szerzõdésen kívüli károkozás, amely terjedelmét és kidolgozottságát tekintve azonban2 224 az egyik legfontosabb területe az angol kártérítési jognak. E területet változatos és gyakran ellentmondó ítélkezési gyakorlat jellemzi, s ez az egyik alfajában, az orvosi mûhibaperek vonatkozásában sincs másképp. Gondatlan károkozás esetén a felelõsség megállapítása, mint az általános felelõsségi alakzat esetében is három lépcsõben történik meg, azonban kiegészítõ elvek és szempontok járulnak hozzá. 1. Gondossági kötelezettség fennállása Az elsõ lépcsõben azt kell megvizsgálni, hogy a károkozónak fennállt-e az ún. gondossági kötelezettsége a károsulttal szemben, azaz, hogy a károkozó racionálisan feltehette-e azt, hogy cselekménye vagy eljárása kárt okozhat a károsultnak. E gondossági kötelezettséget az egészségügyi jogviszony valamennyi szakaszában vizsgálni kell, így a beteg tájékoztatása, kezelése, valamint utókezelése során is. 2. Gondossági kötelezettség megszegése A második lépcsõben azt kell vizsgálni, hogy e gondossági kötelezettségét a károkozó megszegte-e, azaz az adott helyzetben nem azt tette, amit egy ésszerû személy tett volna. Az egészségügyi jogviszonyban értelemszerûen az ésszerû orvos kritériumát kell alapul venni, azonban ezt rendkívül nehéz meghatározni, hiszen sok körülménytõl függhet egy beteg kezelése betegsége fajtájától, annak elõrehaladott állapotától, az orvos szaktudásától és tapasztalatától, az egészségügyi intézmény ellátottságától, etikai megfontolásoktól, valamint a beteg biztosításának fajtájától is. A XX. század közepéig nem volt irányadó szabály az ésszerû orvos kritériumának a megállapítására, a károkozó orvos felelõsségét a polgári esküdtszék ítélte meg a felelõsség megállapításának általános szabályai szerint, amely kívül esett az orvosi szakvélemények körén. Elmondható így, hogy a felelõsség megállapítása [ ] a társadalom általánosan elfogadott normáiban [ ] 1 gyökerezett, melyet [ ] az esküdtszék feladata megítélni 2. A polgári esküdtszékek fokozatos eltûnésével azonban a bírói gyakorlat inkoherenssé vált, így az ésszerû orvos meghatározása idõszerû lett. Az ésszerû orvos kritériumait, gondossági kötelezettségének a szintjét elõször az 1957-es Bolam v. Friern Hospital Management Company 3 ügyben határozták meg. A kiindulási alap az volt, hogy általában a kártérítési perekben a bíróság mindig az utca emberétõl, az átlagos embertõl, a Clapham omnibusz utasától 4 elvárható gondossági szintet veszi alapul. 1 HARVEY TEFF: The Standard of Care in Medical Negligence Moving on from Bolam. Oxford Journal of Legal Studies, Autumn 1998, Vol Rich v. Pierpont, 3 F. & F. 35 (I862). 3 Bolam v. Friern Hospital Management Company [1957] 1 WLR A Clapham omnibusz utasa kifejezést, mint az ésszerû ember ideáltípusát elõször Walter Bagehot XIX. században élt újságíró használta, aki így hívta az átlagos londoni polgárt. Clapham akkor még London egy még gyéren lakott külsõ lakóterülete volt, melyben átlagos mûveltségû, iskolázottságú és erkölcsi értékkel rendelkezõ emberek éltek. A bíróság tehát az ésszerû személyt egy objektív mérték illetve szabvány szerint ítélte meg, és nem vette figyelembe az adott személy jellemzõit, erõsségeit és gyengeségeit, tapasztalatát és tudását.3 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 225 Így speciális szaktudással rendelkezõ orvos gondossági szintjének meghatározásánál analóg módon az átlagos szaktudással rendelkezõ orvost kell alapul venni, és nem szükséges a lehetõ legnagyobb szaktudással rendelkezõ orvos vélelme. Ám az átlagos szaktudással rendelkezõ orvos definiálása is problematikus, és azt is nehéz meghatározni, hogy mikor ésszerû egy orvos eljárása. Ezekre a kérdésekre McNair bíró indoklása hozott megoldást, amely kimondta, hogy a bíróságnak a szakértelemmel rendelkezõ orvosi testület által megfelelõ gyakorlatként elfogadott eljárást kell irányadónak tekintenie, mely eljárásnak felelõsnek, ésszerûnek és tekintélyesnek kell lennie. Ez idõtõl fogva alkalmazzák a bíróságok orvosi mûhibaperekben az ún. Bolam-tesztet. A Bolam-teszt alkalmazását és értelmezét könnyíti meg a Wilsher v. Essex Area Health Authority 5 ügy ítélete is, amely tovább definiálja az ésszerû orvos kritériumait és kimondja, hogy a szaktudás mértékét nem a területen szerzett tapasztalat definiálja, hanem az a pozíció vagy beosztás, amit az orvos betölt. A Bolam-tesztet azonban már a kezdettõl fogva komoly kritikák érték, hiszen a teszt az adott ügy bíróság általi ésszerû jogi és ténybeli megítélését lecserélte az orvosszakértõk által adott szakvéleményre, így a bíróság úgymond kiesett az igazságszolgáltatás aktív szereplõi közül. A Bolam-teszt automatikus alkalmazása és egyeduralma egészen az 1990-es évek közepéig tartott, azonban a Bolitho v. City of Hackney Health Authority 6 ügyben hozott ítélet ezt megtörte, átalakította. Az ügy tényállása szerint egy kétéves kisfiú meghalt szív- és légzési elégtelenség miatt. Azonban a végzetes roham elõtt kétszer voltak súlyos légzési nehézségei, de egyik esetben sem nézte meg orvos. Az eset jogi megítélésének nehézsége abból fakadt, hogy a felperesi és az alperesi orvosszakértõk ugyanarról az esetrõl egymásnak teljesen ellentmondó szakvéleményt adtak. Amíg a felperesi oldal szakértõi azt állapították meg, hogyha az ügyeletes orvos a kisfiú egészségi állapotát ellenõrizte volna, majd ennek alapján intubálta volna, a kisfiú nem halt volna meg, addig az alperesi szakértõk azt állapították meg, hogy a kisfiú a két rohamtól eltekintve jól volt, így nem volt elvárható az orvostól, hogy megnézze és ellenõrizze az egészségi állapotát. Mi történik tehát akkor, ha két vagy több szakértelemmel rendelkezõ orvosi testület véleménye nem egyezik, melyiket kell ilyenkor irányadónak tekinteni? Hogyan határozza meg az amúgy az orvostudományok terén nem járatos bírói testület, hogy melyik szakértõ véleménye az irányadóbb? Erre a Bolitho ügy adott választ, mely ítéletében azt mondta ki, hogy a bíróság nem támaszkodhat csupán a szakértõi véleményre, hanem esetrõl esetre a logikai szabályok figyelembevételével kell vizsgálnia a kezelésbõl származó elõnyöket és kockázatokat, valamint az orvosok döntéseinek az ésszerûségét. A Bolitho ügyet a Bolam-teszt újraértelmezésének lehet tekinteni, hiszen noha a Bolam-tesztet alkalmazni kell, és az orvosi gyakorlatot, az adott eset körülményeit, a szakértõk véleményét a bíróságnak teljes terjedelemben ismernie kell, végsõ soron a bíróság mérlegel, övé a végsõ szó, nem csupán az orvosi szakvélemények végrehajtója. A bíróságnak fokozottan vizsgálnia kell [ ] az orvos eljárását és magatartását, döntéseinek indokait, azt, hogy 5 Wilsher v. Essex Area Health Authority [1987] QB 730 (CA). 6 Bolitho v. City of Hackney Health Authority [1998] AC 232.4 226 feltárta-e teljesen a beavatkozás kockázatait a betegnek, és esetenként akár az orvosi szakvéleményt is figyelmen kívül hagyhatja. 7 A Penney and Others v. East Kent Health Authority 8 ügy is a Bolam-teszt automatikus alkalmazásának a visszaszorítását mondta ki, és inkább az eset bíróság általi logikai megítélésére helyezte a hangsúlyt. Bár más megközelítésbõl, de a Cheryl Ann Conway v. Cardiff and Vale NHS Trust 9 ügy is gyengítette a Bolam-teszt alkalmazását. A felperesi kereset azt tartalmazta, hogyha a szülõk idõben megtudták volna, hogy születendõ gyermekük születési rendellenességgel születik, megszüntették volna a terhességet. Noha az anyán még a terhessége alatt elvégezték a születési rendellenességet megállapító vizsgálatot, a rendellenességet nem vették észre. A bíróság nem mechanikusan alkalmazta a Bolam-tesztet, hanem elsõ körben azt állapította meg, hogy a rendellenességnek látszani kellett a felvételeken. Másodsorban azt állapította meg, hogy egy megfelelõen kompetens szakembernek a rendellenességet észre kellett volna vennie, így a felperesek javára döntött. Indoklásában azt hangsúlyozta, hogy az adott esetben a Bolamtesztet nem is kell alkalmazni, mivel a bíró ténykérdést állapít meg. Az utóbbi évek bírósági gyakorlata az ésszerû orvos kritériumát egyre inkább szabadabban, kreatívabban értelmezi, ha nem is visszaszorítva a szakmai testületek befolyását, de feltétlenül csökkentve azt. 3. Ok-okozati összefüggés A felelõsség megállapításának harmadik lépcsõjében az ok-okozati összefüggést kell vizsgálni a károkozó gondatlan magatartása és a károsult által elszenvedett kár között. Ha e három kritérium fennáll, a felelõsség megállapítható. II. Az orvosi mûhibaperek speciális területei 1. Orvosi kockázatokról való tájékoztatás Az orvosi kockázatokról való teljes körû tájékoztatás követelményét egészen pár évvel ezelõttig hányattatott sors jellemezte. Az angol joggyakorlat nem követte az amerikai irányvonalat, ahol már az 1950-es évektõl a teljeskörû tájékoztatás elve egyre inkább teret nyert, majd az 1970-es évektõl pedig elismert joggá vált. 10 Az angol joggyakorlatban [ ] egészen a múlt század végéig kitartott az az általános vélekedés, hogy az orvos jobban tudja. 11 Az orvosi társadalmat eddig az idõpontig egyfajta tekintélyelvû, autokratikus hozzáállás jellemezte, még 1957-ben is Denning bíró vélekedése az volt, hogy az orvostól függ, hogy mennyi információt ad 17 Smith v. Tunbridge Wells Health Authority [1994] 5 Med LR 334, Newell and Newell v. Goldenberg [1995] 6 Med LR Penney and Others v. East Kent Health Authority [2000] Lloyd s Medical Law Reports 41 (CA). 19 Cheryl Ann Conway v. Cardiff and Vale NHS Trust [2004] EWHC 1841 (QB). 10 Canterbury v. Spence, 464 F.2d 772, 789 (D.C. Cir. 1972). 11 BASIL MARKESINIS SIMON DEAKIN: Tort Law. Oxford University Press,5 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 227 a betegének. 12 Az ésszerû orvos kritériumait meghatározó Bolam ügyben továbbra is ez az álláspont volt az irányadó, azaz, hogy ha az orvos a szakmai testület gyakorlatát és iránymutatását betartja, nem lehet felelõsségre vonni. Egyetlen engedményt tett a Bolam ügy, nevezetesen azt, hogyha a beteg a kapott információ birtokában nem végeztette volna el a beavatkozást, az orvos felelõssége megállapítható. A sokat hivatkozott 1985-ös Sidaway v. Bethlem Royal Hospital 13 eset sem hozott változást a joggyakorlatban. Az ügyben az idegsebész nem tájékoztatta a pácienst arról az 1 százaléknyi kockázatról, hogy részleges bénulást szenvedhet a gerincmûtét során. A bíróság megállapította, hogy nem szükséges ismertetni a pácienssel az 1-2 százalékos kockázatot, hiszen a kockázatnak ilyen alacsony foka ésszerû velejárója egy beavatkozásnak. A tájékozott beleegyezés amerikai alapelvét a bíróság elvetette valószínûleg az Amerikában tapasztalható nagy kártérítési összegeket megítélõ mûhibaperek sokasága miatt, és a hagyományos angol álláspontot képviselte továbbra is, azaz a tájékoztatás részlegességének a szintjét az ésszerû orvos szemszögébõl vizsgálták meg a körültekintõ, ésszerû páciens nézõpontja helyett. Ez utóbbi azért egy szigorúbb kritérium, mert a páciensnek, akinek szaktudása nincsen, és a helyes kezelés számára életbevágó, sokkal nagyobb gondossággal jár el ilyen esetekben. Érdemes itt megjegyezni, hogy Ausztrália már 1992-ben 14 eltért a Bolam-teszt orvos központú alkalmazásától, és irányadóvá tette a körültekintõ és ésszerû páciens kritériumát. A Sideway ügyben Dunn bíró a tájékoztatás ilyen szintjét nem a paternalisztikus felfogás kifejezõdéseként, hanem a hagyományos orvos-beteg kapcsolat tradíciójaként értelmezte. Templeman bíró azzal egészítette ki, hogy a páciensnek csupán olyan általános információt kell nyújtani, amely a páciens kiegyensúlyozott döntését elõsegíti. Egyedi esetként jelenik az 1994-es Smith v. Tunbridge 15 ügy, amelyben egy orvost elmarasztaltak azért, mert elmulasztotta tájékoztatni páciensét annak kockázatáról, hogy a rajta elvégzendõ mûtét impotenciát okozhat, noha a tájékoztatás elmulasztása abban az idõben elfogadott orvosi gyakorlat volt. A Smith ügy folytatása lehetett volna tulajdonképpen a fent tárgyalt Bolitho v. City of Hackney Health Authority 16 eset is, mivel azzal, hogy lehetõvé tették az orvosi szakvélemények jogi felülvizsgálatát, egyúttal az orvosi tájékoztatás milyenségét is a bíróság megítélésére bízták, hiszen annak a logikai szabályok figyelembevételével felelõsnek, ésszerûnek és tekintélyesnek kell lennie, ám Browne-Wilkinson bíró a tájékoztatási eseteket az ítélet hatálya alól kizárta. Az 1998-as Pearce v. United Bristol Healthcare NHS Trust 17 ügyben Woolf bíró változtatott az irányadó állásponton egyrészt azzal, hogy kimondta, amennyiben a páciens a beavatkozással járó kockázatokról kérdez, az orvos köteles õszinte választ adni. 12 Hatcher v. Black, The Times, July 2, Sidaway v. Bethlem Royal Hospital [1985] AC Rogers v. Whittaker [1992] 67 ALJR Smith v. Tunbridge [1994] 5 Me. LR Bolitho v. City of Hackney Health Authority [1998] AC Pearce v. United Bristol Healthcare NHS Trust [1998] 48 BMLR6 228 Másrészt annak ellenére, hogy az ügyben a bíróság úgy ítélte meg, hogy 1000 esetbõl 2 halvaszületés kockázata nem tekinthetõ jelentõsnek, mégis kimondta, hogy figyelembe véve a beteg érzelmi, értelmi és fizikai állapotát, ha az adott beavatkozás jelentõs kockázattal jár, e kockázatról a beteget mindenképpen tájékoztatni kell. Az elsõ fordulópontot egy ausztrál ügy, az 1998-as Chappel v. Hart 18 hozta, melynek ítélete [olyan] széleskörû támogatást élvezett a jogtudósok körében, hogy befolyásolta az angol jogalkalmazást is. 19 Az ügyben az orvos nem tájékoztatta a pácienst arról, hogy a rajta végrehajtott beavatkozás megrongálhatja a hangszálait s ezáltal a hangja halkká és erõtlenné válhat. Az orvos ugyan adott általános tájékoztatást a beavatkozásról és annak bizonyos kockázatairól, de a hangszálakra gyakorolt lehetséges hatásairól nem. A bíróság a döntéshozatal során azt is figyelembe vette, hogy a beavatkozást végzõ orvos nem volt megfelelõen tapasztalt. Ítéletében tehát arra való hivatkozással állapította meg az orvos felelõsségét, hogy annak mulasztása miatt a felperes nem tudott olyan lépéseket tenni, melyek a beavatkozás kockázatát csökkenteni tudták volna, így elutasítani a beavatkozást végzõ orvos közremûködését a kockázatok ismeretében és olyan orvost felkérni a mûtétre, aki kellõen tapasztalt volt az adott területen. Az ítélet kimondta, hogy az orvos azzal, hogy nem nyújtott teljes körû tájékoztatást a kockázatokról, a beteg választáshoz való jogát sértette meg, mely alapján a beavatkozásba beleegyezett volna, illetve elutasította volna azt. Az ügy azért jelentõs, mert a bíróság az orvos szigorú felelõsségét a beteg nem kellõ tájékoztatása miatt állapította meg (és az ennek következtében károsodást szenvedett el), és nem azért, mert maga a sérülés bekövetkezett. A bíróság indoklásában többször kiemelte az önrendelkezés, a választás, az autonómia jogának fontosságát, külön hangsúlyozva azt, hogy ezek a jogok az orvos-beteg relációban különös jelentõséggel bírnak. A bíróság nem azért állapította meg az orvos felelõsségét, mert a kockázatot kívánta csökkenteni, hanem a beteg önrendelkezési jogát kívánta elõtérbe helyezni. 20 A bíróság ítéletével tulajdonképpen azt mondta ki, hogy [ ] az orvos morálisan volt felelõs. 21 A Chappel ügyre hivatkozott többek között a brit Legfelsõbb Bíróság, amikor megszületett a brit joggyakorlatban a második fordulópontot hozó 2005-ös Chester v. Afshar 22 eset ítélete. Az ügyben egy idegsebész nem tájékoztatta gerincmûtétje elõtt a pácienst arról, hogy 1-2 százalék annak kockázata, hogy a gerincagyban lévõ idegek károsodnak, így a páciens folyamatos fájdalmat fog érezni. A sérülés bekövetkezett, noha az orvos nem végezte gondatlanul a beavatkozást. A per során bebizonyosodott, hogy a páciens egyébként is rettegett a mûtéttõl, és ha tudott volna az említett kockázatról, nem egyezett volna bele a mûtétbe. Az is kiderült azonban, hogy a beteg állapotának súlyosbodása miatt elõbb-utóbb alávetette volna magát a beavatkozásnak. 18 Chappel v. Hart [1998] 195 CLR JENNY STEELE: Tort Law. Oxford University Press, MARC STAUCH: Taking the Consequences for Failure to Warn of Medical Risks. The Modern Law Review, March 2000, Vol TONY HONORÉ: Medical non-disclosure, causation and risk: Chappel v. Hart. Torts Law Review, 1999, 7(1) Chester v. Afshar [2004] UKHL 41; [2005] 1 AC 134.7 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 229 A bíróság elõször a nélkül tesztet 23 alkalmazta, mely során megállapította, hogy a valószínûségek mérlegelése alapján valószínûbb, hogyha betegen a beavatkozást egy késõbbi idõpontban végzik el, a szerencsétlen sérülés nem következik be. Ám figyelembe vette azt is, hogy az orvos a beavatkozás elvégzése során nem járt el gondatlansággal, illetve, hogy a károsodás kockázatát nem növelte meg, hiszen ha a beteget egy másik napon mûtötték volna meg, a károsodás kockázata akkor is hasonló mértékû lett volna. Ugyanakkor ellenérvként az is felmerült, hogy az orvost akkor legalább azért kell felelõsségre vonni, hogy idõben elõbb okozta a károsodást. Steyn bíró indoklása azonban minden kételyt szertefoszlatott, hiszen õ az ok-okozati összefüggés helyett a beteg autonómiájára helyezte a hangsúlyt és kimondta, hogy az orvos jog által elõírt kötelessége a beteget a beavatkozás valamennyi súlyos kockázatáról felvilágosítani, és a betegnek prima faciae joga tájékoztatást kapni a csekély valószínûséggel bekövetkezõ, ám közismert és súlyos kockázatokról is. Azt is kiemelte, hogy noha nem minden jog egyforma értékû, de a beteg tájékoztatáshoz való jogát fontosnak kell tekinteni, melynek megsértése a beteg önrendelkezési jogának és méltóságának a csorbulását okozhatja. Mivel a felperest nem tájékoztatták teljes körûen, jár neki a kártérítés. Kimondható tehát, hogy az angol jog végül eljutott az amerikai jogi szabályozás szintjére. Elmondható, hogy az ok-okozati összefüggést megtagadó (kizáró) ítélet nem aratott osztatlan elismerést a bírói karban, Ward bíró az ügyet szokatlan ügynek minõsítette 24, több bíró pedig visszautasította az ítélet alkalmazását, mivel [az] ellentétben áll a tradicionális elvekkel, 25 így kétséges, hogy a jövõben a bírók a Chester ügy ítéletét követni fogják-e. 2. Az esély elvesztése Rendkívül sok vitát kiváltó területe az orvosi mûhibapereknek az ún. esély elvesztése. E fogalom azt a nézõpontot takarja, hogyha a beteg az orvos gondatlan eljárása folytán gyógyulási esélyeit elveszti vagy azok csökkennek, a jognak ezt figyelembe kell vennie és megfelelõ kompenzációt kell adnia a betegnek. Az esélyt tehát ez a felfogás értékként kezeli, mely ha csökken, kártérítésre ad alapot. A vitát az generálja, hogy az esély elvesztése -ügyekben az okozati összefüggés bizonyítása a károkozó magatartás és a kár között rendkívül nehéz, majdnem lehetetlen, különösen az egyedi esetek sokfélesége okán. Nem lehet ugyanis kijelenteni, hogy a károkozó magatartása a kár bekövetkeztének sine qua non-ja, de azt sem lehet állítani, hogy nincs okozati összefüggés a károkozó magatartás és a kár között. Az esély fogalma egyébként is hipotetikus jelentéstartalmú, mely [ ] valóságos, 23 A felelõsség megállapítása során az angol bíróságok az úgynevezett nélkül tesztet alkalmazzák, melynek során azt vizsgálják, hogy a károkozó magatartása közvetlen oka volt-e a kárnak, azaz a károkozó felelõsségét csak abban az esetben állapítják meg, ha bizonyítható, hogy a károsodás nem következett volna be a károkozó gondatlan magatartása nélkül. Másként megfogalmazva, csak akkor, ha a kár elõidézõje és kiváltó oka a károkozó gondatlan magatartása volt. 24 White v. Paul Davidson & Taylor [2003] EWCA Civ Beary v. Pall Mall Investments (a firm), [2005] EWCA Civ. 415, [2005] All. E.R. (D) 234 (Apr).8 230 elkerülhetetlen bizonytalanságot [ ] 26 foglal magába, ám a tudományos ismeretek szintjével szoros kapcsolatban áll. Az angol joggyakorlat, ellentétben a francia vagy holland joggyakorlattal, az esély elvesztésének kárként való megfogalmazását és az ezért való kompenzáció megítélését rendkívül nagy megszorításokkal, gyakran a mindent vagy semmit elvbõl kiindulva alkalmazza. Az angol bíróság azt a kérdést teszi fel ezen ügyek elbírálásakor, hogy a valószínûségek mérlegelése alapján valószínûbb-e, 50 százaléknál nagyobb-e a valószínûsége annak, hogy a károkozó magatartása a károsultnak kárt okozott-e vagy nem. Egy 1973-as ügyben 27 úgy fogalmazták meg a kérdést, hogy a károkozó magatartása jelentõsen hozzájárult-e a kár bekövetkeztéhez. Ha a valószínûség 50 százaléknál nagyobb, a bíróság ezt [ ] bizonyosságként értékeli 28, ha nem, kizárja a kártérítés megítélhetõségét. Edvin Peel professzor ennek okát abban látja, hogy orvosi mûhibaperek esetén kár alatt mindig kézzelfogható sérüléseket vesznek alapul, ami ezen kívül esik, kevésbé. 29 E joggyakorlat illusztrálásául szolgál az 1987-es Hotson v. East Berkshire Area Health Authority 30 ügy, melynek tényállása szerint a károsult személy leesett a magasból, kórházba vitték ugyan, de nem vettek észre egy törést és hazaengedték. Öt nap múlva vissza kellett mennie erõs fájdalmai miatt, ahol megállapították, hogy a felfedezés elmulasztása csontelhaláshoz vezetett. A szakértõi vélemény megállapította, hogyha idõben felfedezik a törést, annak a valószínûsége, hogy ez a károsodás nem alakul ki csupán 25 százalék, míg annak valószínûsége, hogy függetlenül a felfedezés idejétõl a csontelhalás ugyanígy kialakul, 75 százalék. A bíróság a mindent vagy semmit álláspontjára helyezkedett, és a valószínûség csekély mértéke miatt a felperes keresetét elutasította. Nem enyhített e rigorózus felfogáson az Allied Maples Group Ltd v. Simmons & Simmons 31 ügy sem, amely ugyan kimondta, hogy az esély elvesztése bizonyos esetekben kártérítési igényre adhat alapot, de azt is kimondta, hogy ennek deklarálása nem jelenti az elv általános elfogadását. Noha fordulópontot nem hozott, de az öttagú bírói testület bíráinak változatos álláspontja a Gregg v. Scott 32 ügyben tovább cizellálta az esély elvesztésének a kérdéskörét, valamint kifejezésre juttatta, hogy egyre több bíró gondolja át, hogy vajon érdemes-e jó jogként fenntartani a Hotson-ügy felperes-ellenes ítéletének hatályát? 33 A per alapjául szolgáló ügyben az orvos a hozzá forduló beteget azzal nyugtatta meg, hogy a hóna alatt található duzzanat megnövekedett zsírszövet csupán, noha késõbb kiderült, hogy rákos daganat kezdeménye volt, és nem küldte tovább további vizsgálatokra sem. A beteg nem azért perelte be a diagnózist felállító orvost, mert a rák terjedése fájdalmat és szenvedést okozott, illetve nem azért, mert a kezelés így hosszabb 26 NILS JANSEN: The Idea of a Lost Chance. Oxford Journal of Legal Studies, Summer 1999, Vol McGhee v. National Coal Board [1973] 1 WLR Mallett v. McMonagle [1970] AC 166, EDWIN PEEL: Loss of Chance Revisited: Gregg v. Scott. The Modern Law Review, July 2003, Vol Hotson v. East Berkshire Area Health Authority [1987] AC Allied Maples Group Ltd v. Simmons & Simmons [1995] 1 WLR Gregg v. Scott [2005] UKHL 2; [2005] 2 AC 176.9 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 231 lett és invazív beavatkozásra is sor került, hanem azért, mert álláspontja szerint gyógyulása esélyei lecsökkentek 45 százalékról 25 százalékra. A bíróság a felperes keresetét arra való hivatkozással utasította el, hogy a gyógyulás esélye csupán 45 százalék azaz nem éri el a szükséges 50 százalékot, a felperes tehát nem tudja bizonyítani, hogy az egyébként is kétséges gyógyulás vagy halál bekövetkeztét mennyiben befolyásolta az eltelt idõ, illetve, hogy a rák terjedése mennyiben állt kapcsolatban a várható élettartam csökkenésével. A bíróság a felperes keresetét 3:2 arányban utasította el egyrészt Phillips bíró véleményére alapozva, aki kifejtette, hogy a kezelés folytán a túlélés esélye folyamatosan változik, így erre alapozva kártérítést megítélni nem lehet. Másrészt Hale bírónõ azon álláspontjára, hogy a közérdek nem indokolja az esély elvesztésének fokozott figyelembe vételét, hiszen ha orvosi mûhibaperekben ezt megállapítják, ez hivatkozási alapot teremt majd egyéb kártérítési ügyekben is, így a perek bonyolultabbá és kiszámíthatatlanabbá válnak. Nicholls bíró azonban más álláspontra helyezkedett, és azt hangsúlyozta ki, hogy az a jog, mely a 45 százalékos gyógyulási esélyt nem értékeli, nem helyénvaló, illetve arra hívta fel a figyelmet, hogy páciens egészségügyi állapota soha nem mérhetõ fel pontosan, az szükségszerûen bizonytalan, és ezt orvosi szakértõi vélemény feloldani nem tudja. Az esély elvesztése jogi értékelésének ellenzõi különösen azzal érvelnek, hogy egyrészt az esély értékének a felbecsülése rendkívüli nehézségekbe ütközik, nemcsak az esély mértékének százalékos megállapításánál, de akkor is, amikor ez konkrét kártérítés formájában értékelésre kerül. Másrészt azzal, hogyha az esély elvesztésének jogi értékelése elterjedne, spekulatív kereseti kérelmek árasztanák el a bíróságokat, tovább növelve azok munkaterhét. Az esély elvesztése jogi értékelésének támogatói azonban azt hangsúlyozzák ki, hogy az esélynek minden társadalomban komoly jelentõsége és értéke van gondoljunk csak a szerencsejátékokra, ezért ha az emberi élet minõsége az esély tárgya, különös védelemben kell részesíteni. Azt is hozzáteszik, hogyha már csak az esély marad, különösen súlyos betegségben szenvedõk esetén, ezzel nem lehet felelõtlenül gazdálkodni, minél fokozottabb védelme szükséges. Figyelemre méltó a Gregg v. Scott ügy ítéletének a 3:2 szavazati aránya, mert az utóbbi álláspont erõsödését jelzi, az esély értékének fokozottabb figyelembevételével. 3. Hibás fogantatás, hibás születés Hasonlóan ellentmondásos területe az orvosi mûhibapereknek a hibás fogantatás illetve a hibás születés. Elõbbi fogalom azt jelenti, hogy egy személy sterilizációs eljárást végeztet el magán, ám ennek ellenére a fogantatás bekövetkezik, illetve azt, amikor az orvosok nem fedeznek fel a szülõkben egy olyan hibás gént, amely a születendõ gyermeknél kétséget kizáróan fogyatékosságot okoz. 34 Utóbbi fogalom azt 33 JANE STAPLETON: Loss of the Chance of Cure from Cancer. The Modern Law Review, July 2005, Vol R. H. v. Hunter [1996] OJ No10 232 jelenti, amikor a szülõk ugyan szerettek volna gyermeket, de az embrió valamely fogyatékosságban szenved, s ennek tudatában a szülõk a terhességet megszakították volna. Mivel az orvosok gondatlanul jártak el, és ezért nem kívánt vagy beteg gyermek született, az orvost kártérítés megfizetésére kötelezik, azonban hogy ez mit foglal magába, kérdéses. A terhesség ideje alatt kiesõ munkabért, a szüléssel kapcsolatos költségeket a bíróságok minden további nélkül megítélik. De mi a helyzet a gyermek felnevelésének a költségeivel? Tekinthetõ-e kárnak egy gyermek megszületése, amelyért kompenzáció jár? Arányban áll-e az orvos gondatlansága azzal a költséggel, amit ki kellene fizetnie a gyermek felnevelésére esetleg 20 éven keresztül? a) Hibás fogantatás A hibás fogantatás eseteiben a bíróságok az Udale v. Bloomsbury 35 ügy kivételével minden olyan esetben, amikor a hibás sterilizáció folytán egészséges gyermek született, a gyermek felnevelésének költségeit nem terhelték rá a károkozó orvosra. A 2000-es McFarlane v. Tayside ügy 36 a korábbi évek gyakorlatát követve és az ilyen jellegû ügyek indoklását kiegészítve a sterilizációs mûtétet végzõ orvos felelõsségét a gyermek felnevelésének költségei tekintetében teljes mértékben kizárta. A tényállás szerint négy egészséges gyermek után a férjen vasectomiát végeztek, majd az orvos tanácsára a férfi felesége felhagyott a fogamzásgátló használatával. A mûtét nem volt sikeres, így a nõnek gyermeke született. A felperes a gyermek felnevelésének költségeit követelte az orvostól. A bíróság ítéletében ugyan a terhességgel járó kellemetlenségekért, a szüléssel járó fájdalomért és költségekért megítélt kártérítést, de a gyermek felnevelésének költségeiért nem. A bíróság ítéletében az alábbi indoklással élt. Slynn bíró álláspontja szerint a sterilizációs mûtétet végzõ orvos csupán azért vállalt felelõsséget, hogy a terhességet megakadályozza, de azért nem, hogy a gondatlanul elvégzett mûtét eredményeképpen megszületõ gyermek felnevelésének költségeit viselje. Hozzátette, hogyha valaki ilyen kártérítési igényt kíván érvényesíteni, annak jogalapja szerzõdés kell, hogy legyen. Hope bíró azt hangsúlyozta, hogy a [ ] tisztességesség, igazságosság és ésszerûség [ ] 37 kritériumai alapján a kártérítés mértéke aránytalan lenne a mûtétet elvégzõ sebész hanyagságának a mértékével szemben, valamint hogy a gyermek felnevelésével felmerülõ költségeket ellensúlyozza az öröm, amit a gyermek jelenléte okoz. Az öt fõs bírói tanácsból egyedül Steyn bíró helyezkedett ellenkezõ álláspontra, és kimondta: kártérítési kérelmet elutasítani a gyermek felnevelése tekintetében, majd azzal magyarázni, hogy nem állapítható meg sem kár, sem elõrelátható kár, hogy nincs okozati összefüggés és jogalap megfelelõ kártérítés megítélésére, egyet jelent irreális és formális kritériumok igénybe vételével, amely a döntés mögött álló igazi indokok elleplezését szolgálja. 38 Steyn bíró egészen 35 Udale v. Bloomsbury AHA [1983] 2 All ER Mc Farlane v. Tayside [2000] 2 AC Caparo Industries plc v. Dickman [1990] 2 AC Uo.11 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 233 más indokokat jelölt meg a felperesi kereset elutasítására, ugyanis arra hivatkozott, hogy az ún. osztó igazságosságnak egy társadalomban mindig érvényesülnie kell, azaz a társadalom teherviselésének igazságosnak kell lenni. A londoni polgár 39 értékítéletét hívta segítségül, és azt hangsúlyozta, hogyha ezt a képzeletbeli polgárt megkérdeznének az esetrõl, az azt mondaná, hogy egészséges gyermek születése esetében nem jár kártérítés, különösen annak tudatában, hogy mennyi a gyermektelen pár. A döntéssel és annak indoklásával azonban sokan nem értenek egyet, hiszen [az] kíméletlen és igazságtalan a szülõkre nézve 40, illetve [ ] erkölcsi paternalizmust fejez ki anélkül, hogy a bíráknak valaha ilyen kötelezettséget kellene felvállalniuk [ ] és elfogadja, hogy a szülõknek nincs szabad döntési joguk. 41 A hibás fogantatás megítélése egészséges gyermek születése esetén konzekvens, de mi történik akkor, hogyha a gyermek fogyatékossággal születik? A 2002-es Parkinson v. St James and Seacroft University NHS Trust 42 ügyben azért végeztette el az anya a sterilizációs mûtétet, mert a család rendkívül rossz anyagi helyzete miatt nem tudott volna még egy gyermeket vállalni. A nõ teherbeesése után az orvosok figyelmeztették az anyát, hogy a gyermek sérülten jöhet a világra, de a figyelmeztetés ellenére a nõ a gyermeket megtartotta. A gyermek sajnos sérülten született meg. Hale bírónõ amellett érvelt, hogy a gyermek felnevelésének valamennyi költségét a szülõknek meg kell téríteni, hiszen a teherbeesés behatolást jelent a nõ autonómiájába, hiszen terhes lesz vagy terhes marad akarata ellenére. 43 Azt is nehezményezte, hogyan vállalhat felelõsséget egy orvos csak részben és nem teljesen a nyilvánvalóan elõrelátható és nagy valószínûséggel bekövetkezõ károkért, amely a sterilizációs beavatkozás hibás elvégzésébõl fakad. A bíróság ennek ellenére fenntartotta azonban a McFarlane ítélet érvényét, és csupán a fogyatékossággal kapcsolatos nevelési költségeket ítélte meg, az általános tartás költségeit azonban nem. Az is kérdés lehet, hogy mi történik akkor, amikor a hibás sterilizáció eredményeképpen egy fogyatékos szülõnek születik egészséges gyermeke, hogyan tudja ellátni a gyermeket az amúgy is fokozott nehézségekkel élõ szülõ? A Rees v. Darlington Memorial Hospital NHS Trust 44 ügyben egy vak nõ végezette el a sterilizációs mûtétet egyrészt azért, mert rendkívüli nehézséget jelentett volna számára egyedülálló, fogyatékos nõként egy gyermeket nevelni, másrészt azért, mert soha nem akart gyermeket szülni és a szüléstõl is rendkívül félt. A gyermek megszületése után annak 39 A felelõsség megállapításánál az angol jog mindig az ésszerû ember kritériumát veszi alapul, amire több, mint egy évszázadig a Clapham omnibusz utasára hivatkoztak, mint az átlagos mûveltségû, iskolázottságú és erkölcsi értékkel rendelkezõ személyre. Az utóbbi évtizedekben vette át a joggyakorlat a londoni polgár illetve a londoni metrón ülõ ingázó szóhasználatot, amely ugyanerre az átlagos polgárra utal. 40 A. MACLEAN: An Alexandrian approach to the knotty problem of wrongful pregnancy: Rees v. Darlington Memorial Hospital NHS Trust in the House of Lords. Web Journal of Current Legal Issues, 2004/3, 41 J. K. MASON: A Turn-up down under: McFarlane in the light of Cattanach. Script-ed, Volume 1, Issue 1, March Parkinson v. St James and Seacroft University NHS Trust [2002] QB Uo. 44 Rees v. Darlington Memorial Hospital NHS Trust [2004] 1 AC 309.12 234 nevelését csak úgy tudta megoldani, hogy szülei és barátai végezték el a gyermek körüli teendõk túlnyomó többségét. A Fellebbviteli Bíróságon Hale bírónõ a gyermek felnevelése költségeinek a megítélését szorgalmazta, kivéve ezáltal az ügyet a McFarlane eset hatálya alól. Úgy érvelt, hogy noha egy fogyatékos személy számára gyermeke születése felbecsülhetetlen értékkel bír, s ezért a gyermek felnevelésének költségei neki nem járnak, ám egy fogyatékos személynek még a gyermekkel járó legegyszerûbb feladatok is rendkívüli megterheléssel járnak, így egyáltalán nem jogszerûtlen, ha a fogyatékos személyt a bíróság olyan helyzetbe hozza, amelyben egészséges társai vannak. A Legfelsõbb Bíróság azonban arra az álláspontra helyezkedett, hogy jelen esetre is a McFarlane esetet kell alkalmazni, így azon az alapon, hogy a szülõ fogyatékos, kártérítés nem jár a gyermek felnevelésére. E megoldás helyett a Lordok más jogalapot jelöltek meg, és más módon kárpótolták a felperest. Millett bíró a kárt úgy határozta meg, hogy a felperestõl megtagadták személyes autonómiájának egy fontos szeletét, úgymint a jogot, hogy családja méretét korlátozhassa, 45 míg Bingham bíró úgy, hogy az anyától megtagadták azt a lehetõséget, hogy életét úgy élje le, ahogy azt tervezte. 46 A Lordok így fontot ítéltek meg a felperesnek. A hibás fogantatás eseteiben tehát kimondható, hogy a joggyakorlat egységes, a gyermek felnevelésének költségeit a gyermek szüleinek kell állniuk. b) Hibás születés A hibás születés eseteiben is hasonlóan egységes a kép. A 2000-es Rand v. East Dorset Health Authority ügyben 47 az orvos hibásan végezte el a szûrõvizsgálatot, így nem vette észre, hogy a magzat Down-kóros, ezért a szülõknek nem volt lehetõségük a terhesség megszakítására. A bírók a McFarlane ügy szempontjait vizsgálva arra jutottak, hogy gyermek felnevelése költségeinek csupán azt a szeletét kell megtéríteni a szülõknek, amely a gyermek sérült mivoltából fakad, s így a gyermek felnevelésének egyébként általános költségei nem kerültek megtérítésre. Külön érdekessége az ügynek, hogy az ítélet a gyermek születését követõ hatodik évben született meg, amikor már látható volt, hogy a gyermek a Down-kór legenyhébb fokozatában szenved, állapotához képest intelligens, valamint hogy a család életébe tökéletesen beilleszkedett és boldog. Így az ítéletben az is kifejtésre került, hogy ha a szülõk tudatában lettek volna a gyermek betegségének mértékének, lehet, hogy nem kívánták volna a terhesség megszakítását. A Hardman v. Amin 48 és a Lee v. Taunton and Sommerset NHS Trust 49 ügyben is hasonló döntés született, hangsúlyozva azt, hogyha az átlagos londoni polgárokat megkérdeznék, azok többségében azt a véleményt adnák, hogy ilyen gyermek megszületése valójában nem áldás, és ezért a szülõk bizonyos fokú a gyermek fogyatékosságához igazodó kompenzációja igazságos. A bírák e mellett az 1977-es abortusz- 45 Rees v. Darlington Memorial Hospital NHS Trust [2004] 1 AC Uo. 47 Rand v. East Dorset Health Authority [2000] 56 BLMR Hardman v. Amin [2000] Lloyd s Rep Med 498, 59 BMLR Lee v. Taunton and Sommerset NHS Trust [2001] 1 FLR 419.13 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 235 törvényre is hivatkoztak, mely lehetõvé teszi a közérdek védelmében azt, hogy az anya súlyosan sérült magzatát elabortálhassa. Arra a kérdésre pedig, hogy a sérült gyermek felnevelésének költségeit milyen módon határozzák meg, Newman bíró a Rand ügyben kifejtette, hogy ennek meghatározása az alapján kell, hogy történjen, hogy a szülõk anyagi helyzetük szerint menynyit tudtak volna a sérült gyermekre áldozni. Ezen álláspont azonban elvetésre került a Hardman ügyben, hiszen Henriques bíró igazságtalannak tartotta, hogy a kompenzáció megítélése a szülõk jövedelmén alapuljon, diszkriminálva így a szegényebb családokat, ezért nem csökkentette a kártérítés mértékét, azonban levonta belõle az egészségbiztosítás által nyújtott ingyenes szolgáltatások értékét. Általánosságban elmondható, hogy egyrészt nincs alapvetõ különbség a hibás fogantatás és a hibás születés megítélése között, másrészt a bíróságok gyakorlatában egyre inkább megjelenik a különbségtétel az egészségesen és a fogyatékkal született gyermek között, ahogy ezt a McFarlane és Lee ügy is illusztrálja. Az elõbb említett ítéleteket azonban sok kritika is éri, de a legtöbb kritikai megjegyzés nem az ítéletek rendelkezõ részére, hanem azok indoklására vonatkozik. Mind a McFarlane, a Parkinson valamint a Rees ügyekben a bíróság tartalom nélküli terminológiát használt kívánt döntése elérése érdekében anélkül, hogy körvonalazta volna az ehhez vezetõ utat. 50 Valóban, mind az osztó igazságosságra, mind a londoni polgár értékítéletére való hivatkozás nem tûnik meggyõzõnek, azok nehezen meghatározható tartalma miatt. Nem tûnik valószínûnek, hogy az elkövetkezõ években változás lesz a brit ítélkezési gyakorlatban. Azonban érdemes kitekinteni a 2003-as ausztrál Cattanach v. Melchior 51 esetre, mely kizárta a McFarlane ítélet hatályát és megítélte a gyermek felnevelésének költségeit a szülõknek. III évi törvény az orvosi mûhiba folytán kárt szenvedett betegek kártalanításáról A törvény megalkotásának gondolata már a brit számvevõszék 2001-es beszámolójában 52 is felmerült, mely a mûhibaperek lefolytatásának mechanizmusával foglalkozott és azt túl bonyolult, lassú és költséges 53 rendszerként írta le, illetve nem vélekedett kedvezõbben egy másik beszámoló 54 sem, mely szerint a jelenlegi rendszer ismérve egymás hibáztatása, amely ellehetetleníti a hibák feltárását. 55 A végsõ lökést az egészségügyi államtitkár 2003-as beszámolója 56 adta meg, amely az átalakítás 50 LAURA C. H. HOYANO: Misconceptions about Wrongful Conception. The Modern Law Review, November 2002, Vol Cattanach v. Melchior [2003] HCA National Audit Office, Handling Clinical Negligence Claims in England, Report by the Controller and Auditor General, Session , HC 403, 3 May 2001, Uo. 54 Learning from Bristol: The Report of the Public Enquiry into Children s Heart Surgery at the Bristol Royal Infirmary Cm 5207, Final Report, Summary, Recommendation. 55 Uo. 56 Chief Medical Officer, Making Amends: A Consultation Paper Setting out Proposals for Reforming the Approach to Clinical Negligence int he NHS, London, Department of Health, 2003.14 236 lehetõségeit vizsgálta, külön kihangsúlyozva a nemperes út, a károsultak megfelelõ egészségügyi kezelése és rehabilitációja, valamint a méltányos kompenzáció fontosságát. A törvény Hatáselemzõ Melléklete 57 az elõbb említett beszámolók tartalmán kívül egyéb okokat is megjelölt egy új rendszer létrehozására. Célul tûzte ki az orvosok iránt érzékelhetõ bizalmatlanság megszüntetését, a jelenlegi brit egészségügyi rendszer titkolózó és védekezõ attitûdjének megszüntetését, lehetõség biztosítását arra, hogy a mûhibaperektõl ódzkodó károsultak peren kívül jussanak kompenzációhoz, és nem utolsó sorban azt, hogy a 2005-ben kártérítésként kifizetett 503 millió angol font összeg lecsökkenjen. A rendszer intézményi oldalának felállítását és munkába állítását a törvény 2008 áprilisára rendeli, ám ennek gyakorlati megvalósulásáról semmilyen információt nem lehet szerezni, így jelen cikk kizárólag a törvény által felvázolt megoldások elméleti problémáit vizsgálja meg. Általánosságban elmondható, hogy noha a törvény valóban értékes és szükséges célokat fogalmaz meg, nem mutat túl egy általános kerettörvény határain kevés konkrétumot, viszont annál több homályos, elvi megfogalmazást tartalmaz. Úgy tûnik, a törvényhozó bizonyos témaköröket megpróbált kikerülni, ezért több, szabályozást igénylõ területet a törvény egyáltalán nem tartalmaz, vagy ha igen, erõs megszorításokkal, így csökkentve a rendszer hatékonyságát. 1. Problematikus területek Az alábbi területek jelentik a problematikus kérdéseket. Egyrészt a törvény csupán az állami kórházakban foglalkoztatott egészségügyi dolgozók felelõsségére vonatkozik (1(4)). Ez egyfelõl azért problematikus, mert így a fogorvosok, gyógyszerészek és fõként a háziorvosok e körön kívül rekednek, másfelõl a nem állami fenntartású egészségügyi szolgáltatást nyújtó intézmények felelõssége is rendezetlen marad. Ez utóbbi problémát azonban a szakirodalom gyakran nem is tekinti problémának, hiszen a magánkórházak kezelési szerzõdést kötnek a betegekkel, így ha az orvos kárt okoz, a szerzõdésben meghatározott módon kell eljárni. Ám ezek a szerzõdések többnyire csupán általános rendelkezéseket tartalmaznak, így a betegnek járó kompenzáció mértéke így is vitatott lehet. Másrészt a törvény csupán angol fontig engedi kártérítés kifizetését (3(5)(a)). Ugyan igaz az, hogy az esetek 75 százalékában ez az összeg kielégítõ kompenzációt nyújt, de a maradék 25 százalékban, ahol az orvos gondatlan eljárása súlyos sérülést, maradandó fogyatékosságot vagy akár halált okoz, tehát pontosan azokban az esetekben, ahol a beteg fokozottabban sérülékeny és segítségre szoruló, a rendszer nem biztosít kielégítõ megoldást. Harmadrészt a törvény a nemperes eljárásoknál is a peres eljárásoknál kialakított, a szerzõdésen kívüli károkozásra vonatkozó precedenseket és elveket rendeli alkal- 57 Department of Health, Full Regulatory Impact Assessment, NHS Redress Act 2005,15 A kártérítési felelõsség megállapításának változásai gondatlan 237 mazni. Ez a rendelkezés valószínûleg a törvény legsebezhetõbb pontja. Egyfelõl a beteget belekényszeríti ugyanabba a konfrontáción alapuló rendszerbe, ami a peres eljárás során várna rá, másrészt a Bolam-teszt alkalmazása a beteget azonnali védekezõ pozícióba helyezi, hiszen ha az orvos a szakértelemmel rendelkezõ orvosi testület által megfelelõ gyakorlatként elfogadott eljárást alkalmaz, még a Bolitho ügyben kimondott kitételekkel együtt is szinte lehetetlen felelõsségre vonni, ráadásul feleslegessé válik a nemperes eljárás. Ezt kívánta orvosolni a fent említett 2003-as beszámoló, amely új kritériumokat javasolt alkalmazni annak eldöntésénél, hogy a kártérítés jár-e a betegnek, nevezetesen, ha súlyos hibák történtek az ellátás minõségében, ha a sérülés elkerülhetõ lett volna, valamint ha a kedvezõtlen eredmény nem a betegség természetes lefolyása miatt következett be. 58 Ezen kritériumok végül nem kerültek be a törvény szövegébe. Másfelõl a betegnek jobban megéri bíróságra menni, hiszen ott ugyanezeket az elveket fogják figyelembe venni, viszont a kártérítés mértéke esetenként sokkal nagyobb lehet. Negyedrészt, aki aláveti magát az eljárásnak, lemond a fellebbezési jogáról, tehát az új rendszerben nincsen olyan másodfokú fórum, amelyhez lehetne fordulni akkor, ha a beteg a felkínált kompenzáció mértékét kevésnek tartaná. Ehelyett a beteg a bírósághoz fordulhat, így ismét visszakerül arra a peres útra, amelyet e törvény elkerülni kívánt. Ötödrészt a törvény szabályozza, hogy a beteg orvosi-jogi tanácsadásra jogosult (8-9), melynek költségét az állam állja. A tanácsadást a Társadalombiztosítási Pénztár listáján szereplõ orvosi mûhibaperekkel foglalkozó ügyvédek látják majd el jogszabályban meghatározott fix összegért. Ám az államkassza mindenhol üres, így az ügyvéd munkadíját a törvényt elõkészítõ Alsóházi Beszámoló angol fontban irányozza elõ. Jelenleg becslések szerint 60 egy átlagos angol ügyvéd munkájáért óránként hozzávetõlegesen angol fontot kap. Kérdés, hogy kik fogják elvállalni az ügyvédek közül a jogi tanácsadást ilyen alacsony összegért, s félõ az is, hogy olyanok fognak foglalkozni a betegekkel, akik e területnek nem szakértõi, s csak kényszerbõl vállalnak ilyen jellegû jogi tanácsadást. Hatodrészt, az orvosi mûhibákat vizsgáló szakértõk függetlensége erõsen vitatható. A Egészségügyi Pénztár egy speciális testülete vizsgálja ki az eseteket, de a testület tagjai munkaviszonyban állnak a Pénztárral, így függetlenségük megkérdõjelezhetõ. Végül a törvény elõírja, hogy a beteg magyarázatra és bocsánatkérésre jogosult (3(2)). Ezen elõírás lényeges, hiszen a beteg pszichikai-emocionális gyógyulásához nagyban hozzájárul az, ha a mûhibát okozó személy vagy intézmény hibáját elismeri, és garanciát vállal, hogy alapos kivizsgálás után a jövõben ilyen eseteket elkerülni igyekszik. Ám a törvényben ennek megvalósulási módjáról, formájáról és kereteirõl egyetlen szó sem esik. 58 Chief Medical Officer, Making Amends: A Consultation Paper Setting out Proposals for Reforming the Approach to Clinical Negligence int he NHS, London, Department of Health, House of Commons, Constitutional Affairs Committee, Compensation Culture: NHS Redress Bill, Fifth Report of Session , 28 March FRANCES GIBB: Cost of a top lawyer in the City soars to 1,000 an hour, The Times, July 2,16 A törvény erõsségei A törvénynek azonban egyértelmû erõsségei is vannak. Elsõsorban a nemperes út lehetõségének biztosítása egyértelmû általános elõrelépés. Az orvosi mûhibát elszenvedett beteg eredményes gyógyulásának egyik záloga, hogy nem kell esetleg évekig pereskednie, ezáltal kikerülve a perrel járó feszültségeket és megrázkódtatásokat. Másodsorban azzal, hogy az egészségügyi intézmény a vizsgálatról beszámolót készít és ennek tükrében minden szükséges óvintézkedést megtesz annak érdekében, hogy az eset ne ismétlõdhessen meg, elõremutató és a jövõbe nézõ lépést tesz meg. Végül a törvény erõsségeként lehet megemlíteni a rendszer valamennyi résztvevõjének folyamatos beszámolási és felülvizsgálati kötelezettségét a rendszer mûködésével kapcsolatban, amely garancia arra, hogy a törvényalkotó a szükséges módosításokat rendszeresen megtegye. 3. Összegzés A 2006-os törvény célja egy olyan nemperes eljárási rend kialakítása volt, amely igazságos, hatékony, gyors és a kárt szenvedett fél érdekeit maximálisan figyelembe veszi. Úgy tûnik azonban, hogy a most még alkalmazott rendszerhez képest nincs sok változás. A törvény ugyan a meglévõ állapotot nem konzerválja, de igazán fontos elõrelépést várhatóan nem fog tenni a nemperes eljárások hatékony lefolytatása tekintetében. A törvényhozó célkitûzése nem igazán sikerült, hiszen az [ ] elmulasztotta a kiváló lehetõséget arra, hogy egy olyan rendszert alakítson ki, amely valóban jóváteszi azokat a károkat, amelyeket a betegek állami fenntartású egészségügyi intézményekben orvosi beavatkozás során szenvedtek el. 61 Lehetséges, hogy a törvényben leírt eljárások és intézmények a gyakorlatban érvényesülni fognak, de a törvény szövege alapján ez ma nehezen elképzelhetõ. 61 ANNE-MAREE FARRELL SARAH DEVANEY: Making Amends or Making Things Worse? Clinical Negligence Reform and Patient Redress in England. Legal Studies, 27/4. (December 2007) 630. Több megjelenítése
DEBRECENI EGÉSZSÉGÜGYI MINŐSÉGÜGYI NAPOK () 2016. május 26-28. Hidak építése a minőségügy és az egészségügy között A TOVÁBBKÉPZŐ TANFOLYAM KIADVÁNYA Debreceni Akadémiai Bizottság Székháza (Debrecen, Thomas Részletesebben Orvosi hibák és tévedések kommunikációja
Orvosi hibák és tévedések kommunikációja Dr Pilling János Semmelweis Egyetem, Magatartástudományi Intézet Milyen gyakoriak az orvosi hibák? Az USA-ban évente 44000-98000 halál következik be káros orvosi Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Mfv.I.10.284/2008/3.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szőnyi Sarolta ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szilágyi Gábor ügyvéd által képviselt alperes ellen kártérítés iránt a Gyulai Részletesebben JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN
JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben Pénzügyi fogyasztóvédelem esettanulmány
Pénzügyi fogyasztóvédelem esettanulmány Esettanulmány (1. rész) Anya és apa 20. házassági évfordulója alkalmából egy néhány napos külföldi városnéző programmal lepte meg magát. Az utazás megszervezése Részletesebben Az Apor Vilmos Katolikus Főiskola. A főiskola hallgatóinak fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata
Az Apor Vilmos Katolikus Főiskola A főiskola hallgatóinak fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és működési szabályzat melléklete 2012. szeptember T A R T A L O M J E G Részletesebben Mi szabályozza az utasok légiközlekedés során felmerült kártérítési igényeit?
Mi szabályozza az utasok légiközlekedés során felmerült kártérítési igényeit? A Montrealban 1999. május 28-án kelt Egyezmény tartalmazza a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó szabályozás egységes elveit; Részletesebben IGAZOLÁS ÉS SZAKVÉLEMÉNY az ápolási díj megállapításához/kötelező felülvizsgálatához
5. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez IGAZOLÁS ÉS SZAKVÉLEMÉNY az ápolási díj megállapításához/kötelező felülvizsgálatához I. Igazolom, hogy (Az ápolt személy háziorvosa tölti ki.) Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság határozatát helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a Néző Gabriella Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző: dr. Néző Gabriella ügyvéd) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. szeptember Részletesebben A bíróság jogszabálysértés megállapítása esetén a közigazgatási döntést hatályon kívül helyezi, és szükség esetén a hatóságot új eljárásra kötelezi.
Közigazgatási határozatok felülvizsgálata A munkaügyi jogvitákon kívül a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik a munkaügyi ellenőrzés, a munkavédelem keretében hozott közigazgatási határozat, a munkaügyi Részletesebben Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT?
ILYEN MÉG NEM VOLT! Az EUIPO ELŐTT FELMERÜLT KÖLTSÉGEK ÉRVÉNYESÍTÉSE A MAGYAR BÍRÓSÁGOK ELŐTT? MIE Konferencia, Győr 2016. november 25. dr. Klauber Zsófia Amiről szó lesz EUIPO előtti iparjogvédelmi eljárás Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban I. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a személyesen eljárt.. (..) felperesnek az ORFK Gazdasági és Részletesebben Rigth the deduct. The role of the judgments of the Court of Justice of the European in the application of the hungarian Law on VAT.
dr. László Pardavi associate professor Hungary Széchenyi István University Deák Ferenc Fakulty of Law and Political Sciences Department of Adminstration and Financial Law Rigth the deduct. The role of Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben A bizonyítási teher megosztása a diszkriminációs panaszok elbírálásakor *
Ambrus Mónika A bizonyítási teher megosztása a diszkriminációs panaszok elbírálásakor * Jogok hangzatos megfogalmazása, törvénybe iktatása még nem feltétlenül biztosítja azok hatékony érvényesítését is. Részletesebben JOGI ISMERETEK JOGVISZONY. Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat!
JOGI ISMERETEK 2. témakör: jogviszony (alanya, tárgya, tartalma) jogképesség cselekvőképesség Olyan életszituáció, amelyet a jog szabályoz. Találjunk rá példákat! JOGVISZONY. Emberek Kinek-minek a magatartását Részletesebben XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred
XV. Országos Járóbeteg Szakellátási és X. Járóbeteg Szakdolgozói Konferencia 2013. szeptember 12. Balatonfüred A témaválasztás indokai A feldolgozott esetek statisztikai és tartalmi bemutatása Összegzés, Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
Európai Parlament 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.1.2016 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Thierry Paquet belga állampolgár által benyújtott 1759/2013. számú petíció az önkéntes tűzoltók belgiumi helyzetéről Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Vagyongyarapodás kölcsön, hitelt érdemlő bizonyíték Kfv.I.35.496/2006/4.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Lampé Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Lampé Zoltán ügyvéd) által képviselt felperes Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv.II.10.034/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróság P.T. I. rendű, H. Sz. II. rendű és Részletesebben Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága. BUDAPEST Donáti u. 34-45 1575
Dr. Kincses István ügyvéd 5900 Orosháza Bercsényi u. 48. /fax 68/413-057 30/9288-690 mail: kincses@elender.hu adószám: 44420538-1-24 Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága BUDAPEST Donáti u. 34-45 1575 Indítvány Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben AMS Hereimplantátum Használati útmutató
AMS Hereimplantátum Használati útmutató Magyar Leírás Az AMS hereimplantátum szilikon elasztomerből készült, a férfi herezacskóban levő here alakját utánzó formában. Az implantátum steril állapotban kerül Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben HÍRLEVÉL. A szerződésszegési szabályok változása. az új Ptk.-ban. I. rész 2014 / 2
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
NEM JOGERŐS! Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 4.M.787/2004/15. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság dr. Tordai Gábor előadó (Független Rendőr Szakszervezet, 1077 Budapest, Király Részletesebben Teendők munkabaleset esetén
Teendők munkabaleset esetén a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu a jó munkahely Részletesebben Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, Részletesebben KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI
KOVÁCS GABRIELLA, KOVÁCS VIKTÓRIA A HIV/AIDS FERTŐZÖTTEK BETEGJOGAI ÉS SZEMÉLYISÉGI JOGAI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁSBAN ÉS BÜNTETÉS- VÉGREHAJTÁSI INTÉZETEKBEN, VALAMINT AZ EBBŐL EREDŐ POLGÁRI JOGI FELELŐSSÉGI Részletesebben Kiüresedik a rendes felmondás jogintézménye
1 dr. Czeglédy Csaba Kiüresedik a rendes felmondás jogintézménye Fő jogterületem a munkajog; az ügyvédi praxisomban felmerülő jogesetekből a munkaviszony megszüntetésének gyakorlatát, a vonatkozó bírósági Részletesebben A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX
A BELSŐ ELLENŐRÖKRE VONATKOZÓ ETIKAI KÓDEX 2012. április BEVEZETŐ A költségvetési szervek belső kontrollrendszeréről és belső ellenőrzéséről szóló 370/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 17. -ának (3) bekezdése Részletesebben A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL. TÓTH ÁRON LÁSZLÓ doktorandusz (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare III. 2007/4. 235 250. A NEMI ERKÖLCS ELLENI ERÕSZAKOS BÛNCSELEKMÉNYEK HATÁLYOS SZABÁLYOZÁSÁVAL KAPCSOLATOS NÉHÁNY PROBLÉMÁRÓL doktorandusz (PPKE JÁK) A nemi erkölcs elleni erõszakos Részletesebben 4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM. az ápolási díj megállapítására
4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok az ápolási díj megállapítására 1. Személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Részletesebben Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III / 2016 /7 számú ítélete
Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.279 / 2016 /7 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel Részletesebben A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
A KAPOSVÁRI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG M. 217/1998/4. s z á m A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőrszakszervezet (Budapest, Király u. 71. 1077, ügyintéző: Dr. Szöllősi Tibor) által képviselt Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5. A Fővárosi ítélőtábla a dr. Éliás Sára ügyvéd (1068 Budapest, Rippl-Rónai utca 28. II/7.) által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület (1370 Budapest, Planetárium) Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben Tájékoztató. az önkormányzat peres ügyeinek állásáról
Szentmiklósi és Társa Ügyvédi Iroda Budapest Szám: 1-38 / 2012. Tájékoztató az önkormányzat peres ügyeinek állásáról Készült: A Képviselő-testület 2012. márciusi ülésére Előterjesztő: Szentmiklósi és Társa Részletesebben Valami régi, valami új, valami nagyon új
Valami régi, valami új, valami nagyon új A Versenyjogi Kártérítési Irányelv átültetése Magyarországon dr. Horváth M. András LL.M., Ph.D. Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker&McKenzie Ügyvédi Iroda Budapest, Részletesebben Újabb ítéletben pontosította az Európai Bíróság a légi járatok késésével és a vonatkozó kártalanítási kötelezettséggel kapcsolatos korábbi döntését
Újabb ítéletben pontosította az Európai Bíróság a légi járatok késésével és a vonatkozó kártalanítási kötelezettséggel kapcsolatos korábbi döntését A visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.21.364/2007/7. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla dr. Radnóti István ügyvéd (1055 Budapest, Bihari János u. 20.) által képviselt felperes neve (felperes címe) Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1
Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1 A jogalkalmazás körében érvényesülő szempontok megjelölése előtt szükséges rögzíteni, hogy a személyhez fűződő jog az egyes személyek Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben ORVOSI HIBÁK ÁS TÉVEDÉSEK KOMMUNIKÁCIÓJA
ORVOSI HIBÁK ÁS TÉVEDÉSEK KOMMUNIKÁCIÓJA Dr. Máté Orsolya Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA. v é g z é s t :
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei A FELELŐSSÉG KÉRDÉSEI AZ UTAZÁSI SZERZŐDÉSEK ÉS UTASJOGOK KÖRÉBEN. Dr. Zoványi Nikolett
Egyetemi doktori (PhD) értekezés tézisei A FELELŐSSÉG KÉRDÉSEI AZ UTAZÁSI SZERZŐDÉSEK ÉS UTASJOGOK KÖRÉBEN Dr. Zoványi Nikolett Témavezető: Dr. Szikora Veronika, Ph.D egyetemi docens DEBRECENI EGYETEM Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Vezető tisztségviselő felelőssége. Csehi Zoltán
Vezető tisztségviselő felelőssége Csehi Zoltán 2014.5.13. 1 Vezető tisztségviselő felelőssége Nem csak társasági jogi kérdés! A kódex vonatkozó normáit együtt kell alkalmazni! Munkajogi szabályok! 2 2 Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben Tantárgy összefoglaló
Tantárgy összefoglaló Tantárgy megnevezése Tantárgy képzési céljai Jogi ismeretek Cél: A hallgatók legyenek tudatában a jogszabályok (azok elérhetőségei) jelentőségének, szerepének és ismerjék meg: - a Részletesebben A MUNKAJOGI KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG
A MUNKAJOGI KÁRTÉRÍTÉSI FELELŐSSÉG A munkáltató kártérítési felelőssége A felelősség a legáltalánosabb értelemben: magatartás értékelése. Egymástól elválaszthatatlan funkciói a reparáció és a prevenció. Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 30. M. 4551/ 2006/ 11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Mindler József ügyvéd /címe./ felperes neve /címe./ felperesnek által képviselt a dr. Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben Független Büntetés-végrehajtási Szakszervezetek Országos Szövetség
Kovácsné Dr. Szekér Enikő főosztályvezető úrnő részére Közszolgálati Életpálya Fejlesztési Főosztály Belügyminisztérium Tárgy: a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati Részletesebben H A T Á R O Z A T O T
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/109/8/2008. Előadó: dr. Szász Adrián Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (1024 Budapest, Margit krt. 85.) A.A. kérelmező kérelme alapján Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával Részletesebben A másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson bírálja el, de a felek kérhetik a fellebbezés tárgyaláson
Fõvárosi Bíróság Gazdasági Kollégiuma 1027 Budapest, Varsányi I.u.40-44. 7.G.41.775/2004/11.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fõvárosi Bíróság dr. Kovács Kázmér (1065 Budapest, Nagymezõ u. 28.) ügyvéd Részletesebben PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG 3.M.719/2001/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52.) által képviselt Z. Gy. felperesnek Részletesebben Ügyleírások: Ápolási díj
Ügyleírások: Ápolási díj Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó [Ptk. 685. b) pontja], ha állandó és tartós gondozásra szoruló súlyosan fogyatékos vagy tartósan beteg 18 év alatti Részletesebben A gyermekápolónő szerepe a rehabilitációra szoruló gyerekek ellátásában
B-A-Z Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház Gyermekrehabilitációs Osztály A gyermekápolónő szerepe a rehabilitációra szoruló gyerekek ellátásában Készítette: Magyarné Szabó Tímea 2013. Előadásom fő témája Részletesebben k.) Biztosított: A beteggel közvetlen jogviszonyba kerülő egészségügyi szolgáltató vagy szabadfoglalkozású orvos, illetve a velük jogviszonyba került
Az egészségügyi szolgáltatók és szabadfoglalkozású orvosok szakmai felelősségbiztosításának minimumfeltételeiről Az egészségügyi szolgáltatók és a szabadfoglalkozású orvosok kártérítési felelősségének Részletesebben KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére
KÉRELEM TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS 18. életévét betöltött tartósan beteg hozzátartozó ápolását gondozását végző személy részére KÉRJÜK, SZÍVESKEDJEN NYOMTATOTT BETŰKKEL KITÖLTENI! Az ápolást végző személyre Részletesebben A tőzsdén jegyzett gazdálkodók könyvvizsgálatának specialitásai
A tőzsdén jegyzett gazdálkodók könyvvizsgálatának specialitásai Mádi-Szabó Zoltán 2010. november 18. és 22. AUDIT Tartalom A közérdeklődésre klődé számot tartó tó gazdálkodó dó fogalma Értékpapírt kibocsátó Részletesebben AB közlöny: VII. évf. 2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
386/B/1997 AB közlöny: VII. évf. 2. szám --------------------------------------------------------------- A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabályi rendelkezések alkotmányellenességének Részletesebben Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége
Iustum Aequum Salutare X. 2014. 2. 71 79. Joghatósági szabályok az uniós formatervezési minta-oltalmi rendelet alapján Az Apple Samsung jogviták a táblagépek területén és a forum shopping lehetősége Somssich Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN
VÁLLALKOZÁSI JOGVISZONY EGYOLDALÚ MEGSZÜNTETÉSE IDŐSZAKONKÉNT NYÚJANDÓ SZOLGÁLTATÁS ESETÉN Az olyan vállalkozási jogviszonyban, amelyekben a felek hosszabb időtartam alatt ismétlődően nyújtandó szolgáltatásokra Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.384/2004/30. számú ítéletét hatályában fenntartja.
MfvK.IV.10.010/2007/6.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Steiner Judit ügyvéd által képviselt felperesnek a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár alperes ellen fizetési meghagyás Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Személyi sérüléses kgfb-skárok kezelése
Személyi sérüléses kgfb-skárok kezelése Lilli Róbert Pásztor Gábor Zubor Zoltán XX. Altenburger Gyula Szimpózium, 2010. Fölvezetés Témavizsgálat a kgfb-sszemélyi sérüléses károk kezelésével kapcsolatban Részletesebben 8/1.6 Munkatéri megvilágítás szerelési munkálatai közben bekövetkezett halálos munkabaleset
8/1 40 Munkavédelem és munkabiztonság CD 8/1.6 Munkatéri megvilágítás szerelési munkálatai közben bekövetkezett halálos munkabaleset Elsőfokú eljárás A megállapított tényállás szerint az áramszolgáltató Részletesebben Dr. Kenderes Andrea okt. 6.
Dr. Kenderes Andrea 2012. okt. 6. Facere szerződések alaptípusai Eredmény kötelem- vállalkozási szerződés Gondossági kötelem- megbízási szerződés Vállalkozási szerződés: Ptk. 389. 401. Megbízás: Ptk. 474. Részletesebben ÉRVÉNYTELENSÉG MEGTÁMADÁSI OKOK
ÉRVÉNYTELENSÉG DR. BARZÓ TÍMEA PHD EGYETEMI DOCENS, ÜGYVÉD EGÉSZSÉGÜGYI SZAKJOGÁSZ MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR POLGÁRI JOGI TANSZÉK 2014. 1 ALAPVETÉSEK FELEK CÉLJA: Kölcsönös és egybehangzó Részletesebben Rövid összefoglalás a munkáltató kártérítési felelősségéről a régi és a hatályos munkajogi szabályok tükrében szerző: dr. Szénási-Varga Nóra
Rövid összefoglalás a munkáltató kártérítési felelősségéről a régi és a hatályos munkajogi szabályok tükrében szerző: dr. Szénási-Varga Nóra Szolnok, 2016.március 20. 1. Bevezető gondolatok A kártérítési Részletesebben Előszó az abortuszról
Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben A képzésen túl kiemelt célunk a tapasztalatcsere is. Mottónk ezért: tanulva tanítsuk egymást!
Semmelweis Egyetem Általános Orvostudományi Kar I. sz. Sebészeti Klinika Igazgató: Dr. Kupcsulik Péter egyetemi tanár 1082 Budapest, Üllői út 78. Tel./fax: 333-5343 Budapest, 2010. augusztus 29. Tisztelt Részletesebben VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS
VÁLLALKOZÁSI SZERZŐDÉS mely létrejött egyrészről Név: Dabas Város Önkormányzata Cím: 2370 Dabas, Szent István tér 1/b. Adószám: 15391126-2-13 Bankszámlaszám: 64400099-10918018, Alsónémedi és Vidéke Takarékszövetkezet Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban II.. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben Miért akarnak otthon szülni a várandósok?
Hol szüljünk a XXI. században: Kórházban, Születésházban, Otthon? Interdiszciplináris fórum Budapest, 2011. január 28. Miért akarnak otthon szülni a várandósok? Szebik Imre Orvosok a Szabad és Biztonságos Részletesebben Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása
Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása Önrendelkezéshez való jog Önrendelkezési jog az egészségügyben: egészségügyi ellátás akkor nyújtható, a betegen beavatkozás akkor végezhető, ha abba a Részletesebben Egyetemi tananyagok/szegedi Tudományegyetem
Egyetemi tananyagok/szegedi Tudományegyetem Az előadás címe: Egészségügyi szolgáltatók (orvos) felelőssége, betegjogok, egészségügyi szakmai felelősségbiztosítás. Lehetséges vizsgakérdések és megkívánt Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának feltételrendszere Szerző: dr. Sarkadi Mónika Tatabánya 2015. november 21. I. Bevezetés A gyermektartásdíj tárgyában megkötött és a bíróság Részletesebben v é g z é s t: Az ítélőtábla a Heves Megyei Területi Választási Bizottság 98/2014.(IX.20.) számú határozatát helybenhagyja.
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA A Debreceni Ítélőtábla Dr. Pápai Ákos ügyvéd ügyintézése mellett a Megyesi és Pápai Ügyvédi Iroda (címe) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek a Heves Megyei Területi Részletesebben A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI BÍRÓSÁG ÖNKÖLTSÉGSZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT - PDF
Download "JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI BÍRÓSÁG ÖNKÖLTSÉGSZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT"
1 JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI BÍRÓSÁG 2009.EL.II.B.6.szám ÖNKÖLTSÉGSZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT Érvényes: szeptember 1-től Készítette: Siposné Balku Erika Jóváhagyta: Dr. Nánási Illés Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság Elnöke
2 I. AZ ÖNKÖLTSÉGSZÁMÍTÁS JOGSZABÁLYI ALAPJA: A számvitelről szóló 2000.évi C. törvény 14 (5) bekezdés c, pontja előírja az önköltségszámítás belső szabályozásának kötelezettségét. Az államháztartás szervezeteinek a 249/2000. ( XII.24) Korm. rendelettel szabályozott kötelezettségeire tekintettel a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság önköltség számítási szabályzatot készít. AZ ÖNKÖLTSÉG SZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT CÉLJA, TARTALMA Az önköltség számítási szabályzat célja, hogy részletesen szabályozza az alap tevékenység keretében, vagy a Bíróság alapfeladatába nem tartozó tevékenységek, nyújtott szolgáltatások önköltségét, abból a célból, hogy az értékesítési ár minden esetben elérje a szolgáltatás önköltségét. Valamint célja: élő- és holtmunka ráfordítás pénzben kifejezett értékének meghatározása, a szolgáltatáshoz felhasznált erőforrások egy egységre jutó ellenértékének megállapítása, az egységre fordított erőforrások megtérülésének vizsgálatához segítséget nyújtson az egységes elvek és módszerek szabályainak meghatározásával. Az önköltségszámítás feladata, hogy az 5, 7 számlaosztályban rögzített kiadásokról (költségekről) adatokat szolgáltasson tevékenységenként valamint szolgáltatásonként. Feladata továbbá, hogy a bíróság gazdasági döntéseihez kiinduló alapot szolgáltasson
3 - az árképzésben, - a jövedelmezőségi számításban, - a vezetői döntésekhez. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság önköltség számítási szabályzata a következő témákhoz kapcsolódóan tartalmaz előírásokat: költség, önköltség számítási fogalmak, az önköltség számítás tárgya (a kalkulációs egységek), tartalma, a kalkulációs séma, a kalkulációs költségtényezők a kalkuláció alapját képező bizonylatok, az önköltségszámításhoz szükséges adatszolgáltatás az önköltség számítás készítésének időpontja, a kalkulációs időszak, az elkészítésért felelős személyek II. AZ ÖNKÖLTSÉG SZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT RÉSZLETES ELŐÍRÁSAI 1. Költség, önköltség számítási fogalmak 1.1. A költség A költség a szolgáltatás, tevékenység teljesítése érdekében felhasznált élőés holtmunka pénzértékben kifejezett összege. Holtmunka jellegű költségek:
4 - anyagköltség - igénybe vett szolgáltatások értéke, - alvállalkozói teljesítmények, - értékcsökkenési leírás Élőmunka jellegű költségek: - bérköltség - személyi jellegű egyéb kifizetések, - bérjárulékok Költségnem A költségnem a költségeknek az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló Kormány rendeletben rögzített egységes számlakeret 5. számlaosztály számlacsoportjai szerint kijelölt és meghatározott címek szerinti csoportosítását jelenti Költséghely A költséghely a költségek felmerülésének helye, területileg elhatárolt szervezeti egység vagy részleg. Az itt felmerült költségek a felmerülésük alkalmával nem számolhatók el közvetlenül a szolgáltatásra, tevékenységre. Felmerülésükkor közvetlen költségnek nem minősíthetők. Ezeknek a költségeknek azon része, amely a szolgáltatással szoros kapcsolatba hozható, a különféle teljesítményadatok segítségével a kalkulációs egységekre - ezen szabályzatban foglaltak szerint - átvezetendők Költségviselő Költségviselő a szolgáltatás, tevékenység, amelyre a költségek felmerülésük alkalmával közvetlenül elszámolhatók, amelynek teljesítése érdekében a költségek felmerülnek.
5 1.5. A közvetlen önköltség, bekerülési (előállítási) érték A közvetlen önköltség a termék, termékcsoport, szolgáltatás, saját előállítású eszköz meghatározott mennyiségi egységének előállítására fordított, az előállítással bizonyíthatóan szoros kapcsolatban lévő élő- és holtmunka pénzben kifejezett értéke. A közvetlen önköltség, bekerülési (előállítási) érték közzé tartoznak azok a ráfordítások, amelyek a./ a tevékenység végzése, a szolgáltatás nyújtás érdekében közvetlenül felmerültek, b./ a szolgáltatás végzésével, nyújtásával bizonyíthatóan szoros kapcsolatban voltak, továbbá c./ a tevékenységekre, szolgáltatásokra megfelelő mutatók, jellemzők segítségével elszámolhatók. A közvetlen önköltség nem tartalmazhat: / értékesítési költségeket és / az előállítással közvetlen kapcsolatba nem hozható igazgatási és egyéb általános (központi irányítás) költségeket A költségek könyvviteli elszámolása A szolgáltatás teljesítése, a tevékenység végzése során felmerült költségek elszámolására a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság számlarendjében rögzítetteknek megfelelően - kettő számlaosztály szolgál: az 5. számlaosztály a költségeket költségnemek szerint csoportosítva tartalmazza, a költségek költség-nemenkénti gyűjtését szolgálja, a 7. számlaosztály a szolgáltatások teljesítése során felmerült és a szolgáltatásnyújtással összefüggésben közvetlenül elszámolható költségek könyvviteli nyilvántartására szolgál. A 7. számlaosztály a költségvetésben meghatározott szakfeladat rend szerinti tagolásban tartalmazza a folyó kiadásokat Az önköltségszámítás
6 Az önköltségszámítás olyan műszaki-gazdasági tevékenység, amellyel megállapítható a végzett szolgáltatás várható (tervezett) illetve tényleges teljes önköltsége, előállítási költsége. Az önköltségszámítás feladata, hogy adatokat szolgáltasson a szolgáltatások értékeléséhez, a szolgáltatások önköltségének tervezéséhez és megfigyeléséhez, a gazdasági számításokhoz Az önköltségszámítás - kalkuláció formái Az önköltségszámítás - kalkuláció formái: az előkalkuláció (előzetes önköltség), az utókalkuláció (utólagos önköltség). Az előkalkuláció az a gazdasági tevékenység, amellyel a tevékenység, a szolgáltatás megkezdése előtt a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság meghatározza a felhasználható élő- és holtmunka mennyiségét és ebből az érvényben lévő árak és díjtételek, valamint személyi jellegű ráfordítások figyelembevételével kiszámításra kerül az előállítandó termék, tevékenység, szolgáltatás terv szerinti önköltsége. Előkalkulációt lehet készíteni minden olyan tevékenységre, amelynek költségkihatása van. Az utókalkuláció az a gazdasági tevékenység, amellyel a tevékenység, szolgáltatás befejezése után a ténylegesen felhasznált élő- és holtmunka mennyisége és értéke alapján meghatározzuk az eszköz, tevékenység, vagy szolgáltatás teljes önköltségét. A megállapított térítési díj felülvizsgálatához készül, melynek alapját képezi. Az önköltségszámítás módszere a pótlékoló kalkuláció. A költségkigyűjtésen alapuló pótlékoló kalkuláció keretében, az alaptevékenység keretében végzett tevékenységre, nyújtott szolgáltatásra kivételezett anyagok és a ráfordított munkaidő bizonylataiból illetve az azokból készített feladások adatai alapján kell megállapítani a közvetlen költségeket (kiadásokat).
7 Az általános (közvetett) költségeket pedig az igénybevételt kifejező mutatók alapján, pótlékolás útján kell az egyes tevékenységekre, szolgáltatásokra felosztani. 2. Az önköltségszámítás tárgya ( a kalkulációs egységek) Az önköltségszámítás tárgya a kalkulációs egység. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróságnál kalkulációs egységet képez: a) vendégéjszaka Megyei Bíróság épületében lévő vendégszoba esetében b) bérlemény Tiszafüredi VB esetében A JNSZ Megyei Bíróság vagyonkezelésében lévő Baross út 1. szám alatti épület 5-6 emeletének üzemeltetése az L+L Mérnökiroda által biztosított - külön üzemeltetési szerződés keretében zajlik- az épület bérbeadásából elszámolására kerülő bérleti díj, jelen szabályzatban nem kerül szabályozásra. A Szakszervezet tulajdonában lévő üdülő használata és hasznosítása külön megállapodásban rögzített feltételek szerint történik, így jelen szabályzatban nem szerepel. a) A vendégszoba üzemeltetésének költségét évente kalkulációval meg kell állapítani. A számítást a kalkulációs séma alapján kell elvégezni. A bíróságnál figyelemmel a sajátos körülményre, a szolgáltatás gyakoriságára az egyszerű osztókalkulációs önköltségszámítást kell alkalmazni. Tehát: 1 vendég éjszakára jutó önköltség = Összes önköltség / vendég éjszakák száma (tervezett/ tényleges) Az elektromos energia felhasználás, valamint a vízfelhasználás kalkulációs egységre vonatkozó elkülönített mérése technikailag nem oldható meg, költségeket éves díjból terület arányosan kell meghatározni.
8 A fűtési energia felhasználás kalkulációs egységre vonatkozó elkülönített mérése technikailag nem oldható meg, ezért a fűtési költséget az alábbiak szerint kell meghatározni. A teljes fűtött terület éves fűtési díját el kell osztani a fűtési idény napjainak számával, majd az így kapott napi fűtési díjból terület arányosan meg kell határozni a vendégszobára arányosított napi fűtési díjat. b) A Tiszafüredi VB 13.számú helyiségének (13,6 m2 alapterületű irodahelyiségét fűtéssel, világítással, takarítással )heti 4 órás bérbeadása Havi bérleti díj = Összes tényleges költség / hó Az elektromos energia felhasználás, valamint a vízfelhasználás kalkulációs egységre vonatkozó elkülönített mérése technikailag nem oldható meg, költségeket éves díjból terület arányosan kell meghatározni. A Tiszafüredi Városi Bíróság fűtése villamos energiával történik. Bírósági helyiségek összes alapterülete 687,8 m2 13.számú helyiség alapterülete 13,6 m2 A vendégéjszakák számának gyűjtéséért, a nyilvántartás vezetéséért, a kalkuláció elkészítéséért felelős személy számára történő adatszolgáltatásért a Megyei Bíróság elnöki ügyintézője a felelős. A közüzemi adatszolgáltatás elkészítéséért, és annak a kalkuláció elkészítéséért felelős személy számára történő eljuttatásért a Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Bíróság gondnoka felelős A kalkuláció elkészítéséért a gazdasági hivatalvezető helyettes felelős. Az elkészített kalkuláció ellenőrzése a főkönyvi könyvelő feladata. 3. A kalkulációs séma, a kalkulációs költségtényezők tartalma 3.1. A kalkulációs séma Az egyes kalkulációs egységek közvetlen önköltségét, a következő kalkulációs séma szerinti részletezésben kell kiszámítani:
9 a./ Közvetlenül elszámolható személyi juttatások b./ Közvetlenül elszámolt személyi juttatások munkaadót terhelő járuléka c./ Közvetlenül elszámolható anyagköltség d./ Értékcsökkenési leírás költsége e./ f./ Egyéb közvetlen költségek Általános költség Együtt tényleges önköltség (a+b+c+d+e+f) 3.2. A kalkulációs költségtényezők tartalma Közvetlenül elszámolható személyi juttatás Közvetlenül elszámolható személyi juttatásként kell figyelembe venni - az egy-egy kalkulációs egységként meghatározott - a tevékenység, szolgáltatás teljesítése érdekében közvetlenül felmerülő alapilletményeket, illetménypótlékokat és egyéb kötelező pótlékokat. Kiadásként (költségként) egyaránt figyelembe kell venni részére felmerülő kifizetéseket. a teljes munkaidőben foglalkoztatottak, a részmunkaidőben foglalkoztatottak, valamint a nyugdíjasok és állományba nem tartozók Közvetlenül elszámolt személyi juttatások munkaadót terhelő járuléka A személyi juttatások munkaadót terhelő járulékai a nyugdíjbiztosítási és egészségbiztosítási járulékok, az egészségügyi hozzájárulás, továbbá minden olyan adók módjára fizetendő összeg, amelyet a személyi
10 juttatások, vagy a foglalkoztatottak száma alapján kell megállapítani, függetlenül azok elnevezésétől. A közvetlenül elszámolt személyi juttatások munkaadót terhelő járulékai címén az előkalkulációban beállítandó összeget az éves tervezett pótlékkulcs alapján lehet meghatározni. Tervezett pótlékkulcs alkalmazása esetén minden évben meg kell tervezni az érvényes szabályok szerint az ilyen címen kifizetendő összeget, és azt szembe kell állítani az időszak összes tervezett személyi juttatások összegével, majd az így kiszámított (tervezett) pótlékkulcs alkalmazásával kell ezt a költségtényezőt figyelembe venni Közvetlenül elszámolható anyagköltség Közvetlen anyagköltségként kell kimutatni a kalkulációs egység terhére utalványozható anyagok értékét, így a szakmai és egyéb anyagok, a takarítási anyagok stb. értékét Szolgáltatási külön költség A szolgáltatási költségek közé tartoznak a szolgáltatáshoz közel álló általános költségek arányos összegei is, amelyek az adott szolgáltatásra megfelelő mutatók, jellemzők segítségével elszámolhatók. Ilyen költségek: a fűtés, világítás, vízfelhasználás költsége.
11 Egyéb közvetlen költség Az előzőekben felsorolt költségeken túlmenően egyéb közvetlen költségként kell kimutatni a kalkulációs egységre elszámolható közvetlen dologi kiadásokat Általános költség Azon költségeknek a termék-,szolgáltatásra jutó része, melyek nem tartoznak közvetlenül elszámolható költségek közé. Mivel a bíróságnál nem különíthetők el a költségek tevékenységre, ezért a költség tételt egy előre meghatározott, a vetítési alapra jutó %-os mértékkel kell számítani. Vetítési alapra jutó százalékos mérték az elszámolt közvetlen önköltség kalkuláció során megállapított %-ka. 4. A kalkuláció alapját képező bizonylatok, az önköltségszámításhoz szükséges adatszolgáltatás 4.1. A kalkulációs egységekre közvetlenül elszámolható személyi juttatásokról és azok járulékairól évenként tervet kell készíteni. Az érintett dolgozók aktuális munkabéréről, illetve az előző évi ténylegesen felmerült költségekről kimutatást kell készíteni. Felelős: bérszámfejtést végző dolgozó Az adatszolgáltatás alapja a bér- és illetményszámfejtő rendszer analitika adatai A kalkulációs egységekre közvetlenül elszámolható anyagköltségekről évenként kimutatást kell készíteni. Felelős: anyagbeszerzést, kiadást bonyolító dolgozó Az adatszolgáltatás alapja a készlet analitika A szolgáltatási külön költség összegéről évenként kimutatást kell készíteni. Felelős: főkönyvi könyvelő Az adatszolgáltatás alapja a főkönyvi nyilvántartás.
12 4.4. Az egyéb közvetlen költségek részét képező közvetlen dologi kiadások összegéről évenként kimutatás kell készíteni. Felelős: főkönyvi könyvelő Az adatszolgáltatás alapja a főkönyvi nyilvántartás. Kalkulációhoz szükséges határidők előkalkuláció esetén a tárgyév december 20-a, utókalkuláció elkészítéséhez a felülvizsgálatot megelőzően meghatározott időpontban Az elszámolás bizonylati rendje A Számviteli törvény előírásai szerint minden gazdasági műveletről, eseményről, amely az eszközök, illetve az eszközök forrásainak állományát vagy összetételét megváltoztatja, bizonylatot kell kiállítani (készíteni). Az önköltségszámítás számvitelen belüli folyamatában az önköltségszámítás alapbizonylatai a számvitel analitikus, illetve szintetikus könyvelésének alapbizonylatai alapján készített feladások. A tevékenységgel, szolgáltatással összefüggő alapvető bizonylatok a következők: igénybe vett szolgáltatások bizonylata, személyi jellegű ráfordítások bizonylata, értékcsökkenési leírás bizonylatai, egyéb költségek bizonylatai, 5. Az önköltségszámítás készítésének időpontja, a kalkulációs időszak, az elkészítésért felelős személyek 5.1. Az egyes kalkulációs egységek önköltségének megállapításához a kettős könyvviteli nyilvántartás kiegészítéseként külön analitikus nyilvántartást (kalkulációs lapot) kell kalkulációs egységenként, vezetni. a II/3/1. pontban meghatározott kalkulációs sémának megfelelően
13 5.2. A teljesített szolgáltatás, tevékenység önköltségének megállapítása érdekében évenként kell kalkulációt készíteni, melynek időszaka 0101-től ig. Évenként egyszer el kell végezni az előkalkuláció és a térítési díj egyeztetéssel történő felülvizsgálatát az utókalkuláció alapján. Az önköltségszámítás határideje előkalkuláció esetén a tárgyévet megelőző év december 31, utókalkuláció esetén a tárgyévben a térítési díj felülvizsgálata előtti időpont. A kalkuláció elkészítéséért a gazdasági hivatal vezető helyettese felelős. Az elkészített kalkuláció ellenőrzése a főkönyvi könyvelő feladata. 6. Záró rendelkezés, hatálybalépés Jelen önköltség számítási szabályzat év szeptember hó 1. napjától hatályos, ezen időponttól a Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság korábban kiadott önköltség számítási szabályzata hatályát veszíti. Megnevezés Közvetlenül elszámolható személyi juttatások: Önköltségszámítás Az önköltségszámítás időszaka.. Közvetlenül elszámolható személyi juttatások összesen: Közvetlenül elszámolható járulékok - nyugdíjbiztosítási járulék - egészségbiztosítási járulék - EHO Közvetlenül elszámolható járulékok összesen: Közvetlen anyagköltség: - takarítási anyag Közvetlen anyagköltség összesen:
14 Szolgáltatási külön költség: - fűtési költség - világítás költsége - vízfelhasználás költsége Szolgáltatási külön költség összesen: Értékcsökkenési leírás költsége Általános költség vetítési alap ÖNKÖLTSÉG: lásd: (közvetlenül elszámolható személyi juttatások + közvetlenül elszámolható bérek járulékai + közvetlen anyagköltség +szolgáltatási külön költség+értékcsökkenési leírás költség+általános költség) / vetítési alap
Püspökladány Város Gazdasági Ellátó Szervezete ÖNKÖLTSÉG-SZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT A szabályzat a kihirdetés napján léphatályba. A kihirdetés napja: Igazgató 1 TARTALOMJEGYZÉK Tartalomjegyzék... 2 Bevezető...
Püspökladány Város Gazdasági Ellátó Szervezete ÖNKÖLTSÉG-SZÁMÍTÁSI SZABÁLYZAT A szabályzat 2012. 01.01-től visszamenőleg hatályos, újraszerkesztésére a jogszabályi változások, valamint belső szerkezeti
A Dunántúli Regionális Vízmű Zrt. ÁRTERVE
I02-01 N05v1 Szabályozási főcsoport:3-4 Azonosító:1-4 2v6 A Dunántúli Regionális Vízmű Zrt. E Változatszám: v6 Hatályos: 2014-08-01 Egyedi szám: Technikai oldal Ez a szabályzat a DRV Zrt. szellemi terméke,

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság