Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő - Ártámogatás elszámolása
FőoldalFelső menüSzakmánakGyógyszer / Gyógyászati segédeszköz / Gyógyfürdő támogatásokEgészségügyi vállalkozásoknakGyógyszertárak
Ártámogatás elszámolása
Árhoz nyújtott társadalombiztosítási (a továbbiakban: tb.) támogatás elszámolására az a szolgáltató jogosult, aki erre az Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel (továbbiakban: NEAK) szerződést kötött.
Az elszámolás alapja a szolgáltató (pl. gyógyszertár, gyógyászati segédeszköz forgalmazó, javító, stb.) és a NEAK között létrejött szerződés, illetve a jogszabályokban meghatározottak szerint előállított érvényes vény, munkalap (a továbbiakban együtt: vény). Az ártámogatás elszámolását tartalmazó – a NEAK által közzétett feltételeknek megfelelő – jelentést elektronikus úton kell benyújtani az egészségbiztosítóhoz, a NEAK által minősített elszámolórendszer igénybevételével.
Az elszámolás ellenőrzését követően az elfogadott elszámolás szerinti összeg átutalásáról a NEAK intézkedik és erről, illetve az esetleges hibákról értesíti a szolgáltatót.
Az anyatej árához nyújtott támogatást az anyatejgyűjtő állomások és az anyatejet adományozó is elszámolhatja. Felhívjuk a figyelmet, hogy az anyatej támogatásra vonatkozó elszámolást nem a NEAK-nál, hanem a megyeszékhelyen működő járási hivatalnál, illetve Pest megyében és a fővárosban kizárólag Budapest Főváros Kormányhivatala XIII. Kerületi Hivatalánál lehet benyújtani.
I.	Vény és az elszámolás alapjául szolgáló egyéb dokumentumok
II.	Ártámogatás-elszámoló rendszerek
az ártámogatás elszámolórendszerei
a szolgáltató által használt elszámoló rendszer minősítése
NEAK elszámolórendszer
III.	Jelentés az ártámogatásról
gyógyszer, gyse, gyógyászati ellátás
az elszámolás (jelentés), a jelentés benyújtása
gyse, gyógyászati ellátás
elszámolás tartalma
nem támogatott készítmények a jelentésben
jelentés módosítása (korrekció)
szolgáltató kezdeményezésére
kényszerkorrekció
jelentés feldolgozása, ellenőrzése
elszámolt támogatás utalása
NEAK adatszolgáltatás az elszámolásról
engedményezés tilalma
anyatejhez nyújtott támogatás elszámolása
I. Vény és az elszámolás alapjául szolgáló egyéb dokumentumok
Az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Tér (továbbiakban: EESZT) bevezetését követően papír alapú és az EESZT útján kiállított, elektronikus vény alkalmazható.
Az ártámogatás elszámolásának alapjául az orvos által kiállított vény (esetenként a vényhez tartozó munkalap, kezelőlap, megrendelőlap), - elektronikus vény esetében - az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Térben kiadottként megjelölt vény szolgál.
A járóbeteg ellátás keretében igénybe vehető ártámogatást az orvos egyes esetekben vényt helyettesítő megrendelő lapon rendeli. A szemüveglencse és szemüvegkeret, kontaktlencse és kontaktlencse-tartozék rendelésére a 14/2007. (III. 14.) EüM rendelet 14. számú mellékletében meghatározott vény nyomtatvány szolgál.
A tb. támogatással történő rendelésre felhasználható papír alapú vényt a NEAK bocsátja az orvos rendelkezésére, a papír alapú vényen szerepel az orvos neve, rendelőjének címe, azonosítója és telefonszáma.
A vényen az orvosnak az alábbiakat kell szerepeltetnie:
beteg nevát, lakcímét, születési idejét, TAJ –számát,
a beteg betegségének diagnózisát jelző kódot (BNO kód),
a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás pontos, NEAK közlemény szerinti megnevezését, darabszámát
a gyógyszer hatáserősségét, ha több hatáserősségben van forgalomban,
a gyógyszer összmennyiségének és adagolásának, alkalmazásának módját és gyakoriságát,
a rendelés (támogatás alapjául szolgáló) jogcímét,
papír alapú vény esetén azonosítható orvosi bélyegző lenyomatát és az orvos sajátkezű aláírását/kézjegyét,
elektronikus vény esetén az egészségügyi szakképesítéssel rendelkező személyek alap- és működési nyilvántartásában szereplő alapnyilvántartási számát,
papíralapú vény esetén az extra vonalkódot.
A vényen szerepeltetni kell még továbbá:
A szakorvosi javaslatot adó orvos orvosi bélyegzőjének számát, valamint a szakorvosi javaslat keltét, amennyiben a háziorvos a gyógyszert emelt, kiemelt társadalombiztosítási támogatással csak szakorvos javaslata alapján rendelheti.
18 éves kor alatti csoportos gyógyúszás rendelése esetén a szakorvosi javaslatot adó orvos azonosítóját, a szakorvosi javaslat kiállításának dátumát, és a szakorvosi javaslatot adó orvos által végzett ellátást azonosító naplósorszámot is.
Egyszerre két kúrának megfelelő gyógyúszás rendelése esetén jelezni kell azt az időpontot is, amikortól a gyógyúszás az adott vény alapján igénybe vehető.
Az ún. indikáción túli gyógyszerrendelés esetén a vényen ezt fel kell tüntetni, „off label” megjelöléssel, és a „teljes ár” jogcímet kell bejelölni.
Amennyiben a gyógyászati segédeszköz tb. támogatása az egészségbiztosító ellenjegyzéséhez kötött, a vényen szerepelnie kell a NEAK ellenjegyzésének is.
Gyógyászati segédeszköz kölcsönzése esetén az elrendelt kölcsönzés időtartamát naptári napokban is fel kell tüntetni. Az egy vényen egyszeri alkalommal rendelt kölcsönzés időtartama az egy évet nem haladhatja meg.
A vény hátoldalán az alábbiak szerinti nyilatkozatoknak kell szerepelni:
Gyógyászati segédeszköz rendeléséről szóló vény hátoldalán szerepelnie kell a beteg nyilatkozatának arról, hogy: a gyógyászati segédeszköz kihordási idején belül részére azonos rendeltetésű gyógyászati segédeszközt társadalombiztosítási támogatással nem váltottak ki. Nem szükséges a beteg nyilatkozata,
ha állapotváltozás történt,
ha méltányossági kérelem alapján rövidebb kihordási idővel szolgálták ki az eszközt, valamint
ha a rendelt eszközök különböző testrészek egy időben történő azonos kezelésére szolgálnak.
A beteg aláírásával igazolja továbbá, hogy az orvos tájékoztatta a gyógyászati segédeszközzel való ellátás alternatíváiról, és az azonos funkcionális csoportba tartozó gyógyászati segédeszközök beteget terhelő várható költségei közötti különbségekről.
A kihordási idő letelte előtt rendelt gyógyászati segédeszköz esetén a vény hátoldalán szerepelnie kell az ismételt rendelést megalapozó állapot- vagy méretváltozás tényének, okának és mértékének.
A gyógyászati ellátás rendeléséről szóló vény hátoldalán szerepelnie kell a beteg nyilatkozatának arról, hogy az adott naptári évben hány alkalommal vett már igénybe társadalombiztosítási támogatással gyógyászati ellátást.
Amennyiben a felsorolt adatok nem találhatók meg a vényen, azt érvénytelennek kell tekinteni, ezért nem lehet az alapján gyógyszert kiadni, illetve ártámogatást elszámolni.
A beteg lakcímét és születési idejét a terméket kiszolgáltató – a vényt átadó személytől szerzett, hitelt érdemlően bizonyított információi alapján – is kitöltheti, ha az hiányos.
A tb. támogatás elszámolásához az egyébként szabályszerűen kitöltött vényen a következőket kell aláírással (kézjeggyel) igazolni:
az orvos a rendelést,
a rendelt gyógyszer átvételét az átvevő személy az aláírásával, elektronikus vény esetén a kiadási igazolás aláírásával vagy az aláírást rögzítő vagy a jogosult átvevő személyét azonosító eszközzel igazolni kell. A bruttó 50.000,- Ft-ot meghaladó fogyasztói árú gyógyszert kiváltó személy a gyógyszer átvételét a papíralapú vényen, elektronikus vény esetén a kiadási igazoláson aláírásával és személyazonosításra alkalmas igazolványának számával igazolja
az átadó személy a termék expediálása során a termék átadását,
az önellenőrzést (retaxát) végző személy a vénybeváltás és az elszámolás benyújtása közt elvégzett önellenőrzést.
Gyógyászati segédeszköz rendeléséről szóló vény alapján akkor számolható el társadalombiztosítási támogatás, amennyiben a vény kiállítása és
a sorozatgyártású és adaptív gyógyászati segédeszköz eszköz kiadása (méltányossági kérelem alapján támogatott gyógyászati segédeszköz esetében az engedély véglegessé válása) és az eszköz kiadása között legfeljebb 150 nap telt el, vagy
egyedi méretvétel alapján készült gyógyászati segédeszköz kiadása (méltányossági kérelem alapján támogatott gyógyászati segédeszköz esetében az engedély véglegessé válása) között legfeljebb 180 nap telt el.
A vény alaki kellékeit a szolgáltató köteles ellenőrizni, illetve a megfelelő aláírásokkal ellátott vényt 5 évig megőrizni.
A tb. támogatással kiszolgált vények adatait a szolgáltató köteles az informatikai rendszerében rögzíteni.
A támogatás elszámolásához a vényen kívül szükséges okiratok:
Kiadási igazolás (elektronikus vény esetén)
Kizárólag az a – tárgyi elszámolási időszak alatt beváltott és kiszolgált – elektronikus vény számolható el, amely kiszolgáltatása során a kötelező adatrögzítést elvégezték és a terméket átvevő személy aláírását tartalmazó (átvevő személyét azonosító) kiadási igazolás készült.
Fogtechnikai eszköz rendelése esetén a támogatás elszámoláshoz a vényen kívül csatolni kell a „Munkalap a rögzített fogpótláshoz”, illetve a „Munkalap a lemezes fogpótláshoz” elnevezésű nyomtatványt (14/2007. (III. 14.) EüM rendelet 15. számú mellékletében meghatározott nyomtatvány).
A gyógyászati ellátások (fürdőgyógyászati ellátás, gyógygázfürdő, gyógyúszás) esetén a vényen kívül kezelőlap is szükséges az ellátás kiszolgáltatásához és a támogatás elszámolásához (a vény és a kezelőlap együtt képezi a támogatás elszámolásának alapját).
Csak olyan kezelőlap alapján számolható el támogatás, amely az alábbiakat tartalmazza:
a beteg nevét, TAJ számát,
a rendelt kezelések kódszámát, megnevezését, darabszámát, a kezeléshez szükséges pontos orvosi utasítást,
a kezelendő testfelület megnevezését vagy testrajzon való megjelölését,
a rendelő orvos aláírását és bélyegzőlenyomatát,
a kezelések igénybevételi dátumait,
a beteg, valamint a szolgáltató aláírását, fürdőgyógyászati ellátás vagy szén-dioxid gyógygázfürdő igénybevétele esetén a beteg (cselekvőképtelen beteg esetén a törvényes képviselője vagy kísérője) az igénybevételt alkalmankénti aláírással igazolta.
Anyatej átadás-átvételének igazolása
Amennyiben az elszámolást az anyatejgyűjtő állomás nyújtja be, az elszámoláshoz a tárgyhónapban átvett vényeken kívül csatolni kell a vény alapján a tárgyhónapban átadott anyatej mennyiségét tartalmazó, az anyatejet átvevő aláírásával hitelesített átvételi nyilatkozatot is.
Amennyiben az elszámolást az anyatejet adományozó nyújtja be, a tárgyhónapban átvett vényeken kívül csatolni kell a vény alapján a tárgyhónapban átadott anyatej mennyiségét tartalmazó, az anyatejet átadó és átvevő aláírásával hitelesített átadás-átvételi nyilatkozatot (a nyilatkozaton az illetékes háziorvos, a házi gyermekorvos vagy a védőnő igazolja, hogy az anyatej adományozója a rá vonatkozó közegészségügyi feltételeknek való megfelelését hitelt érdemlően igazolta).
Vényt helyettesítő okiratok (megrendelőlapon rendelés)
Az orvos által a kézigyógyszertára számára rendelt gyógyszerek esetén
Az orvos az egészségügyi tevékenysége végzése során a betegellátásra felhasznált gyógyszer, magisztrális gyógyszerkészítmény rendeléséhez ún. megrendelőlapot használ. A megrendelőlapon fel kell tüntetni a rendelt gyógyszereket, a rendelő orvos nevét, bélyegzőjének azonosítható lenyomatát, sajátkezű aláírását, azon személyek számát, akik ellátására a gyógyszert rendelték, a gyógyszert felhasználó intézmény, vállalkozás megnevezését, címét, a rendelés dátumát. A megrendelőlapon a rendelt gyógyszer megnevezését, a gyógyszerformát, valamint – amennyiben a készítmény több hatáserősségben van forgalomban – a hatáserősségét és a gyógyszer összmennyiségét is fel kell tüntetni.
Hadirokkantak térítésmentes gyógyászati segédeszköz ellátása esetén
A hadirokkantak térítésmentes gyógyászati segédeszköz ellátása esetén a vénnyel egyenértékű a Hadigondozottak Közalapítványának Hadirokkant Irodája által a gyógyászati segédeszközre kiállított megrendelőlap, amely alapján a támogatás elszámolható.
II.	Ártámogatás elszámolórendszerei
Az ártámogatás elszámoló rendszerei
Az ártámogatás elszámolására irányuló „jelentést” elektronikus úton kell benyújtani a NEAK-hez. A NEAK informatikai rendszert alkalmaz az ártámogatás elszámolására, a gyógyszer, különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszer (továbbiakban együtt: gyógyszer), gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátás és a különkeretes centrum egységes elszámolása érdekében, a vény alapú jelentés fogadása, feldolgozása, nyilvántartása, ellenőrzése céljából. Az informatikai rendszer elnevezése a korábbi mozaikszóból (Békéscsabai Vényellenőrző Rendszer) mára szakkifejezéssé vált, így BÉVER néven vált ismertté.
Tekintettel arra, hogy a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz, gyógyászati ellátások árának a NEAK, mint egészségbiztosító által fedezett összegét (ártámogatás) informatikai eszközök segítségével számolják el egymással az érintett felek, ennek érdekében megfelelő informatikai rendszert kötelesek használni az ártámogatás elszámolására szerződött szolgáltatók is.
A NEAK az ártámogatás elszámolására a gyógyszertárak, a gyógyászati segédeszköz forgalmazók, és a gyógyászati ellátást végző és különkeretes centrumok számítógépes rendszerei, elszámolási alrendszerei részére előírt formai és tartalmi követelményeit
a honlapján teszi közzé.
A szolgáltató által használt elszámoló rendszerek minősítése
A rendszerek együttműködésének biztosítása érdekében az elszámoláshoz szükséges forgalmazói elszámoló-rendszert – annak felhasználása előtt – a NEAK-kal minősíttetni kell.
A minősítést írásban, a helpdesk@neak.gov.hu címen kell kezdeményezni.
A minősítés kezdeményezése során közölni kell a
minősítést kérő természetes vagy jogi személy nevét/elnevezését, elérhetőségi adatait,
a kapcsolattartó, képviseletre jogosult személy nevét és elérhetőségi adatait,
adatvédelmi nyilatkozatot, és
azt, hogy a minősíttetni kívánt elszámolórendszert gyógyszertári, gyógyászati segédeszköz forgalmazó, vagy gyógyászati ellátást nyújtó szolgáltató részére kívánják alkalmazni.
A szenzitív adatok (így különösen az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adatok) védelmének biztosítása érdekében az elszámolórendszerek szerzőinek a kezelt adatok védelmére és biztonságára vonatkozó jognyilatkozatokat kell tenni, amelyet a minősítésre irányuló kérelemhez csatolni kell.
A minősítés során a NEAK tesztüzemi körülmények között azt vizsgálja, hogy a szolgáltató elszámoló rendszere megfelel-e a NEAK által meghatározott és kiadott elszámolási minta alapján előállított tesztelszámolásnak és képes-e a NEAK felé nyújtandó adatszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére.
Az alkalmazás elszámolásra való megfelelőségének vizsgálata tesztüzemi körülmények között, a bemutatott elszámoló-rendszer elszámolással összefüggő funkcióinak vizsgálatával történik.
Az eljárás során a bemutatott elszámolórendszert a NEAK kizárólag a tb. támogatás elszámolására való alkalmassága szempontjából vizsgálhatja, ezért felhívjuk a figyelmet, hogy a NEAK minősítése pusztán azt igazolja, hogy a rendszer alkalmas a NEAK rendszeréhez csatlakozva ártámogatás elszámolásának benyújtására, de a minősítés nem vonatkozik a tb. támogatástól független működési vagy szakmai megfelelőség vizsgálatára.
Amennyiben a vizsgálat során az elszámolórendszer megfelelőnek minősül, a NEAK minősítési tanúsítványt állít ki arról, hogy az adott elszámolórendszer által előállított elektronikus elszámolás megfelelő.
A minősítési tanúsítvány egy informatikai azonosítót, az ún. NEAK Minősítési Számot is tartalmazza, amely az ártámogatás elszámolását benyújtani kívánó szolgáltató részére igazolja, hogy az elszámoló rendszer megfelel a NEAK követelményeinek. A NEAK Minősítési Szám ezt követően az elszámoló rendszer részét képezi.
Felhívjuk a figyelmet, hogy a minősítés elvégzését nem csak új elszámoló rendszer esetén, hanem annak minden módosítása során is kezdeményezni kell.
Az érvényes minősítéssel rendelkező vényelszámoló rendszereket a NEAK honlapján közzéteszi.
A NEAK elszámolórendszere az elszámolások fogadására, feldolgozására, nyilvántartására és ellenőrzésére alkalmas informatikai rendszer.
Az informatikai rendszer kezeli az ártámogatás elszámolására kötött szerződéseket és a szerződött szolgáltatók adatait, az ártámogatás elszámolása érdekében benyújtott „jelentéseket”, illetve ezek pénzügyi adatait is.
Az elszámolás (jelentés)
Az ártámogatás elszámolására vonatkozó jelentést az elszámolási időszakot követő 3 munkanapon belül az elektronikus elszámolási rendszeren keresztül kell benyújtani a NEAK részére, a minősített elektronikus elszámolórendszer segítségével. Az elszámolást az azt benyújtó szolgáltató érvényesítheti (nyugtázhatja) a rendszerben. Ha a jelentés beküldési határideje lejárt, az elszámolórendszer automatikusan elvégzi a nyugtázást, ezzel jóváhagyva a jelentést.
A beküldött jelentés annak nyugtázásáig szabadon javítható, újraküldhető. Az elszámolás nyugtázását követően az elszámolás módosítására a következő elszámolási időszakokban, kizárólag elektronikus úton – a NEAK elszámoló rendszeren keresztül – korrekciót tartalmazó új jelentés benyújtásával van lehetőség.
Amennyiben azonos időszakra vonatkozóan több jelentést is beküldtek, akkor a rendszer az utolsóként a NEAK-ra érkezett elszámolásban foglaltakat veszi figyelembe az elszámolás feldolgozása során.
Az elszámolás során a NEAK által a tb. támogatott gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök áráról, a támogatás mértékéről és összegéről vezetett közhiteles hatósági nyilvántartásban, illetve a gyógyászati ellátások támogatási összegét meghatározó jogszabályban foglalt összegek figyelembe vételével kell megállapítani az elszámolásra benyújtott tételeket.
Felhívjuk a figyelmet, hogy amennyiben a gyógyászati segédeszköz forgalomba hozója és forgalmazója nem azonos, úgy társadalombiztosítási támogatással csak olyan gyógyászati segédeszköz ártámogatása számolható el, amelyet a forgalmazó az eszköznek a NEAK által a társadalombiztosítási támogatásba befogadott gyógyászati segédeszközökről vezetett közhiteles hatósági nyilvántartásában megnevezett forgalomba hozójától, vagy olyan - a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 3. § 10. pontja szerinti - gazdasági szereplőtől szerzett be, amely az áru átvételére szolgáló bizonylattal igazolja, hogy az eszköz a fenti nyilvántartásban megnevezett forgalomba hozótól származik.
Az adott elszámolási időszakban elszámolható tételek:
•	a tárgyi elszámolási időszak alatt beváltott és kiszolgált vények szerinti tételek,
•	korábbi elszámolási időszak(ok)ra vonatkozó vények vonatkozásában:
o	a forgalmazók önellenőrzése során feltárt elszámolási hiba miatti korrekciós tételek,
o	a NEAK által végzett ellenőrzés során feltárt elszámolási hiba miatti korrekciós tételek.
Gyógyszertár esetén
A gyógyszertár az általa kiszolgált termékekre vonatkozó ártámogatást havi négy alkalommal számolhatja el.
Ennek megfelelően a gyógyszertár elszámolási gyakorisága (ún. dekád) az adott hónap
1-jétől 7-éig,
8-ától 15-éig,
16-ától 23-áig,
24-étől a hónap utolsó napjáig terjed.
Az ártámogatás elszámolására vonatkozó jelentést az adott elszámolási időszakot követő 3 munkanapon belül lehet a NEAK-hoz benyújtani.
Gyógyászati segédeszköz forgalmazó, javító, kölcsönző és a gyógyászati ellátást nyújtó szolgáltatók esetén
A gyógyászati segédeszköz forgalmazók (ideértve a javításra vagy kölcsönzésre szerződött szolgáltatókat is) és a gyógyászati ellátást nyújtó szolgáltatók választhatnak a havi egyszeri, havi kétszeri és a havi négyszeri elszámolás közül, azzal, hogy a választott elszámolási időszakot az ártámogatás elszámolására kötött szerződésben rögzíteni kell.
A választott elszámolási gyakoriságról át lehet térni más elszámolási gyakoriságra. Az elszámolási gyakoriság megváltoztatását írásban, a NEAK-nál kell kezdeményezni, azzal, hogy az újonnan választott elszámolási időszak legkorábban csak a bejelentést követő tárgyhónap során alkalmazható.
Elszámolási gyakoriság és időszak:
Havi egyszeri elszámolás esetén a vonatkozó naptári hónap 1-jétől az adott hónap utolsó napjáig tart az elszámolási időszak.
Havi kétszeri elszámolás esetén a vonatkozó naptári hónap 1-jétől 15-éig, illetve 16-ától az adott hónap utolsó napjáig tart az elszámolási időszak.
Havi négyszeri elszámolás esetén a vonatkozó naptári hónap
•	1-jétől 7-éig,
•	8-ától 15-éig,
•	16-ától 23-áig,
•	24-étől az adott hónap utolsó napig tart az elszámolási időszak.
Az ártámogatás elszámolására vonatkozó jelentést havonta, a választott elszámolási gyakoriságnak megfelelően, az elszámolási időszakot követő 3 munkanapon belül kell benyújtani a NEAK-hoz.
Az elszámolás tartalma:
Az ártámogatás elszámolására vonatkozó formai és tartalmi követelményeket a NEAK a honlapján közzéteszi.
Felhívjuk a figyelmet, hogy az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program adatgyűjtéseiről és adatátvételeiről szóló 388/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 3. számú mellékletében foglalt 1501 nyilvántartási számon a közforgalmú gyógyszertárak és intézeti gyógyszertárak közvetlen lakossági gyógyszerellátást végző részlegei részére a támogatott és nem támogatott gyógyszerforgalmukról – gyógyszertáranként, gyógyszerenként, megyénként és országos összesítésben – előírt adatgyűjtési kötelezettség teljesítése érdekében a vényelszámolásokat tartalmazó jelentésnek a nem támogatott készítményeket is tartalmazniuk kell.
Önellenőrzési kötelezettség (retaxa)
A szolgáltató a vény beváltása és az ártámogatás elszámolásának benyújtása közti időszakban köteles a tárgyi elszámolási időszak alatt beváltott és kiszolgált vények önellenőrzését elvégezni.
Az önellenőrzés során ellenőrizni kell, hogy:
a vényen rendelt vagy a helyettesítés szabályai szerint kiadható termék került-e kiszolgáltatásra, és
a vényen rendelt vagy a helyettesítés szabályai szerint kiadható termékre megállapított támogatás kerül-e elszámolásra.
Az önellenőrzést az önellenőrzés tényének feltüntetésével, kell igazolni, papír alapú vényen az ellenőrzést végző kézjegyével elektronikus vény esetén az önellenőrzést végző személy azonosításával, ellenőrzöttként kell megjelölni.
A jelentés módosítása (korrekció)
Az elszámolási időszakban a tárgyi elszámolási időszak alatt beváltott és kiszolgált vények mellett lehetőség van – korábbi elszámolási időszakra vonatkozó – elszámolási hibából eredő tétel javítására is.
Javítás nyugtázás előtt
Felhívjuk a figyelmet, hogy az elektronikus elszámolórendszerben a NEAK részére beküldött jelentés annak nyugtázásáig (jóváhagyásáig) szabadon javítható, az nem számít korrekciónak.
Javítás nyugtázást követően
Az elszámolást az azt benyújtó szolgáltató nyugtázza a rendszerben, azonban a jelentés beküldési határidejének lejárát követően ezt az elszámolórendszer is automatikusan elvégzi.
Az elszámolás nyugtázását követően az elszámolás módosítására a következő elszámolási időszakokban, kizárólag elektronikus úton – a NEAK elszámoló rendszeren keresztül – korrekciós jelentés benyújtásával van lehetőség.
Szolgáltató által kezdeményezett korrekció
A szolgáltató korrekciós kód alkalmazásával kezdeményezheti a nyugtázott jelentésében szereplő, javítandó tételek korrekcióját az elszámolást követő 5 éven belül.
A következő esetekben lehet korrekciót kezdeményezni:
még le nem jelentett vények elszámolása,
korábbi elszámolásból valamilyen hibára tekintettel kizárt vény,
korábbi elszámolásban szereplő, NEAK által már elfogadott vények javítása.
Tekintettel arra, hogy a NEAK ellenőrzi az elszámolásokat, illetve a korrekciókat, felhívjuk a figyelmet arra, hogy korrekciót tartalmazó jelentés esetén a NEAK ellenőrzést folytathat.
A szolgáltatónál végzett NEAK ellenőrzés megállapításai alapján a NEAK hivatalból is foganatosíthat korrekciót, ez az ún. kényszerkorrekció.
Kényszerkorrekciót vényellenőrzés során tapasztalt eltérés esetén, egy vény több alkalommal történt elszámolásának észlelése (ún. vényduplikáció) esetén vagy a szolgáltató kezdeményezésére végez a NEAK.
Amennyiben az elszámolás ellenőrzése során a NEAK vényduplikációt észlel, bekéri az érintett vényeket és kivizsgálja az azonos vényazonosító több szolgáltató elszámolásában való megjelenésének okát.
Az elszámolórendszerben a NEAK oldalán jelentkező központi, informatikai jellegű technikai vagy rendszerhiba esetén, illetve, ha a NEAK elszámoló rendszer „kizárt tétel” hibaüzenetet küld, és annak oka a szolgáltató számára nem értelmezhető, a szolgáltató kérheti, hogy a korrekciót a NEAK végezze el.
A jogalap nélkül elszámolt támogatási összeg visszavonását a NEAK a szolgáltató következő elszámolásai során vagy, ha az nem lehetséges, egyéb jogi úton érvényesíti.
A támogatás akkor folyósítható, ha az elszámolás alapját képező vényszintű adatállományt a NEAK elfogadta. Ennek érdekében, ha a szolgáltató nyugtázta az elektronikus úton benyújtott jelentését, vagy letelt az elszámolásra nyitva álló határidő, a NEAK folyamatba épített, és/vagy utóellenőrzést végez.
A NEAK az elszámolórendszerén keresztül, alapvetően informatikai eszközökkel, formai és a – rendelkezésre álló adatok alapján elvégezhető – szakmai szempontok alapján ellenőrzi a beérkezett jelentést.
Amennyiben az elszámolás nem alkalmas a feldolgozásra, a NEAK azt – a hiba okának megjelölésével – elektronikus úton jelzi a szolgáltatónak.
A folyamatba épített ellenőrzés keretében a NEAK vizsgálja a jelentés tartalmát és az elszámolás szabályszerűségét, a hibás tételeket hibalistára gyűjti, és szükség szerint további ellenőrzéseket kezdeményez.
Az egészségbiztosító az ellenőrzés eredménye alapján dönt az ártámogatás összegének átutalásra való előkészítéséről, az esetleges utóellenőrzés szükségességéről, vagy az elszámolásban foglaltak visszautasításáról.
Amennyiben az elszámolás ellenőrzése során hiba merül fel, a hiba jellege alapján a NEAK az alábbiak szerint jár el:
A hiba jellege alapján a NEAK dönthet úgy, hogy a felismert hibát tartalmazó tételt elszámolja, azzal, hogy a támogatás igénybevételének jogszerűségét utóellenőrzés során vizsgálja meg.
Utóellenőrzés során a NEAK az elszámolás alapjául szolgáló dokumentációt, vényeket is ellenőrizheti azok bekérésével, vagy akár helyszíni ellenőrzést is kezdeményezhet a szolgáltatónál, illetve szükség szerint adategyeztetést az ártámogatást igénybe vevő biztosítottnál is. A NEAK által lefolytatható ellenőrzésekről bővebben itt olvashat.
Egyes hibák esetén a NEAK elszámolórendszere az elszámolást visszautasítja, s jelzi a hibákat, amelyeket a korrekcióról szóló részben leírtak szerint a szolgáltató kijavíthat a következő elszámolás benyújtása során.
Felhívjuk a figyelmet, hogy a NEAK-hoz benyújtott jelentésben foglalt elszámolás kifizetése ellenére a NEAK jogosult a későbbiekben a vény és a pénzügyi dokumentáció megőrzési ideje alatt is ellenőrizni az elszámolás valódiságát, jogszerűségét.
Az egészségbiztosító által végzett ellenőrzésekről, illetve a támogatás nem jogszerű igénybevételének vagy elszámolásának következményeiről a NEAK szerződéses kapcsolatain alapuló ellenőrzésekről szóló tájékoztatóban található részletes ismertető.
Az elszámolás benyújtásának (NEAK-ra érkezésének) pontos időpontját a NEAK elszámolórendszere rögzíti. Utalásra csak az elszámolórendszerben nyugtázott jelentések kerülhetnek, a NEAK formai-, szakmai és pénzügyi ellenőrzését követően.
Az elszámolt támogatás átutalására vonatkozó megbízást a NEAK a Magyar Államkincstárnak legkésőbb az elszámolás benyújtását követő 5. banki napon adja át. A Magyar Államkincstár legkésőbb a NEAK támogatás átutalására vonatkozó megbízás átvételét követő napon teljesíti a Giro-rendszer felé az elszámolt támogatás átutalását. Az átutalást a szolgáltató ártámogatás elszámolására kötött szerződésében meghatározott bankszámlájára teljesítik.
Felhívjuk a figyelmet, hogy az ártámogatás elszámolására vonatkozó általános szerződési feltételek alapján, amennyiben a szolgáltató bankszámlája megváltozik, az új számlaszám NEAK-ra való bejelentését követő 15. napot követően tud a NEAK az új számlaszámra átutalást kezdeményezni.
A NEAK a beérkezett jelentést a feldolgozását követően elektronikusan visszaigazolja az ún. bizonylatmelléklettel.
ténylegesen elszámolt tételeket,
el nem számolt hibás tételeket,
átutalt támogatási összegeket,
korrekciós tételeket.
Minden év február 25-éig a NEAK írásban is visszaigazolja a megelőző évi elszámolásokat, ennek során a megelőző naptári évben felmerült támogatási összegekről egy összesítő, eredményszemléletű kimutatást is küld a szolgáltatóknak.
Amennyiben a NEAK nem teljesíti az ártámogatás elszámolása során vállalt kötelezettségeit, és ezért az elfogadott elszámolásban szereplő összeget a szolgáltató önhibáján kívül nem kapja meg az előírt határidőig, a NEAK késedelmi kamatot köteles fizetni.
A késedelmi kamatot az elfogadott elszámolás esedékességének napját követő naptól a teljesített átutalás napjáig kell felszámítani, a polgári jog szabályai szerint.
A kamat mértéke a jegybanki alapkamathoz igazodik, azzal, hogy a késedelemmel érintett naptári félév első napján érvényes jegybanki alapkamat irányadó az adott naptári félév teljes idejére (új Ptk. 6:48. §). Az így kiszámított késedelmi kamatot csak akkor kell a NEAK-nak megfizetnie, ha a kamat összege meghaladja az 1.000,- Ft-ot.
A járóbeteg-ellátás keretében rendelt gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyfürdőellátások árához nyújtott támogatások elszámolásáról és folyósításáról szóló 134/1999. (VIII. 31.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése alapján az elszámolt támogatás, mint követelés nem engedményezhető. Az engedményezés során a jogosult (jelen esetben az ártámogatást elszámoló szolgáltató) a kötelezettel (itt: egészségbiztosítóval) szembeni követelését szerződéssel átruházza másra, és ennek eredményeként az engedményes az engedményező helyébe lép.
Az ártámogatás összegére vonatkozó engedményezés tilalmának célja, hogy az ártámogatási szerződés keretében kapott összeg feletti rendelkezési jogosultság ne kerüljön ki a szolgáltató rendelkezése alól, így felhasználása biztosított legyen az ártámogatási szerződés szerinti célra (a gyógyszer, gyógyászati segédeszköz beszerzés, gyógyászati ellátás nyújtása).
A NEAK vizsgálja, hogy a szolgáltató alkalmaz-e – kifejezetten a jogszabály megkerülése érdekében – az engedményezés helyett más, nem tiltott, az ártámogatás összegére közvetlen rendelkezési jogot biztosító jogintézményt. Ezen jogalkotói célt az egészségbiztosítónak a jogi lehetőségek nyújtotta keretek között figyelembe kell vennie, ezért felhívjuk a figyelmet, hogy e védendő cél érdekében az elszámolt ártámogatás összegén közvetlen rendelkezési jogot lehetővé tevő (pl. zálog vagy óvadék) szerződéseket az egészségbiztosító megvizsgálja, annak érdekében, hogy a választott jogintézmény alkalmas-e az e körben tiltott engedményezés leplezésére.
Tekintettel arra, hogy az ártámogatási szerződés keretében kapott összeg biztosítékként adását a jogszabály nem tiltja, ezért elsődleges vizsgálati szempont a felek követelés átruházására irányuló szándékának vizsgálata. Ez alapján a biztosíték nyújtására vonatkozó szerződésben foglalt jogosultságok és kötelezettségek jellege alapján vizsgálja, hogy a biztosíték célját szolgáló szerződésben felmerülhet-e a követelés sajátos átruházásának szándéka.
Az anyatejhez nyújtott társadalombiztosítási támogatás elszámolása
Anyatej támogatás elszámolására jogosult
A vényen rendelt anyatej támogatásának elszámolására az anyatejgyűjtő állomások, valamint az anyatejet a biztosítottnak adományozó személyek közvetlenül is jogosultak.
Elszámolás benyújtása
Felhívjuk a figyelmet, hogy az anyatej támogatásra vonatkozó elszámolást nem a NEAK-nál, hanem a lakóhely (anyatejgyűjtő állomás székhelye) szerint illetékes fővárosi- és megyei kormányhivataloknál kell benyújtani. A lakóhelye (tartózkodási helye) vagy anyatejgyűjtő állomás esetén székhelye szerint illetékes fővárosi/megyei kormányhivatal (egészségbiztosítási pénztári feladatait ellátó osztály) elérhetőségének megadásához kérjük, adja meg lakóhelyének (tartózkodási helyének) vagy székhelyének irányítószámát: Hibás irányítószám!
Az elszámolási időszak a tárgyhónap első napjától a tárgyhónap utolsó napjáig tart. Az összegző elszámolást a tárgyhónapot követő 8 napon belül kell az illetékes kormányhivatalhoz benyújtani.
Az elszámoláshoz az alábbi dokumentumok csatolása szükséges:
Anyatejgyűjtő állomások esetében:
elszámolás nyomtatvány
tárgyhónapban átvett vények;
a vény alapján tárgyhónapban átadott anyatej mennyiségét tartalmazó, az anyatejet átvevő aláírásával hitelesített átvételi nyilatkozat
Anyatejet adományozó személyek esetében:
a vény alapján tárgyhónapban átadott anyatej mennyiségét tartalmazó, az anyatejet átadó és átvevő aláírásával hitelesített átadás-átvételi nyilatkozatot (a nyilatkozaton az illetékes háziorvos, a házi gyermekorvos vagy a védőnő igazolja, hogy az anyatej adományozója a rá vonatkozó közegészségügyi feltételeknek való megfelelését hitelt érdemlően igazolta).
Elszámolható anyatej mennyisége
A tárgyhónapra az átvételi nyilatkozatokban meghatározott, a vényen rendelt mennyiségű anyatej számolható el, azonban az elszámolásra benyújtott anyatej mennyisége az anyatejet adományozó személyenként nem haladhatja meg a napi 800 millilitert.
Az anyatej támogatásra vonatkozó elszámolást a fővárosi- és megyei kormányhivataloknál kell benyújtani, azok eseteleges hiánypótlásáról is a kormányhivatal gondoskodik, a támogatás összegének utalványozásáról azonban a NEAK gondoskodik, anyatejgyűjtő állomások esetén a Magyar Államkincstáron keresztül, az anyatejet adományozó személyeknek közvetlen átutalással.
korrekciót kezdeményező adatlap
anyatej nyomtatványok
átvételi nyilatkozat
átadás-átvételi nyilatkozat
1997. évi LXXXIII. törvény a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól; érintett szakaszok: 3-4. §, 5/B. § aa), b)–g), 15. § (1), 16.§ (1) a), 18. § (6) k), 21–21/A. § 23. § a) c), 26. § 29. § (1)-(4), 30. § (2)–(3a), 30/A. § 31. § (2) 32. § (1), 33-33/A. §, 38. § 38/B-38/C. §
1997. évi XLVII. törvény az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről; érintett szakasz: 14/A. §
2011. évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról; érintett szakasz: 3. § 3. pont
2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről; érintett szakasz: 6:193-195. §
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (2014. március 15. előtt kötött szerződésekre); érintett szakasz: 328-329. §
217/1997. (XII.1.) Korm. rendelet a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény végrehajtásáról (Ebtv. Vhr.); érintett szakaszok: 1. § 5. § (3)–(4), 7/A–10/F. § 11/D–11/F § 12/A § (4) (5), 13-13/A § 14. § (4)–(5), 22-25. §
134/1999. (VIII. 31.) Korm. rendelet a járóbeteg-ellátás keretében rendelt gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök és gyógyfürdőellátások árához nyújtott támogatások elszámolásáról és folyósításáról,
386/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet az egészségbiztosítási szervekről, érintett szakasz: 4. § (1), 7. § 12. §
448/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek egyedi rendelésének és felhasználásának engedélyezéséről
452/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet a gyógyszerek társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásának, a befogadás és a támogatás mértéke megállapításának, valamint a támogatás megváltoztatásának részletes szabályairól
14/2007. (III. 14.) EüM rendelet a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásáról, támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről,
47/1997. (XII.17.) NM rendelet a kötelező egészségbiztosítás keretében járó anyatejellátás feltételeiről,
8/2002 (X.4.) ESzCsM rendelet az anyatej társadalombiztosítási támogatás alapját képező áráról, valamint a támogatás elszámolásának módjáról,
44/2004. (IV. 28.) ESzCsM rendelet az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek rendeléséről és kiadásáról,
5/2007. (I. 24.) EüM rendelet a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerek kereskedelmi árréséről,
1/2003. (I. 21.) ESzCsM rendelet a társadalombiztosítási támogatással rendelhető gyógyszerekről és a támogatás összegéről,
32/2004. (VI. 26.) ESzCsM rendelet a törzskönyvezett gyógyszerek és különleges táplálkozási igényt kielégítő tápszerek társadalombiztosítási támogatásba való befogadásának szempontjairól és a befogadás vagy a támogatás megváltoztatásáról,
50/2015. (XI. 12.) EMMI rendelet az orvosi bélyegzőkről,
5/2004.(XI.19) EüM rendelet az orvosi rehabilitáció céljából társadalombiztosítási támogatással igénybe vehető gyógyászati ellátásokról,
Az Európai Parlament és a Tanács 2016/679 számú, a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló rendelete (általános adatvédelmi rendelet).


text:
Renáta Hajduné
1 Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg 8900 Zalaegerszeg, Gasparich Márk u. 18/A Telefon: FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK (felhasználási engedély) Ez a dokumentum a Budapesti Gazdasági Főiskola Gazdálkodási Kar Zalaegerszeg Könyvtárának online szakdolgozat-archívumából származik. A szerzői és egyéb jogok a dokumentum szerzőjét/tulajdonosát illetik. Ha a szerző vagy tulajdonos külön is rendelkezik a dokumentum szövegében a terjesztési és felhasználási jogokról, akkor az ő megkötései felülbírálják az alábbi megjegyzéseket. Ugyancsak ő a felelős azért, hogy ennek a dokumentumnak az elektronikus formában való terjesztése nem sérti mások szerzői jogait, jogviszonyát vagy érdekeit. Az archívum üzemeltetői fenntartják maguknak a jogot, hogy ha kétség merül fel a dokumentum szabad terjesztésének jogszerűségét illetően, akkor töröljék azt az online szakdolgozattár állományából. Ez a dokumentum elektronikus formában szabadon másolható, terjeszthető, de csak saját célokra, nem kereskedelmi jellegű alkalmazásokhoz, változtatások nélkül és a forrásra való megfelelő hivatkozással használható. Minden más terjesztési és felhasználási forma esetében a szerző/tulajdonos engedélyét kell kérni. Ennek a copyright szövegnek a dokumentumban mindig benne kell maradnia. A szakdolgozat szerzője a dokumentumra vonatkozóan az alábbi felhasználási engedélynyilatkozatot tette: Hozzájárulok, hogy nem titkosított szakdolgozatomat a főiskola könyvtára az interneten a nyilvánosság számára közzétegye. Hozzájárulásom - szerzői jogaim maradéktalan tiszteletben tartása mellett egy nem kizárólagos, időtartamra nem korlátozott felhasználási engedély. Az Interneten történő megjelenítés (közzététel) feltételei: - a közzététel oktatási és tudományos, nonprofit célra történt, - a szerző hozzájárulása a hatályos szerzői jogszabályok értelmében nem kizárólagos, időtartamra nem korlátozott felhasználási engedély, - a felhasználás, terjesztés a kutatást végző felhasználók számára, magáncélra ideértve a másolatkészítés lehetőségét is csak úgy történhet, hogy az a felhasználó(k) jövedelemszerzése vagy jövedelemfokozása célját közvetve sem szolgálhatja és nem kereskedelmi jellegű alkalmazásokhoz is csak változtatások nélkül, valamint a forrásra való megfelelő hivatkozással használható, - a szerzői és tulajdonosi jogok, valamint az üzleti célú felhasználási lehetőségek továbbra is a szerzőt illetik.2 BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA GAZDÁLKODÁSI KAR ZALAEGERSZEG Nonprofit szervezetek számviteli és adózási sajátosságai a Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület példáján keresztül Belső konzulens: Simonné Romsics Erika Külső konzulens: Subics Mária Kuzma Patrícia Nappali Tagozat Pénzügy és Számvitel Szak Számvitel Szakirány3 4 NYILATKOZAT Alulírott Kuzma Patrícia büntetőjogi felelősségem tudatában nyilatkozom, hogy a szakdolgozatomban foglalt tények és adatok a valóságnak megfelelnek, és az abban leírtak a saját, önálló munkám eredményei. A szakdolgozatban felhasznált adatokat a szerzői jogvédelem figyelembevételével alkalmaztam. Ezen szakdolgozat semmilyen része nem került felhasználásra korábban oktatási intézmény más képzésén diplomaszerzés során. Zalaegerszeg, hallgató aláírása 25 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés Nonprofit szektor bemutatása Nonprofit szektor meghatározása Nonprofit szervezetek főbb típusai Közhasznú minősítés Nonprofit szervezetek és az EU Nonprofit szervezetek Magyarországon Nonprofit szervezetek gazdálkodása A nonprofit szerveztek gazdálkodása, szabályzatai A nonprofit szervezetek bevételei Nonprofit szervezetek kiadásai A nonprofit szervezetek számvitele Könyvvezetési kötelezettség Egyszeres könyvvitel Kettős könyvvitel Beszámolási kötelezettség Egyszeres könyvvitel esetén Egyszerűsített beszámoló Közhasznú egyszerűsített beszámoló Kettős könyvvitel esetén Egyszerűsített éves beszámoló Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló Sztv. szerinti éves és Sztv. szerinti egyszerűsített éves beszámoló Közhasznúsági jelentés Könyvvizsgálat, nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés Nonprofit szervezetek adózása Általános forgalmi adó Társasági adó Személyi jövedelemadó Egyéb adók, illeték, vám Naprakész Könyvelő és szolgáltató Egyesület bemutatása Szervezeti felépítés, általános adatok Tevékenységi kör6 6.3. Egyesület célja Egyesület programjai Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület gazdálkodása Az Egyesület gazdálkodása Az Egyesület bevételei Az Egyesület költségei Az Egyesület számvitele Könyvvezetés Pályázatok elszámolása Távkönyvelés Könyvviteli program Számlarend Beszámoló Könyvvizsgálat, nyilvánosságra hozatal, letétbe helyezés Az Egyesület adókapcsolatai Általános forgalmi adó Társasági adó Személyi jövedelemadó Helyi adók A Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület jövője Összefoglalás Felhasznált irodalom Mellékletek 47 1. Bevezetés Napjainkban a nonprofit szektor egyre jelentősebb szerepet kap a válságnak és az állami szerepvállalás csökkenésének köszönhetően. Számos társadalmi gazdasági probléma a civil kezdeményezések nyomán vált kezelhetővé, számos fontos cél kizárólag a nonprofit szervezetek közreműködésével valósulhat meg. Hozzájárulnak közintézmények (iskolák, múzeumok, könyvtárak, kórházak, stb.) talpon maradásához és fejlődéséhez. Innovatív civil kezdeményezések szolgálják az oktatás, a szociális ellátás és az egészségügy korszerűsítését és fontos társadalmi problémák (környezetszennyezés, hajléktalanság, munkanélküliség, alkoholizmus, drogfogyasztás stb.) enyhítését. Fontos közösségi funkciókat (a kultúra fejlesztése, a nemzeti és kisebbségi identitások erősítése, az egészség megőrzése stb.) töltenek be. 1 A hétköznapi életben, a médiában egyre többször halljuk a nonprofit szót, ám jelentésével és az ide tartozó szervezetek körével továbbra sem vagyunk teljesen tisztában. Ezenkívül a szektorral kapcsolatban sok a félreértés, a tévhit. Ez és a nonprofit szervezetek társadalmi és a gazdasági életben betöltött jelentősége hívta fel figyelmemet ezen szektor alaposabb vizsgálatára. A nonprofit szervezetek működését, célját és tevékenységi körét tekintve eltér a vállalkozói szektortól, tevékenységüket speciális, külön törvények szabályozzák. Az eltérő szabályozásból fakad az, hogy beszámoló készítési és adózási kötelezettségük megállapítása során is általánostól eltérő előírásokat kell alkalmazniuk. Ezek a specialitások késztettek a nonprofit szervezetek számviteli és adózási sajátosságainak bemutatására. Dolgozatomban a nonprofit szervezetekre vonatkozó számviteli és adózási különlegességeken kívül általános gazdálkodási, működési szabályokat is ismertetek. A dolgozat második felében pedig a Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület, mint társadalmi szervezet vonatkozásában mutatom be az előbb említett sajátosságokat november 5. 58 2. Nonprofit szektor bemutatása 2.1. Nonprofit szektor meghatározása A mai gazdaság alapvetően három szektorból épül fel, ezek a kormányzati szervek, a vállalati szervezetek és a nonprofit szervezetek vagy más néven harmadik szektor. A költségvetési szervek a közfeladat, tevékenység finanszírozási rendszerében tartósan jelen lévő, folyamatos, nem haszonszerzést célzó, időnként operatív, gyors (ön)kormányzati ügyintézést megkívánó feladatok ellátására létrehozott szervezet-típus. E szervezeti körbe tartoznak azok az intézmények, amelyek államhatalmi, államigazgatási feladatokat látnak el, vagy tevékenységüket közintézeti, illetve üzemszerű gazdálkodási formában végzik. A vállalkozói szervezetek létrejöttét, működését és megszűnését vagyonuk hatékony működéséből származó profit motiválja. A közfeladatok ellátásában nem csak az állami fenntartású, nem csak a profitérdekelt szervezetek, de egy köztes, vegyes-finanszírozású, ún. harmadik szektor is szerepet kap. E szektor szervezetei alapvetően sem nem állami, önkormányzati szervekként, sem nem profit-érdekelt, vállalkozó szervezetként jönnek létre. 2 Ennek ellenére szervesen kapcsolódnak mindkettőhöz. Fontos szerepük, hogy olyan feladatokat, szükségleteket elégítsenek ki, amelyek kielégítése a magán szektor számára nem jár haszonnal, az állam pedig nem, vagy csak részben tudja ellátni. 1.számú ábra A nonprofit szervezetek fogalma Forrás: Bíró E p. 7 2 Dr. György I. 2007, p. 12, 13, 14 69 Az ábra alapján jól megfigyelhető a nonprofit szervezetek elhelyezkedése. A legnagyobb kör a Nem kormányzati szervek tartalmazza a magán szektort is. A következő kör a Nem üzleti szervezetek, ide tartoznak például az egyházak, köztestületek is. A Társadalmi szerveződések magába foglalja a civil társaságot, és a nem formalizált mozgalmakat. A negyedik kör Civil nonprofit szervezetek amely fogalom alá az egyesületek, alapítványok és közcélú gazdasági társaságok tartoznak. Az utolsó halmaz pedig a bíróság által közhasznú szervezetté minősített szervezeteket foglalja magába. A nonprofit szervezetek gyűjtőfogalom, a magyar jogrendszerben nem definiált. A legelterjedtebb fogalomhasználatban azon társadalmi és gazdasági szervezeteket értjük, amelyek nem államiak, nem profitorientáltak, és amelyeket bizonyos fokú intézményesültség, önkéntesség és közjó szolgálata jellemez. A nonprofit szervezetek összességét nonprofit szektornak nevezzük. Nonprofit szervezetek közös jellemzői: elsősorban nem nyereségszerzés céljából jönnek létre, de folytathatnak vállalkozási tevékenységet is, közérdekű céljaikat nem veszélyeztető mértékben, és annak javára, nyilvántartásba vétellel jönnek létre, jogi személyiséggel rendelkező szervezetek (kivéve: nonprofit kkt. és bt.), jogszabályok határozzák meg a működési kereteiket, képviseleti, ügyintéző, esetleg ellenőrző szervvel rendelkeznek, minden olyan jogszabály vonatkozik rájuk, mint a gazdálkodó szervetetekre (adótörvények, számviteli, munkaügyi jogszabályok), de vannak csak rájuk érvényes speciális jogszabályok, a törvényi előírások figyelembevételével közhasznú, vagy kiemelkedően közhasznú minősítést kérhetnek. 3 3 Gottgeisl R., Láng N. 2010, p. 12 710 2.2. Nonprofit szervezetek főbb típusai Közalapítvány A közalapítvány olyan alapítvány, amelyet az Országgyűlés, a Kormány, vagy a helyi önkormányzat vagy kisebbségi önkormányzat képviselő-testülete közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hoz létre. A közalapítvány az alapítvány egyik speciális formája. A közalapítvány a cél szerinti tevékenységét az állami vagyon elkülönítésével, annak befektetésének hozadékával és egyéb bevételekkel gyarapítva látja el. Köztestület A Ptk a alapján a köztestület önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkező szervezet, amelynek létrehozását törvény rendeli el. A köztestület a tagságához, illetőleg a tagsága által végzett tevékenységhez kapcsolódó közfeladatot lát el. A köztestület jogi személy. Köztestület különösen a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, a gazdasági, illetve a szakmai kamara. Társadalmi szervezet (egyesület) A társadalmi szervezet fogalma gyűjtőfogalom, ide tartozik a párt, a szakszervezet, munkaadói és munkavállalói érdekképviseleti szervezet és az egyesület. Az egyesület olyan önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely az alapszabályában meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik, és céljának elérésére szervezi tagjai tevékenységét. Az egyesület jogi személy. 4 Egyesület alapítható minden olyan célra és tevékenységre, amely összhangban van az Alkotmánnyal és amelyet törvény nem tilt. Alapítvány Magánszemély, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság tartós közérdekű célra alapító okiratban alapítványt hozhat létre. Alapítvány elsődlegesen gazdasági tevékenység folytatása céljából nem alapítható. Az alapítvány javára a célja megvalósításához szükséges vagyont kell rendelni. Az alapítvány jogi személy évi IV. törvény a Polgári törvénykönyvről évi IV. törvény a Polgári törvénykönyvről 74/A 811 Nyílt alapítvány esetében az alapító a működés megkezdéséhez szükséges vagyont bocsátja az alapítvány rendelkezésére és lehetővé teszi, hogy az alapítványhoz bárki csatlakozhasson vagyoni hozzájárulás befizetésével, esetleg a cél elérését közvetlenül segítő vagyontárgyak vagy szolgáltatások felajánlásával. Zárt alapítványnál az alapító a vagyont úgy bocsátja az alapítvány rendelkezésére, hogy az összeg, illetve vagyon csatlakozással nem növelhető, így ez esetben az induló vagyont csak annak hozadéka, az esetleges vállalkozói tevékenységből befolyt jövedelem növelheti. Nonprofit gazdasági társaság Magyarországon július 1-től alapítható nonprofit gazdasági társaság. Ezekre a társaságokra a gazdasági társaságokról szóló törvény vonatkozik. A nonprofit gazdasági társaság létrehozásának nem feltétele, hogy feltétlenül társadalmi közös szükséglet kielégítésére törekedjen. Olyan társaság, amely nem jövedelemszerzésre irányul, de üzletszerű gazdasági tevékenységet csak kiegészitő jelleggel folytathat. A társaság nyeresége nem osztható fel, az a társaság vagyonát gyarapítja. Nonprofit gazdasági társaság bármely társasági formában alaítható és működtethető. Fajtái lehetnek: o nonprofit közkereseti társaság (nonprofit kkt.), o nonprofit betéti társaság (nonprofit bt.), o nonprofit korlátolt felelősségű társaság (nonprofit kft.), o nonprofit részvénytársaság (nonprofit zrt. vagy nonprofit nyrt.) Közhasznú minősítés A közhasznú szervezeti jogállás nem egy külön szervezeti formát jelent, a közhasznú szervezetekről szóló törvény (1997. évi CLVI tv.) lehetőséget biztosít arra, hogy a nonprofit szektorba tevékenykedők bizonyos tevékenységek végzése esetén közhasznú minősítést kapjanak. A közhasznúságról annyit összefoglalóan tudni kell, hogy nagyobb mértékű, az államtól kapott kedvezményeket (pl. adó, illeték, vám, egyes pályázatokon való részvétel lehetősége, a szervezet által kiadott adományigazolások adót csökkentő jellege, stb.) jelent az ezzel a fokozattal rendelkező szervezetek oldalán, azonban 912 ezekért cserébe az állam a közhasznú szervezetektől megköveteli azt, hogy szervezetük szinte teljesen átlátható (transzparens), működésük pedig nyilvános legyen. 6 A közhasznúságnak két fokozata van: Közhasznú az a szervezet lehet, amely a közhasznú szervezetekről szóló törvény mellékletében felsorolt valamely tevékenységet végzi. Kiemelten közhasznú az a szervezet, amely az előzőekben túl közhasznú tevékenysége során olyan közfeladatot lát el, melyről törvény vagy törvényi felhatalmazás alapján más jogszabály rendelkezése szerint valamely állami szervnek vagy a helyi önkormányzatnak kell gondoskodnia. Közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett társadalmi szervezet, kivéve a biztosító egyesületet és a politikai pártot, valamint a munkáltatói és a munkavállalói érdekképviseleti szervezetet, alapítvány, közalapítvány, köztestület, ha a létrehozásáról szóló törvény azt lehetővé teszi, sportági országos szakszövetség, nonprofit gazdasági társaság, a Magyar Felsőoktatási Akkreditációs Bizottság, a Felsőoktatási és Tudományos Tanács, a Magyar Rektori Konferencia, európai területi együttműködési csoportosulás, nem költségvetési szervként működő felsőoktatási intézmény, közhasznú tevékenységet ellátó szociális szövetkezet, vízitársulat. 7 A közhasznú szervezetekről szóló törvény 26. b) pontjában határozza meg a közhasznú tevékenység fogalmát és az ide tartozó tevékenységek körét (1. számú melléklet). A közhasznú szervezetté minősíthető szervezet a közhasznú jogállását a közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétellel szerzi meg. 6 Kucsera Tamás Gergely (szerk.) 2010, p évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetkről 1013 2.3. Nonprofit szervezetek és az EU Európaszerte több százezer nonprofit szervezet működik, ennek megfelelően fontos hidat képeznek az Európai Unió (EU.) szervezetei és az állampolgárok között. Kulcsszerepet játszanak az európai demokratikus modell kialakításában. A civil szervezetekkel kapcsolatos kérdések egyre nagyobb figyelmet kapnak az Európai Unióban: mind az 1993-as Maastrichti Szerződéshez, mind pedig az 1997-es Amsterdami Szerződéshez csatolt nyilatkozatok utalnak a civil szervezetek szerepére, valamint a velük folytatott párbeszéd fokozódó jelentőségére. 8 Ezenkívül 2000-ben a konzultáció rendszeréről és a civil szervezeteknek nyújtott támogatások rendjéről vitaanyag született, 2001 júliusában pedig az ún. Fehér könyv az állampolgárokkal és társadalmi szervezetekkel való kapcsolat szorosabbra fűzését emelte ki. Az EU és a nonprofit szervezetek közti kapcsolat tehát javulást mutat, a közöttük fennálló viszony intenzívvé vált, többek között a politikai párbeszédben, a projektek és programok menedzselésében. Az európai szinten megjelenő törekvések az egységes szabályozás létrehozását célozzák. Ezen törekvések célja a jogi és gazdasági szabályzás egységesítése azáltal, hogy alapító okirat és alapszabály mintákat dolgoznak ki és ajánlanak. Az EU.-ban a nem kormányzati szervek képviseletét az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) látja el. Az Európai Bizottság támogatja a nem kormányzati szerveket (NGO), amely támogatások a fejlesztési együttműködést segítő külkapcsolatokat, emberi jogokat, demokratikus programokat, és humanitáriussegélyeket érintik. Szintén fotos támogatási területek a szociális, az oktatási és a környezetvégelmi törekvések, valamint a szervezetek közötti európa szintű hálózatok kialakítása. Magyarország május 1-jei csatlakozásával vált jogosultá az EU. két fejlesztési alapja ( Strukturális Alapok, Kohéziós Alap ) által nyújtott támogatásokhoz, melyekkel erősíthető a társadalmi és gazdasági kohézió, valamint csökkenthetők az EU. tagállamai, illetve régiói közötti fejlettségi különbségek. 9 8 Kucsera Tamás Gergely (szerk.) 2010, p 12 9 Papp J. (szerk) rész 16.fejezet 1. alfejezet p.1 1114 2.4. Nonprofit szervezetek Magyarországon A szocializmus negyven éve alatt Magyarországon csak a politikailag többé-kevésbé semleges területeken (sport, kultúra) működhettek egyesületek. Az alapítányokat ben megszüntették és a továbbiakban egyeltalán nem lehetett ilyen szervezeteket létrehozni. A nyolcvanas években az államszocialista berendezkedés gazdasági és politikai válsága a társadalom és a gazdaság minden területén éreztette hatását. A civil társadalom intézményeit lassan visszahelyezték jogaikba. Ennek első lépéseként ben a Ptk. ismét legalizálta az alapítványok jogintézményét. Az egyesülési jogról szóló törvényt 1989 januárjában fogadta el a Magyar Országgyűlés. Egy éven belül meghozták a pártok működéséről és gazdálkodásáról, továbbá a lelkiismereti és vallásszabadságról, valamint az egyházakról rendelkező törvényeket is. Az ösztönzővé vált törvényi háttér és a pénzügyi támogatásokat lehetővé tevő új adózási rendszer hatására a nonprofit szerveztek száma, társadalmi szerepe és gazdasági súlya ugrásszerűen növekedett. 10 Napjainkban a nonprofit szervezetek egyre fontosabb szerepet töltenek be hazánkban. A szervezetek száma folyamatosan nő és a gazdálkodásra fordítható bevételeik emelkedést mutatnak. A évi legfrissebb Ksh. adatok alapján nonprofit szervezet található és évente közel 300 milliárd forinttal gazdálkodnak. A megoszlásukat a követekző táblázat mutatja. 1. számú táblázat A nonprofit szervezetek száma és megoszlása jogi formájuk szerint, Jogi forma A szervezetek száma megoszlása (%) Alapítvány ,4 Közalapítvány Egyesület Köztestület Munkavállalói, érdekképviselet Szakmai, munkáltatói érdekképvielet Nonprofit gazdasági társaság Nonprofit intézmény Egyesülés ÖSSZESEN Forrás: saját szerkesztés, Ksh. adatok alapján 10 Balogh B. 2003, p. 1 1215 3. Nonprofit szervezetek gazdálkodása A magyar jogrendszerben nincs külön a nonprofit szervezetek gazdálkodására vonatkozó egységes szabály, így azokra a területekre, amelyekre a jogszabályok nem térnek ki az általános (versenyszférára vonatkozó) szabályokat kell alkalmazni. A nonprofit szerveztek gazdálkodásának általános szabályait az évi CLVI. törvény tartalmazza. Számviteli kérdésekben a évi C. törvény mérvadó (továbbiakban Sztv.) Ezeken kívül számos (egymásnak néha ellentmondó) alacsonyabb szintű jogszabály létezik, amelyek kitérnek a szerveztek sajátosságaira. A gazdálkodás nagyon fontos eleme a civil szervezetek működésének, annak ellenére, hogy a szervezetnek nem a pénzszerzés a célja. A szervezet közérdekű céljainak megvalósításához, a biztonságos működéshez elengedhetetlen feltétel a rendezett anyagi háttér, a gazdálkodás megléte. A nonprofit szerveztek működésüket, gazdálkodásukat az alapítással kezdik meg A nonprofit szerveztek gazdálkodása, szabályzatai A nonprofit szervezetek gazdálkodásának legfőbb sajátossága, hogy elsődlegesen vállalkozási tevékenységet nem végezhetnek, és ha profitot termelnek, azt egymás között nem oszthatják fel. A keletkező profitot a szervezet céljainak megvalósítására kell fordítania. Általános szabály, hogy a nonprofit szervezeteknek a számviteli törvény és a hozzá tartozó kormányrendeletek értelmében beszámolási és könyvvezetési kötelezettségük van. Alapvető követelmény még a pénzügyi-számviteli szabályok betartása. A szervezetek gazdálkodásának legfontosabb szempontjait a létesítő okiratban kell rögzíteni. A létesítő okiratban meg kell határozni, hogy a szervezet végezhet-e vállalkozási tevékenységet, ha igen, akkor milyen korlátozottságokkal. Amennyiben a szervezet működése során olyan tevékenységet is folytat, mely konkrétan nem szerepel a létesítő okiratban (pl. könyvkiadás), de összefüggésbe hozható a szervezet céljaival, jogértelmezési kérdés eldönteni, hogy mely (cél szerinti/vállalkozási) tevékenységek közé sorolja a szervezet. 11 Ha a nonprofit szervezet nem végez vállalkozási tevékenységet, akkor az nem azt jelenti, hogy nem is gazdálkodik. Gazdálkodásnak nevezzük mindazon gazdasági tevékenységeket, melyeket a szervezet céljai érdekében végez, így a bevételek 11 Kahulits A. 2002, p16 megszerzését, és ezek felhasználását, illetve kötelezettségek vállalását, valamint az ezzel kapcsolatos nyilvántartási, beszámolási rendszer működését. A nonprofit szervezeteknek a létesítő okiraton kívül kötelezően rendelkezniük kell számviteli politikával. A számviteli politikát úgy kell kialakítani, hogy az a gazdálkodó adottságainak, körülményeinek leginkább megfelelő legyen. A számviteli politika célja az, hogy a vállalkozás olyan számviteli rendszert működtessen, amely alapján megbízható és valós információkat tartalmazó beszámoló állítható össze, és amely egyidejűleg a vezetői döntések számára is használható információbázissal szolgál. 12 A számviteli politikában kell rögzíteni, hogy a törvény által felkínált választási lehetőségek közül, hogy melyeket alkalmaz a szervezet (pl. egyszeres vagy kettős könyvvezetés), illetve meg kell határozni a lényeges és a jelentős kategóriákat, a beszámoló közzétételének módját. Az Sztv bek. szerint számviteli politika keretében el kell készíteni: az eszközök és a források leltárkészítési és leltározási szabályzatát, az eszközök és a források értékelési szabályzatát, az önköltségszámítás rendjére vonatkozó belső szabályzatot, a pénzkezelési szabályzatot. Ezeket olyan mélységben kell elkészíteni, amilyen mélységben a szervezet tevékenysége indokolja. A szabályzatokat két csoportra oszthatjuk Kötelezően elkészítendő: létesítő okirat (alapító okirat v. alapszabály) számviteli politika Nem kötelezően elkészítendő: szervezeti és működési szabályzat befektetési szabályzat egyéb szabályzatok A nonprofit szervezeteknek a nyilvántartásba vételüket követő 90 napon belül kell elkészíteniük a fent felsorolt szabályzatokat., melyeket a legfőbb szervnek kell elfogadnia. A szabályzatok meglétét és betartásukat a törvényességi felügyeletet ellátó ügyészség, szakmai hatóságok illetve az adóhivatal ellenőrzi. 12 Dajka E. (szerk.) p17 3.2. A nonprofit szervezetek bevételei Egyesületek esetében a vagyon elsősorban a tagok által befizetett tagdíjakból, felajánlásokból és hozzájárulásokból képződik. Alapítvány esetében pedig az induló vagyon adja a gazdálkodás alapját. A nonprofit szervezetek bevételeit a vonatkozó jogszabályok a következőképpen csoportosítják: cél szerinti (közhasznú) tevékenységből származó bevételek: Az alapszabályban, alapító okiratban illetve a társasági szerződésben meghatározott célok szerinti tevékenységből származó bevételeket jelenti, melyeket ellenérték fejében végez a szervezet. Ha közhasznú szervezetről van szó akkor külön kell bontani közhasznú és egyéb cél szerinti tevékenység bevételére. Típusai: 13 az alapítótól, a támogatótól a cél szerinti tevékenység folytatásához kapott adományok, felajánlások (készpénz, ingatlan, értékpapír, szellemi alkotások stb.), államháztartás, alrendszereiből kapott támogatások, a magánszemélyek jövedelemadójából tett 1 %-os felajánlások, pályázaton elnyert támogatások, a cél szerinti tevékenység folytatásából származó árbevételek, befektetésből (bankbetét, értékpapír) származó bevételek, tagdíjbevételek (csak tagsági viszonnyal rendelkező szervezeteknél értelmezhető), egyéb bevételek (pl. a szervezet célját szolgáló tárgyi eszközök és immateriális javak értékesítésének bevétele). vállalkozási tevékenységből származó bevételek: Minden olyan gazdasági tevékenység bevétele, amelyet a szervezet bevétel és vagyonszerzés végett végez. Nem minősül vállalkozási bevételnek az alapító okiratban, alapszabályban nevesített cél szerinti tevékenység illetve az alapító okirat vagy alapszabály szerint nevesített közhasznú tevékenység bevétele Junkertné p évi LXXXI. törvény a társasági adóról és osztalékadóról 1518 Típusai: 15 szervezet tulajdonában, vagy használatában lévő ingatlanok, nagy értékű tárgyi eszközök bérbeadásából, használatába adásából származó bevételek, a létesítő okirat szerint kifejezetten vállalkozási tevékenységnek minősített tevékenységből származó bevétel, reklámtevékenységből származó bevétel ( A reklámot szerződés alapján végzi a szervezet. Nem minősül reklámnak, ha egy szervezet a nyilvánosság előtt köszönetet mond támogatóinak), minden olyan tevékenység bevétele, melyet a vonatkozó jogszabályok, nem minősítenek kedvezményezett tevékenységnek Nonprofit szervezetek kiadásai A nonprofit szervezetek kiadásainak nagy hányadát a működés költségei teszik ki. Ezek célszerűségét és ésszerűségét, mértékét a kuratórium vagy közgyűlés ellenőrzi. A nonprofit szervezeteknél is, (mint a profitorientált vállalatoknál) a tevékenység érdekében felmerülő kiadások elszámolhatók költségként vagy ráfordításként. A nonprofit szerveztek kiadásait a következő módon csoportosíthatjuk: cél szerinti tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek, Közös jellemzőjük, hogy sem a szervezet működéséhez, sem az esetleges vállalkozásához nem köthetők. Ilyen pl. egy egészségügyi, vagy szociális nonprofit szervezet cél szerinti tevékenységéhez használt autó üzemanyag költsége. Közhasznú szervezetnél tovább bontható közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségekre (pl. adott támogatások, ösztöndíjak) és egyéb cél szerinti tevékenység érdekében felmerült költségekre. vállalkozási tevékenység érdekében felmerült közvetlen költségek, közvetett (működési költségek), A közvetett költségeket utólag, a bevételek arányában kell szétosztani. Ilyenek pl: a székhely bérleti díja, telefon-, posta-, irodaszer költségek. 15 Junkertné p.62 1619 4. A nonprofit szervezetek számvitele A számvitelről szóló többször módosított 2000.évi C. törvény nemcsak a vállalkozók, hanem a nem nyereségorientált szervezetek, egyéb szervezetek vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetét, azok alakulását bemutató beszámoló készítésének a szabályait is meghatározza. Mindezt úgy, hogy lehetővé teszi, hogy a nem nyereségorientált szervezetek, az egyéb szervezetek sajátosságaikat, gazdálkodásukat, tevékenységüket is figyelembe véve sajátos beszámolót készíthessenek és azt sajátos könyvvezetéssel támasszák alá. A nonprofit szervezetek beszámoló készítéséről és könyvvezetési kötelezettségéről a kövekező kormányrendeletek rendelkeznek: 114/1992 (VII.23.) kormányrendelet a társadalmi szervezetekről, 115/1992 (VII. 23.) kormányrendelet az alapítványokról, 224/2000 (XII.19.) kormányrendelet az egyéb szervezetekről, ha a szervezet közhasznú minősítéssel rendelkezik akkor a évi CLVI. Tv. ( közhasznúsági törvény) előírásait is alkalmaznia kell Könyvvezetési kötelezettség Egyszeres könyvvitel Egyszeres könyvvitelt vezethet az a szervezet, amely: nem végez vállalkozói tevékenységet, bármekkora az árbevétele, végez vállalkozói tevékenységet is, de az abból és az alaptevékenységéből származó összes bevételének együttes összege - két egymást követő évben - az 50 millió Ft-ot nem haladja meg. Ha a szervezetet év közben alapítják akkor az (ár)bevétel megállapításához az éves szintű (ár)bevételt kell figyelembe venni. Az egyszeres könyvvitel pénzforgalmi szemléletű, azaz bevételnek csak a ténylegesen befolyt, kiadásnak illetve költségnek pedig a ténylegesen kifizetett tételek minősülnek. Az egyszeres könyvvitelt vezető szervezetek kizárólag a pénzeszközökről és azok forrásairól, valamint az azokban bekövetkezett változásokról kötelesek pénzforgalmi nyilvántartást vezetni. Az egyszeres könyvvitel pénzforgalmi könyvvitelből és a hozzá kapcsolódó kiegészítő nyilvántartásokból áll. 1720 A jogszabályok nem írnak elő kötelező formájú nyilvántartást, ezért az azokban előírt követelménynek megfelelő bármilyen formában megoldható. Az alkalmazott nyilvántartási rendszernek (pl. naplófőkönyv, pénztárkönyv) zárt rendszerben kell mutatnia a teljes pénzforgalmat és biztosítani kell az adóelszámoláshoz szükséges adatokat. A nonprofit szervezetek számára a legcélszerűbb a naplófőkönyv használata. A naplófőkönyvben csak a tényleges pénzmozgásokat kell könyvelni. (A pénzmozgással nem járó gazdasági eseményekről analitikus nyilvántartásokat kell vezetni). Tételesen előírt rovatai nincsenek, a nonprofit szervezetek olyan részletezést alkalmazhatnak, amely számukra a legmegfelelőbb. Az egyszeres könyvvitelt vezető egyéb szervezet kettős könyvvitelre : saját elhatározása alapján bármelyik üzleti év január 1-jével áttérhet, köteles áttérni kettős könyvvitel vezetésére, ha vállalkozási tevékenységet folytat és két egymást követő üzleti évben az (ár)bevétele évenként meghaladja az 50 millió forintot a követő év január 1-jével Kettős könyvvitel Kettős könyvvitelt vezethet az a szervezet, amely: végez vállalkozási tevékenységet és ebből, valamint az alaptevékenységéből származó együttes (ár)bevétele két egymást követő évben az 50 millió Ft-ot meghaladja, a Sztv. szerint kötelező számára, saját elhatározásából így döntött. Amennyiben az egyéb szervezet év közben alakul meg, akkor a könyvvezetési kötelezettség megállapításánál az éves szintű (ár)bevételt kell figyelembe venni. Kettős könyvvitel azt jelenti, hogy a szervezet a kezelésében, használatában vagy tulajdonában lévő eszközökről és azok forrásairól, továbbá a gazdasági műveletekről olyan nyilvántartást vezet, amely az eszközökben és forrásokban valamint a saját tőkében bekövetkezett változásokat a valóságnak megfelelően, folyamatosan, zárt rendszerben, áttekinthetően mutatja. Ez esetben a teljesítmény elv alapján kell a gazdasági eseményeket rögzíteni, függetlenül azok pénzügyi rendezésétől. 18 Több megjelenítése
Közhasznú jogállású szervezet könyvvezetése Alkalmazott jogszabályok A számvitelről szóló 2000. évi C törvény (Sztv) 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN. Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető
CIVIL SZERVEZETEK, EGYESÜLETEK, ALAPÍTVÁNYOK ADÓZÁSA AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY TÜKRÉBEN Dr. H. Nagy Dániel osztályvezető 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil Részletesebben Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele. Készítette: Baracskainé dr Boór Judit
Civil (nonprofit) szervezetek gazdálkodása, számvitele Készítette: Baracskainé dr Boór Judit Témák Jogszabályi környezet Civil szervezetek elválasztása a vállalkozói szervezetektől Fogalmak Cél szerinti Részletesebben Civil szervezetek gazdálkodása. ÁROP-1.1.18-2012-2012-0002 Civil szervezetek működési környezetének javítása kiemelt projekt
Átalakuló civil világ Tisztelt Ügyfelünk! Jelen hírlevelünkben, a civil szervezetek működési rendjének, a közhasznú jogállás megszerzés feltételeinek, a beszámolók elkészítésének és közzétételének módjának Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010. év
Egyesület megnevezése: Magánszállásadók Országos Szövetsége Egyesület címe: 3300 Eger, Hétvezér utca 11. Adószám: 18000926-1-10 Közhasznúsági jelentés 2010. év Eger, 2011.május 02. Szabó István elnök 1 Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben -1- A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg.
-1-1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg. 1.2. Könyvvizsgálat A tárgyévi számviteli beszámoló Részletesebben EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK
EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK 2014. november Szentgyörgyi Magdolna Fontosabb hatályos jogszabályok 2011. ÉVI CLXXV TÖRVÉNY AZ EGYESÜLÉSI JOGRÓL, A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSRÓL, VALAMINT A CIVIL Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
MAGYAR SZŐRMEIPARI SZÖVETSÉG 1133. Budapest, Váci út 76.III.em. Nyilvántartási szám: 13.150 www.szormeszov.hu KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. év Tartalomjegyzék Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló Mérleg Részletesebben Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
18329394995692 statisztikai számjel ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 26 Székhely: 7838 Vajszló Rákóczi u 1 Adószám: 183293-1-2 Statisztikai számjel: 183293-9499-569-2 Részletesebben 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám): 18067295913352901 A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2010. év Martin György Néptáncszövetség Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA. Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5.
AZ ÚJ CIVIL TÖRVÉNY ÉS AZ ADÓIGAZGATÁS KAPCSOLATA Előadó: Dr. Ondi Sándor Nyíregyháza, 2012. október 5. Új jogszabályok: 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S
Bogáncs Kisállatotthon Alapítvány 2500 Esztergom, Bíróréti dűlő 10.453. hrsz. K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S a 2007. december 31i KÖZHASZNÚ egyszerűsített beszámolóhoz Keltezés: Esztergom, 2008. május Részletesebben Napsugár Otthon Lakóiért Alapítvány. Kiegészítő melléklet. A Számviteli törvény szerint egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójához. 2013.
1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2010. január 01. - 2010. december 31. 2010 Kelt Budapest, 2011. május 20. 1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 Részletesebben FELDERÍTŐK TÁRSASÁGA EGYESÜLET 2012. ÉVI PÉNZFORGALMA. Bevétel Ft Megjegyzés. Kiadás Ft Megjegyzés
1 Tisztelt Közgyűlés! A civil szervezetek történetében az adó 1%-ának felhasználását szabályzó 1996-os törvény hatálybalépése óta nem volt olyan komoly felbolydulás, mint a 2011.évi jogszabályi változások Részletesebben CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft. 1. A TÁRSASÁG BEMUTATÁSA
CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft. 1. A TÁRSASÁG BEMUTATÁSA 1.1. A társaság adatai A/ A társaság: neve: CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Részletesebben EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2012 év.
Név: Őszidő Alapítvány Székhely: 3526 Miskolc, Szentpéteri kapu 101. Adószám: 18410061-1-05 EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2012 év. Tartalma: 1. Számviteli beszámoló I/A. Mérleg I/B. Eredménykimutatás (és Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2013. ÉVRE VIGADÓ KULTURÁLIS ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT KFT.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2013. ÉVRE VIGADÓ KULTURÁLIS ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT KFT.. ügyvezető Monor, 2014.02.28. 1/6 2013.ÉVI KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET A cég neve: VIGADÓ KULTURLÁSI ÉS CIVIL KÖZPONT NONPROFIT Részletesebben A LIGET MŰHELY ALAPÍTVÁNY 2012. ÉVRE VONATKOZÓ KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
1103 Budapest Kőér 2/B Adószám: 18191970-1-42 Bíróság nyilvántartási szám: 60.092 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz Budapest, 2008.03.28 Általános rész A tevékenységét 2006-ben Részletesebben Környezetvédelmi Szolgáltatók és Gyártók Szövetsége. Kiegészítő melléklet a 2012. évi közhasznú egyszerűsített éves beszámolóhoz
Környezetvédelmi Szolgáltatók és Gyártók Szövetsége Kiegészítő melléklet a 2012. évi közhasznú egyszerűsített éves beszámolóhoz Budapest, 2013. március 8. Képviseletre jogosult I. Általános rész A KÖZHASZNÚ Részletesebben Tájékoztató. a kifizető (munkáltató) által magánszemély Biztosítottra kötött BEST DOCTORS
Tájékoztató a kifizető (munkáltató) által magánszemély Biztosítottra kötött BEST DOCTORS Csoportos Egészségbiztosításra és (Euró Alapú) Kiegészítő Egészségbiztosításra vonatkozó, 2012-ben hatályos adózási, Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E.
1 8 2 3 2 8 1 9-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Statisztikai számjel M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E. 1021 BUDAPEST, HŰVÖSVÖLGYI U.112. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január Részletesebben Kiegészítő melléklet a 2010. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz
Kiegészítő melléklet a 2010. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz ÁLTALÁNOS ÖSSZEFOGLALÁS A kiegészítő melléklet az Óbudai Sport és Szabadidő Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Társaság) Részletesebben Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok
Egyesületekre vonatkozó adózási és jogi szabályok Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról (Civil tv.) Részletesebben Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület
FAKULT Egyesület 2023 Dunabogdány, Hegy u.7. Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület S Z Á M V I T E L I P O L I T I K A Dunabogdány, 2009. május 20. SZÁMVITELI POLITIKA Tóth László FAKULT Egyesület Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Készítette: Alf Martienssen elnök sk. - 2 - T A R T A L O M 1. A 2007. évi számviteli beszámoló 2. A költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben KERESZTÚRI REFORMÁTUS MISSZIÓ ALAPÍTVÁNY. Tartalom
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Székhely: 1173. BUDAPEST, Pesti út 31 Adószám: 18195998-1-42 Közhasznúsági fokozat: közhasznú alapítvány Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
61.33/1996/2 18229367-2-43 191 Budapest, Üllői út 155. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ 27. év Tartalom: Mérleg Eredménylevezetés Az imm. Részletesebben DUNAKANYARI LÁTÁSSÉRÜLTEK EGYESÜLETE 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Székhely : 26 Vác Földvári tér 14. Adószáma : 1879869-1-13 Fővárosi Bíróság Nyilvántartási száma : 4426 Közhasznú fokozatot bejegyezte a Fővárosi Bíróság 4.Pk.6.425/25/2 számú határozatával. 211. évi Közhasznúsági Részletesebben Önálló Főiskolai Közalapítvány 19096988-1-07. 2013. évi. Közhasznúsági jelentése és kiegészítő melléklete
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT 2011. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. Részletesebben www.egzatik.hu E-mail: info@egzatik.hu
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A számviteli tv. hatálya alá tartozó kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek részére (Eredménykimutatás: összköltség, Mérleg: A ) Ez a táblázatrendszer alkalmas arra, hogy segítségével Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2011. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2012. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben A KOSSUTH ÚTI ÓVODÁÉRT ALAPÍTVÁNY. Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről
Közhasznúsági jelentés 2013 Magyar Magánbőrgyógyászok Közhasznú Egyesülete (MMKE) 8000 Székesfehérvár Palotai út 8/b Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben MÁV SZIMFONIKUSOK ZENEKARI ALAPÍTVÁNY
Kiegészítő melléklet a 2012.évi beszámolóhoz A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. Budapest, 2013. május 15. I. Általános rész 1. A szervezet főbb adatai Neve: MÁV Szimfonikusok Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben DR. SZAKÁL SÁNDOR ALAPÍTVÁNY
1 1 0 1-4 - - 1 00 PÁPA, MÁRCIUS 1. TÉR. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 20. január 01. - 20. december 31. 20 Kelt Pápa, 2012. január 31. P. H. Az adatok 0 könyvvizsgálattal Részletesebben NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA. REPREZENTÁCIÓS KIADÁSOK SZABÁLYZATA (a Szervezeti és működési szabályzat 17. sz. melléklete)
NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA REPREZENTÁCIÓS KIADÁSOK SZABÁLYZATA (a Szervezeti és működési szabályzat 17. sz. melléklete) Elfogadva: 2013. július 23., hatályba lép: 2013. július 25-én Módosítva: 2015. március Részletesebben CIVIL FÓRUM. Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3.
CIVIL FÓRUM Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3. 2015.február 9. Pakod Mit jelent a közhasznúság a törvény szerint? Érdemese-e Részletesebben Dr.Hosszú Károly ügyvéd. Összefoglaló az Új Civil Törvényről
Összefoglaló az Új Civil Törvényről -Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Vonatkozó jogszabályok - Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója. 2010. év
1 8 3 2 7 7 5 7 1 0 2 Statisztikai számjel vagy adószám A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek beszámolója 2010. év FEKETE GYÉMÁNT FÚVÓSZENEKARÉRT EGYESÜLET Egyéb szervezet megnevezése 7622 PÉCS, Részletesebben Új szabályok a civil szférában
Új szabályok a civil szférában Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Új jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Kozmikus Tudat Közhasznú Egyesület
1 8 7 2 5 5 6 4-9 4 9 9-5 2 9-1 3 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2009. augusztus 18. - 2009. december 31. 2009 Kelt Budapest, 2010. május 31. P. H. A vállakozás Részletesebben Önálló Főiskolai Közalapítvány
Önálló Főiskolai Közalapítvány 1909698891-1-07 2011. évi Közhasznúsági jelentése 8000 Székesfehérvár, Városház tér 1 Önálló Főiskolai Közalapítvány Oldal 1 Tájékoztató adatok: Alakulás ideje : 1991. november Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
GYERMEKVARÁZS ALAPÍTVÁNY 8800 Nagykanizsa, Teleki u. 7/C KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010 évről Készítette: Naprakész Könyvelő és Szolgáltató Egyesület Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
190323829199933102 Magyarországi Ciszterci Rend Incipit Vita Nova Alapítvány az egyéb szervezet megnevezése 7621 Pécs, Széchenyi tér 11. az egyéb szervezet címe H A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben A jogi személyek így a tárgybani szervezetek a pénzeszközeiket kötelesek pénzforgalmi bankszámlán tartani, amelyhez bankszámlát kell nyitniuk.
Társadalmi szervezetek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai A társadalmi szervezetek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, Részletesebben Az Életvirág. Szociális Közhasznú Alapítvány.
Az Életvirág Szociális Közhasznú Alapítvány. 2011.-éves közhasznú egyszerűsített Beszámolója. 2011.Január.01.-től. - 2011.December.31.-ig. Tartalom. 1) Közhasznú beszámoló mérlege és eredmény levezetése. Részletesebben Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre
Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre Készítette: 2012. április 20. Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért 1138 Budapest, Népfürdő Részletesebben SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ
SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ IV. KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET Tudományos Ismeretterjesztő Társulat /TIT/ Jurányi Lajos Egyesülete 2014. évi közhasznú beszámoló mérleg és eredmény-kimutatásához A 2000. évi C. a számvitelről Részletesebben A kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezet egyszerűsített beszámolója és közhasznúsági melléklete
Törvényszék: 14 Kaposvári Törvényszék Tárgyév: 2 0 1 3 Beküldő adatai Viselt név: Születési név: Előtag Családi név Első utónév További utónevek Kiss Lajos László Kiss Lajos László Anyja neve: Születési Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2010 évi. Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány. Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010 évi Református Elemi Iskola és Szeretetotthon Alapítvány Székhelye: 5530 Vésztő, Bartók Béla tér 6 Adószáma: 19061175-1-04 Közhasznúsági fokozat: Közhasznú alapítvány 1./ Számviteli Részletesebben Normál egyszerűsített éves beszámoló
1 9 8 3 5 5 2 9 1 Statisztikai számjel 7 2-2 6-9 9 1 Cégjegyzék száma A vállalkozás megnevezése: A vállalkozás címe: A vállalkozás telefonszáma: 39768 Vörösmarty Társaság 1137 Budapest, Jászai Mari tér Részletesebben Non-profit vállalkozások. Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta
Non-profit vállalkozások Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta A nonprofit szektor Politikai pártok A szektor statisztikai f ogalma Alapítványok Közalapítványok Egyesületek Köztestületek Részletesebben Segítőszándék Alapítvány. Kettős Könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerüsített éves beszámolója 2011
Statisztikai számjel: Bejegyzés száma: 1 8 1 1 4 5 1 7 9 4 9 9 5 6 9 1 16.PK.6. 512/24/2.9277 A vállalkozás megnevezése: Segítőszándék Alapítvány A vállalkozás címe: 147. Budapest, Battyhyány utca 11/a. Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben A Hollóné Dr Baranyi Zita Ügyvédi Iroda kiegészítő melléklete 2014. december 31. (adatok ezer forintban)
1. Általános magyarázatok 1.1 JOGI VISZONYOK Az alapító-tulajdonos Hollóné Dr Baranyi Zita ügyvéd kérelme alapján a BAZ Megyei Ügyvédi Kamara elnöksége 2005. július 01-i ülésén az alapító okirat jóváhagyásával Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Kft. egyszerűsített éves beszámolójához. 2015. május 29. a vállalkozás vezetője (képviselője)
M A G Y A R K Á R M E N T Ő A L A P 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Kiegészítő melléklet a Magyar Kármentő Alap 2012. évi, egyszerűsített éves beszámolójához A Magyar Kármentő Alap bemutatása: I. Általános Részletesebben A társasági adóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 2011/2012
A társasági adóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 2011/2012 Hatálya Vállalkozási tevékenységet folytató Magyarországi illetőségű vállalkozások: Kft, Nyrt, Zrt, Bt, KKt, szövetkezetek, Egyesületek, Alapítványok, Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 1 év NAGYMAROS VÁROS FEJLESZTÉSÉÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY egyéb szervezet megnevezése 2626 NAGYMAROS, FŐ TÉR Részletesebben JELEN ÖNSEGÉLYEZŐ PÉNZTÁR 2007. évi mérlegbeszámolójához
KIEGÉSZITŐ MELLÉKLET a JELEN ÖNSEGÉLYEZŐ PÉNZTÁR 2007. évi mérlegbeszámolójához A JELEN Önsegélyező Pénztár (6722. Szeged, Kölcsey u. 1-3.) - alapításának időpontja: 2004. január 27. - a bírósági bejegyzés Részletesebben Az Új Magyar Zene Egyesülete. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
181899 9499 29 1 Az Új Magyar Zene Egyesülete 167 Budapest, Podmaniczky u. 31. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 211 A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek Részletesebben inközponti Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZÁMVITELI POLITIKA Jóváhagyva: 2003. április 17.
inközponti Sport- és Ifjúsági Egyesület 1146. Budapest, Istvánmezei út 1-3. SZÁMVITELI POLITIKA Jóváhagyva: 2003. április 17. A Központi Sport- és Ifjúsági Egyesület számviteli politikáját a számvitelről Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám): 18818716949952915 Cg:2914 (PK 60018/2008/2-2914) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója 2009 év Szabolcs-Szatmár-Bereg Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S
2500 Esztergom, Áfonyás utca 1. K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S a 2010. december 31i KÖZHASZNÚ egyszerűsített beszámolóhoz Keltezés: Esztergom, 2011. május 24. K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S T A R Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Magyar Irodalmi Szerzői Jogvédő és Jogkezelő Egyesület. Éves beszámolójához. 2013 május 09. a vállalkozás vezetője (képviselője)
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Magyar Irodalmi Szerzői Jogvédő és Jogkezelő Egyesület 2012 Éves beszámolójához 2013 május 09 a vállalkozás vezetője (képviselője) I. ÁLTALÁNOS RÉSZ A Magyar Irodalmi Szerzői Jogvédő Részletesebben A MAGYAR ÚSZÓ SZÖVETSÉG 2012. ÉVI KÖZHASZNÚ JELENTÉSE
A MAGYAR ÚSZÓ SZÖVETSÉG 2012. ÉVI KÖZHASZNÚ JELENTÉSE Készítette: Dr. Király Eszter Gazdasági vezető Budapest, 2013. április Tartalomjegyzék I. A Magyar Úszó Szövetség mint Kiemelten közhasznú egyéb szervezet Részletesebben BEA ICE DANCE TEAM SPORTEGYESÜLET
1 8 2 0 1 9 1 4-9 3 1 2-5 6 9-0 1 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január 01. - 2011. december 31. Kelt Budapest, 2012. május 24. P. H. A vállakozás beszámolóját Részletesebben 10 éve foglalkozom kis- és középvállalkozások tanácsadásával. Rendszeresen tartok előadást adóváltozásokról, az aktuális adójogszabályok
Pénzügy Bemutatkozás Az OFA Kooperáció program pénzügyi szakértője vagyok. Végzettségemet tekintve gazdasági mérnök és mérlegképes könyvelő. Ezen kívül 2003-ban a BGF Pénzügyi és Számviteli Főiskolai Karán Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Mérték Médiaelemző Műhely Közhasznú Nonprofit Kft. 2013.02.07-2013.12.31. egyszerűsített éves beszámolójához. 2013. március 31.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Mérték Médiaelemző Műhely Közhasznú Nonprofit Kft. 213.2.7-213.12.31 egyszerűsített éves beszámolójához 213. március 31. a vállalkozás vezetője (képviselője) I. ÁLTALÁNOS RÉSZ A Részletesebben CIVIL AKADÉMIA. Előadó: Kahulits Andrea Kurátor Kft. Kurátor Kft.
CIVIL AKADÉMIA Előadó: Kahulits Andrea Civil Akadémia 1. Civil szervezetek gazdálkodása 2. Közhasznú jogállás gazdálkodási, számviteli kérdései 3.Civil szervezetek számviteli sajátosságai 1. Civil szervezetek Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése. Szabadszentkirály, 2012. 04. 06. Gyulai Krisztián elnök
Szabadszentkirályi Önkéntes Tűzoltó Egyesület 7951 Szabadszentkirály Petőfi S. u. 90. Bírósági bejegyzés száma: 12.Pk.60.064/2011/6. Nyilvántartási száma: 3203 2011. évi Közhasznúsági jelentése Szabadszentkirály, Részletesebben A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA REPREZENTÁCIÓS SZABÁLYZATA
A BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA REPREZENTÁCIÓS SZABÁLYZATA Budapest 2012. (2012. június 22-étől hatályos változat) A Budapesti Gazdasági Főiskola (továbbiakban: Főiskola, BGF, Intézmény) Szenátusa az államháztartásról Részletesebben 2012.ÉV KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ Kiegészítő melléklete
Alapítvány a cukorbetegekért 8200. Veszprém Ádám Iván u. 1. 2012.ÉV KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ Kiegészítő melléklete Veszprém, 2013. április 26. Reichardt Béláné alapítvány képviselője I. Részletesebben A Magyar Rektori Konferencia 2012. XII. 31. számviteli beszámolója (egyszerűsített beszámoló)
A Magyar Rektori Konferencia 2012. XII. 31. számviteli beszámolója (egyszerűsített beszámoló) 1) Mérleg (a 224/2000. (XII.19.) Korm. rendelet 1. melléklete szerint) MAGYAR REKTORI KONFERENCIA MÉRLEG 2012. Részletesebben EGYÉB BERENDEZÉSEK, FELSZERELÉSEK, GÉPEK, JÁRMŰVEK
FŐKÖNYVI KIVONAT 2013.01.01-2013.12.31 Psalmus Humanus Egyesület - 2013 Forgalom Fők.szám Megnevezés Tartozik Követel 1 14 3 31 36 38 381 384 39 392 4 41 45 454 463 464 471 474 49 5 51 143 145 149 1491 Részletesebben GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. Közhasznúsági jelentés 2013
Adószám: 21904428-1-04 Cégbíróság: Gyula Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék szám: 04-14-000053 GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. 2013 Fordulónap: 2013. december Részletesebben Társadalmi szervezetek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai
Társadalmi szervezetek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai A társadalmi szervezetek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. SZENTGYÖRGYI ÓVODÁSOKÉRT Alapítvány 5054 Jászalsószentgyörgy, Rákóczi út 15. Adószám: 18829723-1-16 Jászalsószentgyörgy, 2011. május 31. a) Számviteli beszámoló 18829723949956916 Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított 1/1999. (II. 01.) rendelete a helyi iparűzési adóról (a módosításokkal Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. Lenti és Vidéke Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Kft. 2009.01.01. 2009.12.31.
Adószám: 2234026-1-20 Cégjegyzék szám: 20-14-000060 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Lenti és Vidéke Fejlesztési Ügynökség Közhasznú Nonprofit Kft. 2009.01.01. 2009.12.31. 2 Tartalomjegyzék: 1. Egyszerűsített éves Részletesebben Közhasznúsági Beszámoló 2012
Hallatlan Alapítvány Közhasznúsági Beszámoló 2012 Adószám: 18187128-1- 42 Tartalom Oldalszám Egyszerűsített éves Közhasznú beszámoló eredménykimutatása 3 Tájékoztató adatok 4 o Személyi jellegű ráfordítások Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben 1429 BEVALLÁS és 1429-A ADATSZOLGÁLTATÁS
BEVALLÁS és 1429-A ADATSZOLGÁLTATÁS a 2014. évi társasági adóról, a hitelintézeti járadékról, az energiaellátók jöv.adójáról, a hitelintézetek különadójáról, az inno. járulékról, ill. a szakképzési hozzájárulásról Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011.
Zöld Liliom Alapítvány Székhely: 1114 Budapest, Villányi út 27. Adószám: 18696664-1-43 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági végzés: 2002.08.15. Budapest, 2012. május 22. Készítette: A kuratórium Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság