text:
1 Adóe lenôrzés, adóigazgatási eljárás Az adózás rendjérôl szóló évi XCV. törvény (Art.) határozza meg az adóellenôrzés és adóigazgatási eljárás általános szabályait. Az adóhatóság eljárása államigazgatási eljárásnak minôsül, így az Art-ban, illetve más adójogszabályokban nem szabályozott kérdésekre az államigazgatási eljárási törvény szabályai irányadók. Illetékesség tekintetében adóügyben az eljárásra azon adóhatóság illetékes, amelynek a területén a magánszemély állandó, ennek hiányában ideiglenes lakóhelye, szokásos tartózkodási helye, a jogi személyiség nélküli vállalkozó - ideértve a vállalkozó magánszemélyt is - székhelye, ennek hiányában telephelye, illetve a jogi személy székhelye található. Az ingatlannal vagy az ingatlanhoz fûzôdô vagyoni joggal kapcsolatos adóügyben az ingatlan fekvése szerinti adóhatóság az illetékes. Ha a vállalkozónak több telephelye van, az ellenôrzésre és az eljárásra az elsôként bejelentett telephely szerinti elsô fokú állami adóhatóság az illetékes. A késôbb bejelentett telephely szerint illetékes elsô fokú állami adóhatóság is jogosult az adózó telephelyén az egyéb adókötelezettségek vizsgálatára, illetve az egyes adókkal, költségvetési támogatásokkal kapcsolatos adatok, tények és körülmények elôzetes rögzítésére. Az APEH területi szerve az Adó- és Pénzügyi Ellenôrzési Hivatal elnökének engedélyével az illetékességi területén kívül is végezhet ellenôrzést. Az illetékességi területen kívüli ellenôrzésre az engedély a vizsgálat típusától függôen konkrét egyedi ügyre vagy az adózók meghatározott csoportjára vonatkozhat. Az illetékességi területen kívül tartott ellenôrzés során is figyelemmel kell lenni arra a szabályra, hogy az adóhatóság korábban ellenôrzéssel lezárt idôszakot ismételten nem vizsgálhat. Adóügyekben kit és mely idôszakkal kapcsolatosan e lenôrizhetnek? Ellenôrzést az adómegállapítási jog elévülési idején belül, az adott naptári év utolsó napjától számított 5 éven belül lehet tartani. Az ellenôrzés szükségességét, gyakoriságát az adóhatóság vezetôje határozza meg. Az ellenôrzési szempontok szerinti kiválasztás mellett vizsgálatot kell folytatni más hatóságok megkeresése vagy lakossági bejelentés alapján is. Ezeken felül is folyamatosan történik az adózók átfogó ellenôrzése, objektív akadályok miatt nincs lehetôség azonban az ötéves elévülési idôszakon belül minden adózóra sort keríteni. Mikor kötelezô e lenôrizni? Ha a vállalkozás felszámolását, végelszámolását rendelték el. Felszámolás esetén a felszámolás közzétételétôl számított 1 éven belül, a záró adóbevallás ellenôrzését pedig az annak kézhezvételétôl számított 30 napon belül be kell fejezni. Végelszámolásnál a végelszámoló értesíti az adóhatóságot a záró adóbevallás elkészítésérôl. A hatóság a záró adóbevallás és az évközi adóbevallás ellenôrzését az értesítéstôl számított 30 napon belül köteles befejezni. Számvevôszéki felhívásra. A pénzügyminiszter utasítására. A képviselô-testület határozata alapján, helyi adók ügyében. Magánnyugdíjpénztáraknál évente. Átalakulás, az adókötelezettség megszûnése vagy jogutód nélküli megszûnés esetén az APEH elnöke dönt az ellenôrzés szükségességérôl. Adó- és támogatás-igénylések esetén a kiutalás elôtt. (Az igazgatóságokon belül elkülönült szervezeti egység végzi. Számítógépes program válogatja ki azokat az adóbevallásokat, amelyek meghatározott összeghatárt meghaladó igénylést tartalmaznak. A program által kijelölt adózóknál az elsô fokú adóhatóság bizonylat-, könyvvezetés- és nyilvántartás-ellenôrzést rendel el. Az ellenôrzés elrendelése nem automatikus, mérlegelés alapján történik.) Adóe lenôrzéssel lezárt idôszak ismételt e lenôrzése Az adóhatóság ismételten ellenôrizheti az ellenôrzéssel lezárt idôszakot: - felülellenôrzés esetén (APEH, illetôleg VPOP végzi, amely az elsôfokú adóhatósági ellenôrzésnek a szakszerûségét és törvényességét vizsgálhatja) - felszámolás, végelszámolás, átalakulás, adókötelezettség megszûnése, jogutód nélküli megszûnés esetén - ha a korábbi ellenôrzés megállapításainak végrehajtását vizsgálja2 - ha az ellenôrzést a TB igazgatási szerv, illetôleg a magánnyugdíjpénztár megkeresésére soron kívül folytatja le, és az ismételt ellenôrzés eredménye ellátási jogosultságot teremt. Az e lenôrzés folyamata, cselekményei Az adóellenôrzés helyszínérôl és idôpontjáról a hatóság elôzetesen értesíti az adózót. Az ellenôrzést a hatóság döntése szerint a helyszínen vagy az adóhatóság hivatalos helyiségeiben tartják. (Nincs kötelezettség az értesítésre, ha a bizonylatok, könyvek, nyilvántartások, egyéb iratok megsemmisítésétôl vagy az üzleti tevékenység körülményeinek megváltoztatásától lehet tartani.) A helyszíni ellenôrzést a vállalkozónál a tevékenysége folytatásának idején, más személynél pedig napközben 8-20 óra között lehet lefolytatni. Ettôl az adózó kérelmére el lehet térni. A hatóság hivatali helyiségében az ellenôrzést a hivatali idôben kell megtartani. Az adóhatóság az ellenôrzés során jogosult a helyszínen tartózkodó magánszemélyt igazoltatni, ha a körülmények arra utalnak, hogy adóköteles tevékenységet folytat, vagy abban közremûködik. Az adóhatóság az általa lefolytatott ellenôrzés megállapításait jegyzôkönyvbe foglalja. Az ellenôrzés befejezésekor a vizsgálat eredményét - a jegyzôkönyv átadásával egyidejûleg - ismertetni kell. Az adózó az átadástól számított 8 napon belül a jegyzôkönyvre írásbeli észrevételeket tehet. Ha az adózó vagy annak képviselôje az ismertetésen nem vesz részt, illetve a jegyzôkönyvet nem veszi át, azt részére kézbesíteni kell. A fentiektôl eltérôen folytatni kell az ellenôrzést, ha az elôterjesztett észrevételek indokolják vagy a tényállás további tisztázása szükséges. Az adózó által megjelölt érdekképviseleti szerv szakértôje az ellenôrzés befejezése után a megállapításokra észrevételt tehet, és ezt az iratokhoz kell csatolni. Ha az eljárás eredményeként az adóhatóság mindent rendben talált, a jegyzôkönyv elkészítésével, ismertetésével lezárul az ellenôrzés. Jogszabálysértés esetén az adóhatóság adóigazgatási eljárást kezdeményez, ha pedig olyan jogsértést tár fel, amellyel kapcsolatos eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, köteles megkeresni az intézkedésre jogosult szervet. Egyszerûsített e lenôrzés Az önadózási kötelezettség teljesítését az adóhatóság a rendelkezésre álló adatok és a benyújtott adóbevallás egybevetésével ellenôrzi. Az adóbevallás felülvizsgálatáról ekkor is értesíteni kell az adózót. Ha a bevallás a jogszabályi elôírásoknak megfelel, az adózót e tényrôl tájékoztatni kell. Ha a bevallott adó, támogatás stb. nem felel meg a jogszabályok rendelkezéseinek, az adóhatóság az adózót a megállapított tényállásról és az adókülönbözetrôl a jegyzôkönyv kézbesítésével értesíti azzal, hogy ha 8 napon belül nem tesz észrevételt, az adókülönbözet megállapítására az adóigazgatási eljárást megindítja. APEH Információs füzetek Adóhatóság hatásköre és i letékessége Adóügyekben melyik adóhatóság járhat el? Az adóellenôrzés lefolytatására a hatáskörrel és illetékességgel rendelkezô adóhatóság jogosult. Az adó, a költségvetési támogatások, illetve a magán-nyugdíjpénztári tagdíjfizetési kötelezettséghez kapcsolódó ellenôrzés, utólagos adómegállapítás, végrehajtás ügyében elsô fokon az Adó- és Pénzügyi E lenôrzési Hivatal (APEH) szervei járnak el, területenként az alábbi megoszlásban: APEH Észak-budapesti Igazgatósága: Budapest I., II., III., IV., V. és XIII. kerületek APEH Kelet-budapesti Igazgatósága: Budapest VI., VII., VIII., X., XIV., XV., XVI. és XVII. kerületek APEH Dél-budapesti Igazgatósága: Budapest IX., XI., XII., XVIII., XIX., XX., XXI., XXII. és XXIII. kerületek APEH megyei igazgatóságai az adott megye területén APEH Pest megyei és fôvárosi kiemelt adózóinak igazgatósága: Árbevételük mérete, vagy tevékenységük jellege (ld. pénzintézetek) miatt kiemelt jelentôségû, fôvárosi, vagy Pest megyei székhelyû, jogi személyiséggel rendelkezô adózók esetén január 1-tôl az APEH hatáskörébe tartoznak a járulékokkal kapcsolatos hatósági feladatok is.3 Más, adóhatósági feladatokat ellátó intézmények: Önkormányzati adóhatóságok: A helyi adók, az önkormányzatot megilletô egyéb adók, továbbá az adók módjára behajtandó köztartozások ügyében elsô fokon eljáró hatóságok. Illetékhivatalok (Fôvárosi és megyei illetékhivatalok): illetékügyekben járnak el. Vámhatóságok: A külföldi rendszámú gépjármûvek adóztatásával, valamint a jövedéki adóztatással kapcsolatos feladatok. Az adózás rendjérôl szóló évi XCV. Törvény Öne lenôrzés Az adózás rendjérôl szóló törvény szerint az önadózás útján megállapított vagy megállapítani elmulasztott adót, adóalapot az illeték kivételével és a költségvetési támogatást az adózó helyesbítheti. A helyesbítés számításánál mindig az adott idôszakban érvényes szabályok szerint kell eljárni. Amennyiben az önellenôrzés a jogszabályoknak megfelelôen történt, akkor a jogkövetkezmények szempontjából úgy tekintendô, mintha a bevallást és a befizetést az eredeti idôpontban fizette volna a meg az adózó. Fontos szabály az is, hogy önellenôrzést csak az elévülési idôn 5 éven - belül lehet végezni, s hogy ily módon csak a beadott bevallást lehet módosítani, tehát például a be nem vallott, téves összegben megfizetett adót vagy a be sem adott bevallást így nem lehet helyesbíteni, illetve pótolni. Önellenôrzést azért érdemes végezni az adózónak, mert lényegesen kisebb a szankciója, mintha az adóellenôrzés tárja fel a hibát: ilyenkor ugyanis a késedelmi pótléknál jóval kisebb összegû önellenôrzési pótlékot kell csak fizetni, s nincs adóbírság sem. Az önellenôrzés az önadózás rendszerébôl adódó jogosultság. Ha ugyanis az adózónak saját magának kell megállapítania és bevallania az adóját és költségvetési támogatását, akkor lehetôvé kell tenni számára, hogy tévedését utóbb módosítsa, vagy ha mulasztott, mulasztását pótolja. Az önellenôrzés csak azokra a kötelezettségekre, jogosultságokra és támogatásokra terjed ki, amelyet az adózó állapít meg. Az önellenôrzés nem terjed ki az adóelôlegre, bírságra, késedelmi pótlékra és költségekre, továbbá az adózó gazdasági döntéseire. Önellenôrzéssel helyesbíteni lehet: az adóalapot, az adót, a költségvetési támogatás alapját és összegét. Az önellenôrzésnek mindig a bevallási idôszakhoz kell kapcsolódni, vagyis a hiba elkövetésének az idôszakáról benyújtott bevallást lehet módosítani. Az önellenôrzés bevallása az e célra készített, a kereskedelmi forgalomban kapható formanyomtatványon történik. Önellenôrzéssel helyesbítheti a magánszemély a munkáltatónál, kifizetônél a kifizetést megelôzôen tett, a járulékfizetés felsô korlátjának elérésére vonatkozó nyilatkozatát, ha azt jogszerûen nem tehette volna meg. Önellenôrzéssel helyesbítheti a járulékbevallást a munkáltató, a kifizetô, ha a járulékot nem a jogszabályoknak megfelelôen vonta le. Az adózónak, ha feltárta az adóbevallás hibáját, a hibát nyilvántartásba kell vennie és a nyilvántartásba vételtôl számított 15 napon belül kell a formanyomtatványon bejelenteni (bevallani) az adóhatósághoz. A feltárástól számított 15. napig kell a feltárt adókülönbözetet befizetni, illetve a 15. nap után nyílik meg a lehetôség az adózót megilletô adókülönbözet visszaigénylésére. Az adózó az önellenôrzést az elévülési idôn belül végezheti el. Abban az esetben, ha a az adózónál ellenôrzés lefolytatására került sor, a vizsgálat alá vont adó és költségvetési támogatás önellenôrzéssel nem helyesbíthetô. Önellenôrzéssel való helyesbítésre csak az ellenôrzés megkezdése elôtt van lehetôség, az ellenôrzés megkezdése után már nincs. Az ellenôrzés a megbízólevél átadásával veszi kezdetét, amennyiben pedig az ellenôrzés lefolytatására az adóhivatal hivatalos helyiségében kerül sor, az errôl szóló értesítés kézhezvételének idôpontjával. A vizsgálat alá nem vont adó és költségvetési támogatás vonatkozásában nincs akadálya önellenôrzés végrehajtásának az adóhatósági ellenôrzés megkezdését követôen sem.4 Öne lenôrzési pótlék A szabályszerûen elvégzett önellenôrzéshez pótlékfizetési kötelezettség kapcsolódhat. Önellenôrzési pótlékot abban az esetben kell felszámítani, ha az adózó módosított kötelezettsége meghaladja az eredetileg bevallott kötelezettséget, vagy a bevallott támogatási igényjogosultság az önellenôrzés eredményeként csökken. Ellenkezô esetben, vagyis az adózó javára mutatkozó önellenôrzés esetén pótlékot nem kell felszámítani. Az önellenôrzési pótlék alapját adónként, költségvetési támogatásonként a bevallott és helyesbített adó, illetve a költségvetési támogatás összegének különbözete adja és azt minden esetben az adózó saját maga állapítja meg. A pótlék számítása szempontjából az egyes adónemek vagy költségvetési támogatások között kompenzálni nem lehet. Az önellenôrzési pótlék esedékessége az önellenôrzési bevallás benyújtásának idôpontja, de legkésôbb a feltárástól számított 15. nap. Az önellenôrzési pótlékot a késedelmi pótlék 50%-ának, ismételt önellenôrzés esetén 75%-ának megfelelô mértékben kell felszámítani az önellenôrzéssel érintett idôtartam minden napjára. Ismételtnek minôsül az önellenôrzés abban az esetben is, ha a korábbi helyesbítés kötelezettség csökkenést tárt fel. Az idôtartam, amit figyelembe kell venni a bevallás benyújtására elôírt határidô leteltét követô elsô naptól a helyesbítés nyilvántartásba történô feljegyzésének napjáig terjed. Az egy napra jutó önellenôrzési pótlék mértékét három tizedesjegyre kell megállapítani és kerekítés nélkül ezt a mértéket kell számítási tényezôként figyelembe venni. Tekintve, hogy az önellenôrzési pótlék is adó, így az abban elkövetett tévedés is helyesbíthetô önellenôrzéssel. Amennyiben az önellenôrzés pótlólagos befizetést nem eredményez, mivel azt az adózó az eredeti esedékesség idôpontjáig hiánytalanul megfizette, és ez a túlfizetés az önellenôrzés esedékességi idôpontjában is fennáll az adózó folyószámláján, akkor az önellenôrzési pótlékot az elôzôek szerinti módon kiszámított napi pótlék mértékével kell megállapítani, de magánszemély esetében az 1000 Ft-ot más adózó vonatkozásában az 5000 Ft-ot meghaladó részét nem kell sem bevallani, sem befizetni. Az önellenôrzés akkor szabályszerû, ha az önellenôrzési bevallás benyújtása, a feltárt adókülönbözet és ha az önellenôrzéshez önellenôrzési pótlék is kapcsolódik, annak befizetése is határidôre megtörténik. Amennyiben a feltárt adókülönbözetet, továbbá az ahhoz kapcsolódó önellenôrzési pótlékot az adózó nem fizeti meg határidôre, akkor a kötelezettség eredeti esedékességének idôpontjától késedelmi pótlék terheli. az adózás rendjérôl szóló évi XCI. törvény 8., 19/A, , valamint , APEH információs füzetek Bejelentkezés elmulasztása Az adóhatósághoz történô bejelentkezési kötelezettség elmulasztásának jogkövetkezménye: A bejelentkezési kötelezettség megsértésének általános következménye a mulasztási bírság kiszabása. Az adóhatóság mulasztási bírságot szab ki: a) ha az adózó bejelentkezési, változásbejelentési kötelezettségének késedelmesen tesz eleget, b) bejelentkezési kötelezettségének egyáltalán nem tesz eleget, továbbá c) ha vállalkozói igazolványhoz vagy cégbejegyzéshez kötött tevékenységet vagy adóköteles tevékenységet bejelentkezési kötelezettség teljesítése nélkül folytat. A bejelentkezés, változásbejelentés késedelmes teljesítése esetén mulasztási bírságot szab ki az adóhatóság. Ennek összege magánszemély esetén (ideértve az egyéni vállalkozót is) 50 ezer forintig, más adózónál 100 ezer forintig terjedhet. Ha a mulasztást az adóhatóság tárja fel a teljesítésre történô felhívással egyidejûleg magánszemélynél 100 ezer forintig, más adózónál 200 ezer forintig terjedô mulasztási bírságot szab ki. A felhívásban foglaltak elmulasztása esetén az elôzôleg kiszabott bírság kétszeresét kell újabb határidô kitûzésével megállapítani. A bejelentés, változásbejelentés hibás, valótlan adattartalmú, vagy hiányos teljesítése esetén a magánszemély 100 ezer forintig, más adózó 200 ezer forintig terjedô mulasztási bírsággal sújtható. A kontár tevékenységet végzô személyekkel szemben a mulasztási bírságról szóló határozatot kihirdetés útján közlik, tehát nem postai úton kézbesítik, és a határozat a közlés idôpontjától kezdve attól függetlenül végrehajtható, hogy ellene jelentettek-e fellebezést.5 (A mulasztási bírság kiszabása mellett azonban az adóhatóságnak joga van arra is, hogy a kontár tevékenység eszközét, az árukészletet, a bírság összegének a mértékéig biztosítékul lefoglalja.) Amennyiben az adóköteles jövedelmet szerzô polgár adóazonosító jelét nem tudja közölni a munkáltatóval, illetve a kifizetôvel, az a kifizetést megtagadja az adóazonosító jel közléséig. Az adókedvezmény, adómentesség, támogatás igénybevételére jogosító igazolás kiadását ugyancsak megtagadja az adatszolgáltatásra kötelezett szerv az adóazonosító jel közléséig. Az adózás rendjérôl szóló évi XCI. törvény ai, 74. -a. APEH információs füzetek A magánnyugdíjpénztárak A pályakezdôk pénztártagsága január 1-jétôl megszûnt a pályakezdôk kötelezése a magánnyugdíjpénztári tagságra. Ezen idôponttól kezdôdôen minden pályakezdô biztosított egyéni döntése, választása szerint lesz pénztártag és ezzel az ún. vegyes nyugdíjrendszer tagja, vagy kizárólag a tb. nyugdíjrendszer tagjává válik. A pénztárválasztás lehetôsége megilleti a pályakezdôt a biztosítottá válásakor, az azt követô 15 napon belül, vagy ha ekkor nem él a pénztárválasztás lehetôségével, bármely késôbbi idôpontban, legfeljebb azonban a biztosítottá válását követô év december 31-ik napjáig. (Ha tehát a pályakezdô a biztosítás kezdetekor a tb. rendszert választja, a következô év végéig egy alkalommal még lehetôsége van magánnyugdíjpénztárba belépni.) A január 1-jétôl hatályos jogszabály lehetôvé teszi azt is, hogy a pénztárválasztásra meghatározott legkésôbbi idôpontig (a biztosítottá válást követô év december 31-ik napjáig) a pályakezdô meggondolja magát és visszalépjen (átlépjen) a kizárólagos tb. nyugdíjrendszerbe. (Ez a lehetôség megilleti azt is, aki a biztosítottá válásakor vált pénztártaggá, és megilleti azt is, aki a biztosítottá válásakor a tb. rendszert választotta, majd késôbb magánnyugdíjpénztár tagjává vált. Az elsô esetben átlépésrôl, a második esetben visszalépésrôl beszélhetünk.) A pályakezdô személy köteles a biztosítottá válását követô 15 napon belül foglalkoztatója felé nyilatkozni arról, hogy pénztártagságot kíván-e létesíteni. Amennyiben a nyilatkozat értelmében a biztosítottá vált személy nem kíván pénztártagságot létesíteni és a kizárólagos társadalombiztosítási rendszer mellett döntött, az errôl szóló nyilatkozatot a foglalkoztató 15 napon belül megküldi az illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére. Amennyiben a biztosított a pénztártagság létesítése mellett döntött, úgy az általa választott pénztár megnevezését, címét, bankszámlájának számát biztosítottá válásától számított 15 napon belül köteles munkáltatójának bejelenteni. Ha a biztosított e választási lehetôségével nem élt, kizárólagosan a társadalombiztosítási nyugellátási rendszer tagjává válik. A pénztár a belépési nyilatkozat elfogadását továbbra sem tagadhatja meg, ha a biztosított a törvény, illetve az SzMSz elôírásai szerint megfelel a pénztártagságra meghatározott feltételeknek. Ha a belépési nyilatkozat kézhezvételét követô 15 napon belül a belépési nyilatkozat elfogadását nem utasítja el, azt elfogadottnak kell tekinteni. Ha a pénztár a belépési nyilatkozat elfogadását elutasította, ezt a tényt a biztosított az elutasítás kézhezvételét követô 3 napon belül köteles munkáltatójának bejelenteni. A pénztár a záradékolt belépési nyilatkozatot, a záradékolást követô 8 napon belül, a pénztártag, a tagsági jogviszony létrejöttét igazoló okiratot pedig 15 napon belül köteles a foglalkoztató(i) részére megküldeni, illetôleg bemutatni. A foglalkoztató ezen okiratok ismeretében, vagy birtokában tud felelôsséggel eleget tenni a tagdíjbevallási és befizetési kötelezettségének. A tagsági jogviszony, a biztosítottá válást követô 15 napon belül magánnyugdíjpénztárhoz csatlakozó pályakezdô esetében, a belépési nyilatkozat pénztár által történô elfogadásakor jön létre, a Tbj.-ben meghatározott biztosítási jogviszony keletkezésének napjára visszaható hatállyal. A tagdíjfizetési kötelezettség ez esetben, ugyancsak a biztosítás kezdetének napjától áll fenn. Abban az esetben, amennyiben a pályakezdô biztosítottá válásának idôpontjában nem létesített pénztártagságot, lehetôsége nyílik ezen idôpontot követô év december 31. napjáig egy alkalommal döntését megváltoztatni, és a pénztárba belépni. Ez esetben a tagsági jogviszony a belépési nyilatkozat pénztár által történô elfogadásakor, azaz a záradékolás napjával jön létre. A tagdíjfizetési kötelezettség kezdete ez esetben a záradékolást követô hónap elsô napja.6 2. Visszalépés a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe A módosított jogszabályok alapján, mindazok a pályakezdôk, akik június 30-át követôen és december 31. között létesített biztosítási jogviszonyuk alapján kötelezôen pénztártaggá váltak, december 31-ig pénztártagságukat megszüntetve visszaléphetnek (átléphetnek) a kizárólagos társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe. A visszalépésrôl a foglalkoztatójuk és a pénztár részére nyilatkozniuk kell, mely nyilatkozatban meg kell jelölni a visszalépés napját is. Ez nem lehet korábbi idôpont, mint a nyilatkozattétel napja. 3. A foglalkoztató adatszolgáltatási kötelezettsége a pénztártagság létesítésével kapcsolatban A foglalkoztató a biztosított által választott pénztár bejelentését követô 15 napon belül tájékoztatja a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletén (PSZÁF) mûködô Pénztárak Központi Nyilvántartását (PKN) a biztosított pénztárválasztásáról. A foglalkoztatók adatszolgáltatási kötelezettségének részletes szabályait a többször módosított 172/1997. (X. 6.) Korm. rendelet tartalmazza. A foglalkoztató e rendelet 2. számú melléklete szerinti foglalkoztatói adatszolgáltatás megküldésével tájékoztatja a Felügyeleten mûködô központi nyilvántartást, azaz a PKN-t a biztosított pénztárválasztásáról. E bejelentési kötelezettség egy alkalommal esedékes és az a foglalkoztató köteles teljesíteni, ahol a pályakezdô - akár a biztosítás kezdetét követô 15 napon belül, akár az azt követô év végéig - pénztártaggá válik. Ha ezután a biztosított munkahelyet változtat, az új foglalkoztatónak az adatszolgáltatást ismételten nem kell teljesítenie. Az adatszolgáltatásokat a foglalkoztatóknak a székhelyük szerint illetékes Központi Statisztikai Hivatal megyei vagy fôvárosi igazgatóságán keresztül kell teljesíteniük. PSZÁF tájékoztató Az adózó képviselete A képviseletnek anyagi jogi és eljárásjogi formái különböztethetôk meg. Anyagi jogi képviselet esetén a képviselô a képviselt helyett és nevében eljárva a jognyilatkozataival - pl. szerzôdéskötéssel, tartozás elismerésével - a képviselt számára szerez jogokat, illetve vállal kötelezettségeket. Az eljárási képviselet esetén viszont a képviselônek az a feladata, hogy az általa képviselt személy eljárási jogainak érvényesülését segítse elô. Az Áe án alapuló, államigazgatási ügyben történô képviselet kizárólag eljárási képviseletet jelent. Így a képviselô az eljárási cselekményeivel közvetlenül sem önmagának, sem az ügyfélnek anyagi jogot nem szerezhet, ilyen kötelezettséget nem vállalhat. A képviselô elvégezheti mindazokat a cselekményeket, amelyek az adózót megilletik vagy terhelik, kivéve azokat, amelyeknél az adózó személyes közremûködése szükséges (pl. az adózó idézése esetén, ha személyes meghallgatása válik szükségessé). Anyagi jogi képviselet Az adóztatás területén az anyagi jogi képviselet körébe az Art. 96. (2) bekezdése szerinti képviselet vonható, mely szerint az adózó bevallását a 76. (2) bekezdés szerinti képviselôje, meghatalmazottja is aláírhatja, s ezzel a képviselô az adózó számára közvetlenül teremt kötelezettséget, illetve jogot. Ez alapján magánszemély adózó esetében az adózó helyett törvényes képviselôje, közokiratban, valamint teljes bizonyító erejû magánokiratban foglalt meghatalmazás alapján más nagykorú személy, ügyvéd, ügyvédi iroda, adószakértô, adótanácsadó írhatja alá a nyomtatványt. Nem magánszemély adózó esetén a rá vonatkozó jog-szabály szerint képviseleti joggal rendelkezô személy, ügyvéd, ügyvédi iroda,adószakértô, adótanácsadó aláírása szerepelhet a nyomtatványon. A nyomtatványhoz - meghatalmazotti képviseletre- meghatalmazás csatolandó. Eljárási képviselet Az eljárási képviselet nem más, mint az adózó helyett vagy mellett eljárási cselekmények végzése abból a célból, hogy az adózó jogai maradéktalanul érvényesüljenek. A képviselô megteheti mindazt az eljárási cselekményt, ami az ügyfelet megilleti vagy terheli (pl. kérelmet nyújthat be,7 bizonyítékot vagy jogorvoslati kérelmet terjeszthet elô). Részt vehet továbbá azokon az eljárási cselekményeken, melyeken az ügyfél jogosult, vagy köteles megjelenni. A képviselet - eredete alapján - háromféle lehet: a) törvényes - amikor a képviseleti jog közvetlenül jogszabály rendelkezésére, jogszabályon alapuló hatósági rendelkezésre vagy jogszabály felhatalmazása alapján hozott szervezeti szabályzatra vezethetô vissza. b) meghatalmazáson alapuló - ami abból ered, hogy az adózó akarata szerint él azzal a - jogszabály által biztosított - jogával, hogy más személy útján vegyen részt a közigazgatási eljárásban. c) kirendelésen alapuló - ez a kirendelt ügygondnok. A meghatalmazás követelményei A közigazgatási eljárásban általában elegendô az ügyfél által aláírt meghatalmazás becsatolása. Adóigazgatási eljárás esetére (is) szóló meghatalmazásnál a meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejû magánokiratba kell foglalni. Közokiratnak a Pp (1) bekezdése alapján a bíróság, közjegyzô, vagy más hatóság ügykörén belül az arra megszabott alakban kiállított okirat minôsül. A Pp (1) bekezdése alapján teljes bizonyító erejû magánokirat az okirat, ha: - az adózó az okiratot saját kezûleg írta és aláírta, vagy - a nem saját kezûleg írt okiraton két tanú aláírásával igazolja, hogy az adózó az okiratot elôttük írta alá, vagy aláírását elôttük sajátkezû aláírásának ismerte el (ez esetben az okiraton a tanúk lakóhelyét (címét) is fel kell tüntetni), vagy - az adózó aláírását vagy kézjegyét az okiraton bíróilag vagy közjegyzôileg hitelesítették, vagy - a gazdálkodó szervezet által üzleti körében kiállított okiratot szabályszerûen aláírták, vagy - ügyvéd (jogtanácsos) az általa készített okirat szabályszerû ellenjegyzésével bizonyítja, hogy az adózó a nem általa írt okiratot elôtte írta alá, vagy aláírását elôtte sajátkezû aláírásának ismerte el. Tartalmi követelmények A meghatalmazás a következôket kell tartalmazza: Nem magánszemély meghatalmazó esetén a meghatalmazó nevét, székhelyét, adószámát, a meghatalmazást kiállító képviseletre jogosult nevét, lakcímét, adószámát, illetve ha ilyennel nem rendelkezik, adóazonosító jelét, adóazonosító jellel nem rendelkezô belföldi magánszemély esetén születési helyét, idejét, anyja nevét, adóazonosító jellel nem rendelkezô külföldi állampolgár esetén útlevélszámát. Magánszemély meghatalmazott esetén a meghatalmazott nevét, lakcímét, adószámát, illetve ha ilyennel nem rendelkezik, adóazonosító jelét, adóazonosító jellel nem rendelkezô belföldi magánszemély esetén születési helyét, idejét, anyja nevét, adóazonosító jellel nem rendelkezô külföldi állampolgár esetén útlevélszámát. Nem magánszemély meghatalmazott esetén a meghatalmazott nevét, székhelyét, adószámát, továbbá a ténylegesen eljáró magánszemély(ek) nevét, lakcímét, adószámát, illetve ha ilyennel nem rendelkezik, adóazonosító jelét, adóazonosító jellel nem rendelkezô belföldi magánszemély esetén születési helyét, idejét, anyja nevét, adóazonosító jellel nem rendelkezô külföldi állampolgár esetén útlevélszámát. A fentieken túlmenôen a meghatalmazáson szükséges feltüntetni a kiállításának idôpontját is, illetve azt, hogy a meghatalmazás az adózási folyamat mely szakaszára, milyen eljárási cselekmények elvégzésére jogosít fel. A meghatalmazott személyes eljárása esetén szükséges a meghatalmazott személyének azonosítása megfelelô igazolvány alapján. Ilyen: a személyi igazolvány, az új típusú vezetôi engedély, illetve az útlevél. Forrás: 7007/2001. sz. APEH irányelv8 Jogi személyek büntethetôsége A évi CIV. törvény uniós csatlakozásunkkal egyidejûleg bevezeti a jogi személyek büntethetôségét. Jogi személyek mindazok az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek - sôt maga az állam is -, amelyek a saját nevükben önállón szerezhetnek jogosultságokat és kötelezettségeket, valamint saját vagyonnal rendelkeznek, s nevükben képviselôjük jár el. A magyar polgári jog jogi személynek minôsíti többek között az állami vállalatot, a trösztöt, a leányvállalatot, a költségvetési szerveket, a szövetkezetet, a közös vállalatot, a kft-t és az rt-t, továbbá a közhasznú társaságot, az egyesületet és a köztestületet, az alapítványt is. Jogalanyai: A magyar Büntetô Törvénykönyv (1978. évi IV. tv.) az egyéni, személyhez kötôdô büntetôjogi felelôsségen alapul, ezért a jogi személyek továbbra sem válnak önálló büntetôjogi jogalanyokká, azaz elkövetôkké. A jogi személyek ellen csak akkor lehet majd büntetôjogi szankciókat alkalmazni, ha van olyan természetes személy, akivel szemben büntetôeljárást lehet folytatni, és az elkövetô büntetôjogi felelôsségéhez kapcsolható a jogi személy felelôsségre vonása. A jogi személyek elleni büntetôeljárás szabályait is ugyanez a törvény szabályozza. A törvény szerint nem minden jogi személlyel szemben lennének alkalmazhatók büntetôjogi szankciók, ugyanis a közhatalmi, államigazgatási és önkormányzati igazgatási feladatot ellátó szervek, valamint a nemzetközi szervezetek nem tartoznak a törvény hatálya alá. A jogszabály szerint származékos a jogi személy felelôssége, ezért csak akkor alkalmazhatók vele szemben büntetôjogi intézkedések, ha a Btk. szerinti szándékos bûncselekményt a jogi személy tevékenységi körében követték el, mégpedig az ügyvezetésre vagy képviseletre feljogosított tagja vagy tisztségviselôje, felügyelô bizottságának tagja, vagy ezek megbízottja, illetve valamely tagja vagy alkalmazottja, és a bûncselekményt a vezetô tisztségviselô felügyeleti vagy ellenôrzési kötelezettségének teljesítése megakadályozhatta volna. A felelôsségrevonás további feltétele, hogy a bûncselekmény a jogi személy javára vagyoni elôny szerzését célozza vagy eredményezze. A származékos jellegbôl adódóan a törvény szerint a bíróság csak akkor alkalmazhat szankciót a jogi személlyel szemben, ha a bûncselekmény elkövetôjét megbünteti. Amennyiben az elkövetô azért nem büntethetô, mert idôközben meghalt, vagy kóros elmeállapotú, de a bûncselekmény a jogi személyt vagyoni elônyhöz juttatta, nincs akadálya a büntetôjogi intézkedéseknek. A törvény három szankciót helyez kilátásba: a bíróság megszünteti a jogi személyt, ha azt bûncselekmény elkövetésének leplezésére hozták létre, vagy a tényleges tevékenység bûncselekmény elkövetésének leplezését szolgálja. A jogszabály alapján a bíróság 1-3 évre korlátozhatja a jogi személy tevékenységét. A korlátozás ideje alatt a vállalkozás vagy szervezet nem végezhet nyilvános felhívás alapján betétgyûjtést, nem vehet részt közbeszerzési eljárásban, nem köthetô vele koncessziós szerzôdés, nem minôsíthetô közhasznú szervezetté, nem részesülhet központi vagy helyi önkormányzati költségvetésbôl, elkülönített állami pénzalapokból, külföldi államtól, az Európai Uniótól vagy más nemzetközi szervezettôl céljellegû támogatásban, nem folytathat egyéb olyan tevékenységet, amelynek gyakorlásától a bíróság eltiltja. A bíróság csak egyes tevékenységektôl is eltilthatja a jogi személyt. A jogi személlyel szemben kiszabható pénzbírság legalacsonyabb összege forint, maximálisan pedig a bûncselekménnyel elért vagy elérni kívánt vagyoni elôny értékének háromszorosa szabható ki. Amennyiben a kiszabott bírságot nem fizetik meg, végrehajtási eljárás indítható a jogi személy ellen. A bíróság a tevékenység korlátozását és a pénzbírság kiszabását együttesen alkalmazhatja. Magyar Közlöny 2001.évi 153. szám (12.24.) Hasonló dokumentumok
ÖNELLENŐRZÉSI LAP a 2013. év havi Beszedett Idegenforgalmi Adó helyesbítéséhez Adózó neve: Székhelye: Telephelye: Levelezési címe: Adószám: Adóazonosító jel: Statisztikai számjel: Nyilvántartási száma: Részletesebben ÖNELLENŐRZÉSI LAP ÖNELLENŐRZÉSI PÓTLÉKSZÁMÍTÁS
ÖNELLENŐRZÉSI LAP a/az évi helyi iparűzési adó helyesbítéséhez Adózó neve: Székhelye: Telephelye: Levelezési címe: Adószám: -_- Adóazonosító jel: Statisztikai számjel: - - _- ÖNELLENŐRZÉSI PÓTLÉKSZÁMÍTÁS Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata. Képviselő-testülete. 26/2007.(XI. 29.) Ökt. rendelete AZ IPARŰZÉSI ADÓRÓL
Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben) Vaszar Község Önkormányzat képviselőtestülete (továbbiakban: Részletesebben Esztergályhorváti Községi Önkormányzat Képviselőtestületének. - módosított, egységes szerkezetbe foglalt -
Esztergályhorváti Községi Önkormányzat Képviselőtestületének - módosított, egységes szerkezetbe foglalt - 12/2004./XII. 18./ önkormányzati r e n d e l e t e A HELYI ADÓK BEVEZETÉSÉRŐL HATÁLYOS: 2005. JANUÁR Részletesebben Zalacsány község Önkormányzata 7/1999. (VI. 29.) számú rendelete. A helyi iparűzési adóról.
Zalacsány község Önkormányzata 7/1999. (VI. 29.) számú rendelete A helyi iparűzési adóról. Zalacsány község Önkormányzati képviselőtestülete a helyi adókról szóló módosított 1990. évi C. törvény 1.. (1) Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének a helyi iparűzési adóról szóló 7/2002.(IX.02.) 12/2003.(X.06.) 11/2005.(X.24.) 15/2006.(XII.15.) rendeletekkel módosított 11/1999.XII.01.) rendelete Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C.
Derecskei Polgármesteri Hivatal 4130 Derecske, Köztársaság út 87. Tel.: (54) 410-078, (54) 548-086 Fax: (54) 410-002 E-mail: derecskephti@t-online.hu Pénzügyi és Adóügyi Osztály "A" épület/ 9. sz. irodahelyiség Részletesebben Magyarkeszi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/1999./XII.14./ sz. rendelete a helyi iparűzési adóról. A rendelet hatálya.
Magyarszerdahely község Önkormányzata Képviselő-testülete 8/1995. (XII.22.) önkormányzati rendelete A 14/2012.( XI. 29.)önkormányzati rendelettel módosított A helyi iparűzési adóról Az Országgyűlés az Részletesebben ÖNELLENŐRZÉSI LAP a/az évi helyi iparűzési adó helyesbítéséhez
SÉNYŐ KÖZSÉG KÉPVISELŐTESTÜLETE 4533. Sényő, Kossuth u.69. 1308-6/2003. K I V O N A T Készült: Sényő Község Képviselőtestületének 2003. november 28-án tartott ülésének jegyzőkönyvéből. Tárgy: Iparűzési Részletesebben 2.1. I. előlegrészlet esedékessége: év hó nap, összege: Ft
Biharkeresztesi Közös Önkormányzati Hivatal 4110 Biharkeresztes, Széchenyi u.57. Telefon: 54/430-001/118 Fax: 54/541-052 www.biharkeresztes.hu Ügyintéző: Adócsoport BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az Részletesebben 1.. 2.. Adókötelezettség, az adó alanya:
19/1991. (XI. 14.) Szentgotthárd Város Önkormányzata Képviselőtestületének rendelete a kommunális adóról Mód: 22/1992.(XII.23), 21/1993. (XI. 25.), 32/1995.(XII.28.),24/1999.(XII.16.), 41/2002.(XII.12.) Részletesebben Gétye Községi Önkormányzat Képviselőtestületének. - módosított, egységes szerkezetbe foglalt - 13/2004./XII. 18./ számú.
Zalaapáti Községi Önkormányzat Képviselőtestületének - módosított, egységes szerkezetbe foglalt - 17/2003./XII. 22./ számú r e n d e l e t e A HELYI ADÓK BEVEZETÉSÉRŐL HATÁLYOS: 2004. JANUÁR 1-ÉTŐL. 2 Részletesebben Kitöltési útmutató a 09VAMO Állandó meghatalmazás bejelentésére szolgáló nyomtatványhoz
Kitöltési útmutató a 09VAMO Állandó meghatalmazás bejelentésére szolgáló nyomtatványhoz Az állami adóhatóság előtti eljárásban az adózónak lehetősége van arra, hogy ügyében helyette képviselője, meghatalmazottja Részletesebben II. HELYI IPARŰZÉSI ADÓELŐLEG BEJELENTÉSE (ÁLLANDÓ JELLEGŰ IPARŰZÉSI TEVÉKENYSÉG ESETÉN) (lásd segédlet) Ft Ft Ft. aránya: aránya: aránya:
DERECSKEI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI HIVATAL 4130 Derecske, Köztársaság út 87. Pénzügyi és Adóügyi Osztály "A" épület 9. sz. irodahelyiség Tel.: (54) 410-078, (54) 548-086 Fax: (54) 410-002 E-mail: derecskephti@t-online.hu Részletesebben II. Helyi iparűzési adóelőleg bejelentése (állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén) 1. Előlegfizetési időszak: év hó naptól év hó napig
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a Zalaegerszeg önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től - A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök Részletesebben Balatongyörök Község Önkormányzata Képvisekő-testületének 11/2011. (XII. 19.) önkormányzati rendelete a helyi adókról
Balatongyörök Község Önkormányzata Képvisekő-testületének 11/2011. (XII. 19.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Balatongyörök Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az önkormányzat önálló gazdálkodásának Részletesebben Csanytelek Község Önkormányzata. Képviselő-testülete. 29/2007.(XI. 29.) Ökt. rendelete AZ ÉPÍTMÉNYADÓRÓL
Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 29/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete AZ ÉPÍTMÉNYADÓRÓL Csanytelek Község Önkormányzata Képviselő-testülete 29/2007.(XI. 29.) Ökt rendelete az építményadóról Részletesebben PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR PÉNZÜGYI INTÉZETI TANSZÉK TANSZÉKVEZETŐ: DR FARKAS SZLVESZTER. Tantárgyi útmutató. Adóigazgatás, adóellenőrzés
PÉNZÜGYI ÉS SZÁMVITELI FŐISKOLAI KAR PÉNZÜGYI INTÉZETI TANSZÉK TANSZÉKVEZETŐ: DR FARKAS SZLVESZTER Tantárgyi útmutató Tantárgy megnevezése Tantárgy kódja: Tantárgy jellege/típusa: Kontaktórák száma: Adóigazgatás, Részletesebben Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének. 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete. az iparűzési adóról
Álmosd Község Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2007. (XI. 30.) számú rendelete az iparűzési adóról A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) bekezdésében Részletesebben BEJELENTKEZÉS / ADATMÓDOSÍTÁS
Szatymaz Községi Önkormányzat 6763 Szatymaz, Kossuth u. 30. Tel.: 62/583560, Fax: 62/283311 BEJELENTKEZÉS / ADATMÓDOSÍTÁS (állandó, ideiglenes jellegű helyi iparűzési adó, idegenforgalmi adó) I. A vállalkozás Részletesebben KISÚJSZÁLLÁS VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 18/1997.(XII.10.) önkormányzati rendelete. a helyi iparűzési adóról. Az adó alanya, adókötelezettség
Nagykereki Község Önkormányzat Képviselő-testületének 6/2003. (VIII. 28.) rendelete A helyi iparűzési adóról A Képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16.. (1). bekezdésében Részletesebben Kehidakustány Közös Önkormányzati Hivatal
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS iparűzési adó hatálya alá (KATA bejelentés V. ) I. Bejelentkezés jellege Adóköteles tev. megszűnése Helyi iparűzési adó - állandó jellegű tevékenység - ideiglenes jellegű Részletesebben MÁGOCS NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. 15/2002. (XII. 31.), 16/2007. (XII. 22.) és 14/2008. (XII. 01.) rendeleteivel módosított
1 Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testületének 14/2013. (XII.02.) Kt. számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Szápár Község Önkormányzat Képviselő-testülete a a Magyarország helyi önkormányzatairól Részletesebben Jánoshalma Város Önkormányzat 3/2000/III.10/Ör.sz. rendelete. a helyi iparűzési adóról
Jánoshalma Város Önkormányzat 3/2000/III.10/Ör.sz. rendelete (egységes szerkezetben) a helyi iparűzési adóról A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1. /1/ bekezdésében biztosított felhatalmazás alapján Részletesebben I. Általános szabályok
Pusztaszabolcs Nagyközségi Önkormányzat 19/1995.(XII. 28.) Kt. számú rendelete A helyi adókról Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg A szöveg hatályos: 2004. január 1-től (Módosították: 12/1997.(VI. Részletesebben ÖNELLENŐRZÉSI LAP. Adózó neve: Székhelye: Telephelye: Levelezési címe: Adószám: -_- Adóazonosító jel: Statisztikai számjel: - - _-
BERHIDA Város Jegyzője 8181 Berhida, Veszprémi u. 1-3. Tel: 88/596-580, - 584. Fax: 88/585-620. AZ ADÓHATÓSÁG TÖLTI KI! Benyújtás, postára adás napja:.... Az adóhatóság megnevezése: Berhida Város Jegyzője. Részletesebben I. Bejelentés jellege Adóköteles tevékenység megkezdése változás bejelentés megszűnése 1. Helyi iparűzési adó állandó jellegű iparűzési tevékenység
Az adóhatóság tölti ki! Az adóhatóság megnevezése:... Adózó azonosító száma:... Benyújtás napja:... IPARŰZÉSI ADÓRA BEJELENTÉS (BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS, MEGSZŰNÉS) az adózás rendjéről szóló Részletesebben Önellenőrzés. Az önellenőrzés
Önellenőrzés Az önellenőrzés adózói jog, sajátos lehetőség, amelyre az adózó önadózás esetén jogosult. Az önellenőrzés joga az önadózásból következik, ha ugyanis az adózónak saját magának kell megállapítania Részletesebben Adózási alapismeretek 2. konzultáció. Adózási alapfogalmak Adóhatóságok Ellenőrzés Jogkövetkezmények
Adózási alapismeretek 2. konzultáció Adózási alapfogalmak Adóhatóságok Ellenőrzés Jogkövetkezmények Adózási alapfogalmak Adóalany: az adó fizetésére kötelezett természetes vagy jogi személy, jogi személyiség Részletesebben ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt.
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt. Ügyfélfogadás rendje és panaszkezelésre vonatkozó szabályzat Verzió Hatályos Döntés száma 1. 2012. április 26. 7/2012.(04.26) vezérigazgatói határozat 2. 2014. július Részletesebben Az adóhatósághoz történő bejelentkezés alapvető szabályai
Az adóhatósághoz történő bejelentkezés alapvető szabályai Kinek kell bejelentkezni az adóhatósághoz? Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény alapján adóköteles tevékenységet csak adószámmal rendelkező Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján NYÍRMIHÁLYDI KÖZSÉG önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben Tagviszony-módosító nyilatkozat
Tagviszony-módosító nyilatkozat A pénztártag azonosító adatai: (Az adatok kitöltése kötelező!) Név: Az alábbiak közül a megfelelő részt kérjük bejelölni. Tagviszony-módosítás Egyéni taggá válás Az általam Részletesebben Bejelentkezés, Változás-bejelentés
Bejelentkezés, Változás-bejelentés az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Bakonybánk önkormányzat adóhatóságához Az adóhatóság tölti ki! Részletesebben ADÓHATÓSÁGOK. NAV-hoz tartozó adók (ah) NAV (vámhatóság) hatáskörébe tartozik Art.79. (1) Önkormányzati adóhatóság adói
VÁLLALKOZÁSOK ÉS AZ ADÓHATÓSÁGOK KAPCSOLATA ADÓHATÓSÁGOK Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) adóztatási szerve, mint állami adóhatóság, NAV vámszerve, mint vámhatóság önkormányzat jegyzője Részletesebben BEJELENTKEZÉS VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. tv. és a helyi adókról szóló 1990. évi C. tv. alapján a Marcali Városi Önkormányzat adóhatóságához I. Adónem: 1. Idegenforgalmi Részletesebben ADÓCSOPORT 4800 VÁSÁROSNAMÉNY, TAMÁSI Á. U.1.
VÁSÁROSNAMÉNYI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI H I V A T A L ADÓCSOPORT 4800 VÁSÁROSNAMÉNY, TAMÁSI Á. U.1. TELEFON: (45) 470-022/121-122 mellék. Honlap : www.vasarosnameny.hu Sz.l.: 11744065-15403399-03540000 35/2008.(XII.31.) Részletesebben I. Adókötelezettség 1..
Cserkeszőlő Községi Önkormányzat Képviselőtestülete 33/2007/XII.28./., 23/2002/VIII.14./sz., 17/2002/VI.14./ sz., a 25/2001/XII.12./, a 29/2000/XII.21./sz., a 21/1999./VI.9./sz. és a 35/2011.(XII.20.)számú Részletesebben Tájékoztatás a helyi iparűzési adóbevallásokról 2010.01.15. 2010. január 1-jétől a helyi iparűzési adóval összefüggő hatásköröket a 2010.
Tbj. és végrehajtási rendeletének változásai magánnyugdíjat érintő kérdésekben 2004 Szakmai konzultáció 2004. február 25. Varga Éva 2004. 02. 25. 1 1. Jogszabályok A társadalombiztosítás ellátásaira és Részletesebben Baks Község Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2010.(XI. 15.) Ör. rendelete az iparűzési adóról /egységes szerkezetben/
Baks Község Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2010.(XI. 15.) Ör. rendelete az iparűzési adóról /egységes szerkezetben/ Baks Község Önkormányzata a helyi adókról szóló többször módosított 1990. évi Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS iparűzési adó hatálya alá
Az adóhatóság tölti ki! Iktatószám:. Adóhatóság: Nyírmihálydi Község Jegyzője Átvétel dátuma:... Átvevő:...Adózó mutatója:... BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS iparűzési adó hatálya alá I. Bejelentkezés Részletesebben VAJTA KŐZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK
VAJTA KŐZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 6/2005.(IV. 6.) Ktr., 18/2005.(XII.01.)Ktr., valamint a 16/2009.(XII.15.)Ktr. rendeletekkel módosított egységes szerkezetbe foglalt 19/2004. (XII. 22.) Részletesebben I. Bejelentés jellege (iparűzési adó évközi bevezetése: 2013.07.01-től) Adóköteles tevékenység Változás-bejelentés Adóköteles tevékenység megszűnése,
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény, valamint az Osli Község Önkormányzat 5/2013.(05.22) rendelete alapján Részletesebben Som Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2011. (II.9.) számú önkormányzati rendelete A HELYI ADÓKRÓL. I. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Som Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2011. (II.9.) számú önkormányzati rendelete A HELYI ADÓKRÓL Som Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gazdálkodás biztonsága, az illetékességi Részletesebben 10. Pénzintézeti számlaszáma (külföldi esetén az első négy IBAN karakter ) - -
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Hort község önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 2015. évi változásai. dr. Horváth Gábor 2015. január
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 2015. évi változásai dr. Horváth Gábor 2015. január 2015. évi Art. módosítások I. A módosításokat a 2014. évi LXXIV. törvény tartalmazza! Alapelvek Az Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk. Rendelet tárgykódja:
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 16/2008.(XII.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A helyi iparűzési adóról Módosított rendelet azonosítója: Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Idegenforgalmi Részletesebben önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés
Fülöpszállás Község Képviselő-testületének 21/2004. (X.28. )számú önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés A helyi adóról szóló 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.) l.. Részletesebben I. Bejelentés jellege Adóköteles tevékenység Változás-bejelentés
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege 1. Idegenforgalmi Részletesebben Be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatásának jogkövetkezményei
Be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatásának jogkövetkezményei Készítette: Nagy László főosztályvezető NAV Észak-Budapesti Adóigazgatósága A társadalombiztosítási (biztosított) bejelentési kötelezettséget Részletesebben TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK. 12/2004. (V.26.) számú. rendelete. az iparűzési adóról
TOKAJ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 12/2004. (V.26.) számú rendelete az iparűzési adóról Tokaj Város Önkormányzat a helyi adókról szóló 1990.évi C. törvény (továbbiakban: Ht.) 1. (1) bekezdésében és 6. -ában Részletesebben Decs Nagyközség Önkormányzat 7144. Decs, Fő u. 23.
I. Bejelentés jellege Decs Nagyközség Önkormányzat 7144. Decs, Fő u. 23. BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben Som Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2012 (XI.21.) önkormányzati rendelete A HELYI ADÓKRÓL (a módosításokkal egységes szerkezetben)
Som Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2012 (XI.21.) önkormányzati rendelete A HELYI ADÓKRÓL (a módosításokkal egységes szerkezetben) Som Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben a helyi iparűzési adóról
2014.01.01-től BERKESDI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 12/2000. (XII.01.) sz. rendelete a helyi iparűzési adóról A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1) Részletesebben Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról
1 Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestületének 10./2002. /XII.12./ Ök. sz. Rendelete a helyi adókról Mezőfalva Nagyközség Önkormányzata Képviselőtestülete a helyi adókról szóló többször módosított Részletesebben Adóköteles tevékenység megkezdése. 1. Adóalany neve (cégneve): 2. Születési helye: város/község,
1 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a Fertőd Város Önkormányzatának adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben ADÓCSOPORT 4800 VÁSÁROSNAMÉNY, TAMÁSI Á. U.1.
VÁSÁROSNAMÉNYI KÖZÖS ÖNKORMÁNYZATI H I V A T A L ADÓCSOPORT 4800 VÁSÁROSNAMÉNY, TAMÁSI Á. U.1. TELEFON: (45) 470-022/121-122 mellék. Honlap : www.vasarosnameny.hu Sz.l.: 11744065-15403399-03540000 35/2008.(XII.31.) Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Kunhegyes Város Önkormányzat adóhatóságához Kunhegyes Város Polgármesteri Részletesebben az Ózd Város Önkormányzat adóhatóságához
Ózd Város Jegyzőjétől 3600 Ózd, Városház tér 1. TEL: 48/574125 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁSBEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Részletesebben Adóköteles tevékenység megkezdése. év hó nap, összege:
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege 1. Idegenforgalmi Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben I. Bejelentés jellege Adóköteles tevékenység megkezdése
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁSBEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. i XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. i C. törvény alapján a Söréd Község Önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Adóköteles Részletesebben BBelváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat PPolgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport. Budapest, V., Erzsébet tér 4.
BBelváros-Lipótváros Budapest Főváros V. Kerületi Önkormányzat PPolgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport Budapest, V., Erzsébet tér 4. ADATLAP gazdasági társaságok, a Ptk., vagy egyéb jogszabály Részletesebben II. Helyi iparűzési adóelőleg bejelentése (állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén) 1. Előlegfizetési időszak: év hó naptól év hó napig
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Gyermely Község Önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben - - - - - - - - - - - - - - -
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS Zalacsány az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Zalacsány Önkormányzat adóhatóságához I. Helyi iparűzési Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C.
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az dunaföldvári önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben Szabályzat a Pénzmosás Megelőzéséről és Megakadályozásáról
... (társaság neve)... (adószám) Szabályzat a Pénzmosás Megelőzéséről és Megakadályozásáról Érvényes:... -tól Érvénybe helyezte:... Tartalomjegyzék 1. A pénzmosás megelőzéséről és megakadályozásáról szóló Részletesebben Adóköteles tevékenység megkezdése. II. Helyi iparűzési adóelőleg bejelentése (állandó jellegű iparűzési tevékenység esetén) 1. Előlegfizetési időszak:
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁSBEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a Kerepes Nagyközség Önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben Az adókötelezettség tárgyi és területi hatálya, az adó alanya 1..
EGYEK NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ- TESTÜLETÉNEK 12/2007. (III.29.) számú R E N D E L E T E A helyi iparűzési adóról Egyek Nagyközség Önkormányzata Képviselő-Testülete a helyi önkormányzatokról szóló Részletesebben Az adó célja Az adóbevezetésének célja a költségvetés pénzeszközeinek a kiegészítése, működési feladatokhoz szükséges pénzügyi fedezet biztosítása.
TOKORCS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVSELŐ-TESTÜLETÉNEK 13/2004. (Xll.1.) RENDELETE az iparűzési adóról (egységes szerkezetben a 25/2009.(XII.22.), 1/2011.(II.03.) rendelettel) Tokorcs Község Önkormányzat Képviselő-testülete/ Részletesebben Ágfalva Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2012. (VI.29.) rendelete az idegenforgalmi adóról
Ágfalva Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2012. (VI.29.) rendelete az idegenforgalmi adóról Ágfalva Község Önkormányzat Képviselő-testülete a Helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Részletesebben Martfű Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 5435 Martfű, Szent István tér 1. BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS BEJELENTÉS
Martfű Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 5435 Martfű, Szent István tér 1. BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS BEJELENTÉS Érvényes 2015.01.01-től A hivatal tölti ki Martfű, év hó nap A kérelmet átvettem (aláírás: Részletesebben adóazonosító számát. Az Art. 31. (2) bekezdésében meghatározott bevallás teljesítésére irányuló választás nem vonható vissza.
2005. évi CLXIII. törvény az adózás rendjéről szóló törvény egyes rendelkezéseinek alkalmazásáról és módosításáról, valamint egyes adótörvények módosításáról Az adózás rendjéről szóló törvény egyes rendelkezéseinek Részletesebben Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 30.) rendelete. a helyi iparűzési adóról
Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 30.) rendelete a helyi iparűzési adóról Biharnagybajom Község Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 30.) rendelete a Részletesebben I. Bejelentés jellege. megszűnése, megszűntetése. megkezdése
BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a Nagybaracska Község Önkormányzata adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
Csárdaszállás Község Önkormányzata Gyomaendrődi Közös Önkormányzati Hivatal Csárdaszállási Kirendeltsége 5621 Csárdaszállás, Petőfi u. 17. Tel: 66/426-066, Fax: 66/426-176 E-mail: csardaszallas@csardaszallas.hu Részletesebben Pálosvörösmart Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2006. (XII. 15.) önkormányzati rendelete
Pálosvörösmart Község Önkormányzata Képviselő-testületének 14/2006. (XII. 15.) önkormányzati rendelete Az idegenforgalmi adóról Egységes szerkezetben* Pálosvörösmart Önkormányzat Képviselő-testülete a Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról.
Körösladány Város Önkormányzatának Képviselő-testülete /2014.(XII.3.) sz. rendelete a az iparűzési adóról. Körösladány Város Önkormányzat Képviselő-testülete (a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bankhitel Blog: 2012. március
Bankhitellel élők hírei - 2012. március
Elfogatóparancs kiadását kérik a devizahiteleseket károsítók ellen
A Fővárosi Ügyészség előtt van már az a feljelentés, amely a devizahitelezés során a bankok és képviselőik által elkövetett adócsalás alapos gyanúját ismerteti. A feljelentő azt is szeretné, ha elfogatóparancsot adnának ki a felelősök ellen.
Íme a feljelentés és az érvek felsorakoztatása:
Alulírott Kásler Árpád, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének
(BAÉSZ, 5711.Gyula,Fehér-Körös utca 69.) elnöke, közvádas
ismeretlen tettes ellen elsősorban a Büntető Törvénykönyv 310.
1042 Kemény Gusztáv u.
Bírósági végrehajtók 2
HEVES Megyei Bíróság EGER
Egri Városi Bíróság
3300 Telekessy u. 12. fszt 7.
3301 Eger Pf.: 466
T.: (36) 516-465, (36) 516-465
Sumi Csaba
Eger, Érsek u. 14. I / 2.
3301 Pf.: 467.
T.: (36) 411-845
Jászberényi Csaba
3300 Deák Ferenc u. 6. fsz.1..
T.: (36) 412-814
Füzesabonyi Városi Bíróság
Füzesabony: Szász László
3390 Egyetértés út 1 / a.
3390 Füzesabony Pf..: 25
T.: (36) 343-422
3201 Gyöngyös 1.
sari jozsef üzente 4 éve
ezt mindet a FIDESZNEK lehet köszönni és személyesen Orbán Viktornak
Bírósági végrehajtók 3
Fehérgyarmati Városi Bíróság
Jászkai Jusztin
4800 Vásárosnamény, Rákóczi u. 42.
4801 Pf.: 60.
T.: (45) 470-139, 0620-520-7646
Kisvárdai Városi Bíróság
Terjék Gyula
4600 Szent László u. 22. I / 1.
T.: (45) 402-122, 30-9537-580
4600 Rákóczi u. 6.
4601 Pf.: 11.
T.: 45-416-237, 06-30-206-0439
Mátészalkai Városi Bíróság
Tarcsa László
4700 Szalkai I.
A pénzintézetek összesen 5050, hitelfedezetként szolgáló lakóingatlant jelöltek ki kényszerértékesítésre
A több mint 90 napos fizetési késedelemmel érintett, jelzáloggal terhelt lakóingatlanok száma országosan meghaladta a 100 ezret.
2011. október-decemberben ezen ingatlanok PSZÁF által jóváhagyott időarányosrészének (kvóta) 78,4 százalékát, 2012. január-márciusban a 82,5 százalékát használták ki eddig a bankok.
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (PSZÁF) adatai szerint tavaly október végén 144 382 lakossági jelzáloghitelesnek volt 90 napon túl késedelmes hiteltartozása, az 1 246 828 jelzáloghiteles 11,58 százalékának.
Beszámoló bírósági tárgyalásról 2012.03.01. 8:30 PKKB - devizahitel, semmisség - összefoglaló
2012. március 1-én ismét devizahiteles tárgyalás volt a Pesti Központi Kerületi Bíróságon. A tárgyaláson - bár érdemi eredmény nem született - a felperes ügyvédjének taktikus hozzáállása mégis a kívánatos útra terelte az ügyet....
A tárgyalás érdemi részében a felperes előadta, hogy fenntartja a legutoljára beadott keresetmódosítását. Ennek megfelelően kéri a Bíróságot, hogy nyilvánítsa semmissé a felperes és a bank között kötött jelzálogszerződést, a hitelhez kötődő közjegyzői okiratot, illetve az ezt alátámasztó kölcsönszerződésnek azt a pontját, melyben a deviza alapú elszámolásról van szó.
Andor Edit üzente 6 éve
Nem lehetne ezeket az ügyeket együtt tárgyalni? Esélyünk se volt forint hitelt felvenni, mert azt a bank akkoriban nem ajánlott fel. A közjegyző olyan gyorsan mondta el a szöveget, hogy egy szót se értettünk belőle. A bankban azt mondták a lányomnak, nem baj ha egy hónap múlva nem lesz munkája - én is ott voltam, én voltam a munkaadőja, és elmondtam, hogy éppen felmondok neki, munkanélküli lesz, mentálhigiésen sérült, nem fog dolgozni, nem lesz miből fizetnie a két gyerek mellett munka nélkül. Én adtam neki a lakást, hogy legyen hol laknia, és most mint haszonélvező én felelek mindenért, én lettem helyette az adós. Kb 5 millió ft az ami a lakás eladása után még mint hitel fennmarad Azt mondták akkor, hogy ha túllépi a lakás értékét a külföldi pénz emelkedése miatt a törlesztendő összeg, akkor ez a bank vesztesége, a lányom csak addig az értékig felel az adósságért, amennyire a bank értékelte a lakást, illetve a annak a 70 %-ért , mert arra adták a hitelt (mintha egy értéket tennék zálogba, csaj azt veszíthetem) még megnyugtattak, hogy a fennmaradó 30 %-ot is biztosan meg fogja kapni ha nem tud törleszteni, és abból még kezdhet valamit. Erre a banki kijelentésre tanúink vannak. Ez nyugtatott meg annyira, hogy fel merte venni a hitelt, én pedig mint haszonélvező aláírtam, hogy hozzájárulok. Amikor szemüveggel megláttam hogy az elém tett papíron "adós" szerepel vissza akartam venni, de nem adták oda, eltették egy fiókba. Végül a biztonsági őr vezetett ki, mert őrjöngtem, hogy átvertek. Azt mondták, ez a szerződés már érvényes, nem lehet 5 perc múlva visszavonni. Ezután mentünk a közjegyzőhöz, aki szintén megnyugtatott, hogy nekem aztán semmi bajom nem lehet belőle. Most pedig végünk van - az én házamnak is, mert ráterhelik a fennmaradó összeget, és én is hitelt törlesztek, az én bankom azonnal felmondja a szerződést, ha a széljegyzet rákerül az én házam tulajdoni lapjára. Nem lehet ezeket a bankok elleni pereket összevonni? Talán nagyobb esélyünk lenne mint egyenként. Nem?
Kásler Árpád, a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezetének (BAÉSZ) levele közösségünknek - tájékozódj innen naponta: kaslerarpad.hu
Kedves Klára, köszönöm megtisztelő leveled és köszönök minden jó szót a kedves közösségetektől. Ami a csatlakozást illeti, én úgy érzem, hogy tagja vagyok minden tisztességes szándékú csoportosulásnak anélkül, hogy fizikailag, aktívan regisztrálva lennék köztük, ugyanis nagyon ritkán tudok ilyen közösségi oldalakra belépni, időhiány miatt.
Csak 2012-ben közel öt ezer emailt kaptam banki adósoktól, ezek feldolgozása, a kis honlapom tartalommal való feltöltése, a BAÉSZ célkitűzéseinek megvalósítása valamint az RVMP életre keltése, komoly idő beosztást igényel és akkor még nem is említettem a családi életemet.
bodri lászló üzente 5 éve
A 188/2012. évi törvény értelmében 2013. január 1-től a technikai dolgozók további foglalkoztatásáról a működtetői feladatokat ellátó önkormányzat dönt, melynek Képviselő Testülete 2012. november 29-ei ülésén létrehozta, megalapította az Intézményeket Működtető Központot. A Központ a végzettségemnek megfelelő munkakört nem tudott felajánlani. Ennek következtében a munkaviszonyom 2013. április 28-án felmentéssel megszűnik.
Állami trükkel, munkanélkülit csináltak belőlem tizenegy éves közszolgálati munkaviszony után, két héttel szólva a kirúgásom előtt. Először kormányzati döntéssel kitolták későbbre a nyugdíjkorhatáromat, hiába fizettettek velem kötelező jelleggel már majdnem negyven éve nyugdíjadót is. Ennek ellenére elértem a védett kort és az új munka törvénykönyve szerint se tudtak volna kirúgni. Azonban az Önkormányzat által fenntartott iskola igazgatója létesítette papíron velem a munkaviszonyt. Az új törvények szerint 2013. január 1-től az Önkormányzat alkalmazhat papíron változatlan munkahelyen, de jogilag ez már új munkaadónak számít. Azzal az indokkal rúgtak ki, hogy az iskola mint munkáltató megszűnt, az új munkáltató pedig nem kíván alkalmazni. A mellettem foglalkoztatott másik karbantartó gondnok, aki csak esténként a valóságban az utolsó évben a tornatermet bérlő sportolókat felügyelte míg én végeztem az egész iskola karbantartását is, (csak kirakatrendezői képesítéssel rendelkezett és három éve volt foglalkoztatva miközben több alkalommal betegállományban is volt, velem szemben aki tizenegy évig soha nem hiányoztam) megtarthatta az állását. Kizárólagos oka az volt a trükkös eltávolításomnak, hogy őt már az új igazgatónő vette fel és sok új vezető a saját embereivel szeret dolgoztatni. Tehát a valóság az, hogy az embereket trükkösen az utcára teszik a hatalmaskodó állami intézmények vezetői, miközben az állami hírközlés új munkahelyek létesítéséről beszél. Amíg nem tudott eltávolítani a munkahelyemről az igazgatónő, azt kellett beírnom a jelenléti ívre évekig, hogy hét közben reggel nyolctól délután négyig dolgozom, miközben hét közben sokszor éjfélig, hétvégeken szombaton és vasárnap is több órát kellett dolgoznom minden ellenszolgáltatás nélkül. Nem mulasztotta el időnként közölni az igazgatónő, hogy ha nem tetszik az ingyenmunka, közös megegyezéssel természetesen megszüntethetjük a munkaviszonyomat. Mivel tisztában voltam azzal, hogy a mostani gazdasági helyzetben néhány évvel a nyugdíjkorhatár elérése előtt nincs esélyem könnyen új álláshoz jutni, végül a munkaügyi bírósághoz fordultam, ahol a tárgyaláson megígérte az igazgatónő, hogy a munkahelyemről nem távolít el és betartja a munkaügyi szabályokat és ezért a keresetemet visszavontam. Ezt követően egy hónap múlva kirúgott. Ha a per tovább tart akkor nem tudott volna addig eltávolítani amíg az eljárás nem fejeződik be, ezért ígért meg mindent, még ügyvédi költséget se kért a megegyezés esetére. Azért is fontos volt az igazgatónő számára a keresettől való elállásom, mert a bíróságra beadtam több munkatársam, bérlő és sportoló írásbeli nyilatkozatát arról, hogy a jelenléti íven szereplő időmeghatározáson túl rendszeresen hét közben este és hétvégeken benn dolgoztam az iskolában, láttam el a bérlők felügyeletét alkalmazásom utolsó évéig. Bizonyítottam azt is, hogy ezekért a munkavégzésekért se pótlékot se más jellegű külön juttatást nem kaptam az éves többi rendes munkarendben dolgozót is érintő jutalmazásokon kívül. Azonban a hatalmaskodó állami intézmények vezetői soha se az igazmondásaikról voltak híresek.
Ha nem tesznek utcára, néhány hónap múlva meg lett volna a harminc év közszolgálatért járó jubileumi fizetésem és még fél év kellett volna ahhoz, hogy meg legyen a nyugdíjszámításhoz a negyven év szolgálati idő. Hatalmas anyagi kárt okoztak nekem így ebből a szempontból is.
Budapest, 2013-06-04.
Bodri László György
Jönnek az újabb tragédiák - némi korlátok között, de feloldásra került a kilakoltatási moratórium
Március elejétől legálisan is elkezdődhetnek a kilakoltatások és árverezések, hiszen lejárt az ezeket tiltó moratórium hatálya - írja a Magyar Hírlap.
A kormány ugyan még decemberben megállapodott a Magyar Bankszövetséggel arról, hogy a 90 napon túli devizahitel-tartozást felhalmozó adósok ne kerüljenek az utcára, de az ehhez szükséges jogszabályok még nem készültek el. Binder István, a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének szóvivője arról tájékoztatta a lapot, hogy jelenleg valamivel több mint 144 ezer hiteladós esett 90 napon túli késedelembe.
Vajon ki fogja ellenőrizni a kvóták betartását?

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság