text:
⭐EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK
Download "EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK"
1 EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK MI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA? Az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: Bíróság) nemzetközi bíróság, amelynek székhelye Strasbourg. Annyi bíróból áll, amennyi az Európa Tanács azon tagállamainak száma (jelenleg 47), amelyek megerősítették az emberi jogok és az alapvető szabadságjogok védelméről szóló Egyezményt. A Bíróság bírái egyéni minőségükben járnak el, és nem képviselnek egyetlen államot sem. A kérelmek feldolgozása során a Bíróságot a Hivatal segíti, amely jórészt a tagállamokból származó jogászokból, más elnevezéssel jogi titkárokból áll. A jogászok teljes mértékben függetlenek országuktól, és nem képviselik sem a kérelmezőket, sem az államokat. MI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI EGYEZMÉNYE? Az Emberi Jogok Európai Egyezménye (a továbbiakban: Egyezmény) nemzetközi szerződés, amelyet kizárólag az Európa Tanács tagállamai jogosultak aláírni. Az Egyezmény és annak jegyzőkönyvei (a továbbiakban: Egyezmény) hozták létre a Bíróságot és határozzák meg annak működését, valamint tartalmazzák azon jogok és biztosítékok felsorolását, amelyeknek tiszteletben tartását az államok vállalták. MILYEN TEVÉKENYSÉGET FEJT KI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA? A Bíróság alkalmazza az Egyezményt. Feladata annak biztosítása, hogy az államok tiszteletben tartsák az Egyezményben foglalt jogokat és biztosítékokat. E feladatot az egyének vagy esetenként államok által benyújtott panaszok (az ún. kérelmek ) megvizsgálásának útján látja el. Ha megállapítja, hogy valamelyik tagállam megsértette ezeket a jogokat és jogi garanciákat, ítéletet hoz. Az ítéletek kötelező jellegűek: az érintett államok kötelesek azokat végrehajtani. MILYEN ESETEKBEN FORDULHATUNK AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁHOZ? Kérelemmel fordulhat a Bírósághoz az a személy (illetve személyek csoportja), aki úgy gondolja, hogy személyesen és közvetlenül áldozata lett az Egyezményben foglalt jogok és jogi garanciák megsértésének. Kérelem csak olyan állam ellen nyújtható be, amelyre nézve az Egyezmény kötelező, azaz részese annak.2 Milyen jogokat véd az Egyezmény és annak jegyzőkönyvei? Az Egyezmény védi különösen: az élethez való jogot; a tisztességes eljáráshoz való jogot polgári és büntető ügyekben; a magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jogot; a véleménynyilvánítás szabadságát; a gondolat, lelkiismeret és vallás szabadságát; a hatékony jogorvoslathoz való jogot; a javak háborítatlan élvezetéhez való jogot, és a választójogot és a választhatósághoz való jogot, stb. Mit tilt az Egyezmény és annak jegyzőkönyvei? Az Egyezmény tiltja különösen: a kínzást és az embertelen vagy megalázó bánásmódot és büntetést; az önkényes és jogellenes fogva tartást; a megkülönböztetést az Egyezményben biztosított jogok gyakorlásának tekintetében; az állam saját állampolgárainak kiutasítását vagy beutazásuk megtagadását; a halálbüntetést, és a külföldiek kollektív kiutasítását, stb. MILYEN FELTÉTELEKNEK KELL ELEGET TENNI A KÉRELEM BENYÚJTÁSÁHOZ? Személyi feltételek Nem szükséges, hogy a kérelmező az Európa Tanács valamely tagállamának állampolgára legyen. Elegendő, ha a sérelmezett jogsértést azon államok valamelyikének joghatósága alatt általában azok területén követték el, amelyekre nézve az Egyezmény kötelező, illetve ilyen állam hatóságainak eljárása következtében kerül a kérelmező olyan helyzetbe (pl. Európa Tanácson kívüli államba történő kiadatás vagy kiutasítás esetén), amelyben az Egyezményben foglalt jogait megsértik. A kérelmező lehet akár magánszemély, akár jogi személy, például gazdasági társaság vagy egyesület, de nem lehet pl. önkormányzat. A kérelmezőnek személyesen és közvetlenül kellett az állított jogsértés áldozatának lennie. Nem nyújtható be általános jellegű panasz valamely jogszabállyal vagy intézkedéssel szemben például azért, mert az méltánytalannak tűnik; továbbá nem nyújtható be panasz más személyek nevében (kivéve, ha a panaszt benyújtó személy hivatalos képviselő pl. szülő, gyám és a képviseltek személyazonossága egyértelmű). Vannak-e olyan feltételek, amelyeknek előzetesen, a nemzeti bíróságok előtt eleget kell tenni? Igen. A kérelmezőnek minden olyan jogorvoslatot igénybe kell vennie az érintett államban, amely alkalmas lehet arra, hogy hatékonyan orvosolja a sérelmezett helyzetet (ez általában a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bírósághoz benyújtott3 keresetet, illetve ha erre van lehetőség a fellebbviteli bíróságokhoz benyújtott jogorvoslatokat jelenti). Nem kell kimerítenie viszont azokat az általában rendkívüli jogorvoslatokat (pl. adott esetben a felülvizsgálati kérelem), amelyek az ügy érdemére várhatóan nem hatnak ki (pl. jogszabály által meg nem engedett esetben előterjesztett felülvizsgálati kérelmek). Nem elegendő pusztán formálisan igénybe venni ezeket a jogorvoslatokat, hanem az eljárás során ténylegesen fel kell vetni az egyezménysértésre vonatkozó panasz lényegét, megjelölve a megsértett rendelkezést. Azt követően, hogy a hazai eljárásban a végső határozatot (általában a legmagasabb szintű bíróság ítéletét) meghozták, hat hónap áll rendelkezésre a kérelem benyújtására. Ezen időszak letelte után a kérelmet nem fogadhatja el a Bíróság. A felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott határozat közlésének napja azonban csak akkor tekinthető a hathónapos határidő kezdő napjának, ha a határozat az ügy érdemére kiható rendelkezést tartalmaz, egyébként a határidő a jogerős ítélet kézbesítésétől kezdődik. Olyan esetben, amikor a hatósági intézkedéssel szemben nincs jogorvoslat, az intézkedést követően azonnal a Bírósághoz lehet fordulni. Ki ellen nyújtható be kérelem? Egy vagy több olyan állam ellen, amelyre nézve az Egyezmény kötelező, és amely a kérelmező véleménye szerint (a kérelmezőt közvetlenül érintő intézkedéssel vagy mulasztással) megsértette az Emberi Jogok Európai Egyezményét. Csak akkor van helye kérelemnek, ha a sérelmezett intézkedés(eke)t az érintett állam(ok) valamely hatósága (pl. bíróság vagy közigazgatási szerv) tette. A Bíróság nem foglalkozhat egyénekkel vagy magánintézményekkel, pl. gazdasági társaságokkal szemben benyújtott panaszokkal. Mire vonatkozzon a kérelem? A kérelemnek az Egyezményben foglalt valamelyik jogra kell vonatkoznia. A panaszolt jogsértés tárgya lehet pl. fogva tartottak kínzása és bántalmazása; a jogellenes fogva tartás; polgári vagy büntetőeljárások fogyatékosságai; megkülönböztetés valamely jog gyakorlása során; az intézményekben elhelyezett gyermekek szüleinek jogai; magánlakás és levelezés tiszteletben tartása; a véleménynyilvánítás vagy a tájékoztatás, illetve tájékozódás korlátozása; gyűlésen vagy tüntetésen való szabad részvétel; kiutasítás vagy kiadatás; tulajdon elkobzása; kisajátítás, stb. A kérelem nem vonatkozhat másra, mint az Egyezmény megsértésére nem lehet panaszt benyújtani például a magyar Alkotmánynak vagy a törvényeknek, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának, vagy az Alapjogi Chartának a megsértése miatt. Ha ugyanazon emberi jogi sérelem miatt, annak áldozata az ENSZ Emberi Jogi Bizottságához korábban már panaszt nyújtott be, a Bíróság azt nem fogja újra megvizsgálni.4 HOGYAN FORDULJON A BÍRÓSÁGHOZ AZ A SZEMÉLY, AKI EGYEZMÉNYSÉRTÉS ÁLDOZATÁNAK ÉRZI MAGÁT? A Bírósághoz intézett levéllel, amelyben világosan részletezi a panaszát, illetve a kérelmezői formanyomtatvány kitöltésével és az alábbi címre történő megküldésével: The Registrar European Court of Human Rights Council of Europe F Strasbourg Cedex A kérelem megfogalmazható a Bíróság valamelyik hivatalos nyelvén (angolul vagy franciául), vagy valamely olyan állam hivatalos nyelvén is, amely megerősítette az Egyezményt, tehát magyarul is. A kérelmező kérheti azt is, hogy az eljárás során végig anyanyelvét használhassa, a kérelemről a Bíróság dönt. Ha a kérelmet faxon nyújtották be, utóbb postai úton is be kell küldeni egy példányt. Nincs értelme annak, hogy a kérelmező személyesen Strasbourgba utazzon abból a célból, hogy kérelmét szóban adja elő. A kérelmet nem vizsgálják meg gyorsabban tekintettel a személyes megjelenésre, és jogi tanácsadásban sem részesül a kérelmező. A Hivatal kérheti a kérelmezőtől a panasszal kapcsolatos további iratok, tájékoztatás vagy magyarázat benyújtását. Amint a kérelmező megkapta a formanyomtatványt, azt gondosan és olvashatóan ki kell tölteni, és mihamarább vissza kell küldeni. A formanyomtatványnak tartalmaznia kell: - a tények és a panaszok rövid összefoglalását; - azoknak az Egyezményben foglalt jogoknak a megjelölését, amelyeket a kérelmező szerint megsértettek; - a már igénybe vett jogorvoslatokat; - az ügyben érintett valamennyi hatóság határozatainak másolatát (ezeket az iratokat nem küldik vissza, ezért csak másolatokat szabad beküldeni), és - a kérelmező ill. képviselőjének az aláírását. A Hivatal a levelezés túlnyomó részét angol vagy francia nyelven bonyolítja, így az egyes iratokat kísérő levelekben foglalt felkérések megértéséhez és határidők megtartásához legalább passzív nyelvtudás vagy ilyen nyelvismerettel rendelkező személy segítsége szükséges. A Bíróság eljárása és döntései nyilvánosak. A határozatok az interneten és hivatalos kiadványokban megjelennek, továbbá az érintett országok azokat nemzeti nyelvükön is általában publikálják. Ha a kérelmező azt kívánja, hogy kilétét ne fedjék fel, erről az eljárás kezdetekor tájékoztatnia kell a Bíróságot, és kérését meg kell indokolnia. A Bíróság Elnöke dönt arról, hogy a kérésnek helyt ad-e. Kérheti továbbá egyes adatainak, körülményeinek bizalmas kezelését. Ilyen kérés hiányában az ügy irataiba harmadik személyek is betekinthetnek, a szóbeli meghallgatásokról pedig a Bíróság internetes honlapján széles körben hozzáférhető videó felvételt tesznek közzé. Az eljárásnak kezdeti szakaszában nem kötelező az ügyvédi képviselet. Azonban, ha a kérelmező képviselő útján kíván a Bírósághoz fordulni, meghatalmazást kell csatolnia.5 (A honlapon az European Court of Human Rights/The Court/How do I bring my case to the Court elérési útvonal követése után megjelenő oldalon az alul bekeretezett részen a 2. sz. lábjegyzetben a Court information document azon belül a Hungarian kiválasztásával a Bíróság magyar nyelvű hivatalos tájékoztatóját, a 3. sz. lábjegyzeti pont alatt pedig hasonló módon a jelentkezési nyomtatványt megtalálhatja.) Melyek az eljárás főbb jellemzői? Az eljárás általában írásban zajlik. A Bíróság csak kivételes esetben tart tárgyalást, és a kérelmezőt írásban értesítik a Bíróság határozatairól. Az eljárás illetékmentes. Bár az eljárás első szakaszában nem szükséges az ügyvédi képviselet, a kérelmezőnek szüksége lehet ügyvédre, miután panaszáról tájékoztatták az érintett állam kormányát. Amennyiben kivételes esetben az eljárás során a Bíróság tárgyalást tart, azon a francia, illetve angol nyelvet magas szinten beszélő jogi képviselő tud csak eljárni. A kérelmek legnagyobb részét ugyanakkor még a kormány tájékoztatása előtt elfogadhatatlannak nyilvánítják. A kérelmezőnek csak saját költségeit kell viselnie (ügyvédi díj, ill. a levelezéssel, fénymásolással kapcsolatos költségek). Miután kérelmét benyújtotta, a kérelmező ingyenes jogi segítségnyújtás iránti kérelmet terjeszthet elő, amelynek keretében ügyvédi képviseletet kaphat. Ez azonban nem jár alanyi jogon, és nem döntenek róla azonnal, hanem csak az eljárás későbbi szakaszában. Hogyan zajlik az eljárás? A Bíróságnak először azt kell megvizsgálnia, hogy a kérelem elfogadható-e. Ez azt jelenti, hogy a kérelemnek meg kell felelnie az Egyezményben meghatározott feltételeknek (ld. fentebb, a Milyen feltételeknek kell eleget tenni a kérelem benyújtásához? cím alatt). Ha a feltételek nem teljesülnek, a kérelmet elutasítják. Ha a kérelmező több panaszt is előterjesztett, a Bíróság egyes panaszokat elfogadhatónak nyilváníthat, míg másokat elutasíthat. Ha a kérelmet vagy a kérelmező egyes panaszait elfogadhatatlannak nyilvánítják, a határozat végleges, és ellene nincs helye jogorvoslatnak, az eljárás befejeződött. Ha a kérelmet vagy a kérelmező egyes panaszait elfogadhatónak nyilvánítják, a Bíróság arra ösztönzi a feleket (a kérelmezőt és az érintett államot), hogy jussanak békés megegyezésre. Ha megegyezés nem jön létre, a Bíróság érdemben vizsgálja az ügyet, azaz megállapítja, hogy megsértették-e az Egyezményt és ítéletet hoz. Olyan ügyek esetén, amelyekre vonatkozóan a Bíróság már korábbi döntéseiben jól körülírható esetjogot alakított ki (pl. a bírósági eljárások elhúzódására vonatkozó panaszok) az elfogadhatóságról és a panasz érdeméről döntő eljárást a Bíróság összekapcsolja és nem külön folytatja le.6 Mennyi ideig tart az eljárás? A Bíróság jelenlegi ügyhátralékára tekintettel a kérelmezőnek esetleg hosszabb időt is kell várnia, mielőtt a Bíróság hozzákezdene a kérelem vizsgálatához. Egyes kérelmeket sürgősen, soron kívül dolgoznak fel, különösen, ha a kérelmezőt azonnali fizikai veszély fenyegeti (pl. kiutasítási ügyek). MILYEN EREDMÉNNYEL ZÁRULHAT AZ ELJÁRÁS? Ha a Bíróság megállapítja, hogy egyezménysértés történt, igazságos elégtételt nyújthat a kérelmezőnek, azaz bizonyos károk megtérítéseként pénzösszeget ítélhet meg és az érintett államot a kérelmező költségeinek megtérítésére is kötelezheti. Ha a Bíróság azt állapítja meg, hogy nem történt jogsértés, a kérelmezőnek nem kell a sajátján felüli költségeket (az érintett állam költségeit) megfizetnie. Fontos tudnivalók: A Bíróság természetesen nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a nemzeti hatóságok határozatait megváltoztassa vagy a nemzeti jogszabályokat hatályon kívül helyezze. Ez egyfelől azt jelenti, hogy az igazságos elégtétel összege az Egyezményben foglalt sérelmezett emberi jog megsértéséért kiszabott elvi összeg, amely nem fedezi a hazai bírósági eljárásokban követelt kártérítési összegeket, költségeket, elszenvedett anyagi vagy nem anyagi jellegű károkat, vagyis mértékében adott esetben elmarad azoktól. Másrészt azt jelenti, hogy a strasbourgi döntés alapján a hazai bíróságok automatikusan nem vizsgálhatják meg újra az alapügyet. (De pl. a büntető-eljárásról szóló törvény 416. (1) g. pontja alapján lehetőség van a strasbourgi döntésre hivatkozással felülvizsgálat kezdeményezésére.) Ugyanakkor az ítéletek egyre gyakrabban tartalmaznak konkrét intézkedésre utaló rendelkezést is, amely pl. a fogva tartott kérelmező szabadlábra helyezése vagy akár az Egyezménnyel ellentétes nemzeti jogszabály megváltoztatása is lehet. A Bíróság nem felelős ítéleteinek végrehajtásáért. Amint az ítélet megszületett az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának feladata a végrehajtás ellenőrzése, és annak biztosítása, hogy az igazságos elégtételként megítélt kártérítést megfizessék. (A Miniszteri Bizottság a tagállamok külügyminisztereiből vagy az őket képviselő személyekből áll.) MI NEM VÁRHATÓ AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGÁTÓL? A Bíróság nem fellebbezési fórum a nemzeti bíróságok határozataival szemben, nem tárgyalja újra az alapügyeket, kizárólag abból a szempontból vizsgálja a hazai eljárásokat és intézkedéseket, hogy azok megsértették-e az Egyezményt. A Bíróság nem lép fel a kérelmező nevében közvetlenül annál a hatóságnál, amelyre a panasz vonatkozik. Különleges esetekben azonban módja van ideiglenes intézkedések megtételére; ez a gyakorlatban csak olyan ügyekben jön szóba, amikor a kérelmezőt komoly fizikai veszély fenyegeti (pl. kiutasítás, kiadatás).7 A Bíróság nem nyújt segítséget abban, hogy a kérelmező ügyvédet találjon, és a kérelem benyújtásával kapcsolatban esetlegesen felmerülő ügyvédi költségeket sem állja a kérelmező helyett. A Bíróság nem ad felvilágosítást annak az államnak a jogszabályairól, amely ellen a panasz irányul. Mi történik az ítélet (egyezséget jóváhagyó határozat) meghozatala után? A határozat véglegessé válásáról a Bíróság a feleknek értesítést küld. A határozat akkor lesz végleges, ha meghozataláról számítva három hónap eltelt és egyik fél sem fordult a Bíróság tizenhét bíróból álló Nagykamarájához, amely kivételesen, elvi jelentőségű és az Egyezmény értelmezéséhez kapcsolódó kérdésben foglalkozik csak konkrét ügyekkel. Olyan ügyekben, amelyek vonatkozásában a Bíróság már jól kidolgozott esetjoggal rendelkezik (pl. bírósági eljárások elhúzódása miatti ügyek), a Nagykamara nem fogad be a Bíróság Kamarájának ítélete elleni kérelmeket. A végleges határozatban foglalt intézkedés végrehajtásáról a kormányképviselő gondoskodik. Ennek során felkéri a kérelmezőt, hogy a részére megítélt igazságos elégtétel összegének kifizetése céljából saját kezűleg aláírt levélben közölje azt a bankszámlaszámot, vagy ennek hiányában azt a címet ahová a Magyar Államkincstár a kifizetést teljesítheti. A kifizetést a határozat véglegessé válásától számított, a Bíróság határozatában meghatározott (általában három hónapos) határidőn belül kell teljesíteni. A Bíróság által elrendelt egyéb intézkedések megtételét is a kormányképviselő kezdeményezi és rendszeres tájékoztatást ad a végrehajtás helyzetéről az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának. Az ítéletet a Bíróság a feleknek angol (vagy francia) nyelven küldi meg és véglegessé válása után kerül csak lefordításra és az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium honlapján (www.irm.gov.hu), illetve más módon (Acta Humana folyóirat, stb.) nyilvános közzétételre. Milyen egyéb technikai tudnivalók lehetnek hasznosak? A magyar hivatali szokástól eltérően a Bíróság hivatala által küldött leveleken csupán aláírás szerepel, dombornyomásos pecsétet a határozatok eredeti példányain használnak. Az ebben a füzetben összefoglalt információk tájékoztató jellegűek, ha valamely része az olvasó számára nem világos, akkor javasoljuk, hogy forduljon jogi szakértőkhöz, akik jogvédő szervezeteknél ingyenesen adnak tájékoztatást, vagy keressen föl ügyvédet. További tudnivalók az Emberi Jogok Európai Bíróságáról angol és francia nyelven a honlapon, magyar nyelven a honlapokon találhatók.8 Az Európa Tanács budapesti Információs és Dokumentációs Központjának olvasótermében emberi jogi gyűjtemény áll az érdeklődők rendelkezésére (emberi jogi kézikönyvek, az Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjoga, fordítások, az Egyezmény Braille-írásos változata). A gyűjtemény használatáról tájékozódhat a honlapon, illetve a es telefonszámon. A honlapon: Közérdekű információk/emberi jogok védelme/emberi Jogok Európai Bírósága elérési útvonalon megtalálhatja a strasbourgi ítéletek magyar fordítását. Az eredeti ítéleteket angol és francia nyelven a honlapon: az European Court of Human Rights/Case law menüpontban keresheti). Hasonló dokumentumok
TIZENNEGYEDIK JEGYZÕKÖNYV AZ EMBERI JOGOK ÉS AZ ALAPVETÕ SZABADSÁGOK VÉDELMÉRÕL SZÓLÓ EGYEZMÉNYHEZ, AZ EGYEZMÉNY ELLENÕRZÕ RENDSZERÉNEK MÓDOSÍTÁSÁRÓL Preambulum Az Európa Tanács tagállamai, az emberi jogok Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben A Felügyelethez az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén forduljon kérelemmel:
A Felügyelethez az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén forduljon kérelemmel: Ön fogyasztó magánszemély, közvetlenül a pénzügyi szolgáltatónál már megkísérelte a vita rendezését (panaszt nyújtott Részletesebben Szolgáltatástípus (pl. lakáshitel, KGFB):
A Magyar Nemzeti Bankhoz az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén forduljon kérelemmel: Ön fogyasztó, azaz gazdasági vagy szakmai tevékenységi körén kívül eső célból vesz/vett igénybe pénzügyi Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben Az Ön EJEB-hez benyújtott kérelme: A kérelem benyújtásának és elbírálásának folyamata
Az Ön EJEB-hez benyújtott kérelme: A kérelem benyújtásának és elbírálásának folyamata A Bírósághoz benyújtott kérelmek nagy többsége befogadásra alkalmatlan, azaz érdemi vizsgálat nélkül kerül elutasításra, Részletesebben Tájékoztató a kérelmezői űrlap kitöltéséhez
HUN 2016/1 Tájékoztató a kérelmezői űrlap kitöltéséhez I. Tudnivalók a kérelmezői űrlap kitöltéséhez Milyen panaszokat vizsgál a Bíróság? Az Európai Emberi Jogi Bíróság nemzetközi bíróság, amely olyan Részletesebben 1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése
1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése 1.1. A közérdekű adat megismerése iránt bárki szóban, írásban vagy elektronikus úton igényt nyújthat be. 1.2. A kérelmek előterjesztése Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben Panaszkezelés. Tájékoztató a panaszkezelési eljárásról
Panaszkezelés Tájékoztató a panaszkezelési eljárásról A Focus Kft. panaszkezelési szabályozásának célja, hogy rendezett eljárásban biztosítsa ügyfelei számára a Focus Kft.. szolgáltatásai igénybe vétele, Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben A TakarékBank Zrt. Panaszkezelési Szabályai
A TakarékBank Zrt. Panaszkezelési Szabályai Tisztelt Ügyfelünk! A Takarékbank Zrt. (a továbbiakban: Bank) munkatársai mindent megtesznek annak érdekében, hogy Önt a lehető leghatékonyabban szolgálják ki, Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Tájékoztató a kérelmezői űrlap kitöltéséhez
HUN 2014/1 Tájékoztató a kérelmezői űrlap kitöltéséhez I. Tudnivalók a kérelmezői űrlap kitöltéséhez Milyen panaszokat vizsgál a Bíróság? Az Európai Emberi Jogi Bíróság nemzetközi bíróság, amely olyan Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
Panaszkezelési szabályzat (a módosításokkal egységes szerkezetben) Hatályos: 2014.12.12. napjától 1 I. A szabályzat alapelve, célja A CO-OP HITEL Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 33/2010. (XI.26.) önkormányzati rendelete a Human Papilloma Vírus (HPV) elleni védőoltás támogatásáról
Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlésének 33/2010. (XI.26.) önkormányzati rendelete a Human Papilloma Vírus (HPV) elleni védőoltás támogatásáról Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Közgyűlése az Alkotmány Részletesebben A TakarékBank Zrt. Panaszkezelési Szabályai
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt. Ügyfélfogadás rendje és panaszkezelésre vonatkozó szabályzat Verzió Hatályos Döntés száma 1. 2012. április 26. 7/2012.(04.26) vezérigazgatói határozat 2. 2014. július Részletesebben A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve
1 / 5 2014.10.20. 14:36 A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve 2012.08.10. A Tanács 2004/80/EK irányelve Nyomtatás: A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve a bűncselekmények áldozatainak Részletesebben Panaszkezelési Szabályzat
22/2014. számú közvetlen hatályú szabályzat Panaszkezelési Szabályzat KM 3. számú melléklet Tompa és Vidéke Takarékszövetkezet Panaszkezelési Tájékoztató Hatályos: 2014. december 18. A Tompa és Vidéke Részletesebben Pannon 2005 Faktor és Hitel Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Pannon 2005 Faktor és Hitel Zrt. 1016 Budapest, Naphegy utca 19. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Érvényes 2014.08.01-től Jóváhagyta: Igazgatóság elnöke 2 TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 3 2. A SZABÁLYZAT Részletesebben KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, Részletesebben SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA 7100 Szekszárd, Béla király tér 8. Tel.: 74/504-100; Fax: 74/510-251
Ikt.szám: IV.315/2014. SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS HELYI VÁLASZTÁSI IRODA Szekszárd Megyei Jogú Város Helyi Választási Irodájának vezetője a Szekszárd Megyei Jogú Város közigazgatási területén lévő választókerületek Részletesebben a Diófa Alapkezelő Zrt. Panaszkezelési Szabályai Közzétéve: 2015. szeptember 8.
a Diófa Alapkezelő Zrt. Panaszkezelési Szabályai Közzétéve: 2015. szeptember 8. 1. A panasz bejelentésének módjai 1.1. Személyesen A Diófa Alapkezelő Zrt. a személyesen benyújtott szóbeli panaszokat az Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM. Igazságügyi szakértők jogi oktatása
KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Igazságügyi szakértők jogi oktatása Tisztelt Érdeklődő! Az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló 2005. évi XLVII. törvény (a továbbiakban: Szaktv.) 18. (1) Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben A Kormány. 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e. a környezeti alapnyilvántartásról
A Kormány 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e a környezeti alapnyilvántartásról A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 110. Részletesebben NEA működési támogatások (2014)
NEA működési támogatások (2014) Budapest, 2013. november www.emet.gov.hu Nemzeti Együttműködési Alap Civil szervezetek működési célú támogatása NEA-14-M Alapvető információk Alapkezelő: Emberi Erőforrás Részletesebben 2/2014. (III.31.) Tárgy: választókerületek kialakításáról HATÁROZAT
Kiskunhalasi Közös Önkormányzati Hivatal Jegyzője, mint a HELYI VÁLASZTÁSI IRODA VEZETŐJE 6400 KISKUNHALAS, Hősök tere 1. Telefon: 77/523-104, e-mail:jegyzo@kiskunhalas.hu 2/2014. (III.31.) Ikt. S/456-2/2014 Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Panaszkezelési Szabályzat A KDB Bank Európa Zrt. (a továbbiakban: KDB Bank ) minden munkatársa arra törekszik, hogy ügyfeleinket maradéktalanul, teljes megelégedésükre szolgálja ki. Ha ennek ellenére bármely Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről
Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről Amennyiben a magyar bíróságok vagy más hatóságok által kiállított okirat külföldi államban kerül felhasználásra, az okiratot Részletesebben BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata
BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata Kecskemét, 2010. január 4. Módosítva: 2015. augusztus 13. A BAG Hungary Biztosítási Alkusz Kft. az ügyfeleinek a BAG Hungary Biztosítási Alkusz Részletesebben Az Európa Tanács és az emberi jogok
EURÓPA TANÁCS Az Európa Tanács és az emberi jogok 50 éves az Emberi Jogok Európai Egyezménye A z Európa Tanács szilárd meggyôzôdése, hogy az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és minden demokratikus Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben HELYI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 3296 Zaránk, Fő u. 21. sz. Telefon/fax: 36 / 471-983, 471 978 e-mail: igazgatas@zarank.t-online.hu, jegyzo@tarnamera.
HELYI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 3296 Zaránk, Fő u. 21. sz. Telefon/fax: 36 / 471-983, 471 978 e-mail: igazgatas@zarank.t-online.hu, jegyzo@tarnamera.hu Helyi Választási Bizottság 21/2014.(X. 12.) sz. határozata Részletesebben 2009. évi LVI. törvény
2009. évi LVI. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény módosításáról szóló 2008. évi CXI. törvény hatálybalépésével és a belső piaci Részletesebben VIN-FAKTOR ZRT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Biztosítások.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére I. BEVEZETÉS A Biztositasok.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. (továbbiakban: Alkusz) a tevékenységére, Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság. Médiatanácsának. 1451/2012. (VII. 25.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/26126-18/2011. Tárgy: a Debrecen 92,3 MHz helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására irányuló pályázati eljárás eredménye A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit. IZSÁK-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Nonprofit. Korlátolt Felelősségű Társaság. Cll.
,.. OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Az okirat sorszáma: A-..~2j../2014. Ügyiratszám: 1713-... 6.../2014. HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI MINŐsíTŐ KÖZSZOLGÁLTATÁS Részletesebben 150. ÁLTALÁNOS FOGYASZTÓI KÉRELEM
vonalkód helye 150. ÁLTALÁNOS FOGYASZTÓI KÉRELEM ÜGYSZÁM: Benyújtandó 1 példányban a Pénzügyi Békéltető Testülethez Érkeztetés helye E nyomtatványt letöltheti a Pénzügyi Békéltető Testület honlapjáról Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben Kérdések - válaszok a válás jogi vonatkozásában. Alapvető információk, melyek hasznosak lehetnek, ha kenyértörésre kerül a dolog.
Kérdések - válaszok a válás jogi vonatkozásában. Alapvető információk, melyek hasznosak lehetnek, ha kenyértörésre kerül a dolog. Mikor szűnik meg egy házasság? - A Bíróságnak a házasságot felbontó jogerős Részletesebben Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal. Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Iroda Ügygondnok és eseti gondnok ügyek
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális ellátási és Gyermekvédelmi Iroda Ügygondnok és eseti gondnok ügyek Jogi háttér, törvények Döntés jogalapja A döntés jogalapját a közigazgatási Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI
354/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet a munkabiztonsági szakértői tevékenységről A Kormány a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 88. (2) bekezdés c) pontjában foglalt felhatalmazás alapján, az Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben TOYOTA PÉNZÜGYI ZRT.
TOYOTA PÉNZÜGYI ZRT. Oldalszám: 1 - Retail\Panaszkezelési szabályzat TOYOTA PÉNZÜGYI ZRT. gondozásért felel: Ügyvezető igazgatója Hatályos: 2014.08.01-től Procedures\01 Hatályos - Operative\Vevőfinanszírozás Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.9.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marianne van Eck holland állampolgár által benyújtott 0564/2012. számú petíció egy holland gyermek nevelőszülői Részletesebben Emberi Jogok 50 KÉRDÉSBEN. Bírósága HUN?
Emberi Jogok Európai AZ EJEB Bírósága 50 KÉRDÉSBEN HUN? AN COURT OF HUM Az EJEB 50 kérdésben Ezt a dokumentumot a Bíróság Közönségkapcsolati Osztálya állította össze, a benne foglaltak a Bíróságra nézve Részletesebben I. Pályázat Sport támogatásra
RÉTSÁG VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐ-TESTÜLETE 2651 Rétság, Rákóczi út 20. Telefon: 35/550-100 www.retsag.hu Email: hivatal@retsag.hu I. Pályázat Sport támogatásra Rétság Város Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben SEGÉDLET. A támogatási év minden év április 1-jétől, következő év március 31-éig tart és négy tárgynegyedévből áll.
SEGÉDLET a tenyészkoca állatjóléti támogatások igénybevételéhez szükséges N0632 számú Kifizetési kérelem, valamint N0633 számú Tartási hely adatok Kifizetési kérelemhez nyomtatványok helyes kitöltéséhez Részletesebben Ügyfélpanasz-kezelési szabályzat
Ügyfélpanasz-kezelési szabályzat Letölthető dokumentumok: Ügyfélpanasz-kezelési szabályzat Meghatalmazás személyes panaszbejelentéshez Fogyasztói panaszbejelentő nyomtatvány I. Bevezetés Az Assure-Man Részletesebben Kitöltési útmutató. - Szaktanácsadás és a szakképzés jogcím tekintetében csak jogutódlás lehetséges.
2. számú melléklet Kitöltési útmutató a Jogutódlás megállapítása/kötelezettség átadás jóváhagyása iránti kérelem egyes ÚMVP és HOP beruházási jogcímek esetében c. formanyomtatvány kitöltéséhez Fontos tudnivalók: Részletesebben Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete
Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2014. (II. 28.) önkormányzati rendelete az államháztartáson kívüli forrás átadásáról és átvételéről Rákóczifalva Város Önkormányzata Képviselő-testülete Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT PALLADIUM CONSULTING KFT. Hatályos: 2015. június 05- től visszavonásig
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT PALLADIUM CONSULTING KFT. Hatályos: 2015. június 05- től visszavonásig TARTALOMJEGYZÉK I. ELŐSZÓ ---------------------------------------------------------------------------------------------- Részletesebben Az ajánlati felhívás III.2.3/M.1. pontja az igazolási mód vonatkozásában az alábbiakat tartalmazza:
I. kérelmi elem: Az ajánlati felhívás III.2.3/M.1. pontja az igazolási mód vonatkozásában az alábbiakat tartalmazza: Az alkalmasság megítéléséhez szükséges adatok és a megkövetelt igazolási mód: M.1. A Részletesebben Panaszkezelési Szabályzat
OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályos: 2013-09-10-től Az OTP Ingatlan Befektetési Alapkezelő Zrt. (továbbiakban: Alapkezelő) a befektetési alapkezelőkről és a kollektív Részletesebben 1. A rendelet hatálya. 2. Értelmező rendelkezések
Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselő-testületének 18/2015.(V.26.) sz. rendelete a vendéglátó üzletek éjszakai nyitva tartásának rendjéről Budapest Főváros IX. kerület Ferencvárosi Részletesebben KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ működési előleg kifizetési kérelem (D0721-01)
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ működési előleg kifizetési kérelem (D0721-01) TARTALOMJEGYZÉK ÁLTALÁNOS TUDNIVALÓK... 3 D0721-01 MŰKÖDÉSI ELŐLEG KIFIZETÉSI KÉRELEM... 5 2 Általános tudnivalók 1. A kérelem formanyomtatványának Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 25.3.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Jan Bubela, német állampolgár által benyújtott 0284/2008. számú petíció a tervezett prágai körgyűrűről Hana Részletesebben MAGYARORSZÁG KORMÁNYA. T/13096. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13096. számú törvényjavaslat a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról Előadó: dr. Navracsics Tibor közigazgatási és Részletesebben Cím: Polgármesteri Hivatal Szociális Irodája Jászberény, Lehel vezér tér 18. sz.
A pályázott feladat végrehajtásáról és a nyert pénzösszeg Az ügytípus megnevezése Hatáskörrel rendelkező szerv Eljáró szerv Illetékességi terület Eljárási illeték Ügyintézéshez szükséges dokumentumok Alapvető Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben c) A rendes bíróságokra vonatkozó részletes magyarázatok
c) A rendes bíróságokra vonatkozó részletes magyarázatok 1. Békítő bíróság A békítő bíróság a polgárokhoz legközelebb álló bíróság. Az Alkotmány rendelkezésének megfelelően tagjait a király nevezi ki. Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Ingatlan-nyilvántartási kérelem I. IKTATÓ BÉLYEGZŐ HELYE A vékony vonallal bekeretezett rovatokat a kérelmező vagy a nevében eljáró képviselő tölti ki. A kérelem kitöltésével kapcsolatban a kérelmező/ Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben Körmend Város Önkormányzata Képviselő-testülete Társadalmi Ügyek Bizottsága K ö r m e n d. Tárgy: Önkormányzati segély iránti k é r e l e m
Körmend Város Önkormányzata Képviselő-testülete Társadalmi Ügyek Bizottsága K ö r m e n d Tárgy: Önkormányzati segély iránti k é r e l e m Alulírott kérem, hogy részemre önkormányzati segélyt megállapítani Részletesebben Oney Magyarország Pénzügyi Szolgáltató Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Oney Magyarország Pénzügyi Szolgáltató Zrt. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Az Oney Magyarország Pénzügyi Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (továbbiakban: az Oney) a hozzá benyújtott panaszok ügyintézésének Részletesebben Közérdekű adatok megismerése iránti igények teljesítésének rendje
Közérdekű adatok megismerése iránti igények teljesítésének rendje kivonat a Bács-Kiskun Megyei Intézményfenntartó Központ MIK 373-20/2012. számú A közérdekű adatok közzétételének és a közérdekű adatok Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG


text:
Szülõi felügyeleti jog gyakorlás - PDF
Download "Szülõi felügyeleti jog gyakorlás"
1 Igénylı, kötelezett Szülõi felügyeleti jog gyakorlás Ha a szülõi felügyeletet együttesen gyakorló szülõk a szülõi felügyelet körébe tartozó kérdésekben nem tudnak megegyezni, a gyámhivatal döntését bármelyik szülõ kérheti. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A Polgári törvénykönyvrõl (Ptk.) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
2 Gyámnevezés, gyámságból való kizárás A szülõ rendelkezhet arról, hogy halála esetén kiskorú gyermekének ki legyen a gyámja, ki gondozza, nevelje, ki legyen a törvényes képviselõje, vagyonának kezelõje. Arról is rendelkezhet, ki ne lehessen gyámul kirendelhetõ gyermekének. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. Korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
3 Kapcsolattartás A gyermekétõl különélõ szülõnek joga és egyúttal kötelessége is, hogy gyermekével kapcsolatot tartson. Kapcsolattartásra jogosult: szülõ, biztosítani kell nagyszülõ, nagykorú testvér, szülõ, halála esetén, szülõ testvére, illetve szülõ házastársa. E személyek kérhetik a kapcsolattartás szabályozását, illetve már a 14. életévét betöltött gyermek is. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
4 Családbafogadás A gyermek szülei, illetve különélõ szülõk esetén a szülõi felügyeletet gyakorló szülõ kérheti, hogy gyermekét a szülõ egészségi állapota vagy más családi ok miatt egy bizonyos ideig más, általa megnevezett család átmenetileg befogadja, gondozza, nevelje. A családbafogadó szülõt gyámul kell kirendelni, aki a kiskorú törvényes képviselõje. Markotabödögén lakó nagykorú, cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
5 Átmeneti, tartós nevelésbe vétel Átmeneti nevelésbe vételre kerül sor, ha a gyermek fejlõdését családi környezete veszélyezteti, illetve a gyermek megfelelõ gondozását családja nem tudja ellátni. Tartós nevelésbe akkor veszi a gyámhatóság a kiskorút, ha a szülõk meghaltak, vagy a szülõk felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, valamint ha a szülõ hozzájárult gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogádásához. Markotabödögén lakó nagykorú, cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
6 Utógondozás Az átmeneti vagy tartós nevelés megszûnése után a kiskorú gyermek és a 18. életévét betöltött fiatal felnõtt legalább 1 évig utógondozásba kerül, mely elõsegíti a családjába való visszailleszkedést, illetve a fiatal felnõtt önálló életének megkezdését. Az utógondozói ellátást a fiatal felnõttnek magának is kérnie kell. Markotabödögén lakó nagykorú, cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem, jövedelemigazolás, tanulói jogviszony igazolása, befogadó nyilatkozat, személyi igazolvány, lakcímet igazoló hatósági igazolvány
7 Gyámság Az a kiskorú, aki nem áll szülõi felügyelet alatt, gyámság alá tartozik és részére a gyámhatóság gyámot rendel. Gyámot kell rendelni: ha a kiskorú szülei meghaltak, vagy a szülõk szülõi felügyeleti jogát a bíróság megszüntette, vagy a szülõk cselekvõképtelenek, a gyermek más személynél vagy gyermekotthonban került elhelyezésre, vagy ha a szülõ hozzájárult gyermeke más személy (kivéve házastárs) általi örökbefogadásához. A legközelebbi hozzátartozók kötelesek jelezni, ha gyámrendelés szükséges. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem, jövedelemigazolás,
8 Gondnokság A nagykorú személy házastársa, egyenesági rokona, testvére kérheti, hogy a személyi és vagyoni ügye intézésére, önmaga ellátására képtelen vagy részben képes személyt helyezzék gondnokság alá. A gondnok lesz a törvényes képviselõje. Eseti gondnokot kell rendelni annak a nagykorú cselekvõképes személynek, aki körülményei miatt a konkrét ügy intézésében körülményei miatt a konkrét ügy intézésében akadályozott, vagy aki nem képes ellátni a törvényes képviseletet, mert pl. szakértelmet igényel, vagy pl. a szülõ gyermekét nem képviselheti az adott ügyben. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A Polgári törvénykönyvrõl (Ptk.)149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem, szakorvosi igazolás, vélemény egyéb, gondnokságot alátámasztó irat (pl. ismeretlen helyen tartózkodást igazoló stb),
9 Számadás A gyám, illetve gondnok a gyámolt, illetve gondnokolt vagyonának kezelésérõl - pénzének felhasználásávról - számadást nyújt be, elszámolással tartozik a gyámhatóság felé. A gyám a kiskorú, a gondnok a nagykorú személy törvényes képviselõje. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. kérelem (nyomtatvány) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem, bevételt, kiadást igazoló iratok (számlák, csekkek, nyugdíjszelvény, átvételi elismervény, befizetést igazoló bizonylat stb.),
10 Örökbefogadás Az örökbefogadás célja az, hogy az örökbefogadó, valamint annak rokonai és az örökbefogadott között családi kapcsolatot létesítsen és elsõsorban olyan kiskorúak családi nevelését biztosítsa, akinek szülei nem élnek, vagy akiket szüleik megfelelõen nevelni nem képesek, illetve akikról szülei lemondtak. Az örökbefogadáshoz a szülõ úgy is is megadhatja a hozzájárulását, hogy az örökbefogadó személyét és személyi adatait nem ismeri. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy, akinek személyisége és körülményei alapján alkalmas az örökbefogadásra. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem,, az örökbefogadási engedély megadásához a felek egyetértõ kérelmét tartalmazó nyilatkozat, továbbá a gyermek szüleinek hozzájárulása szükséges, valamint az örökbefogadó szülõnek csatolnia kell az alkalmasságát tanusító jogerõs gyámhivatali határozatot az alkalmasságot alátámasztó pszichológiai véleményt, háziorvosi igazolást az egészségi állapotról, születési és házassági anyakönyvi kivonatát, jövedelmi viszonyairól szóló igazolást
11 Családi jogállás rendezése Az apa adatai nélkül anyakönyvezett gyermek születése után a jegyzõ felhívja az anyát apai elismerõ nyilatkozat felvételére. A teljes hatályú apai elismerõ nyilatkozatot a gyermek születése után és azt megelõzõen lehet megtenni. Amennyiben az anya nem kívánja a gyermek apját megnevezni, akkor lehetõség van a gyermek családi jogállását képzelt apa személyével rendezni. Az apaság vélelmét meg lehet támadni, bíróság elõtt, ha az akit a vélelem alapján apának kell tekinteni a gyermek anyjával a fogamzás idején nemileg nem érintkezett, vagy a körülmények szerint egyébként lehetetlen, hogy a gyermek tõle származik, és lehet kérni az apaság megállapítását is ugyanezen peres eljárás keretén belül. Szülõ, vagy más törvényes képviselõ, gyermeket magáénak elismerni szándékozó férfi, 14. életévét betöltött gyermek. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A házasságról, családról és a gyámságról (Csjt) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer), gyermek születése elõtt: családi állapot igazolás (az anyáé), terhességi kiskönyv, igazolás a szülés várható idõpontjáról. gyermek megszületése után: családi állapot igazolás, gyermek születési anyakönyvi kivonata. apaság vélelmének megdöntése: házasság felbontásáról szóló jogerõs bírói ítélet, gyermek születési anyakönyvi kivonata, családi állapot igazolás (az anyáé)
12 nyomtatványok, kitöltési útmutatók Ügytípus Gyermektartásdíj megelõlegezés A gyámhivatal a bíróság által a tartásdíj megfizetésére kötelezõ ítéletében megállapított összeget, százalékos marasztalás esetében az alapösszeget elõlegezi meg. Markotabödögén lakó a gyermektartásdíjra jogosult gyermek szülõje vagy más törvényes képviselõje. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. formanyomtatvány, kitöltési útmutató 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer), tartásdíjat megállapító bírósági ítélet, végzés, végrehajtást kezdeményezõ irat, végrehajtás eredménytelenségét igazoló irat, jövedelem igazolás, közüzemi számlák, középfokú iskolai képzésben lévõ gyermek vonatkozásában iskolalátogatási igazolás Otthonteremtési támogatás
13 nyomtatványok, kitöltési útmutatók Az átmeneti vagy tartós nevelésbõl kikerült fiatal felnõtt lakáshoz jutásának, tartós lakhatásának elõsegítése. Markotabödögén lakó lakó az a fiatal felnõtt akinek legalább három éves idõtartamú folyamatos gondozási helyén töltött nevelésbe vétel a nagykorúság elérésével szünt meg és készpénzének, betétjének, vagy ingatlan vagyonának értéke a nagykorúvá válásakor nem haladja meg az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 6O szorosát, legkésõbb a 24. életév betöltéséig még tanulói, illetve hallgatói jogviszonyban állnak tanulmányai befjezéséig, legkésõbb 25. életévének betöltéséig. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. formanyomtatvány, kitöltési útmutató 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem,, a kérelmezõ önjogúvá válását megállapító gyámhivatali határozat, a volt vagyonkezelõ végszámadása, a nagykorúvá vált vagyonáról szóló értesítés, a nevelésbe vett gyermek tulajdonában lévõ ingatlanra vonatkozó adó- és értékbizonyítvány, a területi gyermekvédelmi szakszolgálat igazolása, a támogatással megszerezni kívánt ingatlan adó- és értékbizonyítványa
14 Vagyoni ügyek A gyermek, illetve a gondnokság alá helyezett személy tulajdonában lévõ ingatlan átruházásra, vagy bármely módon történõ megterhelésére, illetve a tulajdonukat képezõ értékpapír a személyes tulajdon szokásos tárgyai közé nem tartozó ékszerek, és egyéb ingó tárgyak elidegenítésére és megterhelésére vonatkozó jognyilatkozathoz szükséges a gyámhivatal jóváhagyása. Markotabödögén élõ kiskorú, valamint a cselekvõképességet érintõ gondnokság alá helyezett személy - törvényes képviselõje. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. A gyámhatóság nem mellõzheti a gyermek közvetlen meghallgatását, a korlátozottan cselekvõképes, valamint az ítélõképessége birtokában lévõ gyermek személyi és vagyoni ügyében. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) évi IV. tv. A Polgári törvénykönyvrõl (Ptk) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer), ingatlan esetében: kérelem, az ingatlanra vonatkozó szerzõdés egy eredet és három másolati példánya, 3 hónapnál nem régebbi adó- és értékbizonyítvány, 15 napnál nem régebbi tulajdoni lap másolat, ingóság esetében: kérelem, értékbecslés, a szerzõdés egy eredeti és három másolati példánya.
15 Védelembe vétel Ha a szülõ vagy más törvényes képviselõ a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja, vagy nem akarja, de alaposan feltételezhetõ, hogy segítséggel a gyermek fejlõdése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzõje intézkedik a gyermek védelembe vételére vonatkozólag. markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy, illetve szabálysértési hatóság, nyomozó hatóság a 14. életévét be nem töltött gyermek vonatkozásában, rendõrség, ügyészség, illetve bíróság bûncselekmény elövetésével vádolt gyanusított fiatalkorút, védõnõi szolgálat, háziorvos, házi gyermekorvos, családsegítõ szolgálat, nevelési-oktatási intézmény, gyermekjóléti szolgálat. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
16 Ideiglenes hatályú intézeti elhelyezés Amennyiben a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi, és erkölcsi fejlõdését családi környezete vagy önmaga veszélyezteti és emiatt azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkorm. jegyzõje, a gyámhivatal a gyermeket ideiglenesen elhelyezi a nevelésre alkalmas, azt vállaló különélõ szülõnél, más hozzátartozónál, illetve személynél, nevelõszülõnél, vagy gyermekotthonban. Markotabödögén lakó nagykorú cselekvõképes személy. A gyámügyi eljárásban meg kell hallgatni a szülõt és más törvényes képviselõt, a gondozót, a korlátozottan cselekvõképes személyt és az ítélõképessége birtokában levõ cselekvõképtelen gyermeket, továbbá minden esetben azt, akivel szemben kötelezettséget kívánnak megállapítani, valamint - szükség szerint - a gyermek más közeli hozzátartozóit. A meghallgatást mellõzni lehet, ha a meghallgatás miatti késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna, illetve a meghallgatást mellõzni kell, ha a meghallgatandó nagykorú személy cselekvõképtelen vagy ismeretlen helyen tartózkodik. (formanyomtatvány, kitöltési útmutató) 149/1997./IX10./ Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (Gyer) kérelem
4.Gyermektartásdíj megelőlegezés 1 Ügytípus Gyermektartásdíj megelőlegezés A gyámhivatal a bíróság által a tartásdíj megfizetésére Rövid leírás kötelező ítéletében megállapított összeget, százalékos marasztalás
Ügytípus tájékoztató. Ózd Városi Gyámhivatal. Szerda 8-12 és Ügyintézők: Berta Pálné Péntek 8-12 Liktor Győzőné Váradi Rita

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Dr. Morvai Krisztina büntetőjogász, EP képviselő közleménye
Címlap Jogvédelem Egyéb emberi jogi témák Dr. Morvai Krisztina büntetőjogász, EP képviselő közleménye
2017. május 12. péntek, 12:31
Az önkény és a jogállamiság közötti különbséget minden elméleti szakembernél jobban elmagyarázta a jelenlévőknek nemrég egy lakossági fórumon felszólaló gépkocsivezető:
"Kamionsofőr vagyok. Ha piros a lámpa, meg kell állnom. Ugyanígy meg kell állnia a miniszterelnöknek, az államfőnek, a legfőbb bírónak vagy a legfőbb ügyésznek. A jogszabályok mindenkire vonatkoznak, rangtól, hatalmi helyzettől függetlenül.".
A jogszabályok nemcsak arra vannak, hogy az állampolgárt rendszabályozzák, hanem legalább ennyire arra is, hogy az állam visszaéléseit, mulasztásait, túlkapásait megakadályozzák, korlátozzák a polgárával szemben. Az állami szervek mozgásterét is szabályok kötik, amikor büntetni, bírságolni, "fegyelmezni" kívánja polgárát. El kellene érni, hogy a piros lámpa végre piros lámpa legyen ne csak a polgárnak, hanem az államnak, a hatóságoknak, a bíróságoknak is. Ez lenne a valódi rendszerváltás, az önkény helyett jogállamiság. Így lehetne elérni, hogy ne lehessen önkényesen kirúgni a munkavállalót, hatósági úton ellehetetleníteni a tisztességes kisvállalkozót, állami segédlettel földet lopni a helyi gazdáktól. Akkor lenne így, ha végre a hatalom, az állami szervek kezét is ténylegesen megkötnék a rájuk vonatkozó jogszabályok.
A Budaházy ügy "nagyban" mutatja meg, ami állampolgárok sokaságával történik úgymond "kicsiben" a hétköznapokban - a rendszerváltás óta, kormányoktól, pártoktól függetlenül.
A bíróság 125 év fegyházbüntetést szabott ki a vádlottakra úgy, hogy szinte minden jogszabályt megszegett. Hatévnyi bírósági eljárás után - a törvény előírása ellenére - nem állapította meg a történeti tényállást, azaz azt, hogy voltaképpen mi is történt, mit tettek vagy nem tettek a vádlottak. Nem sorolta fel és nem értékelte a felhasznált bizonyítékokat, nem indokolta jogilag, hogy miért állapította meg az adott bűncselekményeket, és miért annyi büntetést szabott ki. A tanácsvezető bíró annyit mondott Budaházynak, mintegy kigúnyolva a jogállamiságot és demonstrálva, mit is jelent az önkény: "Ön mindenben bűnös, ez a lényeg!" A bíróságnak a törvény szerint harminc, kivételesen hatvan napja lett volna arra, hogy az ítéletet írásba foglalja. A bíróság fittyet hányt a törvényre, hiszen tudta, hogy ezt ez idő szerint Magyarországon megteheti. Több mint nyolc hónap alatt sem keletkezett ítélet. Az ok nyilvánvaló: az ítéletet azért nem lehetett írásba foglalni és megindokolni, mert megindokolhatatlan volt. Valódi jogállamban, ha a bíróság vagy más hatóság nem tudja meghozni a törvényben rá megszabott határidő alatt az állampolgárral szembeni, rá joghátrányt alkalmazó határozatot, akkor le kellene vonni a következtetést: az állam az adott ügyben nem volt képes döntést hozni, tehát az eljárást meg kell szüntetni, az állam mulasztása nem eshet az állampolgár terhére. Magyarországon ez nem így történik. A törvény előír valamit az állami szervnek, adott esetben a bíróságnak, a bíróság nem tartja be a törvényt és ennek semmiféle szankciója nincs, az állampolgárnak el kell szenvednie a vele szembeni negatív következményeket. Hogyan lehet jogállamról beszélni ott, ahol a jogszabályok betartatására hivatott bíróság maga nem tartja be a jogszabályokat?
Nem tudjuk, talán soha nem is tudjuk meg, mi is történt a Budaházy/Hunnia csoport ügyben. Emlékszünk az ügy kezdetére, amikor Draskovics miniszter bizonyítékot fabrikált és lebukott. Nem a "Magyarok Nyilai" robbantgattak, hanem kísérletező kedvű egyetemisták. De sebaj, ennek a gyalázatos hamisítási cselekménynek sem lett semmi következménye, hiszen állami szereplő követte el a bűnt. Ettől a ponttól kezdve egészen a mai napig minden érthetetlen és megmagyarázhatatlan, ami ebben az ügyben történik. Annyit az egyszerű újságolvasó is érez, hogy valakiknek elemi érdeke, hogy Budaházyék börtönbe kerüljenek, jó hosszú időre, mindegy, hogy milyen áron.
Közben itt-ott megszólal a lelkiismeret.
Az ügy tanácsvezető bírója több évtizedes bírói pályafutás után lemondott bírói tisztségéről, egyértelműen a Budaházy üggyel összefüggésben. Szintén lemondott - igaz, csak büntető kollégium vezetői posztjáról - az a főbíró, aki az eljárás idején a Fővárosi Törvényszéken a büntetőbírák szakmai vezetője volt. Lehet, hogy egyszer megírják visszaemlékezéseiket és feltárják, hogy mi is történt... Mi, akik gyűlöljük a kiszolgáltatottságot és a jogfosztottságot, ehhez fűzzük a legnagyobb reményt: hogy valaki vagy valakik végre "borítanak". Rendőrtiszt, ügyész vagy bíró, aki visszaidézi jogászi esküjét és elhatározza, hogy nem lesz részese tovább a jog, a jogállamiság, az igazságszolgáltatás megcsúfolásának. Vagy bírósági, ügyészségi tisztviselő, aki szembesül vele, hogy ha az önkény és a jogfosztottság ilyen mértékű lehet, akkor ennek ő vagy hozzátartozója is bármikor áldozatává válhat.
Folytatva az állami, bírósági önkény állatorvosi lovának, a Budaházy/Hunnia ügynek a kronológiáját, immár valóságos krimi, thriller részesének érezhetjük magunkat. Dr. K. Andrea tanácsvezető bíró – a hivatalos verzió szerint – legutolsó munkanapján foglalta írásba a nyolc hónapja esedékes ítéletet. Április 28-án – véletlenül sem egy nappal előbb vagy netán egy nappal később, amikor jogszerűen már nem tehette volna meg, hiszen nem volt bíró. Innentől kezdve az állítólagosan elkészült írásos ítéletnek nyoma veszett. Különös véletlenként az ítélet nem került bele a bíróság nyilvántartási rendszerébe, tehát hivatalosan, jogszerűen változatlanul nem létezett. Laikusoknak sem kell magyarázni, miért kell egy elkészült ítéletet azonnal iktatni és a szigorú ügyviteli szabályzat szerint tárolni, valamint az arra jogosultak, így a vádlottak és védőik számára elérhetővé tenni. Csak hogy egyértelműsítsem: azért, hogy az ítéletbe ne lehessen belenyúlni, ne lehessen benne illetve rajta hamisítást elkövetni, ne lehessen a már lezárt ügybe belepiszkálni, az ítéletet aláíró bírón kívül, aki az úgynevezett „törvényes bíró” volt az ügyben, senki ne „dolgozhasson” a határozaton. Drámai módon minden jel arra utal, hogy ebben az ügyben viszont ez történt. A vádlottak és védőik egészen május 11-ig minden egyes napon azt a felvilágosítást kapták az ügyviteli rendszer alapján dolgozó tisztviselőktől, hogy az ítélet nem létezik, nincs regisztrálva, nincs nyilvántartva, fizikailag sincs azon a helyen, ahol egy meghozott, lezárt, aláírt ítéletnek a szigorú jogszabályok szerint lennie kellene. Hol volt, merre járt akkor közel két héten át az állítólagosan készre megírt és a törvényes bíró által aláírt ítélet? Kinek, kiknek az íróasztalán vagy számítógépén volt és az illetők mit tettek vele? A választ az olvasók és a felelős állampolgárok valamint az oknyomozó sajtó fantáziájára bízom. Büntetőjogászként annyit bizton állíthatok, hogy magánszemély esetében ennyi gyanújel, ennyi bizonyíték alapján már bilincs csattant volna a csuklókon.
Talán lesz most olyan bíró vagy más állami szereplő, aki bebizonyítja, hogy ez mégsem egy következmények nélküli ország. Hogy 17 ember nem kerülhet 125 évre, sőt egyetlen napra sem börtönbe egy ilyen velejéig romlott eljárást követően. Három megoldás van: annak megállapítása, hogy az állam nem tudta érvényesíteni büntető igényét, ezért a büntetőeljárás a vádlottakkal szemben megszűnik. A másik, hogy felmentő ítélet születik, mert olyan durva törvénysértések történtek az ügyben, hogy a bűnösséget bebizonyítani már semmiképpen nem lehet. A harmadik, hogy az Országgyűlés vagy a köztársasági elnök, észlelve a jogállamiság, a törvényesség súlyos megsértését, kudarcát, a vádlottakat haladéktalanul eljárási kegyelemben részesíti. Kérek minden magánszemélyt és települési önkormányzatot, hogy csatlakozzon az eljárási kegyelemre irányuló petícióhoz – az „Igazságtalan a Budaházy ítélet” Facebook-oldalon, s írjanak országgyűlési képviselőjüknek valamint a köztársasági elnöknek az azonnali eljárási kegyelmet követelve. Kérek továbbá minden tisztességes bírót, hogy a maga eszközeivel tiltakozzon a bírói hivatás lejáratása, a jogállamiság és az igazságszolgáltatás elleni durva támadás ellen.
A Budaházy/Hunnia petíció itt érhető el.


2014. évi XI. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
2014. évi XI. törvény
a rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról
6. A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény módosítása
7. A devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény módosítása
8. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény módosítása
9. A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény módosítása
10. A rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény módosítása
11. A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény módosítása
12. Az egységes közszolgáltatói számlaképről szóló 2013. évi CLXXXVIII. törvény módosítása
14. Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményének való megfelelés
1. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
2. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
3. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
4. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
5. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
6. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
7. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
8. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
9. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
10. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
11. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
12. melléklet a 2014. évi XI. törvényhez
Időállapot: közlönyállapot (2014.II.17.)
a rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról *
1. § A fogyasztóvédelemről szóló 1997. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Fgytv.) 17/D. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az (1) bekezdésben meghatározott vállalkozás legalább egy fogyasztóvédelmi referenst köteles foglalkoztatni minden olyan megyében és a fővárosban, ahol
b) közszolgáltatási tevékenységet folytató, valamint törvény alapján ügyfélszolgálat működtetésére kötelezett vállalkozás esetén ügyfélszolgálattal rendelkezik.”
2. § Az Fgytv. 28. § (2) bekezdés c) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A kérelmet a békéltető testület elnökéhez kell írásban benyújtani. Az írásos formának a 17/C. § szerinti módokon is eleget lehet tenni. A kérelemnek tartalmaznia kell)
„c) - ha a fogyasztó az illetékességet a 20. § (3) bekezdésére kívánja alapítani - a 20. § (1) és (2) bekezdése szerint illetékes békéltető testület helyett kérelmezett testület megjelölését,”
3. § Az Fgytv.
a) 16/A. § (5) bekezdésében a „kiskorúak” szövegrész helyébe a „tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek” szöveg,
b) 17/D. § (10) bekezdés a) és b) pontjában a „rendelkezésre” szövegrész helyébe a „rendelkezésére” szöveg,
c) 17/D. § (11) bekezdésében az „anyagát” szövegrész helyébe az „anyagát,” szöveg,
d) 17/D. § (13) bekezdésében a „működését, és” szövegrész helyébe a „működését és” szöveg,
e) 17/D. § (14) bekezdésében a „képesítési, bizonyítványt” szövegrész helyébe a „képesítési bizonyítványt” szöveg,
f) 17/D. § (15) bekezdés a) pontjában a „jelentkezzen és” szövegrész helyébe a „jelentkezzen, és” szöveg,
g) 1. mellékletében a „terület specifikus” szövegrész helyébe a „területspecifikus” szöveg, a „17/D. §-ában” szövegrész helyébe a „17/D. §-ában meghatározott” szöveg,
h) 1. melléklet 1.1.2.1. pont b) alpontjában a „panaszkezelés és ügyfélszolgálat” szövegrész helyébe a „panaszkezelési és ügyfélszolgálati” szöveg,
i) 1. melléklet 1.1.2.4. pont d)-f) alpontjában a „biztonsága” szövegrész helyébe a „biztonságossága” szöveg,
j) 1. melléklet 2. pontjában 1-5. sorában az „amelyből” szövegrész helyébe az „amely” szöveg,
k) 1. melléklet 2. pontjában 3. sorában az „elméleti. 10%” szövegrész helyébe az „elméleti, 10%” szöveg,
l) 1. melléklet 3. pont a) alpontjában a „végzettséggel, vagy” szövegrész helyébe a „végzettséggel rendelkezik,” szöveg
4. § (1) A társasházakról szóló 2003. évi CXXXIII. törvény (a továbbiakban: Tt.) 27/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„27/A. § (1) A társasház működésének, a társasház szerveinek és e szervek működésének törvényességi felügyeletét a jegyző látja el. A törvényességi felügyelet nem terjed ki az olyan ügyre, amelyben bírósági, hatósági eljárásnak van helye.
(6) Ha a jegyző a keresetében az (5) bekezdés c) pontjának alkalmazását kéri, a pert a közös képviselővel, illetve az intézőbizottság elnökével és tagjaival szemben is meg kell indítani. Ha a társasház és a közös képviselő, illetve az intézőbizottság elnöke között érdekellentét áll fenn, a bíróság a társasház képviseletére hivatalból ügygondnokot rendel ki. A kiszabott bírság megfizetésében a társasházat helytállási kötelezettség nem terheli. A kiszabott bírság megfizetéséért az intézőbizottság elnökének és tagjainak felelőssége egyetemleges.”
(2) A Tt. 42. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha a közgyűlés határozata jogszabályba, az alapító okiratba vagy a szervezeti-működési szabályzatba ütközik vagy a kisebbség jogos érdekeinek lényeges sérelmével jár, bármely tulajdonostárs keresettel kérheti a bíróságtól a határozat érvénytelenségének megállapítását a határozat meghozatalától számított hatvan napon belül. Ha a határozat bírósági felülvizsgálatát a jegyző a 27/A. § (4) bekezdése szerinti keresetében kérte, a kereseteket bíróság a perek egyesítésével bírálja el.”
5. § A Tt. 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
6. § A lakásszövetkezetekről szóló 2004. évi CXV. törvény 1. melléklete helyébe a 3. melléklet lép.
7. § (1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: VET) 144. § (1)-(2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A közcélú hálózathoz történő csatlakozással összefüggésben csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, valamint a csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásának szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A rendelet kihirdetése és hatálybalépése között legalább 15 napnak el kell telnie.
(2) A csatlakozási díjat úgy kell megállapítani, hogy vegye figyelembe a csatlakozás érdekében hálózati beruházásra fordított összeg nagyságát, valamint az igények befolyásolásán keresztül segítse elő a legkisebb költség elvének érvényesülését, valamint figyelembe vegye a hálózatra később csatlakozott rendszerhasználók csatlakozásának hatásaiból származó előnyöket. A csatlakozási díj nem haladhatja meg a csatlakozások érdekében közvetlenül hálózati beruházásokra fordított összegek nagyságát.”
(2) A VET 144. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott rendelet előkészítése során kikéri az érintett engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleti szerveinek véleményét. A Hivatal a rendelet tervezetét az engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleti szerveivel történő egyeztetést megelőzően a honlapján közzéteszi.”
8. § A VET 170. § (5) bekezdés 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. a csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, valamint a csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásuk szabályait,”
9. § Hatályát veszti a VET 170. § (2) bekezdés 11. pontjában a „valamint csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait és a díjak elemeit,” szövegrész.
10. § (1) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) 108. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A földgázszállító vagy a földgázelosztó vezetékhez történő csatlakozásért vagy a korábban vásárolt kapacitást meghaladó többletkapacitásért csatlakozási díjat kell fizetni. A csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait a Hivatal elnöke rendeletben állapítja meg. A csatlakozási díj általános forgalmiadó-fizetési kötelezettségére külön törvény rendelkezései irányadók.”
(2) A GET 108. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A Hivatal az (1) bekezdésben meghatározott elnöki rendelet előkészítése során kikéri az érintett engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleti szerveinek véleményét. A Hivatal a rendelet tervezetét az engedélyesek és a felhasználók reprezentatív érdekképviseleti szerveivel történő egyeztetést megelőzően a honlapján közzéteszi.”
11. § A GET 133/A. § 2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„2. a csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait,”
12. § A GET 127. § gy) pontjában a „csatlakozási díjakat” szövegrész helyébe a „csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait” szöveg lép.
13. § Hatályát veszti a GET
a) 104/A. § (2) bekezdés b) pontja,
b) 133. § (1) bekezdés 2. pontjában a „valamint a csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait és a csatlakozási díjak elemeit,” szövegrész.
14. § (1) A pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény (a továbbiakban: Pft.) „Szerződés formai és tartalmi követelményei” alcíme a következő 14/A. §-sal egészül ki:
„14/A. § A pénzforgalmi szolgáltatási keretszerződésben a pénzforgalmi szolgáltató nem köthet ki olyan szerződési feltételt, amely alapján a vele szerződő fogyasztó számára a Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján történő készpénzfelvétel fizetési műveleti értékhatárának felső mértékét napi százötvenezer forintnál alacsonyabb összegben egyoldalúan meghatározza.”
(2) A Pft. VII. Fejezete a következő 36/B. §-sal egészül ki:
„36/B. § A Magyarországon elhelyezett automata bankjegykiadó gépből készpénz-helyettesítő fizetési eszköz útján fizetési számláról történő készpénzfelvétel fizetési műveleti értékhatárának felső mértéke műveletenként hetvenötezer forintnál alacsonyabb összeg nem lehet.”
(3) A Pft. 66/B. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi XI. törvénnyel megállapított 14/A. §-t a rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi XI. törvény hatálybalépésekor fennálló szerződésekre is alkalmazni kell.”
15. § A devizakölcsönök törlesztési árfolyamának rögzítéséről és a lakóingatlanok kényszerértékesítésének rendjéről szóló 2011. évi LXXV. törvény (a továbbiakban: Dttv.) a következő 4/A. §-sal egészül ki:
„4/A. § (1) A pénzügyi intézmény - külön díj felszámítása nélkül - a gyűjtőszámlahitel tartozásról készített kimutatás keretében, a fizetési számlához vagy a devizakölcsön elszámolási számlához kapcsolódóan negyedévenként tájékoztatja a hiteladóst a mentesített követelésrész adott időszakra eső összegéről és a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötésétől számított összegéről.
(2) A pénzügyi intézmény az (1) bekezdésben meghatározottakról a negyedévet követő hónap 30. napjáig - a rögzített árfolyam alkalmazási időszak záró időpontját követően a záró időpontot követő hónap 30. napjáig - postára adott levélben vagy más, a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésben meghatározott tartós adathordozón tájékoztatja a hiteladóst.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott tájékoztatást a 2. melléklet szerinti tartalommal, jól látható, egyértelműen elkülöníthető módon, bekeretezve, legalább a tájékoztató többi adatával megegyező méretben kell feltüntetni.
(4) A 2. mellékletben meghatározott szövegben az adott időszakot az időszak első és utolsó napjának feltüntetésével kell megjelölni.
(5) A pénzügyi intézmény - külön díj felszámítása nélkül - 2014. március 20-áig postára adott levélben vagy más, a devizakölcsön-szerződésben meghatározott tartós adathordozón tájékoztatást küld az árfolyamrögzítés lehetőségéről és lényeges jellemzőiről annak a hiteladósnak, aki jogosult gyűjtőszámlahitelre, de még nem kötött gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződést és nem kezdeményezte a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötését.
(6) A pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank az e § tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelést fogyasztóvédelmi eljárás keretében vizsgálja, azok megsértése esetén fogyasztóvédelmi eljárást folytat le.”
16. § A Dttv. a következő 15. §-sal egészül ki:
„15. § (1) E törvénynek a rezsicsökkentéssel és a fogyasztóvédelemmel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2014. évi XI. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv3.) megállapított 4/A. §-át a Módtv3. hatálybalépésekor fennálló szerződésekre is alkalmazni kell.
(2) E törvénynek a Módtv3.-mal megállapított 4/A. § (1)-(4) bekezdése szerinti tájékoztatást a pénzügyi intézmény első alkalommal 2014. március 20-áig küldi meg a hiteladós részére.”
17. § A Dttv. az 1. melléklet szerinti 2. melléklettel egészül ki.
18. § A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény a következő 91/A. §-sal és 91/B. §-sal egészül ki:
„91/A. § (1) Ha a hulladékgazdálkodási közszolgáltató az általa nyújtott közszolgáltatást közbeiktatott személy vagy szerződéses kapcsolati lánc (a továbbiakban együtt: közvetített szolgáltatás) útján juttatja el a természetes személy ingatlanhasználó, illetve jogszabály alapján vele egy díjkategóriába tartozó személy (a továbbiakban együtt: rezsicsökkentésre jogosult) részére, legfeljebb a természetes személy ingatlanhasználóra a 91. §-ban meghatározott díjat alkalmazhatja.
(2) A közvetített szolgáltatásban részes közbenső szereplő az elszámolási időszakot megelőző hónap 10. napjáig a hulladékgazdálkodási közszolgáltató részére adatot szolgáltat, hogy az elszámolási időszakban milyen arányban oszlik meg a vele szerződéses kapcsolatban álló rezsicsökkentésre jogosult és más felhasználók között a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díja. A hulladékgazdálkodási közszolgáltató ezen adatszolgáltatás alapján külön-külön számlát bocsát ki a közszolgáltatást közvetítő személy részére a rezsicsökkentésre jogosult és más felhasználók hulladékgazdálkodási közszolgáltatás díjáról. Ha az adatszolgáltatást a közvetített szolgáltatásban részes közbenső szereplő határidőben nem teljesíti, a hulladékgazdálkodási közszolgáltató csak egy, a díjcsökkentést nem tartalmazó számlát bocsát ki.
(5) A közszolgáltatást közvetített szolgáltatásként nyújtó személy a (4) bekezdés szerint kibocsátott számlán szereplő fizetendő összeg vonatkozásában, annak kiküldésével egyidejűleg, egyértelműen, írásban köteles tájékoztatást nyújtani a rezsicsökkentésre jogosult részére az e § szerinti előírt díjcsökkentésről. A tájékoztatásban külön, összegszerűen fel kell tüntetni a rezsicsökkentés eredményeképpen jelentkező megtakarítás összegét az elszámolt időszak vonatkozásában, valamint összesítve az egyes törvényeknek a rezsicsökkentés végrehajtásával összefüggő módosításáról szóló 2013. évi CCXXXI. törvény hatályba lépését követő időszakban.
(6) A hulladékgazdálkodási közszolgáltató bármikor jogosult betekinteni a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatást megalapozó adatokba, számításokba, illetve az alkalmazott módszertanba.
91/B. § (1) A hulladékgazdálkodási közszolgáltató legfeljebb a természetes személy ingatlanhasználóra a 91. §-ban meghatározott díjat alkalmazhatja
(2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezés a fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezés.”
19. § A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatalról szóló 2013. évi XXII. törvény 12. § a) és b) pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
(A Hivatal elnöke)
„a) rendeletben megállapítja a villamos energia rendszerhasználati díjakat és alkalmazásuk szabályait, a villamos energiáról szóló törvény szerinti elosztók közötti kiegyenlítő fizetések mértékét, a villamos energia csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, valamint a csatlakozási díjak mértékét és alkalmazásuk szabályait,
b) rendeletben megállapítja a földgáz rendszerhasználati díjakat, a földgázellátásról szóló törvény szerinti rendszerüzemeltető által nyújtott szolgáltatás minőségének a földgáz rendszerhasználati díjakon keresztül történő ösztönzésének szabályait, a nyújtott szolgáltatás minőségétől függően alkalmazható földgáz rendszerhasználati díjakat, valamint a földgáz rendszerhasználati díjak alkalmazásának feltételeit, a földgáz csatlakozási díjak meghatározásának szempontjait, a csatlakozási díjak elemeit, a csatlakozási díjakat és alkalmazásuk szabályait,”
20. § A rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény (a továbbiakban: Rezsitörvény) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 3. § 8. pontjában meghatározott egyetemes szolgáltatás keretében vételező, a Get. 3. § 47. pontjában meghatározott lakossági fogyasztók részére, az egyetemes szolgáltató által kibocsátott számlában a 2014. március 31-ét követő időszakban igénybe vett földgázszolgáltatás MJ-ban meghatározott mennyiségéért fizetendő összeg, valamint a szolgáltatás rendelkezésre állásáért fizetendő havi alapdíj együttes értéke nem haladhatja meg az azonos elosztói területen, az egyetemes szolgáltató által a 2013. november 1-jén alkalmazott díjak (beleértve a biztonsági készletezési díjat) alapján azonos hőmennyiségre, azonos számú hónapra, azonos körülmények között (azonos kedvezménymérték esetén) számított összeg 93,5%-át.”
21. § A Rezsitörvény 2. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) 3. § 7. pontjában meghatározott egyetemes szolgáltatás keretében vételező, a Vet. 3. § 42. pontjában meghatározott lakossági fogyasztó részére, az egyetemes szolgáltató által kibocsátott számlában a 2014. augusztus 31-ét követő időszakban igénybe vett villamos energiáért fizetendő összeg nem haladhatja meg a 2013. november 1-jén alkalmazott díjak alapján azonos energia mennyiségre, azonos számú hónapra, azonos körülmények között (azonos árszabás mellett) számított összeg 94,3%-át.”
22. § A Rezsitörvény 3. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Tszt.) 3. § b) pontjában meghatározott díjfizető közül a lakossági díjfizető (a továbbiakban: lakossági díjfizető) és a Tszt. 3. § g) pont ga) alpontjában meghatározott lakossági felhasználó részére, a távhőszolgáltató által kibocsátott számlában a 2014. szeptember 30-át követő időszakra vonatkozóan meghatározott szolgáltatási egységre jutó, az igénybevett távhőszolgáltatásért fizetendő összeg nem haladhatja meg a 2013. november 1-jén alkalmazott díjtételek alapján, ugyanazon feltételekkel (fogyasztás, légtérfogat stb.) számított összeg 96,7%-át.”
23. § A Rezsitörvény a következő 4/A. §-sal és 4/B. §-sal egészül ki:
„4/A. § (1) Ha a víziközmű-szolgáltató az általa nyújtott közszolgáltatást közbeiktatott személy vagy szerződéses kapcsolati lánc (a továbbiakban együtt: közvetített szolgáltatás) útján juttatja el a lakossági felhasználó, illetve jogszabály alapján vele egy díjkategóriába tartozó személy (a továbbiakban együtt: rezsicsökkentésre jogosult) részére, legfeljebb a 4. § (1) bekezdésben meghatározott díjat alkalmazhatja.
4/B. § A víziközmű-szolgáltató legfeljebb a 4. § (1) bekezdésében meghatározott díjat alkalmazhatja
esetében, ha a szolgáltatás után a fenntartó a központi költségvetésről szóló törvény szerinti támogatásban részesül.”
24. § Hatályát veszti a Rezsitörvény 4. § (4) bekezdése.
25. § A Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény 76. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A kiszabható bírság alsó határa a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló 2009. évi LXXXV. törvény 14/A. §-ában, 36/A. § (1)-(3) bekezdésében és 36/B. §-ában a pénzforgalmi szolgáltató számára előírt kötelezettség megszegése, elkerülése, elmulasztása, késedelmes vagy hiányos teljesítése esetén ötszázmillió forint.”
26. § Az egységes közszolgáltatói számlaképről szóló 2013. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Számlaképtv.) 8. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
27. § A Számlaképtv. a következő 10/A. §-sal egészül ki:
„10/A. § (1) A fogyatékos személy (e § alkalmazásában a továbbiakban: fogyasztó) írásbeli kérelmére az eredeti számla mellett a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató a fogyasztó választása alapján köteles
(4) E § alkalmazásában fogyatékos személy az, aki a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény 4. § a) pontja szerinti fogyatékos személy.”
28. § A Számlaképtv. 10/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A fogyatékos személy (e § alkalmazásában a továbbiakban: fogyasztó) írásbeli kérelmére az eredeti számla mellett a villamos energia és a földgáz egyetemes szolgáltató, valamint a villamos energia és a földgázelosztó az egyetemes szolgáltatásra jogosult felhasználó, a távhőszolgáltató, a víziközmű-szolgáltató és a hulladékgazdálkodási közszolgáltató a fogyasztó választása alapján köteles
számlát (a továbbiakban: akadálymentes számla) - az eredeti számlával azonos adattartalommal - kiállítani és a fogyasztó számára az eredeti számlával egyidejűleg továbbítani.”
29. § A Számlaképtv. a következő 14. §-sal egészül ki:
„14. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az akadálymentes számla kibocsátásának részletes szabályait rendeletben állapítsa meg.”
30. § A Számlaképtv.
a) 2. melléklete a 4. melléklet szerint,
b) 3. melléklete az 5. melléklet szerint,
c) 4. melléklete a 6. melléklet szerint,
d) 5. melléklete a 7. melléklet szerint,
e) 6. melléklete a 8. melléklet szerint,
f) 7. melléklete a 9. melléklet szerint,
g) 8. melléklete a 10. melléklet szerint,
h) 9. melléklete a 11. melléklet szerint,
i) 10. melléklete a 12. melléklet szerint
31. § A Számlaképtv.
a) 8. § (1) bekezdésében a „betűtípussal köteles” szövegrész helyébe a „betűtípussal, a címzést Arial betűtípussal köteles” szöveg,
b) 1. mellékletében az „** A rezsicsökkentés a lakossági fogyasztókat a bruttó számlaérték alapulvételével illeti meg” szövegrész helyébe az „** A rezsicsökkentés a fogyasztókat a 2012. december 1-jén hatályos árképzés szerinti bruttó számlaérték alapulvételével illeti meg, a tétel a már csökkentett összeget tartalmazza” szöveg, a „díjak alkalmazására” szövegrész helyébe a „díjak vagy díjelemek alkalmazására” szöveg, a „díjakat külön sorban kell feltüntetni” szövegrész helyébe a „díjakat, díjelemeket külön sorban kell feltüntetni a díjelemek megnevezésével” szöveg,
c) 2. melléklet 4. pont 4.10. alpontjában a „tarifák” szövegrész helyébe a „díjak vagy díjelemek” szöveg, a „díjakat” szövegrész helyébe a „díjakat, díjelemeket” szöveg, a „feltüntetni” szövegrész helyébe a „feltüntetni a díjelemek megnevezésével” szöveg,
d) 11. mellékletében az „*A rezsicsökkentés az arra jogosultakat a bruttó számlaérték alapulvételével illeti meg.”” szövegrész helyébe az „* A rezsicsökkentés a fogyasztókat a 2012. április 14. napján alkalmazott díj figyelembevételével meghatározott bruttó számlaérték alapulvételével illeti meg, a tétel a már csökkentett összeget tartalmazza” szöveg
32. § (1) Ez a törvény - a (2)-(7) bekezdésben meghatározott kivételekkel - a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) A 25. § az e törvény kihirdetését követő harmincegyedik napon lép hatályba.
(3) A 20. § 2014. április 1-jén lép hatályba.
(4) A 27. § 2014. augusztus 1-jén lép hatályba.
(5) A 21. § 2014. szeptember 1-jén lép hatályba.
(6) A 7-13. §, 19. §, 22. § és 33. § 2014. október 1-jén lép hatályba.
(7) A 28. § 2015. augusztus 1-jén lép hatályba.
33. § A 19. § az Alaptörvény 23. cikke alapján sarkalatosnak minősül.
„2. melléklet a 2011. évi LXXV. törvényhez
A pénzügyi intézmény tájékoztatása a mentesített követelésrész adott időszakra eső összegéről és a gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés megkötésétől számított összegéről
A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződés alapján a mentesített követelésrész (az állam és a pénzügyi intézmény által átvállalt tartozás) .... időszakra eső összege: Ft
A mentesített követelésrésznek a szerződés megkötésétől számított összege: Ft
A Számlaképtv. 2. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. Az elszámoló számla harmadik oldala: oldalszám
A Számlaképtv. 3. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. A részszámla harmadik oldala: oldalszám
A Számlaképtv. 4. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
A Számlaképtv. 5. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
A Számlaképtv. 6. melléklet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép: