text:
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA szeptember 15., szerda. Tartalomjegyzék - PDF
MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA szeptember 15., szerda. Tartalomjegyzék
Download "MAGYAR KÖZLÖNY. 146. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. szeptember 15., szerda. Tartalomjegyzék"
1 MAGYAR KÖZLÖNY 146. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA szeptember 15., szerda Tartalomjegyzék 162/2010. (IX. 15.) AB 163/2010. (IX. 15.) AB 164/2010. (IX. 15.) AB 165/2010. (IX. 15.) AB 166/2010. (IX. 15.) AB végzés 167/2010. (IX. 15.) AB végzés 80/2010. (IX. 15.) OGY 81/2010. (IX. 15.) OGY 82/2010. (IX. 15.) OGY 83/2010. (IX. 15.) OGY 84/2010. (IX. 15.) OGY 85/2010. (IX. 15.) OGY 86/2010. (IX. 15.) OGY 87/2010. (IX. 15.) OGY 88/2010. (IX. 15.) OGY 89/2010. (IX. 15.) OGY 90/2010. (IX. 15.) OGY Az Alkotmánybíróság a Az Alkotmánybíróság a Az Alkotmánybíróság a Az Alkotmánybíróság a Az Alkotmánybíróság végzése Az Alkotmánybíróság végzése A Közszolgálati Közalapítvány felállításáról A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölõ eseti bizottság felállításáról Az Országgyûlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselõinek és tagjainak megválasztásáról szóló 23/2010. (V. 14.) OGY módosításáról Molnár Oszkár országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Meggyes Tamás országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Nyakó István országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Németh Szilárd István országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Németh Szilárd István országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Szekó József országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Szekó József országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében Szekó József országgyûlési képviselõ mentelmi ügyében 229922 22970 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Tartalomjegyzék 227/2010. (IX. 15.) KE 1194/2010. (IX. 15.) Korm. 1195/2010. (IX. 15.) Korm. 1196/2010. (IX. 15.) Korm. 86/2010. (IX. 15.) ME 87/2010. (IX. 15.) ME Kitüntetés viselésének engedélyezésérõl A magyar küldöttség részvételérõl az ENSZ Közgyûlés 65. ülésszakán A Magyar Nemzeti Vagyonkezelõ Zártkörûen mûködõ Részvénytársaság Alapító Okiratának elfogadásáról és módosításáról szóló egyes kormányok hatályon kívül helyezésérõl A évi központi költségvetés általános tartalékának elõirányzatából történõ felhasználásról Az egyes kétoldalú gazdasági együttmûködési kormányközi bizottságok, valamint a tartományi szintû vegyesbizottságok magyar tagozati elnökeinek felmentésérõl és kinevezésérõl A genetikai erõforrásokhoz való hozzáférésrõl és a hasznosításukból származó hasznok igazságos és méltányos megosztásáról szóló jegyzõkönyv létrehozására adott felhatalmazásról 230013 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám VI. Az Alkotmánybíróság ai és végzései Az Alkotmánybíróság 162/2010. (IX. 15.) AB a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának, illetve az azon szereplõ kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott a ellen benyújtott kifogások tárgyában meghozta a következõ ot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) OVB át megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. 2. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló évi C. törvény 77. (2) bekezdésében meghatározott tartalmi követelményeknek meg nem felelõ kifogásokat érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 101/2007. (III. 26.) OVB ával hitelesítette a Magyarok Világszövetsége által, országos népszavazás kezdeményezése céljából benyújtott aláírásgyûjtõ ívet. Az aláírásgyûjtõ íven az alábbi kérdés szerepelt: Akarja-e, hogy az Országgyûlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással kérelmére magyar állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségûnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar állampolgár, aki magyar nemzetiségét a évi LXII. tv. 19. szerinti»magyar igazolvánnyal«vagy a megalkotandó törvényben meghatározott egyéb módon igazolja?. Az OVB a a Magyar Közlöny évi 37. számában, március 29-én jelent meg. 2. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet benyújtani. A ellen a jogszabályi határidõn belül öt kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat azok tartalmi azonosságára tekintettel az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjérõl és annak közzétételérõl szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009, január, 3.) 28. (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el Az egyik kifogás elõterjesztõje felvetette, hogy imeretei szerint a népszavazási kezdeményezés benyújtója nem is magyar állampolgár és nem is budapesti lakos. Kifogásolta, hogy a kezdeményezéssel a parlamenti pártok és a nem Magyarországon élõ magyarok sem értenek egyet, valamint, hogy a népszavazás a be nem heggedt sebeket újra feltépné. Végezetül az ország gazdasági helyzetére hivatkozott, jelezve, hogy nincs kb. ötmilliárd forint egy kétséges népszavazásra A másik kifogás benyújtója szerint az OVB a több szempontból is alkotmányellenes, az az Alkotmány 2. (1) bekezdésébe és 28/C. (5) bekezdés b) pontjába ütközik. Egyrészt azért, mert nemzetközi szerzõdésben vállalt kötelezettséget érint, az Európa Tanács keretében, november 6-án kelt, az állampolgárságról szóló Európai Egyezmény kihirdetésérõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Egyezmény) 5. (a diszkrimináció tilalma) és 9. (az állampolgárság visszaállítása) cikkeit. A kérdés ugyanis csak a Magyar Igazolvánnyal rendelkezõ személyekre vonatkozóan veti fel a magyar állampolgárság kedvezményes honosítással való megszerzésének lehetõségét, a Magyar Igazolvány megszerzésének lehetõsége azonban a korábbi magyar állami területek nem mindegyikére terjed ki (pl. Ausztria), és a Magyar Igazolványra nem jogosultak az állampolgárságukról önként lemondott személyek, ez az önkéntesség azonban álláspontja szerint az 1920-at követõ idõszakban kétséges volt. Ezzel4 22972 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám szemben, mivel a Magyar Igazolvány birtokosa a népszavazás sikere után magyar állampolgár lesz, ha kérelmezi, így a kérdésben foglaltak eredményeként nem magyar nemzetiségû személyek is magyar állampolgársághoz jutnak. Kifejtette, hogy a kérdés nem is egyértelmû, ekként nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. c) pontjában és a 13. (1) bekezdésében foglaltaknak. A népszavazás eredményeként a megalkotandó törvény módjait meg lehet határozni úgy is, hogy senki nem lehet magyar állampolgár, vagy a Föld összes lakosa az lehet, továbbá azért mert a Magyar Igazolvány beszerzése már jelenleg is egy parttalan eljárás keretében történik, melyre több példát is hozott. Álláspontja szerint a magyar nyelvben használt fogalmak tartalma a törvényi korlátozások miatt nem esik egybe a nyelvtani fogalmakkal, és bizonyos, hogy a (...) választók a kérdés nyelvtani értelmezése esetén nem tudnának olyan választ adni, amelybõl kiderülne a valódi szándékuk A harmadik kifogás szerint hazánk Alkotmánya tilt minden olyan kezdeményezést, amely a magyar nép egy részét szembeállítja a másikkal, és erre hivatkozással kezdeményezte az OVB ának megsemmisítését A negyedik kifogás benyújtói szerint az Alkotmány és az Nsztv. nem preferálják olyan népszavazási kérdés ismételt elfogadásának kötelezõségét, amelyben korábban már tényleges népszavazás volt. Kifogásolták továbbá, hogy a népszavazási kérdés az Egyezmény 5. cikkébe ütközik, mivel a kérdés a nemzetiségre (nemzeti hovatartozásra) mint egyetlen állampolgárságot automatikusan keletkeztetõ feltételre vonatkozik. A kifogás benyújtói sérelmezték azt is, hogy a kérdés nem egyértelmû. Megítélésük szerint a vagy a megalkotandó törvényben meghatározott egyéb módon igazolja fordulatból kifolyólag az Országgyûlés a népszavazást követõen az eredménytõl függetlenül, szabadon határozhatná meg annak tartalmát. A nem Magyarországon lakó szövegezés álláspontjuk szerint nem is értelmezhetõ, mert ennek a magyar jogalkotásban nincs jogi megfelelõje és a szövegezésbõl nem derül ki, hogy a magát magyar nemzetiségûnek valló nem magyar állampolgár beutazással turistaként vagy más engedéllyel (Pl. munkavállalás, tanulás, gyógykezelés, családlátogatás stb.) tartózkodik-e Magyarországon, végül aggályos a népszavazási kérdés olyan megfogalmazása, amikor egy hatályban lévõ törvény rendelkezésére történik utalás, mivel ezáltal korlátozódik (...) az Országgyûlés törvényalkotási joga Az ötödik kifogás is arra hivatkozott, hogy a kérdés nem felel meg az egyértelmûség követelményének, mivel a választópolgár és az Országgyûlés számára nem egyértelmû a kérdésbõl, hogy az a kedvezményes honosítás mely feltételei alól kíván felmentést adni. A törvényben megfogalmazott négy feltétel közül a népszavazási kérdésben csak a lakóhely megléte szerepel, ezért nem egyértelmû, hogy a magyar nemzetiség igazolása esetén valamennyi feltételtõl el kell-e tekinteni (...) így a választó nem tud a népszavazáson egyértelmû akaratot nyilvánítani, és az Országgyûlés (...) nem tudja majd, milyen jogalkotási kötelezettség terheli. 3. Az Alkotmánybíróság az eljárása során észlelte, hogy az OVB az adott ügyben olyan kérdés aláírásgyûjtõ ívét hitelesítette, melyben korábban, december 5-én már tartottak országos népszavazást. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a 94/2007. (XI. 22.) AB végzésével (a továbbiakban: AB végzés, ABH 2007, 1111.) június 15-éig felfüggesztette az eljárását, figyelemmel a 27/2007. (V. 17.) AB ban (ABH 2007, 343.) megállapított, az Nsztv. tekintetében fennálló, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre. Ez utóbbi AB szerint ugyanis alkotmányellenes helyzetet eredményezett, hogy az Országgyûlés nem szabályozta törvényben, ugyanabban a kérdésben mennyi idõn belül lehet kitûzni újabb népszavazást. Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyûlést, hogy jogalkotási feladatának december 31-éig tegyen eleget. A december 26-án hatályba lépett, a választási eljárásról szóló évi C. törvény, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény módosításáról szóló évi CLXXII. törvénnyel a jogalkotó a mulasztást pótolta, miszerint az eredményes ügydöntõ népszavazással hozott döntés az Országgyûlésre a népszavazás megtartásától ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától számított három évig kötelezõ [Nsztv. 8. (1) bekezdés]. Az AB végzésben meghatározott határidõ eltelt, ezért az Alkotmánybíróság az eljárását folytatta. II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései: 2. (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 6. (3) A Magyar Köztársaság felelõsséget érez a határain kívül élõ magyarok sorsáért, és elõmozdítja a Magyarországgal való kapcsolatuk ápolását. 7. (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belsõ jog összhangját. 28/C. (...)5 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: (...) b) hatályos nemzetközi szerzõdésbõl eredõ kötelezettségekrõl, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról,. 2. Az Nsztv. érintett rendelkezései: 10. Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyûjtõ ív hitelesítését, ha a) a kérdés nem tartozik az Országgyûlés hatáskörébe, b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak, e) az aláírásgyûjtõ ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek. (...) 13. (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Az Alkotmánybíróság az OVB ában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB, ABH 1999, 251, 256.]. Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az Országgyûlés május 26-án elfogadta a magyar állampolgárságról szóló évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló évi XLIV. törvényt, amely augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. (3) bekezdése értelmében kérelmére kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenõje magyar állampolgár volt vagy valószínûsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint büntetlen elõéletû és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság elõtt büntetõeljárás nincs folyamatban, továbbá honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti. E jogszabályi változásra tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogások elbírálása elõtt megvizsgálta, hogy az Ápt. módosítása befolyásolja-e a népszavazásra szánt kérdés megítélését. Az Nsztv. 13. (1) bekezdése kimondja, hogy a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság számos ában értelmezte a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelmûség követelményét. Ezen aiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelmûség követelményének mind a választópolgárok, mind a jogalkotó tekintetében érvényesülnie kell. A választópolgárokat illetõen ez azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelmûen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz pedig, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelmûen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhetõ legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelmûség). Az eredményes ügydöntõ népszavazással hozott döntés az Országgyûlés hatáskörének az Alkotmányban szabályozott korlátozása: az Országgyûlés köteles az eredményes ügydöntõ népszavazásból következõ döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelmûségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyûlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelmûség) [51/2001. (XI. 29.) AB, ABH 2001, 392, 396.]. Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy az Ápt. 4. (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási lehetõséget teremtett meg, amelynek feltételei részben megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben megfogalmazott honosítási feltételekkel. Az Alkotmánybíróság szerint az új jogi szabályozási környezetben a népszavazásra bocsátott kérdés nem felel meg sem a választópolgári egyértelmûség, sem a jogalkotói egyértelmûség követelményének. A megváltozott rendelkezések ismeretében a választópolgárok ugyanis nem tudják megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyûlés sem tudja eldönteni, hogy a népszavazás eredménye alapján terheli-e még további jogalkotási kötelezettség vagy sem. Az Alkotmánybíróság ezért a kérdés egyértelmûségének hiányára tekintettel a 101/2007. (III. 26.) OVB ot a Ve (3) bekezdése alapján megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította [lásd: 130/2008. (XI. 3.) AB, ABH 2008, 1052,; 82/2009. (VII. 15.) AB, ABH 2009, 779, ].6 22974 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVB át a jogszabályi környezet jelentõs megváltozása következményeként, a kérdés egyértelmûségének hiányára tekintettel megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította, ezért az OVB ával szemben benyújtott kifogásokat a továbbiakban érdemben nem vizsgálta. 2. Az I. rész 2.1. és 2.3. pontjaiban ismertetett kifogások benyújtói az OVB tal szemben nem fogalmazták meg, hogy miért tartják jogszabálysértõnek és nem jelöltek meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést. A Ve. 77. (2) bekezdése a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. (5) bekezdése szerint a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. (2) bekezdés a) b) pontjában foglaltakat [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy e hivatkozott kifogások nem felelnek meg a törvényben elõírt követelményeknek, ezért azokat érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. Az Alkotmánybíróság a közzétételét az OVB nak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., elõadó Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 404/H/2007. Az Alkotmánybíróság 163/2010. (IX. 15.) AB a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott ellen benyújtott kifogások alapján dr. Bihari Mihály különvéleményével meghozta a következõ ot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 418/2009. (X. 29.) OVB át a jelen ban foglalt indoklással helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi.7 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 418/2009. (X. 29.) számú ában a magánszemélyek által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: [e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság elnökét az Országgyûlés 4 évre válassza? 2. Az OVB a indokolásában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelmûségi követelménynek, mert azt a látszatot kelti, mintha a jelenlegi szabályozás szerint is az Országgyûlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, holott az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 4. (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság elnökét a tagok maguk közül választják meg. Az OVB továbbá megállapította, hogy a kérdés az Alkotmány módosítására irányul. A kérdésben az Országgyûlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, amit azért kellene az Alkotmányban szabályozni, mert a tagok megválasztásáról az alaptörvény 32/A. (4) bekezdése rendelkezik. 3. A kifogástevõk kérik az OVB megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását. Álláspontjuk szerint a kérdés nem megtévesztõ. Az Nsztv. nem írja elõ, hogy a kérdésben az adott jogi helyzetrõl a választópolgárokat tájékoztatni kellene. Kifejtik továbbá, hogy az Alkotmány IV. fejezete nem tesz említést az Alkotmánybíróság elnökérõl, az Alkotmány 32/A. (4) bekezdése kizárólag a testület tagjairól rendelkezik. A kérdés az Alkotmány módosítását nem érinti, az Alkotmány 32/A. (6) bekezdése alapján megalkotott Abtv. 4. (2) bekezdésének megváltoztatását célozza. II. III. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezése: 28/C. (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: (...) d) az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl. 2. Az Abtv. szerint: 4. (2) Az Alkotmánybíróság a tagjai közül három évre megválasztja az elnökét és helyettes elnökét, akik e tisztségre újraválaszthatók. Az újraválasztás nem érinti az Alkotmánybíróság tagjának megbízatási idejét. 3. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése: 13. (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. 4. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) alkalmazott szabályai: 77. (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését, b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a) c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidõben történt benyújtásának vizsgálatakor azt az idõpontot kell figyelembe venni, amikor az elsõ választási bizottsághoz beérkezett (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz címezve az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetõleg az Országgyûlés át helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetõleg az Országgyûlést új eljárásra utasítja. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Az Alkotmánybíróság az OVB ában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB, ABH 2002, 342,8 22976 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB, ABH 1999, 251, 256.]. 2. Az Alkotmánybíróság elõ zetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben elõterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat, miután a támadott OVB a Magyar Közlöny évi 152. számában október 29-én jelent meg, a törvényes határidõn belül [Ve (1) bekezdés], és a kifogásra elõírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. (2) bekezdés] megfelelõen, november 10-én nyújtották be. Ebbõl következõen a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas. 3. Az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontja szerint nem tartható országos népszavazás az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl. Az Alkotmánybíróság több a értelmezte az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontját. A 25/2004. (VII. 7.) AB megállapította: az Alkotmány szabálya szerint már nem csak személyi kérdésekben való döntésekrõl nem lehet országos népszavazást tartani, hanem az Országgyûlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási (szervezet-átalakítási, szervezetmegszüntetési) kérdésekrõl sem. Olyan következtetésre nem lehet jutni az Alkotmány szövege alapján, hogy a tilalom csupán valamely szerv belsõ szervezetének átalakítását érintõ kérdésre vonatkozik. Az Alkotmány szervezetalakítás alatt nem csupán valamely szerv belsõ szervezetének megállapítását érti, hanem a szerv létrehozását vagy átalakítását is. (ABH 2004, 381, 384.) A népszavazási kérdés alapján a választópolgároknak egy olyan értelmû törvény meghozataláról kell állást foglalniuk, amely megváltoztatná az Alkotmánybíróság elnökének megválasztására vonatkozó jelenlegi szabályokat. A kérdésre adott válasz nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, a népszavazás eredményessége az adott testület vezetõjének megválasztására vonatkozó, hatályos jogi rend megváltoztatását eredményezheti. A tisztség betöltésének módjára vonatkozóan annak az Országgyûlés általi meghatározása mindenképp szervezeti döntésnek tekintendõ. A népszavazást illetõ alkotmányi tilalom következésképp nem pusztán a konkrét személyi döntésre, hanem a döntés módját (szintjét) meghatározó törvényi rendelkezésre is vonatkozik. Az Alkotmánybíróság megállapítja tehát, hogy a törvényen alapuló államszervezeti döntések, így az Alkotmánybíróság elnöke megválasztásának rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdések, így ezek népszavazás tárgyát nem képezhetik (ezzel összhangban lásd a 9/2010 (I. 28.) AB ot; ABK január, 32, 34.). A fentiekben kifejtett indokok alapján az Alkotmánybíróság helybenhagyta a 418/2009. (X. 29.) OVB ot. Az Alkotmánybíróság e ának közzétételét az OVB ának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 13. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., elõadó Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 1187/H/2009.9 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Dr. Bihari Mihály különvéleménye Nem értek egyet az Alkotmánybíróság azon ának sem a rendelkezõ részével, sem az indokolásával, amely helybenhagyja az Országos Választási Bizottság 418/2009. (X. 29.) OVB ában (a továbbiakban: OVBh.) foglalt, az országos népszavazási kezdeményezés aláírásgyûjtõ íve hitelesítésének megtagadását. Álláspontom szerint az Alkotmánybíróságnak az OVBh.-t meg kellett volna semmisítenie és az OVB-t új eljárásra kellett volna utasítania. 1. Az OVB-hez hitelesítésre benyújtott aláírásgyûjtõ ív mintapéldányán a következõ kérdés szerepelt: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság elnökét az Országgyûlés 4 évre válassza? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta azért, mert a kérdés nem egyértelmû, mert azt a látszatot kelti, mintha a jelenlegi szabályozás értelmében az Országgyûlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, holott... az Alkotmánybíróság tagjai maguk közül választanak elnököt. Az Alkotmánybíróság többségi a nem az OVB indokolását fogadta el, hanem a hitelesítést megtagadó OVB ot azért hagyta jóvá, mert a kérdésre adott válasz nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, a népszavazás eredményessége az adott testület vezetõjének megválasztására vonatkozó, hatályos jogi rend megváltoztatását eredményezheti. A tisztség betöltésének módjára vonatkozóan annak az Országgyûlés általi meghatározása mindenképpen szervezeti döntésnek tekintendõ. A népszavazást illetõ alkotmányi tilalom következésképp nem pusztán a konkrét személyi döntésre, hanem a döntés módját (szintjét) meghatározó törvényi rendelkezésre is vonatkozik. Az Alkotmánybíróság megállapítja tehát, hogy a törvényen alapuló államszervezeti döntések, így az az Alkotmánybíróság elnöke megválasztásának rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdések, így ezek népszavazás tárgyát nem képezhetik. 2. Az Alkotmánybíróság gyakorlata során több ában értelmezte az Nsztv. 13. (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelmûség követelményét. Az egyértelmûség követelménye alapján a népszavazásra szánt kérdésnek a választópolgár számára egyértelmûen megválaszolhatónak kell lennie, amelyhez az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhetõ legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelmûség). Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyûlésnek az Alkotmány 19. (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének Alkotmányban szabályozott korlátozása: az Országgyûlés köteles az eredményes népszavazásból következõ döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelmûségének megállapításakor az Alkotmánybíróságnak vizsgálnia kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyûlés az akkor hatályban lévõ jogszabályok szerint el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, ha igen, milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelmûség) [lásd pl. 51/2001. (XI. 29.) AB, ABH 2001, 392, 396.]. Az Alkotmánybíróság az 52/2001. (XI. 29.) AB ában megállapította: Önmagában az, hogy az aláírásgyûjtõ íven szereplõ kérdés több tagmondatból áll, nem sérti az Nsztv. 13. (1) bekezdésében foglalt egyértelmûség követelményét. Ha azonban a kérdés több olyan alkérdésbõl áll, amelyek ellentmondanak egymásnak, amelyek egymáshoz való viszonya nem egyértelmû vagy amelyek nem következnek egymásból, illetve amelyek tartalmilag egymáshoz nem kapcsolódnak, nemcsak az Nsztv. 13. (1) bekezdése sérül, hanem csorbul az Alkotmány 2. (2) bekezdésén alapuló népszavazáshoz való jog is. Minthogy a több, egymásnak ellentmondó vagy egymásból nem következõ, illetve tartalmát tekintve egymástól eltérõ alkérdést tartalmazó kérdés a szavazólapon is egy kérdésként jelenik meg, a közvetlen politikai részvétel joga nemcsak az ajánlási joggal összefüggésben, hanem a szavazáskor is csorbul [52/2001. (XI. 29.) AB, ABH 2001, 399, 405.]. Álláspontom szerint a népszavazásra feltenni szándékozott kérdés teljesen egyértelmû: a kezdeményezõk törvényben meg akarják változtatni az Alkotmánybíróság elnöke választásának módját, mégpedig úgy, hogy az eredményes népszavazás során hozott döntés következményeként az Alkotmánybíróság elnökét a korábbi szabályozástól eltérõen az Országgyûlés és ne az Alkotmánybíróság testülete válassza, a korábbi három év helyett négy év idõtartamra. A népszavazásra szánt kérdés nem kelti azt a látszatot, hogy az Alkotmánybíróság elnökét jelenleg is az Országgyûlés választja. Bár a kérdés két eldöntendõ elemet tartalmaz, de a két elem tartalmilag szorosan kapcsolódik egymáshoz, a kérdést hitelesíteni szándékozók a két összefüggõ kérdésben kérnék a választópolgárok döntését. A választópolgárok oldaláról egyértelmûen eldönthetõ, hogy az ily módon összetett kérdés mindkét elemét támogatják-e, és így igen -nel voksolnak a népszavazáson, vagy valamelyik elemével nem értenek egyet és így a kérdés egészét sem támogatják. Az Országgyûlés számára is egyértelmû, hogy a sikeres népszavazás esetén milyen tartalmú törvényt kell alkotnia: mely szerv (az Országgyûlés) és mennyi idõre (4 évre) válassza meg az Alkotmánybíróság elnökét.10 22978 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám A fentiek alapján nem értek egyet az OVB-nek az Nsztv. 13. (1) bekezdésére alapított hitelesítést megtagadó ával. 3. Nem értek egyet az Alkotmánybíróság ával sem, amely bár az OVB indokolásától eltérõ indokok alapján, de helybenhagyja az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadó OVBh.-t. Az Alkotmánybíróság döntését azzal indokolja, hogy az Alkotmány 28/C. (5) bekezdésének d) pontjában meghatározott népszavazási tilalom miatt nem lehet országos népszavazást tartani az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl. A maga is kifejezésre juttatja, hogy a kérdésre adott válasz nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, a népszavazás eredményessége az adott testület vezetõjének megválasztására vonatkozó, hatályos jogi rend megváltoztatását eredményezheti. Egyetértek az indokolásnak ezzel a megállapításával; álláspontom szerint azonban a vezetõ megválasztása módjának megváltoztatása nem jelenti egyúttal a szervezet átalakítását is. A indokolása oly mértékben kiterjeszti az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontjában foglalt tilalmat, hogy az már túlmutat a tilalmazott tárgykörön. A népszavazás irányulhat jogszabály megváltoztatására (jelen esetben az Alkotmánybíróság elnöke megválasztására vonatkozó eljárás megváltoztatására), új jogszabály megalkotására vagy valamely jogszabály hatályon kívül helyezésére egyaránt. Megítélésem szerint pusztán az Alkotmánybíróság elnökének Országgyûlés általi, 4 évre történõ megválasztása nem jelent szervezetalakítást, ezért a népszavazásra szánt kérdést hitelesíteni kellett volna. 4. Mindezek alapján álláspontom szerint az OVB 418/2009. (X. 29.) ában, illetve a többségi ban kifejtett indokok alapján nem kerülhetett volna sor az aláírásgyûjtõ ív hitelesítésének megtagadására, ezért az Alkotmánybíróságnak az OVBh.-t meg kellett volna semmisítenie és az OVB-t új eljárásra kellett volna utasítania. Budapest, szeptember 13. Dr. Bihari Mihály s. k., Az Alkotmánybíróság 164/2010. (IX. 15.) AB a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ ot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 437/2009. (XI. 20.) OVB át helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás 1. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 437/2009. (XI. 20.) OVB a (a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevõk október 21-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés törvényt alkosson arról, hogy a december 31-e elõtt az Alkotmánybíróság által hozott olyan okat és végzéseket, amelyekben az Alkotmánybíróság az indítványt visszautasította vagy az eljárását az indítvány visszavonása11 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám kivételével megszüntette az Országgyûlés nyilvánítsa semmissé, és a törvényben rendelje el ezekben az ügyekben az érdemi meghozatalát? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés az Alkotmány 2. (1) bekezdésében elismert jogállamiság szerves részét képezõ jogbiztonság elvébe ütközik. Egy eredményes népszavazás útján hozott döntés a jogállamiságot sértõ, súlyosan alkotmányellenes helyzetet és jogbizonytalanságot idézne elõ azzal, hogy az Országgyûlés utólag semmissé nyilvánítaná az Alkotmánybíróság egyes döntéseit. Az OVB megítélése szerint a kezdeményezés érinti a fenti alkotmányos rendelkezésbõl is levezethetõ hatalommegosztás elvét is. A kérdésben tartott eredményes népszavazás olyan törvényhozási kötelezettséget róna az Országgyûlésre, mely eltolná a hatalmi ágak közötti egyensúlyt az Alkotmánybíróság és az Országgyûlés viszonylatában, és a törvényhozó hatalom rendelkezési jogkörét vezetné be az Alkotmánybíróság felett. Mivel az OVB és az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az Alkotmány módosítására csak az Alkotmány 24. (3) bekezdésében foglalt eljárási rendben kerülhet sor, a népszavazás még közvetett módon sem vonhatja el az Országgyûlés alkotmányozó hatáskörét, ezért az OVB úgy határozott, hogy a kérdésben nem tartható népszavazás. A kifogástevõk álláspontja szerint a kezdeményezés megfelel a jogszabályoknak, az aláírásgyûjtõ ív hitelesíthetõ, ezért az OVBh. indoklása nem helytálló. Indokolásuk szerint a kérdés nem sérti a jogállamiság és a hatalommegosztás elvét, és nem tartozik az Alkotmány 28/C. (5) bekezdésében felsorolt, tilalmazott tárgykörök közé. Ezért a kifogástevõk kezdeményezték az OVBh. megsemmisítését és az OVB kötelezését új eljárás lefolytatására. 2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Az Alkotmánybíróság az OVB ában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 437/2009. (XI. 20.) OVB ot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a közzétételét az OVB ának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 13. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 1296/H/2009.12 22980 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Az Alkotmánybíróság 165/2010. (IX. 15.) AB a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ ot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 284/2010. (IV. 9.) OVB át helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás 1. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 441/2009. (XI. 20.) OVB a (a továbbiakban: OVBh.) ellen. Beadványozók március 25-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtották be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az országgyûlési képviselõjelölt mentelmi jogának felfüggesztése ne tartozzon az Országos Választási Bizottság hatáskörébe, hanem a mentelmi jog felfüggesztésérõl a köztársasági elnök döntsön? Az OVB eljárása során megállapította, hogy az aláírásgyûjtõ ív a törvényben meghatározott formai, valamint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért hitelesítésének nincs akadálya. 2. A törvényes határidõn belül kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az OVBh.-val szemben. A kifogástevõ álláspontja szerint a népszavazási kezdeményezés ebben a kérdésben nem a népszavazás alkotmányos intézményének rendeltetésszerû joggyakorlása. A kifogástevõ hivatkozott az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény preambulumára, amely szerint a népszavazás rendeltetése az ország sorsát érintõ legfontosabb ügyek eldöntésében való közvetlen részvétel. Ezzel szemben a kifogástevõ álláspontja szerint az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányán szereplõ kérdés nem tartozik az ilyen ügyek közé. Ezért a kifogástevõ a Ve. 3. d) pontjában foglalt rendeltetésszerû joggyakorlás elvére hivatkozva kezdeményezte az OVBh. megsemmisítését és az OVB kötelezését új eljárás lefolytatására. 3. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 284/2010. (IV. 9.) OVB ot az abban kifejtett indokok alapján az Alkotmánybíróság helybenhagyta.13 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Az Alkotmánybíróság a közzétételét az OVB ának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 738/H/2010. Az Alkotmánybíróság 166/2010. (IX. 15.) AB végzése Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 334/2010. (IV. 23.) OVB a ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 334/2010. (IV. 23.) OVB a (a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevõ március 30-án országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e Ön azzal, hogy az Alkotmánybíróságnak a hozzá érkezõ beadványokról 30 napon belül, soron kívüli eljárásban 15 napon belül kötelezõ legyen ot hozni? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a kezdeményezés az Alkotmánybíróság Alkotmányban meghatározott alapvetõ feladatát, rendeltetését kívánja megváltoztatni. Ezért a kérdésben tartott eredményes népszavazás a jogalkotóra olyan törvényalkotási kötelezettséget róna, melynek keretében az Alkotmány módosítása válna szükségessé. Továbbá az OVBh. indokolása szerint kezdeményezés az abban foglalt határidõk miatt lehetetlenre irányul.14 22982 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám A hitelesítési eljárás kezdeményezõje törvényes határidõn belül kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben nem indokolta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértõnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést sem. A Ve. 77. (2) bekezdés a) és b) pontja szerint az OVB a ellen elõterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. (2) bekezdés a) b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABH 2009, ] Mivel a kifogás nem tartalmaz indokolást és a jogszabálysértés megjelölését, ezért az nem bírálható el érdemben. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelõ kifogást az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 22. (2) bekezdése, valamint a Ve ában és 77. (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. változatlanul hatályban marad. Az Alkotmánybíróság a közzétételét az OVB ának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 724/H/2010. Az Alkotmánybíróság 167/2010. (IX. 15.) AB végzése Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ végzést: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 343/2010. (IV. 23.) OVB a ellen benyújtott kifogást érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a át a Magyar Közlönyben közzéteszi.15 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Indokolás A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 343/2010. (IV. 23.) OVB a (a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevõ március 30-án országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e Ön azzal, hogy Sólyom László 2005-ben történt köztársasági elnökké választása nem az Alkotmányban meghatározott titkos szavazással történt, ezért minden, a közti elnöki megbízatása alatt elnöki jogkörben hozott intézkedése semmis? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a kérdés megfogalmazása nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény 17. -ában foglalt követelménynek, mely szerint a népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelmûen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést. Az OVB álláspontja szerint a kezdeményezés konkrét törvényalkotási feladatokat határoz meg a jogalkotó számára, mely azonban ellentétes a népi kezdeményezésnek az Alkotmányban meghatározott azon szerepével, mely szerint az Országgyûlésnek a kezdeményezést napirendjére kell tûzni és meg kell tárgyalnia azt. A hitelesítési eljárás kezdeményezõje törvényes határidõn belül kifogást nyújtott be az OVBh. ellen, amelyben nem indokolta meg, hogy miért tartja az OVB döntését jogszabálysértõnek, nem jelölt meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést sem. A Ve. 77. (2) bekezdés a) és b) pontja szerint az OVB a ellen elõterjesztett kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. (5) bekezdése alapján a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. (2) bekezdés a) b) pontjában foglaltakat. [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.; 13/2009. (II. 13.) AB végzés, ABH 2009, ] Mivel a kifogás nem tartalmaz indokolást és a jogszabálysértés megjelölését, ezért az nem bírálható el érdemben. Az Alkotmánybíróság a tartalmi feltételeknek meg nem felelõ kifogást az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 22. (2) bekezdése, valamint a Ve ában és 77. (5) bekezdésében foglaltak alapján érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. A kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasítása következtében az OVBh. változatlanul hatályban marad. Az Alkotmánybíróság a közzétételét az OVB ának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 14. Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k,. Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 732/H/2010.16 22984 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám IX. Határozatok Tára Az Országgyûlés 80/2010. (IX. 15.) OGY a a Közszolgálati Közalapítvány felállításáról* 1. Az Országgyûlés a rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvény 149/B. -a alapján, illetõleg a nemzeti hírügynökségrõl szóló évi CXXVII. törvény 36/A. -a alapján, a Magyar Televízió Közalapítvány átalakításával, illetve Alapító Okiratának módosításával létrehozza a Közszolgálati Közalapítványt. 2. A Közszolgálati Közalapítvány új Alapító Okiratát e melléklete tartalmazza. 3. A Magyar Rádió Közalapítvány, a Hungária Televízió Közalapítvány és a Magyar Távirati Iroda Tulajdonosi Tanácsadó Testülete a Közszolgálati Közalapítvány létrejöttével megszûnik. 4. A Közszolgálati Közalapítvány a Magyar Televízió Közalapítvány, a Magyar Rádió Közalapítvány és a Hungária Televízió Közalapítvány, illetve a Magyar Távirati Iroda Tulajdonosi Tanácsadó Testületének jogutódja. 5. A megszûnõ közalapítványok a Magyar Rádió Közalapítvány, a Hungária Televízió Közalapítvány és a Magyar Távirati Iroda Tulajdonosi Tanácsadó Testülete feladatait és teljes vagyonát, ideértve a megszûnõ közalapítványok tulajdonában levõ részvénytársaságokat a Magyar Rádió Zrt.-t és a Duna Televízió Zrt.-t a kuratórium tagjainak és elnökének megválasztását, illetve kijelölését követõen a Közszolgálati Közalapítvány veszi át, a Magyar Televízió Közalapítvány feladatainak és vagyonának megtartása mellett. A Magyar Televízió Zrt. az átalakuló Közszolgálati Közalapítvány tulajdonában marad. 6. Az Országgyûlés felhatalmazza az Országgyûlés fõtitkárát, hogy a Közszolgálati Közalapítvány bírósági nyilvántartásban szereplõ adatainak módosítására irányuló eljárásban az Alapítót képviselje. Az Országgyûlés felhatalmazza az Országgyûlés fõtitkárát, hogy az Alapító Okiratot egészítse ki a Kuratórium elnökének és tagjainak az adatait tartalmazó melléklettel. A közalapítvány átalakítását e elfogadását, valamint a Kuratórium elnökének és tagjainak kijelölését, illetve megválasztását követõen haladéktalanul kezdeményezni kell. 7. A Magyar Rádió, a Magyar Televízió, a Duna Televízió és a Magyar Távirati Iroda zártkörûen mûködõ egyszemélyes részvénytársaságok nonprofit részvénytársaságokká alakulnak. Az átalakítást a Közszolgálati Közalapítványnak az évi I. törvény alapján felálló Kuratóriuma kezdeményezi a cégbíróságnál a megalakulását követõ egy héten belül. 8. Ezen országgyûlési végrehajtásához szükséges közgyûlési döntéseket a Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriuma jogosult és köteles meghozni. 9. Ezen közzétételének napján lép hatályba. 10. E hatálybalépésével egyidejûleg a Magyar Rádió Közalapítvány létrehozásáról szóló 17/1996. (III. 8.) OGY és melléklete, a Hungária Televízió Közalapítvány létrehozásáról szóló 19/1996. (III. 8.) OGY és melléklete, a Magyar Távirati Iroda létrehozásáról szóló 70/1997. (VII. 15.) OGY pontjai, valamint a Magyar Televízió Közalapítvány létrehozásáról szóló 18/1996. (III. 8.) OGY mellékletében foglalt Alapító Okirat, illetõleg e három közalapítvány kuratóriumi elnökségi és a Magyar Távirati Iroda Zrt. Tulajdonosi Tanácsadó Testülete tagjainak megválasztására vonatkozó országgyûlési ok hatályukat vesztik. Dr. Kövér László s. k., az Országgyûlés elnöke Erdõs Norbert s. k., Szilágyi Péter s. k., * A ot az Országgyûlés a szeptember 13-i ülésnapján fogadta el.17 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Melléklet a 80/2010. (IX. 15.) OGY hoz Alapító Okirat Az Országgyûlés a Magyar Televízió Közalapítvány átalakításával lan idõre KÖZALAPÍTVÁNY létrehozását határozta el, a következõ feltételek szerint: 1. A közalapítvány neve Közszolgálati Közalapítvány. 2. A közalapítvány székhelye 1088 Budapest, Bródy Sándor utca A közalapítvány célja 3.1. A rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvényben és a nemzeti hírügynökségrõl szóló évi CXXVII. törvényben foglaltak szerint a szabad és független közszolgálati médiaszolgáltatás, a szólás- és sajtószabadság, a tájékoztatás függetlensége, kiegyensúlyozottsága és tárgyilagossága, a tájékozódás szabadsága, a tájékoztatáshoz való jog, valamint az egyetemes és nemzeti kultúra támogatása, a vélemények és a kultúra sokszínûségének érvényre juttatása érdekében az Alkotmány 61. -ával összhangban a Magyar Televízió, a Magyar Rádió, a Duna Televízió és a Magyar Távirati Iroda, mint közszolgálati médiaszolgáltatók, illetve nemzeti hírügynökség függetlenségének, s ezzel egyidejûleg társadalmi felügyeletének biztosítása E cél érdekében a Magyar Televízió nonprofit Zrt., a Magyar Rádió nonprofit Zrt., a Duna Televízió nonprofit Zrt., valamint a Magyar Távirati Iroda nonprofit Zrt. (a továbbiakban összefoglalóan: közszolgálati médiaszolgáltatók) a közalapítvány tulajdonába kerülnek A közalapítvány alapvetõ feladata, hogy a közszolgálati médiaszolgáltatók tulajdonosaként gondoskodjék a közszolgálati mûsorszolgáltatás fenti törvényekben meghatározott követelményeinek érvényesülésérõl A közalapítvány gyakorolja a részvénytársaságok vonatkozásában a gazdasági társaságokról szóló törvényben meghatározott alapítói, illetve részvényesi jogokat Nem jogosult azonban: a) megváltoztatni a közszolgálati médiaszolgáltatók alapvetõ tevékenységi körét, b) a közszolgálati médiaszolgáltatókat megszüntetni, egyesíteni, szétválasztani, vagy más szervezeti formába átalakítani, továbbá az Zrt.-k részvényeit elidegeníteni, c) a közszolgálati médiaszolgáltatóktól vagyont vagy nyereséget (osztalékot) elvonni, d) a közszolgálati médiaszolgáltatók mûsorszerkezetét, továbbá mûsorainak, illetve mûsorszámainak tartalmát meghatározni, e) a közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatóinak az általuk gyakorolt munkáltatói jogkörökre nézve utasítást adni, f) olyan kérdésben dönteni, amely a fenti törvények alapján más szerv vagy a közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatóinak hatáskörébe tartozik, g) a közalapítvány nem bõvítheti a rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvényben és a nemzeti hírügynökségrõl szóló évi CXXVII. törvényben foglaltak szerint meghatározott hatásköreit, még a gazdasági társaságokról szóló törvényben meghatározott de az említett törvényekben nem szereplõ alapítói jogkörökkel sem. 4. A közalapítvány vagyona 4.1. A közalapítvány vagyonát képezi a Magyar Televízió Közalapítvány, a Magyar Rádió Közalapítvány, a Hungária Televízió Közalapítvány, illetve a Magyar Távirati Iroda Tulajdonosi Tanácsadó Testületének a Magyar Televízió Közalapítvány Közszolgálati Közalapítvánnyá történõ átalakulásakor meglévõ teljes vagyona A közalapítvány bevételeit képezik: a) az üzemben tartási díjbevételnek az évi I. törvényben megállapított hányada, b) a mûsorszolgáltatási díjbevételnek az évi I. törvényben megállapított hányada, c) a közalapítvány vagyonának hozadéka,18 22986 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám d) a közalapítvány által kezelt vagyon hasznosításából származó bevétel, e) az egyéb alapítványi célú bevételek (állami költségvetési támogatás, céltámogatás, alapítványi befizetések) A közalapítvány a mûködési költségeit az üzemben tartási díjnak törvényben szabályozott mértékû részébõl fedezi A közalapítvány törzsvagyonába kerül a közszolgálati médiaszolgáltatók teljes vagyona (ingók és ingatlanok, valamint vagyoni értékû jogok), illetve a zártkörû részvénytársaságok részvényei A közalapítvány üzletszerû gazdasági tevékenységet nem végezhet, a közszolgálati médiaszolgáltatókon kívül más gazdasági társaságot nem alapíthat, gazdasági társaságban részesedést nem szerezhet, alapítványt nem létesíthet A közalapítvány a mûködési költségeit az üzemben tartási díjnak az évi I. törvény szerint õt megilletõ hányadából, illetve az Alapító által megállapított külön támogatásból fedezi. A mûködési elõirányzatból elért megtakarítást a közszolgálati médiaszolgáltatók támogatására köteles fordítani A közalapítvány bevételei között megjelenõ a) sugárzási díj költségvetési átvállalása, b) az üzemben tartási díj közszolgálati médiaszolgáltatókra esõ összege, valamint c) egyébként a közszolgálati médiaszolgáltatók részére megállapított külön költségvetési vagy egyéb támogatás, d) a korábbi MTV2 mûsorszolgáltatási jogosultságáért járó mûsorszolgáltatási díjbevétel címén befolyt bevételeket a közalapítvány az a) pont esetében a közszolgálati médiaszolgáltatót terhelõ fizetési kötelezettség esedékességekor, a b) d) pont esetében a folyósítást követõen haladéktalanul köteles a közszolgálati médiaszolgáltatók rendelkezésére bocsátani A közalapítvány a mûködési költség elõirányzatának átmenetileg szabad pénzeszközeit ha a futamidõ ezt lehetõvé teszi kizárólag állam által garantált megtakarítási formákban kamatoztathatja A 4.7. pont szerinti átutalási intézkedések meghozatala a Kuratórium feladata. 5. A közalapítvány kezelõ szerve 5.1. A közalapítvány kezelõ szerve a Kuratórium A Kuratórium az Országgyûlés által választott tagokból, illetve a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa által delegált elnökbõl és a szintén általa delegált egy további tagból áll A Kuratórium tagjainak, illetve elnökének névsorát az Alapító Okirat 1. számú melléklete tartalmazza. 6. A Kuratórium feladat- és jogköre A Kuratórium feladat- és jogkörét képezi: 6.1. A közalapítvány éves gazdálkodási tervének elfogadása és mérlegének megállapítása; 6.2. A Kuratórium a közalapítvány kezelõjének jogkörében gazdálkodik a közalapítvány vagyonával; 6.3. A közalapítvány szervezeti és mûködési szabályzatának megállapítása és módosítása; 6.4. A közalapítvány éves gazdálkodási tervének elfogadása és mérlegének megállapítása; 6.5. A Magyar Televízió, a Duna Televízió és a Magyar Rádió zártkörûen mûködõ nonprofit közszolgálati mûsorszolgáltató részvénytársaságok, valamint a Magyar Távirati Iroda zártkörûen mûködõ nonprofit részvénytársaság vonatkozásában a gazdasági társaságokról szóló törvény alapján a jogszabályokban meghatározott eltérésekkel a közgyûlés jogainak gyakorlása; 6.6. A közszolgálati médiaszolgáltatók Alapító Okiratának megállapítása, módosítása, annak a Magyar Közlönyben történõ közzététele; 6.7. A közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatóinak kinevezése, díjazásának megállapítása; 6.8. A közszolgálati médiaszolgáltatók vezérigazgatói felett a munkáltatói jogkör gyakorlása, a vezérigazgatók munkaviszonyának megszüntetése; 6.9. A közszolgálati médiaszolgáltatók függetlenségének védelme; A Közszolgálati Kódex Közszolgálati Testület általi módosításának jóváhagyása; Az archiválás rendjérõl szóló szabályzat jóváhagyása; A közszolgálati médiaszolgáltatók alaptõkéjének felemelése, leszállítása; A közszolgálati médiaszolgáltatók éves gazdálkodási és pénzügyi terve elveinek és fõ összegeinek a jóváhagyása; Az évi adásidõ jóváhagyása, módosításának engedélyezése; Az új, magyarországi gyártású mûsorszolgáltatásban felhasználásra kerülõ mozgóképes alkotásokra fordítandó pénzösszegek meghatározása, a külsõ gyártás arányaira is kiterjedõen;19 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám A közszolgálati médiaszolgáltatók mérleg- és eredménykimutatásának jóváhagyása; A közszolgálati médiaszolgáltatók közös felügyelõ bizottsága tagjainak megválasztása, visszahívása; A közszolgálati médiaszolgáltatók könyvvizsgálójának megbízása és megbízatásának felmondása; A Kuratórium feladat- és jogköre a részvénytársaság gazdálkodásának ellenõrzése során: a) 500 millió forintnál magasabb értékû szerzõdésekhez elõ zetes tárgyalási felhatalmazás megadása, b) hitelfelvétel, illetve 300 millió forintnál nagyobb értékû szerzõdések megkötésének elõ zetes jóváhagyása, c) ingatlanelidegenítés, illetve százmillió forint feletti vagyoni értékû jog elidegenítésének engedélyezése. 7. A Kuratórium mûködése 7.1. A Kuratórium a feladatai ellátásához szükséges gyakorisággal, de legalább kéthetente ülésezik. Az ülést a Kuratórium elnöke hívja össze. Közgyûlési ügyeket érintõ napirendi pontokhoz a közszolgálati mûsorszolgáltató, illetve az MTI Zrt. vezérigazgatóját meg kell hívni. A Kuratórium elnöke köteles a Kuratórium rendkívüli ülését a tagok többségének a napirend megjelölésével elõterjesztett kérésére nyolc napon belüli idõpontra összehívni. Ennek elmulasztása esetén a kezdeményezõk együttesen jogosultak a rendkívüli ülés összehívására A Kuratórium tagjainak (ideértve az elnököt is) szavazati joga egyenlõ Az ülés képes, ha azon a tagok több mint fele jelen van. A meghozatalához a jelenlévõk többségének szavazata szükséges Az ülés napirendjét a Kuratórium elnöke állítja össze, és vezeti az ülést. A napirendre bármely tag elõ zetesen, írásban javaslatot tehet, amelynek napirendre vételérõl az ülés határoz. 8. A Kuratórium hivatali szervezete A Kuratórium ügyintézõ, ügykezelõ és ügyviteli teendõit a Titkárság látja el, amely segíti Közszolgálati Testület mûködését is. A munkáltatói jogkört a Titkárság vezetõje tekintetében a Kuratórium elnöke, a munkatársak felett a Titkárság vezetõje gyakorolja. A Titkárság szervezetét és mûködését érintõ további részleteket a közalapítvány szervezeti és mûködési szabályzatában kell rendezni. 9. A közalapítvány képviselete A közalapítványt a Kuratórium elnöke önállóan képviseli. A képviseletre, az aláírás jogosultságára és a banki aláírási joggyakorlására vonatkozó részletes szabályokat a szervezeti és mûködési szabályzatban kell megállapítani. 10. Egyéb rendelkezések A közalapítvány tevékenységérõl évente írásban beszámol az Alapítónak. Gazdálkodásának legfontosabb adatait az Oktatási és Kulturális Közlönyben köteles nyilvánosságra hozni A Kuratórium elnökét a közigazgatási államtitkári illetmény 65%-ának, a Kuratórium tagját a közigazgatási államtitkári illetmény 40%-ának megfelelõ mértékû tiszteletdíj illeti meg, továbbá költségtérítésre tarthatnak igényt. A költségtérítés mértékére vonatkozó szabályokat a közalapítvány szervezeti és mûködési szabályzata állapítja meg A közalapítvány szervezetét és mûködését érintõ, az Alapító Okiratban nem szabályozott kérdésekben a rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvény, a nemzeti hírügynökségrõl szóló évi CXXVII. törvény, valamint a polgári törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény alapítványokra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni A közalapítvány bírósági nyilvántartásba vett adatainak módosítására irányuló eljárásban az Alapítót az Országgyûlés fõtitkára képviseli. 1. számú melléklet az Alapító Okirathoz A Közszolgálati Közalapítvány Kuratóriumának névsora Elnök. Tagok.20 22988 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y évi 146. szám Az Országgyûlés 81/2010. (IX. 15.) OGY a a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa tagjait jelölõ eseti bizottság felállításáról* 1. Az Országgyûlés a Házszabály 34. (1) bekezdése és 35. -a, valamint a rádiózásról és televíziózásról szóló évi I. törvény (a továbbiakban: Rttv.) 33. -ának (3) bekezdése alapján az Rttv. III. Fejezetében szabályozott Nemzeti Médiaés Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) tagjainak jelölésére eseti jelölõbizottságot (a továbbiakban: jelölõbizottság) hoz létre. 2. A jelölõbizottság feladata a Médiatanács tagjainak jelölése az Rttv a szerinti szabályok értelemszerû alkalmazásával. 3. A jelölõbizottság tagjai az országgyûlési képviselõcsoportok egy-egy képviselõje. A képviselõ a szavazati joggal, a Házszabály 35. (3) bekezdésére figyelemmel az állandó bizottságokra vonatkozó szabályoktól eltérõen, az Rttv. 33. (4) bekezdése alapján akként rendelkezik, hogy a képviselõk között a szavazati arányok a képviselõcsoportot a döntés idõpontjában megilletõ mandátumok arányában oszlanak meg. A jelölõbizottság az ügyrendjét a jelenlévõ tagok által képviselt mandátumok kétharmados többségével fogadja el. A jelölõbizottság a Médiatanács tagjainak jelölése során a döntéseit az Rttv ában szabályozott szavazati aránnyal hozza meg. 4. A tagokra a képviselõcsoportok vezetõi tesznek ajánlást az Rttv. 33. (3) bekezdése alapján, akként, hogy minden képviselõcsoport egy tagot ajánlhat. A jelölõbizottság elnökére a kormánypárti, alelnökére az ellenzéki képviselõcsoportok a bizottsági tagságra jelöltek körébõl terjesztenek elõ javaslatot. A jelölõbizottság elnökének, alelnökének és tagjainak megválasztására az Országgyûlés elnöke terjeszt elõ javaslatot az Országgyûlésnek, melyrõl az egy döntéssel, vita nélkül határoz. A jelölõbizottság akkor is megalakul, ha valamelyik képviselõcsoport nem vesz részt az ajánlásban, illetve jelölésben, az országgyûlési arányoknak megfelelõ szavazati arányok azonban ilyenkor is változatlanok maradnak. Az ekként megválasztott jelölõbizottsági tagok ebben az esetben is az õket jelölõ országgyûlési képviselõcsoport létszámának megfelelõ mértékû szavazattal rendelkeznek. 5. Ezen országgyûlési hatálybalépését követõen a képviselõcsoportok vezetõi haladéktalanul javaslatot tesznek a jelölõbizottság tagjaira. A hatálybalépését követõ ülésnapon az Országgyûlés szavaz a jelölõbizottság tagjairól. 6. A jelölõbizottság a jelöltállítás során értelemszerûen alkalmazza a Médiatanács tagjainak jelölésére vonatkozóan az Rttv. a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról szóló törvénnyel módosított 33. -a szerinti szabályokat. 7. A jelölõbizottság ügyrendjét a létrehozásáról szóló szabályainak figyelembevételével az Rttv a és a Házszabály vonatkozó rendelkezései alapján maga állapítja meg. 8. A jelölõbizottság mûködésének költségei az Országgyûlés költségvetésébõl kerülnek biztosításra. 9. A jelölõbizottság tagjai munkájukért tiszteletdíjban nem részesülnek. 10. A jelölõbizottság megbízatása a tagok megválasztását követõ alakuló üléssel kezdõdik és az Rttv. szerinti jelölési eljárás eredményes befejezéséig tart. 11. E a közzétételének napján lép hatályba. Dr. Kövér László s. k., az Országgyûlés elnöke Erdõs Norbert s. k., Szilágyi Péter s. k., * A ot az Országgyûlés a szeptember 13-i ülésnapján fogadta el. Több megjelenítése
L,.:sgYu )es I-t ivatala Irományszem : H / 3C 2 Érkezett: 2019 JUN 1. ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISELŐ Képvisel ői önálló indítván y Az Országgy űlés.../2010. (...) OGY HATÁROZAT A A Közszolgálati Közalapítvány Részletesebben VI/2248/2012. AB határozata az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatáról. h a t á r o z a t o t:
VI/2248/2012. AB határozata az Országos Választási Bizottság 11/2012. (I. 16.) OVB határozatáról Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról... Részletesebben TARTALOM. XIX. ÉVFOLYAM, 4. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. április
XIX. ÉVFOLYAM, 4. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. április TARTALOM Szám Tárgy Oldal 41/2010. (IV. 22.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 99/2008. (II. 29.) OVB határozatának megsemmisítésérõl és az Részletesebben TARTALOM. 179/2010. (X. 15.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 372/2009. (IX. 3.) OVB határozatának
XIX. ÉVFOLYAM, 10. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. október TARTALOM Szám Tárgy Oldal Közlemény Alkotmánybírói megbízatás megszûnésérõl... 1140 2/2010. (X. 11.) Tü. határozat Az állandó bizottságok összetételérõl... Részletesebben alkotmanybirosag.hu 2
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben 103/2007. (XII. 12.) AB határozat. Indokolás II.
103/2007. (XII. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben h a t á r o z a t o t:
ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG VI/2241/2012. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen Részletesebben 45/2008. (IV. 17.) AB határozat. Indokolás
45/2008. (IV. 17.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben 99/2007. (XII. 6.) AB határozat. Indokolás
99/2007. (XII. 6.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, Részletesebben 2010. évi CIII. törvény. a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról
2010. évi CIII. törvény a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról Az Országgyűlés a hírközlési- és a médiafelügyelet integrált hatósági rendszerének kialakítása érdekében, biztosítva Részletesebben 18/1996. (III. 8.) OGY határozat. a Magyar Televízió Közalapítvány létrehozásáról
18/1996. (III. 8.) OGY határozat a Magyar Televízió Közalapítvány létrehozásáról Az Országgyűlés 1. a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 53. -ának (1) bekezdése, valamint a 140. Részletesebben 20/2008. (III. 12.) AB határozat. Indokolás
20/2008. (III. 12.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazási kezdeményezés tárgyában hozott határozata ellen benyújtott kifogások Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA június 23., szerda. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 107. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 23., szerda Tartalomjegyzék 2010. évi LVI. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény módosításáról 21518 200/2010. Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben 14/2007. (III. 9.) AB határozat. Indokolás II.
14/2007. (III. 9.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria az Országos Választási Bizottság 52/2013. (VI. 28.) határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt Magyar Dohány Kereskedők Egyesülete indítványozónak, a Országos Választási Bizottság (1357 Budapest, Pf.2.) által, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya Részletesebben 1. oldal, összesen: 6 oldal Ügyszám: 141/E/1999 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Harmathy Attila Dr. : Támadott jogi aktus: Határozat száma: 60/2003. (XI. 26.) AB határozat ABH oldalszáma: 2003/620 Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben VI/2235/2012. AB határozat az Országos Választási Bizottság 6/2012. (I. 16.) OVB határozata vizsgálatáról
VI/2235/2012. AB határozat az Országos Választási Bizottság 6/2012. (I. 16.) OVB határozata vizsgálatáról Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazásra irányuló aláírásgyűjtő Részletesebben TARTALOM. XVIII. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 2625 Ft 2009. szeptember
XVIII. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 2625 Ft 2009. szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 83/2009. (IX. 3.) AB határozat A Magyar Köztársaság ügyészségérõl szóló 1972. évi V. törvény 14. (3) bekezdése alkotmányellenességének Részletesebben TARTALOM. XIX. ÉVFOLYAM, 11. SZÁM ÁRA: 3020 Ft november
XIX. ÉVFOLYAM, 11. SZÁM ÁRA: 3020 Ft 2010. november TARTALOM Szám Tárgy Oldal 3/2010. (XI. 16.) Tü. határozat Az Alkotmánybíróság fõtitkárának megválasztásáról... 1243 186/2010. (XI. 12.) AB határozat Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 50/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.356/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos Részletesebben 93/2011. (XI. 17.) AB határozat. Indokolás
93/2011. (XI. 17.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ív mintapéldányának, Részletesebben A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének. 2/1992.(III.03.)sz. rendelete. a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről
A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének /99.(III.03.)sz. rendelete a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről (EGYSÉGES SZERKEZETBEN) A Ferencvárosi Önkormányzat a helyi önkormányzatokról Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 82/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.458/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 63/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.389/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek, a Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldányának hitelesítése kapcsán meghozott 63/2015. Részletesebben TARTALOM. XVII. ÉVFOLYAM, 12. SZÁM ÁRA: 2100 Ft december
XVII. ÉVFOLYAM, 12. SZÁM ÁRA: 2100 Ft 2008. december FELHÍVÁS! Felhívjuk tisztelt Elõfizetõink figyelmét az Alkotmánybíróság határozatai utolsó oldalán közzétett tájékoztatóra és a 2009. évi elõfizetési Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA július 8., csütörtök. Tartalomjegyzék. 5/2010. (VII. 8.
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. július 8., csütörtök 116. szám Tartalomjegyzék 5/2010. (VII. 8.) NFM rendelet 123/2010. (VII. 8.) AB határozat 124/2010. (VII. 8.) AB határozat Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 82. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA május 19., szerda. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. május 19., szerda 82. szám Tartalomjegyzék 38/2010. (V. 19.) IRM rendelet 17/2010. (V. 19.) KvVM rendelet 1126/2010. (V. 19.) Korm. 376/2010. (V. Részletesebben ALÁÍRÁSGYŰJTŐ ÍV MINTAPÉLDÁNYÁNAK BENYÚJTÁSA ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE CÉLJÁBÓL. 129/2002. (VII. 11.) OVB határozat
ALÁÍRÁSGYŰJTŐ ÍV MINTAPÉLDÁNYÁNAK BENYÚJTÁSA ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS KEZDEMÉNYEZÉSE CÉLJÁBÓL 129/2002. (VII. 11.) OVB határozat Az Országos Választási Bizottság a választási eljárásról szóló 1997. évi C. Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 81/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Knk.IV.37.457/2015/3.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a dr. Pálffy Ilona, a Nemzeti Választási Iroda elnöke által képviselt Nemzeti Választási Bizottság által országos Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 237/E/2000 Budapest, 2007.09.17 12:00:00 de. Lenkovics Barnabás Dr. XVI. évf. 9. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban Részletesebben I. Országos népszavazási kezdeményezések elbírálása
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. ÁPRILIS 21-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben 2007. évi CLXXII. törvény
http://www.complex.hu/kzldat/t0700172.htm/t0700172.htm 2007. évi CLXXII. törvény a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 1998. Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria az Országos Választási Bizottság 118/2013. (VII. 17.) OVB határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria Kovácsné dr. Trázsi Csilla ügyvéd által képviselt L. A., a Magyar Dohány Kiskereskedők Egyesülete elnöke indítványozónak az Országos Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben T/9894. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/9894. számú törvényjavaslat a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény módosításáról Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! h a t á r o z a t o t:
624/H/2008. AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országgyűlés országos népszavazás elrendeléséről szóló határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában dr. Paczolay Péter és Részletesebben 28/2001. (VI.21.) SZÁMÚ ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI NÉPSZAVAZÁSRÓL ÉS NÉPI KEZDEMÉNYEZÉSRŐL
1 SÁRVÁR VÁROS ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 28/2001. (VI.21.) SZÁMÚ ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A HELYI NÉPSZAVAZÁSRÓL ÉS NÉPI KEZDEMÉNYEZÉSRŐL Sárvár város Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben jogalkotási kötelezettségének az 1. pontban meghatározottak szerint tegyen eleget.
32/2004. (IX. 14.) AB határozat 689/E/2004 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítása, valamint jogszabály alkotmányellenességének megállapítása Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben I. Országos népszavazási kezdeményezés elbírálása
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2014. DECEMBER 12-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben A Kúria mint felülvizsgálati bíróság
A Kúria mint felülvizsgálati bíróság Az ügy száma: A tanács tagjai: Dr. Tóth Kincső a tanács elnöke Dr. Kalas Tibor bíró, előadó Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet bíró A kérelmező:... (cím) A kérelmező képviselője: Részletesebben Bakonyszentkirály, Bakonyoszlop, Csesznek Községek Körjegyzősége
BAKONYSZENTKIRÁLY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 2/2003. (I.31.) Ökt. sz. RENDELETE a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben 48/2008. (IV. 22.) AB határozat. Indokolás
48/2008. (IV. 22.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának Részletesebben VANYOLA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 6/2001. (VI.25.) rendelete. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről* Általános rendelkezések
VANYOLA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATI KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 6/2001. (VI.25.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről* Vanyola község Önkormányzati Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló Részletesebben 2. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a választási eljárásról szóló évi C. törvény a alkotmányellenes, ezért azt megsemmisíti.
193/2010. (XII. 8.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2010. évi 185. számában AB közlöny: XIX. évf. 12. szám 868/B/2007 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály alkotmányellenességének Részletesebben 10/2005. (X. 27.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésrôl
LEVÉL KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 1 KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 10/2005. (X. 27.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésrôl A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é s t:
A határozat száma: 3317/2014. (XI. 21.) AB végzés A határozat kelte: Budapest, 2014.11.17 A határozat szövege: Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő v é g z é Részletesebben Ipolytölgyes Községi Önkormányzat Képviselő-Testülete. 4/2002.(III.27.) Rendelete. A helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
Ipolytölgyes Községi Önkormányzat Képviselő-Testülete 4/2002.(III.27.) Rendelete A helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Tv. ( továbbiakban Ötv.) Részletesebben Ludányhalászi Községi Önkormányzat Képviselőtestületénél 7/2001. (IV.20.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kedvezményezésről
Ludányhalászi Községi Önkormányzat Képviselőtestületénél 7/2001. (IV.20.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kedvezményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény (továbbiakban: Részletesebben Szalkszentmárton Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 6/1992(XI.05.) önkormányzati rendelete A helyi népszavazás és népi kezdeményezésről
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 59/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 59/2015. számú határozata felülvizsgálata Részletesebben SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE
SZABÓ MÁTÉ DÁNIEL A NÉPSZAVAZÁSRA SZÁNT KÉRDÉS EGYÉRTELMŰSÉGE KORREFERÁTUM DEZSŐ MÁRTA BRAGYOVA ANDRÁS: AZ ORSZÁGOS NÉPSZAVAZÁS MAGYARORSZÁGON CÍMŰ ELŐADÁSÁHOZ A népszavazások, illetve népszavazási kezdeményezések Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 125/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 125/2015. számú határozata felülvizsgálata Részletesebben I. Országos népszavazási kezdeményezések elbírálása
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. JÚNIUS 24-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: 2015. Részletesebben Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete. 14/2001./ IX.12./ ÖR. sz. r e n d e l e t e. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete 14/2001./ IX.12./ ÖR. sz. r e n d e l e t e a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 89. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 89. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. június 4., kedd Tartalomjegyzék 178/2013. (VI. 4.) Korm. rendelet A Nemzeti Humanitárius Koordinációs Tanácsról 54274 1301/2013. (VI. 4.) Korm. Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ. Az Országos Választási Bizottság 2008. JÚLIUS 28-án megtartott üléséről
1 Jelen voltak: Dr. Szigeti Péter, OVB elnök Dr. Halmai Gábor, OVB elnökhelyettes Dr. Fazekas Marianna, OVB tag Dr. Ivancsics Imre, OVB tag Dr. Molnár Miklós, OVB tag Dr. Bordás Vilmos, OVB tag Dr. Poczkodi Részletesebben Maglód Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről 1
Maglód Nagyközségi Önkormányzat Képviselő-testületének 9/2004.(III.29.)Kt. rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről 1 A rendelet hiteléül: Maglód, 2009. január 20. Margruber János jegyző Részletesebben SÁTORALJAÚJHELY VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 33/2006.(XI.30.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
SÁTORALJAÚJHELY VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 33/2006.(XI.30.) rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA. v é g z é s t :
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben Általános rendelkezések 1..
Bélapátfalva Nagyközségi Önkormányzat 12 /2001. ( IV.23. ) sz. rendelete a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről ----------------------------------------------------------------------------------------------------------------- Részletesebben Sarkadkeresztúr Község Önkormányzatának Képviselő-testülete. 6/1992. (V.20.) KT. sz. rendelete. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
Sarkadkeresztúr Község Önkormányzatának Képviselő-testülete 6/1992. (V.20.) KT. sz. rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről Sarkadkeresztúr Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Berekfürdő Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 38/2009.(X.01.) sz. Önkorm. rendelete. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
Berekfürdő Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 38/2009.(X.01.) sz. Önkorm. rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben Lenti Város Önkormányzati Képviselő-testülete 6/2004. (II. 25.) ÖKT. számú rendeletével módosított 25/2001. (XI. 30.) ÖKT. számú r e n d e l e t e
Lenti Város Önkormányzati Képviselő-testülete 6/2004. (II. 25.) ÖKT. számú rendeletével módosított 25/2001. (XI. 30.) ÖKT. számú r e n d e l e t e a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület részére. Javaslat az önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat érintő döntések meghozatalára
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben Papkeszi Önkormányzat Képviselő-testülete. 9/1995. (VII.28.) számú. Önkormányzati rendelete
Papkeszi Önkormányzat Képviselő-testülete 9/1995. (VII.28.) számú Önkormányzati rendelete A helyi népszavazásról és népi kezdeményezés helyi szabályairól. Papkeszi Községi Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének március 26-ai ülésére
Szám: 02/99-2/2009. VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben JÁSD KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 13/2004. (XI.25.) RENDELETE a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
JÁSD KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 13/2004. (XI.25.) RENDELETE a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) Részletesebben Rezi Község Önkormányzata Képviselő-testülete. 4/2004. (II.16.) önkormányzati rendelettel módosított 17/2001. (XI.27.) önkormányzati rendelete
Rezi Község Önkormányzata Képviselő-testülete 4/2004. (II.16.) önkormányzati rendelettel módosított 17/2001. (XI.27.) önkormányzati rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésrôl 2 Rezi Község Részletesebben A 2014. május 6-i és 2014. május 28-i közgyűlési, Alapítói Határozatok
A SZABOLCS VOLÁN Közlekedési Zártkörűen Működő Részvénytársaság ügyvezetésének 2013. év CLXXVI. tv. 24. (2) bek. (Kivonat az egyesülési tervből) A személyszállítási szolgáltatásokról szóló 2012. évi XLI. Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 89. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. június 1., kedd 89. szám Tartalomjegyzék 2010. évi XLIV. tör vény A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény módosításáról 21330 2/2010. Részletesebben ÁLTALÁNOS RERNDELKEZÉSEK 1..
TISZACSEGE VÁROS ÖNKORMÁNYZATII KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 3/2002..((II.. 311..)) KT.. SSZ.. RENDELETE A HELYII NÉPSSZAVAZÁSSRÓL ÉSS NÉPII KEZDEMÉNYEZÉSSRÖL A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 13. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA február 3., péntek. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. február 3., péntek 13. szám Tartalomjegyzék 3/2012. ( 3.) NFM rendelet 14/2012. ( 3.) ME 15/2012. ( 3.) OVB 16/2012. ( 3.) OVB 17/2012. ( 3.) OVB 18/2012. Részletesebben Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2007. (XI.12.) számú rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
Bucsa Község Önkormányzat Képviselő-testületének 17/2007. (XI.12.) számú rendelete a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1677/2015. (XII.15.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/1704-29/2015. Ügyintéző: személyes adat Telefon: 06-1-457-7994 Fax: 06-1-457-7124 Tárgy: a helyi kisközösségi rádiós médiaszolgáltatási lehetőségek elvi hasznosítására irányuló pályázati Részletesebben AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA
2. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 3. melléklet Hallgatói Követelményrendszer 9. függelék AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2014.október Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben Nagyberény Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 8/2005. (VIII.3.) számú rendelete A HELYI NÉPSZAVAZÁSRÓL ÉS NÉPI KEZDEMÉNYEZÉSRŐL
Nagyberény Község Önkormányzata Képviselő-testületének 8/2005. (VIII.3.) számú rendelete A HELYI NÉPSZAVAZÁSRÓL ÉS NÉPI KEZDEMÉNYEZÉSRŐL A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény / továbbiakban: Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 49/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. T. Cs. ügyvéd által képviselt szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán meghozott Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzatának. 8/2001. (VI. 26.) sz. rendelete. a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről
SAND KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 8/2001. (VII.12.) RENDELETE a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Ötv.) 50. Részletesebben 33/2007. (VI. 6.) AB határozat. Indokolás
33/2007. (VI. 6.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság népszavazási kezdeményezés aláírásgyűjtő íve mintapéldányának hitelesítését megtagadó határozat ellen benyújtott kifogás Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Ügyszám: Keltezés: Előadó bíró: Közlöny információ: AB közlöny: 212/B/2001 Budapest, 2010.03.02 12:00:00 de. Holló András Dr. 23/2010. (III. 4.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2010. évi 31. számában Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA október 1., péntek. Tartalomjegyzék. 20/2010. (X. 1.
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. október 1., péntek 153. szám Tartalomjegyzék 20/2010. (X. 1.) VM rendelet 1200/2010. (X. 1.) Korm. 631/2010. (X. 1.) OVB 632/2010. (X. 1.) OVB Részletesebben Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt)
Szociális Otthoni Idősekért Alapítvány 1173 Budapest, Pesti út 117. Alapító okirat (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt) 2013 A Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1173 Bp., Pesti út 117.) jelen Részletesebben /í/(7. . számú előterjesztés. Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Alpolgármestere
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Alpolgármestere ~l:~). számú előterjesztés Előterjesztés a Képviselő-testület részére a Kőbányai Vagyonkezelő Zrt. Felügyelő Bizottsága Ügyrendjének jóváhagyásáról Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON FAX:
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. február 11. Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben Az Alkotmánybíróság teljes ülése a Kormánynak az Alaptörvény értelmezése tárgyában benyújtott indítványa alapján meghozta a következő

matches: bíróság KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Pf.2 Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria BÍRÓSÁG Bíróság Kúria KÚRIA Kúria