text:
Sarkad - Történeti Kertek Adattára
Válasszon!Bács-Kiskun (39)Baranya (58)Békés (101)Borsod-Abaúj-Zemplén (125)Budapest (34)Csongrád (21)Fejér (155)Győr-Moson-Sopron (80)Hajdú-Bihar (34)Heves (53)Jász-Nagykun-Szolnok (33)Komárom-Esztergom (49)Nógrád (111)Pest (120)Somogy (142)Szabolcs-Szatmár-Bereg (70)Tolna (55)Vas (130)Veszprém (69)Zala (76)Pozsonyi (31)Nagyszombati (67)Nyitrai (68)Trencséni (67)Zsolnai (58)Besztercebányai (54)Kassai (84)Eperjesi (38)Arad (9)Argeş (0)Bákó (0)Beszterce-Naszód (3)Bihar (5)Buzău (0)Botoşani (0)Brăila (0)Brassó (10)Dolj (0)Dâmboviţa (0)Fehér (12)Galaţi (0)Gorj (0)Giurgiu (0)Hargita (2)Hunyad (13)Ialomiţa (0)Iaşi (0)Ilfov (0)Călăraşi (0)Kolozs (18)Konstanca (0)Kovászna (14)Krassó-Szörény (0)Máramaros (6)Maros (31)Mehedinţi (0)Neamţ (0)Olt (0)Prahova (0)Szatmár (7)Szeben (4)Szilágy (13)Suceava (0)Teleorman (0)Temes (0)Tulcea (0)Vâlcea (0)Vaslui (0)Vrancea (0)Dél-Csehországi kerület (17)Dél-Morva kerület (19)Karlovy Vary-i kerület (4)Hradec Králové-i kerület (11)Libereci kerület (7)Morva-Sziléziai kerület (8)Olomouci kerület (17)Pardubicei kerület (6)Plzeňi kerület (14)Prága (15)Közép-Csehországi kerület (17)Ústí nad Labem-i kerület (11)Vysočina kerület (7)Zlíni kerület (9)Kárpátalja (21)Gorenjska (0)Goriška (0)Jugovzhodna Slovenija (0)Koroška (0)Notranjsko-kraška (0)Obalno-kraška (0)Zágráb (0)Osrednjeslovenska (0)Podravska (0)Pomurska (0)Savinjska (0)Spodnjeposavska (0)Zasavska (0)Krapinsko-Zagorska (0)Sziszek-Moslavina (0)Karlovac (0)Varasd (0)Kapronca-Kőrös (0)Belovar-Bilogora (0)Muraköz (0)Primorje-Gorski Kotar (0)Lika-Zengg (0)Isztria (0)Verőce-Drávamente (0)Pozsega-Szlavónia (0)Bród-Szávamente (0)Eszék-Baranya (0)Vukovár-Szerém (0)Zára (0)Šibenik-Knin (0)Split-Dalmácia (0)Dubrovnik-Neretva (0)Alsó-Sziléziai Vajdaság (0)Kárpátaljai Vajdaság (0)Kis-Lengyelországi Vajdaság (0)Kujávia-Pomerániai Vajdaság (0)Łódźi Vajdaság (0)Lublini Vajdaság (0)Lubuszi Vajdaság (0)Mazóviai Vajdaság (0)Nagy-Lengyelországi Vajdaság (0)Nyugat-Pomerániai Vajdaság (0)Opolei Vajdaság (0)Podlasiei Vajdaság (0)Pomerániai Vajdaság (0)Świętokrzyski Vajdaság (0)Sziléziai Vajdaság (0)Warmia-Mazúriai Vajdaság (0)Település, Kert:Válasszon!Battonya, Tompapusztai Purgly-kastélykertBékéscsaba, Pósteleky kastély és parkjaBékéscsaba (Gerla), Wenckheim kastélyparkBékéscsaba, Híd és Vízmű Szakközépiskola kollégium kertjeBékésszentandrás, Rudnyánszky-Csernus kúriaBékésszentandrás, Horváth-Léderer kúria és kertjeBékésszentandrás, Cseh-Hutiray-Czitó kúria és kertjeBélmegyer (Fáspuszta), Kárászi-kastély, Wenckheim vadászházBékéscsaba (Csabaszabadi), Beliczay-kastélyparkCsorvás (Grechenek puszta), volt Almády-majorCsorvás (Rudolfmajor), Wenckheim kastély (Rudolfmajori) kastélyparkCsorvás, Szabadság parkCsorvás, Károlymajori Wenckheim-kastély és kertjeDoboz, Wenckheim-féle kastélyparkFüzesgyarmat, Wenckheim-kastély és kertjeGeszt, Tisza-féle kastélykertSzarvas, Tessedik-tanya, egykori gyakorlati kertGyomaendrőd, Erzsébet ligetGyomaendrőd, Endrődi NépligetGyula, Harruckern-Almássy-Wenckheim-Óvári kastélykertGyula, Várkastély és kertjeGyula, kúria és kertjeGyula, Göndöcs-kert (Népkert)Gyula, József szanatórium kertjeGyula, kúria és kertjeKaszaper-Pusztaszőlős, Wenckheim-kúria és kertjeKétegyháza, Andrássy-Almásy kastély és parkjaFüzesgyarmat, volt Blanckenstein kastélyKondoros (Geisztcsákó), Batthyány-Geist kastélykertKörösladány, Nadányi-Wenckheim-Merán-kastély és kertje Lökösháza (Bréda-major), Vásárhelyi-Bréda-Bánhidy-kastélyMedgyesegyháza (Bánkút), Telbisz-kastély Füzesgyarmat, Volt Borsodhy-kastélyMezőberény, Wenckheim-Fejérváry kastély és kertjeMezőhegyes, Majorközpont kertjeSzarvas, Gr. Bolza Géza kastélya (lebontották)Orosháza (Kiscsákó-Geiszt major), Geiszt-Gáspár-kastélyOrosháza, Rágyánszky-arborétumSarkad, Almásy kastélyparkSarkad, Kastélykert (1)Sarkad, Kastélykert (2)Csorvás (Nagymajor, Petőfipuszta), volt Wenkcheim nagykastély és kiskastélySzabadkígyós, Wenckheim-kastély és parkjaSzarvas, Mittrovszky kastély és kertjeSzarvas, Bolza-féle kastély és parkjaSzeghalom, Kárász-kastélySzarvas, Erzsébet ligetSzarvas, Szarvasi Arborétum (Pepi-kert)Szarvas, Anna liget, Csáky-kastélySzeghalom, Wenckheim-D`Orsay-kastély és kertje ???Tarhos, Wenckheim kastélyparkVésztő, Községháza kertjeZsadány (Fancsikapuszta), Schwartz-Fried kúria és kertjeGyula (Gyulavári), Almásy-Pongrácz-Wenckheim-kastélyBékéscsaba, Steiner-Omaszta kúriaBiharugra, Bölöny kúriaBiharugra (Lakatosperd), Ferdényi-Lakatos kúriaBiharugra (Szilaspuszta), Bölöny-kastély (Szilaspuszta)Csorvás (Sallai-puszta), Nemes-Gálik kastélyDévaványa, Jakabffy kastélyDévaványa, Novotha-Halassy-Czernin udvarházDombegyház, Lonovics-kastélyDombegyház (Nyéki-major), Nyéki-kúriaFüzesgyarmat (Görbesziget), Okányi-Schwartz kastélyGádoros (Spilka-major), Spilka-kúriaGeszt (Uradalmi nagymajor), Tisza kiskastélyGyomaendrőd, Csepcsányi-kastélyGyomaendrőd, dr. Tüköry-féle kastélyGyomaendrőd, Purgly kastélyGyomaendrőd, Wodianer kastélyKevermes, Tököly-Sina-Ipsilanti kastélyKertészsziget, Fischer-kastélyKertészsziget, Jakabffy-kastélyKörösladány, Csáky-kastélyKörösladány, Hoyos-kastélyKörösladány, Sztáray-kúriaKöröstarcsa, Petneházy-villaKörösújfalu, Nagyváradi római katolikus káptalani kastélyKötegyán (Fiterpuszta), Beliczay-kastélyKötegyán, Rhédey-Fazekas úrilakKötegyán, Govrik-Bujdosó úrilakKunágota (Kupapuszta), Bíró-kúriaKunágota, Nagel-kastélyKunágota (Urbán tanya), báró Urbán Péter kastélyaLőkösháza (Gaál major), Gaál-kúriaLőkösháza, Vásárhelyi-kastélyLőkösháza, Vásárhelyi kúriaMagyarbánhegyes, Epstein-kúriaMezőkovácsháza, Simonyi-kastélyMezőgyán (Nagygyanté), Tisza-Patay kastélyNagyszénás, Károlyi-kastélyNagyszénás, Székács-kúriaOkány, Schwartz-kúriaOkány, Schwartz-Berthóthy-kúriaOkány, Szlávy-Schwartz kúriaSarkadkeresztúr (Varsányhely), Tisza-kastélyOrosháza (Szentetornya), Eötvös-kúriaOrosháza (Szentetornya), Justh-kastélyOrosháza, Gyopáros fürdőKöröstarcsa, 100 éves kertKöröstarcsa, Blanckenstein kúria Szerkesztés Új kert Küldés RSS Kezdőlap -> Békés megye kertjei -> Sarkad Térképes kereső
map.setCenter(new GLatLng(46.743228, 21.387613), 16);
var bubi='Almásy kastélypark Sarkad';
var latlng = new GLatLng(46.743228,
21.387613);
Adatlap Sarkad, Almásy kastélyparkNyomtatható változat A város földesura 1799-től 1945-ig az Almásy család volt, akik 1829-ben földszintes kúriát építettek empire stílusban. Az oszlopcsarnokos épület ma iskola.Volt Almásy-kastély, ma iskola, épült 1829-ben, empire, földszintes, portikuszos épület, kerti hosszhomlokzata 4+2+4 tengelyes.
Épült 1829-ben. Az 1930-as években az akkori tulajdonosa gróf Almásy Alajos bérbe adta a sarkadi csendőrségnek csendőrőrs céljára.
Cím: Sarkad
Látogathatósága: 2008:11:02 12:23:02 Kert alapadatai
Kert azonosítója:924
Kert neve:Almásy kastélypark
Megye:Békés
Honlap:muemlekem.hu/muemlek?id=2578http://http://
WGS84 szélességi koordináta:46.743228
WGS84 hosszúsági koordináta:21.387613
Helyrajzi szám(ok): Tulajdonos: , , Kezelő(k), bérlő(k): , , Használó:, Jelenlegi használat módja:iskola
Műemlékvédelmi törzsszám:813
Műemlékvédelem típusa:Műemléki védelem
Melléképület lista: Főépület stílusa:empire
Ezt az oldalt szerkesztették:kollanyi5, Utoljára módosította:kollanyi5 2009-03-27

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
Válóperes rabbinikus bíróság alakult New-Yorkban
ORTH. ZSIDÓ FEMINISTA SZERVEZET
KEZDEMÉNYEZÉSÉRE (ILYEN IS VAN...?)
Független rabbinikus bíróság alakult az águnákkal, a „leláncolt asszonyok”-kal kapcsolatos ügyek kezelésére. Ők azok a nők, akiknek a férje valamiért nem hajlandó válólevelet adni.
A bíróság létrehozását New Yorkban, az Ortodox Zsidó Feminista Szervezet konferenciáján jelentették be. A New Yorkban székelő bíróság vezetője a jeruzsálemi Simcha Krauss,(NEM ROKON!) rabbi lesz, aki vezető modern ortodox rabbi és elismert tudós.
A JTA hírügynökségnek elmondta: a bíróság a zsidó vallásjog ritkán használt forrásait fogja felhasználni az águnák ügyében, mint például a férj kitiltását a közösségi imákról és olyan szefárd forrásokat, amik nagyobb teret nyújtanak a nőknek a válás kezdeményezésében. Krauss rabbi úgy fogalmazott: „nem hagy kinyitatlanul egyetlen ajtót sem”, amivel az águnák sorsát jobbra fordíthatja.
Mint elmondta, Izraelben is szeretnének egy hasonló bíróságot létre hozni. Ennek érdekében az Izraeli Főrabbinátustól igyekszik engedélyt szerezni, ami elengedhetetlen ahhoz, hogy az izraeli jogalkalmazás is elismerje döntéseiket.
„A proekt célja, hogy emberségesebbé tegyük a bet dineket” mondta „Ezeket a helyzeteket nem lehet egy kézmozdulattal megoldani. De reméljük, hogy a helyes metódusokkal megoldást találunk rájuk” Mint elmondta minden független vallási bíróság legnagyobb kihívása, hogy elfogadtassa döntéseit a közösség mértékadó részével, főleg az utlraortodox közösségekben.
„Senki nem akarja, hogy águnák legyenek. Remélhetőleg, ha látják, hogy megoldjuk ezeket az ügyeket, akkor csatlakoznak hozzánk”
Águnának nevezzük azokat az asszonyokat, akik az előző házasságuk érvényben léte miatt nem köthetnek újra házasságot. Ide tartoznak azok a nők, akiknek férje eltűnt és nem bizonyítható, hogy meghalt, és azok is, akiknek a férje valamiért nem akar válólevelet adni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK - PDF
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK
Download "ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK"
Kornél Szalai
1 ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK Jelen Ügyvédi Megbízási Feltételek irányadók a Dr. Nagy Márta Ügyvédi Iroda részére adott ügyvédi megbízás teljesítésére, amennyiben a Megbízó által adott Megbízás eltérő rendelkezést nem tartalmaz AZ ÜGYVÉDI IRODA AZONOSÍTÓ ADATAI Név: Dr. Nagy Márta Ügyvédi Iroda Székhely: 2100 Gödöllő, Bajcsy-Zsilinszky u. 34. Postacím: 1426 Budapest, Pf. 90. Kamara: Pest Megyei Ügyvédi Kamara Adószám: Telefon: Mobil: Telefax: Honlap: Képviseli: Dr. Nagy Márta, ügyvéd (a továbbiakban: Ügyvédi Iroda) 1.2. AZ ÜGYVÉD AZONOSÍTÓ ADATAI Név: Dr. Nagy Márta Székhely: 2100 Gödöllő, Bajcsy-Zsilinszky u. 34. Kamara: Pest Megyei Ügyvédi Kamara Telefon: Mobil: Telefax: Honlap: Ügyvédi tevékenység végzésének formája: egyéni ügyvédi iroda. (a továbbiakban: Ügyvéd) 2. A MEGBÍZÓ Megbízó az, aki az ügy ellátásával az Ügyvéd, illetve az Ügyvédi Iroda részére a megbízást az ügyvédi megbízási szerződésben (továbbiakban: Megbízás) megadja. 3. A FELEK Jelen Ügyvédi Megbízási Feltételek alkalmazása során Felek alatt az Ügyvédi Iroda és a Megbízó értendő. 4. AZ ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK HATÁLYA 4.1. Jelen Ügyvédi Megbízási Feltételek (a továbbiakban: Megbízási Feltételek) rendelkezései kiterjednek az Ügyvédi Iroda és a Megbízó közötti minden szerződéses kapcsolatra - ide értve az állandó megbízást is - amelynek keretében az Ügyvédi Iroda tevékenységi körébe tartozó szolgáltatást nyújt a Megbízás alapján. Az ügyvédi megbízás tárgya lehet (a továbbiakban: Ügy): a) képviseleti megbízás, b) jogi tanácsadás, c) szerződés, beadvány, más irat készítése d) az a)-c) pontban felsoroltakkal összefüggésben pénz és értéktárgy letéti kezelése, e) adótanácsadás, f) olyan tevékenység, amelyre - helyi önkormányzati rendelet kivételével - jogszabály felhatalmazza, g) a cég - általa készített - létesítő okiratának és e cég bejegyzési (változásbejegyzési) kérelme további mellékleteinek elektronikus okirati formába alakítása. 1
2 4.2. Ha a Megbízási Feltételek rendelkezései és a Megbízóval kötött Megbízás feltételei egymástól eltérnek, a Megbízás rendelkezései irányadók és azok válnak a Felek közötti szerződés részévé Az Ügyvédi Iroda biztosítja, hogy a Megbízó a Megbízási Feltételek, illetve jövőbeni módosításai tartalmát megismerje. E célból a Megbízás megkötésekor az Ügyvédi Iroda a hatályos Megbízási Feltételeket okirati formában a Megbízónak átadja és/vagy részére elektronikus dokumentumként megküldi. Az átvétel aláírásával a Megbízó igazolja, hogy a Megbízási Feltételek tartalmát megismerte és magára nézve kötelezően elfogadta. Ugyanilyen hatálya van a Megbízási Feltételeket tartalmazó elektronikus dokumentumnak a Megbízó címére történő elküldésének, amennyiben a Megbízó annak tartalmát az elküldéstől számított 30 napon belül nem kifogásolta. A hatályos Megbízási Feltételeket az Ügyvédi Iroda a honlapján közzéteszi és ott folyamatosan elérhető Az Ügyvédi Iroda és a Megbízó jogviszonyában a Polgári Törvénykönyv, és az ügyvédekről szóló évi XI. tv. (a továbbiakban: Üt.) továbbá a magyar jogszabályok alkalmazandók. 5. A MEGBÍZÁS 5.1. Az ügyvédi megbízás akkor jön létre, ha a felek írásban megállapodtak a megbízás tartalmában, a megbízási díjban és az előrelátható költségekben [Üt (1) bek.]. A tanácsadási megbízás írásba-foglalása mellőzhető. A Megbízásban nem szabályozott kérdésekben jelen Megbízási Feltételek rendelkezéseit kell alkalmazni Az Ügyvéd, illetve az Ügyvédi Iroda nem köteles a Megbízást elfogadni Az Ügyvéd a Megbízó által adott írásbeli Megbízás alapján a törvényes eszközökkel és módon a legjobb tudása szerint elősegíti a Megbízó jogainak érvényesítését és kötelezettségeinek teljesítését. [Üt. 1. ] 5.4. A Megbízó tudomásul veszi, hogy az Ügyvéd nem működhet közre, ha az a hivatásával nem egyeztethető össze, így különösen, ha a közreműködését olyan jogügylethez kérik, amely jogszabályba ütközik, vagy jogszabály megkerülésére irányul. [Üt.3. (1-3) bek.] 5.4. A képviseleti megbízás elvállalása - a megbízási szerződés jellegéből eredően - az Ügyvéd, Ügyvédi Iroda részéről nem jelenti eredmény garantálását Az Ügyvéd az Ügyet a Megbízó tényelőadásainak szem előtt tartásával látja el A Megbízó felel a Megbízás teljesítéséhez általa szolgáltatott adatok, információk, okiratok, más bizonyítékok valódiságáért, alaki vagy tartalmi hibás, hiányos, nem teljes körű voltából, egyéb fogyatékosságából és a késedelmes rendelkezésre bocsátásukból eredő következményekért A Megbízó tudomásul veszi az Ügyvéd azon tájékoztatását, hogy minden ügyben és a jogi tanácsadás során is számolnia kell az Ügyvéd által adott és képviselt véleménytől eltérő jogértelmezéssel, a bizonyítékok eltérő hatósági, bírósági értékelésével, mérlegelésével, és a jogalkalmazás kockázatával A jogalkalmazás kockázatát beleértve az új jogszabályok alkalmazásából, az egységes gyakorlat hiányából, a hivatalos eljárások elhúzódásából, kiszámíthatatlanságából eredő kockázatokat is a Megbízó vállalja A Megbízás teljesítésére irányuló eljárást, a teendő intézkedéseket, a bizonyítékok felhasználását és a beadványokat, ezek sorrendjét, esedékességét az Ügyvéd határozza meg. A Megbízó a Megbízás tárgyában önálló intézkedést, egyezséget csak az Ügyvéd jóváhagyásával kezdeményez Tilos minden olyan ténykedés, mely ellentétes a Megbízó jogos érdekével Az ügyvédi szolgáltatások teljesítési helye a Megbízástól függően a hatóságok, bíróságok, harmadik személyek előtti eljárást kivéve az Ügyvédi Iroda. Az Ügyvéd a Megbízó székhelyén, 2
3 telephelyén, lakóhelyén rendszeres megjelenésre, szolgáltatásra nem köteles, ilyen eseti eljárásért külön díjat számíthat fel Az Ügyvédi Irodának jogában áll a Megbízást más tagja, az alkalmazott ügyvédje, ügyvédjelöltje vagy más ügyvéd közreműködésével is teljesíteni, kivéve, ha ezt a Megbízó a Megbízás létrejöttekor írásban kizárta. Az Ügyvéd köteles a közreműködő ügyvédet a szükséges tájékoztatással ellátni munkájáért úgy felel, mintha személyesen járna el. A közreműködő ügyvéd (ügyvédjelölt) a rá vonatkozó jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel jogosult valamennyi eljárási cselekmény, nyilatkozat megtételére, hatóság-, bíróság előtti eljárásra, helyettesítőként tárgyaláson való részvételre. 6. MEGHATALMAZÁS 6.1. A meghatalmazást a Megbízónak és az Ügyvédnek saját kezűleg kell aláírnia A meghatalmazás feljogosítja az Ügyvédet minden olyan cselekményre, amely a rábízott ügy szabályszerű ellátásával jár, így okirat, pénz és más vagyontárgy átvételére is Az Ügyvéd képviseleti jogkörének korlátozása a hatóság vagy a harmadik személy irányába annyiban hatályos, amennyiben a korlátozás a meghatalmazásból kitűnik. 7. OKIRATI ELLENJEGYZÉS 7.1. Az Ügyvéd csak olyan okiratot láthat el ellenjegyzéssel, amely a saját vagy az irodája közreműködésével jött létre Az okirat ellenjegyzése során az Ügyvéd az Üt.-ben írtak szerint jogosult a jognyilatkozatot tevő fél és a fél jognyilatkozatot tevő meghatalmazottja személyazonosságának ellenőrzésére Az Ügyvéd köteles a közreműködést megtagadni, ha a) a fél a személyazonosságának megállapításához nem szolgáltat adatot, b) a fél nem tud bemutatni érvényes igazolványt, vagy c) az ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy az igazolvány elvesztését, ellopását vagy megsemmisülését bejelentették és megtalálásának vagy megkerülésének ténye nincs nyilvántartva. 8. IRATOK ÁTVÉTELE 8.1. Az Ügyvéd a Megbízótól átvett vagy a Megbízót megillető iratok átvételéről - a Megbízó kérésére - elismervényt ad. Az iratokat a Megbízás teljesítése, illetőleg felmondása után - az alábbi kivétellel - az Ügyvéd a Megbízó kérésére köteles kiadni Az Ügyvéd nem köteles kiadni a fogalmazványait, a Megbízó utasításait tartalmazó iratokat, az ügyben hozzá intézett leveleket, a Megbízó érdekében teljesített fizetésekről szóló nyugtákat és az eljárása szabályszerűségének elbírálásához szükséges más iratokat; a Megbízó kérésére az ilyen iratokról - a fogalmazványokat kivéve - másolatot köteles kiadni Az iratok kiadását nem lehet megtagadni amiatt, hogy az Ügyvédet megillető megbízási díjat és költségtérítést nem fizették meg. 9. PÉNZ, EGYÉB ÉRTÉK ÁTVÉTELE 9.1. Az Ügyvédi Iroda köteles a Megbízó részére átvett pénzről vagy egyéb értékről a Megbízót haladéktalanul értesíteni Az Ügyvédi Iroda az átvett pénzből beszámítással kielégítheti a Megbízóval szemben megbízási díj és költségtérítés címén fennálló követelését. Az Ügyvédi Iroda a beszámítási jog gyakorlásáról a Megbízót írásban köteles értesíteni. Nincs helye beszámításnak, ha a) a pénzt nem a Megbízó részére kell kiadni, b) a megbízási díjban a felek nem állapodtak meg, c) más jogszabály a beszámítást tiltja. 3
4 10. A LETÉTKEZELÉS SZABÁLYAI Az Ügyvédi Iroda az ügyvédi letétet a) a Megbízás teljesítéseként, b) a Megbízáshoz kapcsolódó eljárási cselekmények költségének fedezeteként és azok teljesítésére, c) a Megbízáshoz kapcsolódóan megőrzésre fogadhat el Készpénz és értéktárgy letétként való átvételét az Ügyvéd írásban, letéti szerződésben köteles rögzíteni Az Ügyvéd az átvett készpénzt és értéktárgyat kizárólag letétként kezelheti, azt nem hasznosíthatja, és nem fogadhat el olyan megbízást, amely a letét felhasználására hatalmazza fel A letétkezelésre a Magyar Ügyvédi Kamara Letétkezelési Szabályzata (www.magyarugyvedikamara.hu) irányadó. 11. A MEGBÍZÓ JOGAI A Megbízó az ügy állásáról, és a tett intézkedésekről bármikor felvilágosítást kérhet, az ügyben egyeztetett időpontban konzultációt kérhet Az Ügyvéd a Megbízójával szemben mástól megbízást nem vállalhat el. Korábbi megbízójával szemben az ügyvéd megbízást akkor vállalhat el, ha a korábbi és az új ügy között nincs összefüggés. A korábbi megbízó az e pontban írt korlátozás alól írásban felmentést adhat A Megbízó a Megbízást írásban bármikor korlátozhatja, vagy azonnali hatállyal felmondhatja. 12. ÜGYVÉDI DÍJSZABÁS A Megbízó az Ügyvédi Iroda szolgáltatásai ellenében az alábbi feltételek szerinti díjfizetésre köteles Az Ügyvédi Iroda díjszabását a Megbízási Feltételek 1. számú Melléklete tartalmazza. Amennyiben a díjazásra, vagy annak egyes tételeire a Megbízás eltérő rendelkezést tartalmaz, azt kell alkalmazni A Megbízásban a Felek havi átalánydíjban is megállapodhatnak Az Ügyvéd az általa teljesített szolgáltatásról, tanácsadásról a ráfordított munkaórák feltüntetésével jogosult munkalapot kiállítani, amely a díjelszámolás és a számlázás alapja. Szóbeli tanácsadás során minden megkezdett óra egy órának számít Folyamatosan teljesített szolgáltatás esetén a teljesítés időpontja a számla szerinti fizetési határidő. Az Ügyvédi Iroda amennyiben a fizetés nem készpénzben történik - jogosult valamennyi szolgáltatását 8 (nyolc) napos fizetési határidővel számlázni. Késedelmes fizetés esetén a Megbízó évi 20 %-os mértékű késedelmi kamatot köteles fizetni Az ügyvédi munkadíj kiegyenlítésének elmulasztása esetén az Ügyvédi Iroda 15 (tizenöt) napos felmondási idővel jogosult a megbízási szerződés felmondására Az Ügyvédi Iroda köteles a munkadíjról a Megbízó részére olyan elszámolást adni, amely alapján a bíróság megállapíthatja és másik felet kötelezheti a perköltség megfizetésére A Megbízás teljesítése során felmerülő illetékeket, szakértői és egyéb költségeket a Megbízó fizeti ezek előlegezésére az Ügyvéd és az Ügyvédi Iroda nem köteles. 4
5 Ha a Megbízás a teljesítése előtt szűnik meg, az Ügyvédi Iroda köteles a felvett megbízási díjjal elszámolni, a Megbízás megszűnéséig végzett munkával arányos megbízási díjat visszatarthatja Az Ügyvéd tájékoztatja a Megbízót a bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendeletről. Eszerint a fél pernyertessége esetére igényelheti, hogy részére a bíróság az ügyvéd munkadíjának és készkiadásainak címén kötelezze a pervesztes felet a fél és a képviselője között létrejött ügyvédi megbízási szerződésben kikötött megbízási díj, valamint a fél által képviselője részére költségtérítésként megfizetett indokolt készkiadások együttes összegének megfizetésére. Az így megállapított munkadíj összegét a bíróság indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll arányban a pertárgy értékével vagy a ténylegesen elvégzett ügyvédi tevékenységgel. Ha a fél és az ügyvéd között nincs az ügy ellátására vonatkozó díjmegállapodás, vagy ha a fél ezt kéri, a bíróság a képviselet ellátásával felmerült munkadíj összegét az alábbiak figyelembevételével állapítja meg. A rendelet szerint: 3. (1) Ha a fél és az ügyvéd között nincs az ügy ellátására vonatkozó díjmegállapodás, vagy ha a fél ezt kéri, a bíróság a képviselet ellátásával felmerült munkadíj összegét a (2)-(6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével állapítja meg. (2) Polgári perben, az elsőfokú bírósági eljárásban az ügyvéd munkadíjának a pervesztes felet terhelő összege a) 10 millió Ft-ot meg nem haladó pertárgyérték esetén a pertárgyérték 5%-a, de legalább Ft, b) 10 millió Ft feletti, de 100 millió Ft-ot meg nem haladó pertárgyérték esetén az a) pontban meghatározott munkadíj és a 10 millió Ft feletti összeg 3%-a, de legalább Ft, c) 100 millió Ft-ot meghaladó pertárgyérték esetén a b) pontban meghatározott munkadíj és a 100 millió Ft feletti összeg 1%-a, de legalább 1 millió Ft. (3) Ha a perben a pertárgy értéke nem állapítható meg, a munkadíj minden megkezdett tárgyalási óránként, valamint az ügyvédnek a pert megelőző és a peren kívül végzett igazolt tevékenységéért óránként 5000 Ft, de legalább Ft. (4) Nemperes eljárásban és a hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban a munkadíj a peres eljárásban megállapítható munkadíj legfeljebb 50%-a. (5) A másodfokú és a felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi munkadíj a (2)-(4) bekezdésben meghatározott összeg 50%-a azzal, hogy a pertárgy értékeként ezekben az esetekben a fellebbezésben, felülvizsgálati kérelemben vitatott összeget kell alapul venni. (6) A munkadíj megállapítása során a munkadíj összegét a bíróság indokolt esetben mérsékelheti, ha az nem áll arányban a ténylegesen elvégzett ügyvédi tevékenységgel. A bíróság a munkadíjat - különösen az ügy bonyolultsága esetén - a (2)-(5) bekezdésben meghatározott összegnél magasabb összegben is megállapíthatja. A bíróság a munkadíj eltérő összegben történő megállapítását indokolni köteles. 4. (1) A fél kérheti, hogy az ügyvédnek az eljárásban felmerült készkiadásait a bíróság az ügyvéd által benyújtott tételes kimutatás alapján állapítsa meg. A bíróság szükség esetén kötelezi az ügyvédet a kimutatásban szereplő kiadások igazolására. (2) Ha az ügyvéd a bíróság által megszabott határidőn belül készkiadásait nem részletezi, vagy nem igazolja, a bíróság a 2. (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott készkiadások megállapítását mellőzi Az Ügyvéd tájékoztatja a Megbízót, hogy a közigazgatási és bírósági eljárásban a vonatkozó jogszabályok feltételei szerint személyes költségmentesség, illeték-feljegyzési jog illetheti meg, amelyről erre irányuló külön kérelemre a Megbízó által csatolandó okiratok, igazolások, nyilatkozatok alapján az eljáró hatóság, bíróság dönt. A jogszabályi rendelkezések alapján a tárgyuk miatt költségvagy illetékmentes, feljegyzési jogos eljárásokban a Megbízót a jogszabály rendelkezése alapján illeti meg ilyen kedvezmény (pl. tartásdíjperek, közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálata iránti perek). 13. IRATKEZELÉS Az ügyvédi iratkezelésre a Magyar Ügyvédi Kamara vonatkozó szabályzata (www.magyarugyvedikamara.hu) irányadó. 14. ADATKEZELÉS, SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME A Megbízó, illetve képviselője a Megbízás aláírásával az Ügyvédi Iroda részére megadja hozzájárulását a személyes adatai kezeléséhez, az alábbi feltételekkel. 5
6 14.2. Az Ügyvédi Iroda adatkezelésére, a Megbízó jogaira és kötelezettségeire a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény (továbbiakban: Avtv.) irányadó Az adatszolgáltatás önkéntes Az adatkezelés célja az ügyvédi megbízás teljesítése, a Megbízóval való kapcsolattartás és kommunikáció A Megbízó hozzájárulása alapján kezelhető személyes adatai a következők: a) Név, b) Lakcím, székhely, c) Telefonszám, d) Mobil telefonszám: d) Telefax szám, e) cím, f) Honlapcím Amennyiben a Megbízó nem természetes személy, ezen pontok szerinti hozzájárulása a szervezet név, székhely, telephely, telefonszám, telefaxszám, cím, internetcím adatainak kezelésére vonatkozik. A szervezet képviselője, mint természetes személy járul hozzá az e pont szerinti személyes adatai kezeléséhez Az Ügyvéd felhívja a Megbízó figyelmét, hogy a kérelmére indult eljárásban a szükséges adatainak kezeléséhez való hozzájárulását az Avtv. rendelkezései szerint vélelmezni kell További személyes adatok kezelése törvényi felhatalmazáson alapulhat, amelynek célja jogszabályi kötelezettségek teljesítése A személyes adatokat az ügyvédi titok védelme alatt - megismerheti az Ügyvédi Iroda alkalmazottja, tagja, a közreműködő ügyvéd de rajtuk kívül az Ügyvéd a Megbízó személyes adatait harmadik személy részére nem adhatja át, nem teheti hozzáférhetővé kivéve a törvényben előírt eseteket. Nem jelenti a személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezések megsértését, ha a Megbízás teljesítéséhez szükséges e személyes adat közlése, feltüntetése Az Ügyvédi Iroda jogosult a Megbízó címére postai úton levelet, elektronikus úton t küldeni A Megbízó jogosult megismerni minden olyan adatot, melyet az Ügyvédi Iroda a személyével kapcsolatban kezel Az Ügyvédi Iroda gondoskodik az adatok biztonságáról, így különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás és nyilvánosságra hozás, törlés, továbbá sérülés vagy megsemmisülés elkerülésének biztosításáról Az adatkezelés maximális időtartama a Felek közötti jogviszony megszűnését követő ötödik (5.) év vége. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló jogszabályban megjelölt személyes adatokat az Ügyvédi Iroda a hivatkozott törvény rendelkezése szerint nyolc (8) évig köteles megőrizni Az Ügyvéd tájékoztatja a Megbízót, illetve a képviseletében eljáró természetes személyt, hogy a személyes adatok kezelésével összefüggésben az Avtv.-ben írtak szerint joga van tájékoztatáshoz, az adathelyesbítéshez és törléshez, a tiltakozáshoz, a bírósági jogérvényesítéshez és kártérítéshez. 15. PÉNZMOSÁS ELLENI KÖTELEZETTSÉGEK TELJESÍTÉSE Az Ügyvéd tájékoztatja a Megbízót, hogy az Ügyvédet, Ügyvédi Irodát a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvény (továbbiakban: Pmt.) előírt kötelezettségek az alábbiak szerint terhelik. 6
7 15.2. A Pmt-ben meghatározott ügyfél-átvilágítási és bejelentési kötelezettség az Ügyvédet - a pontban foglalt kivétellel - akkor terheli, ha pénz és értéktárgy letéti kezelését végzi, vagy ha a következő jogügyletek előkészítésével és végrehajtásával összefüggésben végez az Üt. 5. (1) bekezdésében meghatározott ügyvédi tevékenységet: a) gazdasági társaságban vagy egyéb gazdálkodó szervezetben lévő vagyonrész (részesedés) vétele, eladása, b) ingatlan vétele, eladása, c) gazdasági társaság vagy egyéb gazdálkodó szervezet alapítása, működtetése, megszűnése A Pmt-ben előírt kötelezettség az Ügyvédet nem terheli, ha a) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény büntetőeljárásban történő védelem, illetve bíróság előtti képviselet - ide nem értve a cégbírósági eljárásban történő képviseletet - előkészítése, ellátása során, vagy ellátását követően utóbb és azzal összefüggésben jutott tudomására, b) a pénzmosásra vagy a terrorizmus finanszírozására utaló adat, tény vagy körülmény az a) pontban írt képviselet, védelem ellátásának, vagy az eljárás megindításának a szükségességével összefüggésben végzett jogi tanácsadás során jutott a tudomására A Pmt-ben meghatározott kötelezettségek teljesítése során az Ügyvéd a Magyar Ügyvédi Kamara a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvényben meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítésére, az egyéni ügyvédek és egyszemélyes ügyvédi irodák részére szóló EGYSÉGES SZABÁLYZATÁT (www.magyarugyvedikamara.hu) alkalmazza Az azonosítási adatlap és a tényleges tulajdonos személyéről szóló nyilatkozat jelen Megbízási Feltételek 2. és 3. számú melléklete. 16. AZ ÜGYVÉD TITOKTARTÁSI KÖTELEZETTSÉGE Az Ügyvédet titoktartási kötelezettség terheli minden olyan tényt és adatot illetően, amelyről a hivatásának ellátása során szerzett tudomást. E kötelezettség független az ügyvédi megbízási jogviszony fennállásától, és az ügyvédi működés megszűnése után is fennmarad. A titoktartási kötelezettség kiterjed az Ügyvéd által készített és a birtokában levő egyéb iratra is, ha ez a titoktartás körébe tartozó tényt, adatot tartalmaz. Az Ügyvédnél folytatott hatósági vizsgálat során az Ügyvéd nem tárhatja fel a Megbízójára vonatkozó iratokat és adatokat, de a hatóság eljárását nem akadályozhatja. A Megbízó, a jogutódja és a törvényes képviselője a titoktartási kötelezettség alól felmentést adhat. A titoktartási kötelezettség az Ügyvéd alkalmazottaira megfelelően irányadó. [Üt. 8.(1-4) bek.] Titoktartási kötelezettség terheli azokat is, akik az ügy ellátása során az Ügyvéd helyetteseként, segítőjeként az ügyvédi titok birtokába juthattak A titoktartásra kötelezett személy az ügyvédi titkot mindenkivel szemben köteles megőrizni Az ügyvédi titokról rendelkezni jogosult a) a Megbízó, b) az, aki a Megbízás szándékával vagy jogi tanácsadás keretében a titkot képező tényt vagy adatot az Ügyvéd tudomására hozta, a megbízási szerződés létrejöttétől függetlenül, c) harmadik személy javára szóló megbízási szerződés esetén a Megbízó az általa közölt tény tekintetében, egyebekben a képviselt fél, d) az örökös, a jogutód, illetve a bíróság által kijelölt felszámoló A titoktartás alól felmentést az adhat, aki a titokról rendelkezni jogosult. Ha több jogosult van, a felmentést mindenkinek meg kell adnia. Több örökös esetében azonban bármely örökös jogosult az ügyvéd által készített végrendelet, öröklési szerződés, halál esetére szóló ajándékozás stb. tárgyában a titok megismerésére A titoktartási kötelezettségek alóli kivételekre az Üt. irányadó. 7
8 16.7. Ha az Ügyvéd azonos ügyben több ügyfél képviseletét vagy védelmét látja el, akkor az általa képviseltek irányában titoktartási kötelezettség nem terheli abban a körben, ahol a képviseltek tényelőadása az ügy érdemében egyező. Erre a tényre a képviselteket a Megbízás adásakor figyelmeztetni kell, ha a Megbízást nem együttesen adják. 17. AZ ÜGYVÉD FELELELŐSÉGE Az Ügyvédi Iroda a tevékenysége körében okozott kár megtérítéséért a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerint felel Az Ügyvéd az ügyvédi tevékenysége körében okozott károk megtérítésére felelősségbiztosítással rendelkezik Az Ügyvédi Iroda felróhatóság hiányában is felelősséggel tartozik a visszaszolgáltatási vagy elszámolási kötelezettséggel átvett pénzért és értéktárgyért. Mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy a hiányt elháríthatatlan külső ok idézte elő Az Ügyvédi Iroda a szívességi ügyintézésből eredő kártérítési felelősségét kizárja A Megbízásból eredő kártérítési követelés a kár bekövetkeztétől számított 1 (egy) éven belül elévül. 18. ÉRTESÍTÉSEK Az Ügyvéd a Megbízó részére szóló írásbeli értesítéseket, küldeményeket amennyiben azokat nem személyesen veszik át postai úton arra a címre küldi meg, amelyet a Megbízó megadott részére. Az Ügyvédi Iroda nem felel azért, ha a megadott név, cím pontatlansága, változása miatt vagy más, az Ügyvéden kívül álló okból a kézbesítés elhúzódik, vagy eredménytelen Az Ügyvéd, Ügyvédi Iroda által a Megbízónak postai úton írásban küldött értesítések, közlésének időpontja az értesítés Megbízó általi kézhezvételének napja. A postai úton, az Ügyvéd által a Megbízó ismert címére igazoltan megküldött értesítéseket a Felek az elküldést követő ötödik (5.) munkanapon közöltnek tekintik, még ha azok címzett ismeretlen, elköltözött, cím elégtelen, nem fogadta el vagy nem kereste megjelöléssel jönnek is vissza. Az elküldés időpontjának igazolásául az Ügyvédi Iroda postakönyve, feladóvevénye vagy ezzel egyenértékű, a posta által kiállított okirat is szolgálhat Az Ügyvédi Iroda jogosult az értesítéseket telefaxon elküldeni a Megbízó részére, az általa megadott telefax számra. A telefaxon küldött értesítések akkor tekintendőek kézbesítettnek, amikor az Ügyvéd rendelkezésére áll a faxüzenet elküldésének a visszaigazolása Az elektronikus úton küldött iratok (levelek, értesítések, nyilatkozatok, beadványok, hivatalos iratok) a Felek jogviszonyában a papíralapú iratok helyettesítésére szolgálnak, azokkal mindenben egyenértékűnek minősülnek. A szerződéses nyilatkozatok alaki kellékei tekintetében az elektronikus úton elküldött nyilatkozatok írásban megtett nyilatkozatnak minősülnek. Az Ügyvéd által elektronikus úton küldött irat közlésének időpontja az elküldés napja, a munkanap 16. óráját követően elküldött irat esetén a következő munkanap. A Megbízó tudomással bír arról, hogy az elektronikus úton folytatott levelezést az Ügyvéd számítástechnikai rendszere elektronikus úton rögzíti és tárolja, amelynek időtartama 5 (öt) év. A Megbízó az elektronikus tárolt és rögzített adataiba, irataiba betekinthet. A Megbízó elfogadja az Ügyvédi Iroda számítógépes rendszerében rögzített adatok valódiságát, esetleges jogvita esetén azt bizonyítékként ismeri el, mind az elektronikus levél elküldése tényére, időpontjára és tartalmára vonatkozóan Amennyiben az értesítés postai úton, telefax útján és elektronikus úton is megtörténik, akkor a korábban megtörtént értesítéshez fűződnek a joghatások. Az Ügyvédi Iroda jogosult úgy tekinteni, hogy a Megbízó tudomásul vette és elfogadta az értesítésben foglaltakat, ha arra a közlést követő 10 (tíz) napon belül nem érkezett észrevétel vagy kifogás A Megbízó a megbízási szerződésben jogosult megnevezni azon személyeket, akik a kapcsolattartásban a képviseletében közreműködnek. 8
9 18.7. Az Ügyvéd részéről a Megbízóval való kapcsolattartásra az alkalmazottai és közreműködői jogosultak. 19. A MEGBÍZÁS FELMONDÁSA, MEGSZŰNÉSE Az Ügyvédi Iroda a Megbízást bármikor, indokolás nélkül, írásban felmondhatja. A felmondási idő a megbízó értesítésétől számított 15 (tizenöt) nap. Az Ügyvéd a felmondási idő alatt is köteles a Megbízó érdekében eljárni A Megbízó a Megbízást írásban bármikor korlátozhatja, vagy azonnali hatállyal felmondhatja Az Ügyvéd a Megbízás megszűnését vagy korlátozását haladéktalanul köteles annak a hatóságnak írásban bejelenteni, amelynél a rábízott ügy folyamatban van A Megbízás a felmondáson kívül megszűnik a következő esetekben: a) a Megbízás teljesítésével, b) az Ügyvéd vagy a Megbízó halálával, c) a Megbízó jogutód nélküli megszűnésével, d) az Ügyvéd kamarai tagságának megszűnésével, e) az Ügyvédi Iroda jogutód nélküli megszűnésével Az Ügyvéd köteles a Megbízó haláláról vagy jogutód nélküli megszűnéséről haladéktalanul értesíteni azokat az általa ismert személyeket és szerveket, akiknek ebből eredően jogaik és kötelezettségeik keletkeztek. 20. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Ezen Megbízási Feltételek mellékletei: 1. Ügyvédi díjszabás. 2. Azonosító adatlap 3. Nyilatkozat tényleges tulajdonos személyéről Az Ügyvéd felhívja a Megbízó figyelmét, hogy ezen Megbízási Feltételek aláírása előtt a vonatkozó jogszabályi előírások figyelembevételével jogában áll bármely feltételtől eltérni, igényei szerinti módosítását kérni, és ez alapján lehetősége van ennek megfelelő Megbízást kötni A Megbízó kijelenti, hogy ezen Megbízási feltételeket teljes terjedelmében elolvasta, értelmezte és megfontolása után kijelenti, hogy eltérést nem kér, azokat figyelemmel a megbízási szerződés rendelkezéseire is módosítás nélkül elfogadja A Felek ezen Megbízási Feltételeket elolvasása és kellő értelmezése után, mint akaratukkal mindenben megegyezőt helybenhagyólag aláírták. A Megbízó aláírásával igazolja, hogy ezen Megbízási Feltételek okirat egy példányát átvette. Kelt,, 20. év hó napján. Ügyvédi Iroda Megbízó 9
10 ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK 1. SZÁMÚ MELLÉKLETE ÜGYVÉDI DÍJSZABÁS Az Ügyvédi Irodát a Megbízás ellátásáért megbízási díj és költségtérítés illeti meg. A fizetendő ügyvédi munkadíj az ügyre vonatkozó Megbízásban kerül megállapításra, amely ezen Díjszabástól eltérhet, figyelemmel az ügy bonyolultságára, összetettségére, egyéb sajátosságaira. 1. KÉPVISELET HATÓSÁGI, BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSBAN, HARMADIK SZEMÉLY ELŐTT 1.1. Alapdíj: A megbízás alapdíja az ügyérték 1%-a + Áfa, de minimum Ft + Áfa. Az alapdíj magában foglalja az ügyvállalás díját, és az induló beadvány (irat) elkészítésének díját. Az alapdíj a megbízás létrejöttekor esedékes, legkésőbb 8 (nyolc) napos fizetési határidővel Óradíj: A megbízás ellátása során kifejtett ügyvédi tevékenység irattanulmányozás, beadványkészítés, hatóság, bíróság előtti eljárás, tárgyalási jelenlét - óradíja: Ft + Áfa/óra. Az óradíj a tevékenység elvégzésével egyidejűleg esedékes. Amennyiben a Megbízó az óradíj alapján meghatározott ügyvédi tevékenység ellenértékét nem fizeti meg azonnal, az Ügyvédi Iroda a tárgyhónapban végzett óradíjas ügyvédi szolgáltatását 8 napos fizetési határidővel kiszámlázza a Megbízónak, és mellékeli hozzá az elszámolás alapját képező munkalapot, amely az ügyben végzett tevékenység megnevezését és a ráfordított munkaórát tartalmazza Sikerdíj: Az Ügyvédi Iroda 5 % + Áfa sikerdíjra jogosult, amelynek alapja a./ hatósági ügyben az eljárás nem jogerős szakában a jegyzőkönyvben, I-II. fokú hatósági határozatban és a jogerős hatósági (bírósági) határozatban a Megbízó terhére megállapított fizetési kötelezettség különbözete. b./ bírósági ügyben az az összeg, amelyet a bíróság a Megbízó javára jogerősen megítélt, vagy amelynek megfizetése alól a Megbízó a bíróság jogerős határozata alapján mentesült. A sikerdíj az eljárás jogerős befejezését követő 8 napos fizetési határidővel esedékes Irodai költségátalány: Az Ügyvédi Iroda irodai költségátalányként jogosult számláján felszámítani az alapdíj és az óradíj 20%-a + Áfa összeget. Ez a költségátalány a telefon-, fax-, , fénymásolás, postázás, egyéb irodai költségek, az ügyvédi székhelyvároson belüli utazás, parkolás költségét foglalja magában. A további ügyvédi költségek (helyközi utazás, saját személygépkocsi használat üzemanyag-költsége, szállás-költség) az átalányban nem szerepelnek, ezek tételes elszámolással kerülnek térítésre. 2. INGATLANOKKAL KAPCSOLATOS SZERZŐDÉSEK 2.1. Ingatlan adásvétel: Az ügyvédi munkadíj az ügylet tárgyát képező ingatlan értékéhez igazodik az alábbiak szerint: Ft-ig 1 % (de minimum Ft) Ft Ft 0,8 % Ft felett 0,7 % A fenti összegek az Áfát nem tartalmazzák és széljegy-, valamint tehermentes ingatlanokra vonatkoznak. Ettől eltérő esetekben az ügyvédi munkadíj az ügy bonyolultságára, összetettségére, egyéb sajátosságaira tekintettel egyedi megállapodás tárgyát képezi Ingatlan adásvételi előszerződés, szerződésmódosítás: Az Ügyvédi Iroda előszerződés készítése esetén a végleges ingatlan adásvételi szerződés 2.1. szerinti díjának 50 %-a + Áfa, de minimum Ft + Áfa összeget számol fel. Amennyiben a szerződés megkötését követően bármilyen okból annak módosítására van szükség, az ügyvédi munkadíj összege a végleges ingatlan adásvételi szerződés 2.1. szerinti díjának 20 %-a + Áfa, de minimum Ft + Áfa. 10
11 2.3. Hiteles tulajdoni lap: Az Ügyvédi Iroda a TAKARNET rendszeren keresztül hiteles tulajdoni lapot tud lekérni, amelynek díja Ft Ingatlan bérleti szerződés Lakás céljára szolgáló helyiség bérlete esetén az ügyvédi munkadíj: 1 havi bérleti díjnak megfelelő összeg, de minimum Ft + Áfa. Nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérlete esetén az ügyvédi munkadíj: 1 havi bérleti díjnak megfelelő összeg, de minimum Ft + Áfa. 3. CÉGALAPÍTÁS, NONPROFIT SZERVEZET ALAPÍTÁS DÍJA 3.1. Alapítás díjak: Egyszerűsített eljárásban Hagyományos eljárásban Bt Ft + Áfa Ft + Áfa Kft Ft + Áfa Ft + Áfa Zrt Ft + Áfa Ft + Áfa Alapítvány, társadalmi szervezet Ft + Áfa 3.2. Alapító okirat módosítás, változásbejegyzési eljárás díja: A változásbejegyzései eljárás díjai a változások számától és az azokhoz kapcsolódó munkától függően az alábbiak szerint alakulnak: Egyszerűsített eljárásban Hagyományos eljárásban Bt Ft Ft + Áfa Ft Ft + Áfa Kft Ft Ft + Áfa Ft Ft + Áfa Zrt Ft Ft + Áfa Ft Ft + Áfa 4. SZERZŐDÉS, BEADVÁNY, MÁS IRAT KÉSZÍTÉSE 4.1. Szerződéskészítés: az ügyérték 1%-a + Áfa, de minimum Ft.+ Áfa Végrendelet készítése: az ügyérték 1%-a, de minimum Ft + Áfa Beadvány, más kisebb irat készítése: Ft + Áfa. 5. JOGI TANÁCSADÁS A jogi tanácsadás óradíja: Ft+Áfa/óra. 6. LETÉTKEZELÉS: A letéti érték 3% + Áfa, de minimum Ft + Áfa. 7. ÜGYVÉDI KÉSZKIADÁSOK: Készkiadásnak minősül az Ügyvéd helyközi utazási költsége, saját gépkocsi-használat üzemanyagköltsége, továbbá a megbízás teljesítéséhez szükséges, számlával igazolt egyéb költség. A készkiadásokat a Megbízó az óradíjra vonatkozó szabályok szerint köteles az Ügyvéd részére megfizetni. Az illetékek, szakértői díjak, egyéb eljárási költségek nem tartoznak a költségátalányba, illetve a készkiadások közé ezeket a Megbízó fizeti. A jelen Díjszabásban meghatározott ügyvédi díjak kizárólag magyar nyelvű ügyellátásra, illetve okiratszerkesztésre vonatkoznak. Idegen nyelvű vagy kétnyelvű ügyellátás, illetve ilyen dokumentumok készítésének ügyvédi munkadíja egyedi megállapodás tárgya. Jelen Díjszabás a Megbízási Feltételek elválaszthatatlan részét képezi és a Megbízási Feltételek elfogadásával a Felek a jelen Díjszabást is elfogadják azzal, hogy amennyiben a Megbízás eltérően nem rendelkezik, a Megbízás ügyvédi munkadíjára és költségtérítésére ezen Díjszabást kell alkalmazni. 11
12 ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK 2. SZÁMÚ MELLÉKLETE ÜGYFÉLNYILVÁNTARTÁS (formanyomtatvány) A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi XXXVI. törvényben ( Pmt. ) meghatározott kötelezettségek körébe tartozó feladatok teljesítéséhez AZONOSÍTÁSI ADATLAP Ügyintéző ügyvéd Dr. Nagy Márta Ügyvédi Iroda neve Dr. Nagy Márta Ügyvédi Iroda Ügyvédi Iroda székhelye 2100 Gödöllő, Bajcsy-Zs. u. 34. A jogügyletben résztvevő felek adatai I. Természetes személy adatai: Családi és utónév Születési név Születési hely, idő Anyja neve Lakcím Tartózkodási hely Külföldi személy esetén, magyarországi tartózkodási hely (ha van) Azonosító okmány száma, típusa Állampolgárság II. Jogi személy adatai: Cégnév, rövidített cégnév Cégjegyzékszám Székhely Azonosító okirat száma, kelte Képviseletre jogosult neve, beosztása A személyazonosságom ellenőrzéséhez hozzájárulok. Kelt: napján. A személyazonosság ellenőrzése megtörtént. Kelt: napján. Ügyfél aláírása Ügyvéd aláírása 12
13 ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK 3. SZÁMÚ MELLÉKLETE TÉNYLEGES TULAJDONOSRA VONATKOZÓ NYILATKOZAT (formanyomtatvány) Alulírott a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló évi CXXXVI. törvény (Pmt.) 8. (1) bekezdése előírásának megfelelően nyilatkozom arról, hogy az ügyvédi megbízási szerződéssel kapcsolatban 1. saját nevemben, illetve az általam képviselt ügyfél nevében járok el* 2. más személy tényleges tulajdonos nevében járok el* * a megfelelő szöveget kell aláhúzni Amennyiben az ügyfél más nevében jár el, a tényleges tulajdonos adatai: Természetes személy esetén: Név: Lakcím: Állampolgárság: Jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szerv esetén: Név, rövidített név: Székhely vagy külföldi székhelyű vállalkozás esetén a magyarországi fióktelep címe: Egyéb adat: ADATKEZELÉSI NYILATKOZAT Alulírott hozzájárulok ahhoz, hogy a Pmt. szerinti ügyfél-átvilágítás során bemutatott okiratokról a megbízott ügyvéd másolatot készítsen. Alulírott hozzájárulok ahhoz, hogy a Pmt szerinti, más szolgáltató által végzett ügyfélátvilágításhoz a megbízott ügyvéd az átvilágítás során rögzített azonosító adatokat átadja. Kelt: napján Ügyfél aláírása 13
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI SZERZŐDÉSRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK. Székhely: 1071 Budapest, Damjanich utca 36. 3. em. 2.
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI SZERZŐDÉSRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Jelen Általános Szerződési Feltételek a részére adott légijáratok késése során keletkező kártalanítási igények behajtásával kapcsolatos
D r. F ü l ö p B o t o n d. ü g y v é d U b i j u s i b i r e m i d i u m! Ügyvédi Megbízási Feltételek
D r. F ü l ö p B o t o n d ü g y v é d U b i j u s i b i r e m i d i u m! Ügyvédi Megbízási Feltételek TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rendelkezések I.1. I.2. I.3. A Felek Az ÜMF hatálya Az ÜMF és a megbízási
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK (Általános Szerződési Feltételek)
ÜGYVÉDI MEGBÍZÁSI FELTÉTELEK (Általános Szerződési Feltételek) Jelen Ügyvédi Megbízási Feltételek irányadók a DR. SÜTŐ ÁGOTA ÜGYVÉDI IRODA (székhely: 1068 Budapest, Benczúr utca 41. 1. emelet, bejegyezve
Helyszínen való személyes megjelenés Sürgősségi felár (félfogadási időn kívül) Munkaszüneti vagy ünnepnapon végzett tevékenység felára
I. Díjjegyzék Helyszínen való személyes megjelenés Sürgősségi felár (félfogadási időn kívül) Munkaszüneti vagy ünnepnapon végzett tevékenység felára 2 II. Képviselet Tanácsadás szóbeli előadás alapján
1/2014. (XI. 03.) MUK szabályzat. a letét- és pénzkezelés, valamint a letétnyilvántartás részletes szabályairól 1
1/2014. (XI. 03.) MUK szabályzat a letét- és pénzkezelés, valamint a letétnyilvántartás részletes szabályairól 1 Az ügyvédekről szóló 1998. évi XI. törvény 112. (1) bekezdés j) pontjában kapott felhatalmazás

matches:
Pf. 90
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
, 2007. évi február hó 19
Máziné Dr. Szepesi Erzsébet sk. bíró
Dr.KÉPÍRÓ SÁNDOR terhelt vonatkozásában
(aki Sarkadon, 1914. február 18.napján született, anyja neve: Kovács Róza,
1023.Budapest,Frankel Leó út 78.1.10.szám alatti lakos, magyar állampolgár)
megállapítja, hogy a Királyi Honvéd Vezérkar Főnökének Bírósága, mint ítélőbíróság által az 1944. február 18.napján jogerőre emelkedett Br.448/1943/118. számú ítéletével kiszabott 10 évi fegyházbüntetés
végrehajthatatlan.
Az eljárás során felmerült 261.000 (Kettőszázhatvanegyezer) Ft bűnügyi költséget az állam viseli.
A végzés ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül fellebbezésnek van helye.
A Királyi Honvéd Vezérkar Főnökének Bírósága, mint ítélőbíróság az 1944. január 22.napján kelt és 1944. február 18.napján jogerőre emelkedett Br.448/1943/118. számú ítéletével dr.Képíró Sándor volt csendőrszázadost, mint az ügy XIII. rendű vádlottját bűnösnek mondta ki az 1930. évi IILtv. 59.§ -a szerint minősülő és büntetendő hűtlenség bűntettében.
Dr.Képíró Sándort a bíróság 10 évi fegyházbüntetésre, továbbá 10 évi hivatalvesztésre és politikai jogok gyakorlásának ugyanilyen tartamú felfüggesztésére, valamint lefokozásra ítélte.
A Katonai Főügyészség a 2006. szeptember 14.napján kelt Nyt. 118/2006.számú átiratában a Be.590.§ (1) bekezdésére figyelemmel megküldte a Fővárosi Bíróság Katonai Tanácsának Dr.Efran Zuroff úr, a Simon Wiesenthal Központ igazgatójának angol nyelvű beadványát és annak mellékletét, amelyben arról tájékoztatta a Katonai Igazságügyi szerveket, hogy a már hivatkozott Magyar Királyi Honvéd Vezérkar Főnöke Bírósága által dr.Képíró Sándor volt csendőrszázados XIILrendű vádlottal szemben kiszabott 10 évi fegyházbüntetés nem került végrehajtásra, mert az elítélt Argentínába távozott, ahonnan 1996-ban tért vissza Magyarországra.
A Fővárosi Bíróság Katonai Tanácsa a 2006. szeptember 27.napján kelt K.beü.1.35/2006/5. számú végzésével hatáskörének és illetékességének hiányát állapította meg és az ügyet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező Fővárosi Bírósághoz áttenni rendelte.
Indokolásában az alábbiakra hivatkozott:
A csendőrség felállásáról, szervezetéről és feladatairól az 1981. évi III. tv. rendelkezett. A
csendőrség feloszlatására 1945 évben került sor, amikor minden jogkörét a Magyar
Államrendőrség vette át. Jelenleg az egykori csendőrségnek - Magyarországon önálló
szervként működő - a rendőrséghez tartozó Rendészeti Biztonsági Szolgálat felel meg.
Az irányadó ítéleti tényállásból az állapítható meg, hogy dr.Képíró Sándor volt
csendőrszázados, mint a Belügyminisztérium irányítása alá tartozó tábori csendőr 1942.
január hónapban délvidéken, a szolgálati helyén, köztörvényi jellegű bűncselekményt követett
Tekintettel arra, hogy a jelenleg hatályos Büntető eljárási törvény szerint rendőr által
szolgálati helyen elkövetett köztörvényi államellenes bűncselekmény elbírálására a fővárosi
(megyei) bíróságok rendelkeznek hatáskörrel és illetékességgel, ezért a Fővárosi Bíróság
Katonai Tanácsa a Be.264.§-a értelmében az ügyet áttette a hatáskörrel és illetékességgel
rendelkező Fővárosi Bírósághoz.
A végzés 2006. október 12.napján jogerőre emelkedett.
A Fővárosi Bíróságnak az áttételt elrendelő végzést követően abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Királyi Honvéd Vezérkar Főnökének Bírósága által jogerősen kiszabott 10 évi fegyházbüntetés végrehajtását kizáró körülmény megállapítható-e, vagy ennek hiányában a végrehajtás felől kell intézkedni.
A "Belgrádi Levéltár" pecsétjével ellátott jogerős ítélet másolatán kívül a bíróság olyan egyéb adattal nem rendelkezett, amely a fenti kérdés eldöntéséhez megnyugtató módon segítséget jelentett volna. Erre tekintettel széleskörű levéltári és egyéb kutatást rendelt el az alábbi eredménnyel.
A Magyar Országos Levéltár (bírósági iratok 21.oldal) 2007. február 7.napján kelt 5016/2007. számú és a Budapest Fővárosi Levéltár (bírósági iratok 12.oldal) 2006. december 8.napján kelt BF1.10.959/2006. számú átiratában közölte, hogy dr.Képíró Sándor személyére vonatkozó adatokat, iratokat nem sikerült felkutatni.
A népbírósági és népügyészségi iratok, kartonok, mutatókönyvek, a vonatkozó perek (pl. Zöldi Márton és társai B. 1832/1946.) nem tartalmaznak még utalást sem a terhelt személyére, elítélésére vagy a büntetés végrehajtása érdekében tett intézkedésekre.
A Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága Fogvatartási Ügyek Főosztálya Központi Szállítási és Nyilvántartási Osztálya a 2006. december 20.napján kelt 12-5/50/2006. számú átiratában közölte, hogy dr.Képíró Sándor nyilvántartásukban nem szerepel (bíróság iratok H.oldal).
A Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalánk lakcím-arhívuma 2007. január 3.napján kelt 412-2-203/2006. szám alatt arról tájékoztatta a bíróságot, hogy dr. Képíró Sándor vonatkozásában kizárólag egy személyi igazolvány adatlappal rendelkeznek, amelyen a megjegyzés rovat "1994. június 9-én külföldről való hazatérés"-t jelöl (bírósági iratok 17.oldal).
A volt Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárában a bíróság végzett kutatást, de az ítélet végrehajtásával, illetőleg az azt megelőző eljárással kapcsolatos adatok nem voltak fellelhetők.
A Hadtörténelmi Levéltárban történt kutatás eredményeként a bíróság az alábbi dokumentumokat gyűjtötte ki:
A 24.számú Honvédségi Közlöny (1944. május 31.) 470.oldalának tanúsága szerint "A m.kir.honvéd vezérkar főnöke, a Kormányzó Úr 0 Főméltósága által reá átruházott hatáskörben dr.Képíró Sándor cső.századost az A-46.Bü.Szab.45.§ alapján lefolytatott eljárás eredményeként 1944. év február hó 18.napjával rendfokozatába visszahelyezi."
A 28.számú Honvédségi Közlöny (1944. június 28.) 527.oldalának tanúsága szerint "A m.kir. honvéd vezérkar főnöke, a Kormányzó Úr 0 Főméltósága által reá átruházott hatáskörben a m.kir. csendőrség csapattiszti állományában a m.kir. belügyminiszter úrral egyetértésben az alábbi személyi változásokat rendeli el:
Képíró Sándor századost, a szegedi V.kerület kiskunhalasi szárnyának parancsnokát
Kiskunhalasról, századparancsnoki minőségben, a miskolci VILkerület miskolci gyalog tanszázadához tartósan áthelyezem 1944. június 15-ével. A 115.943/Eln.20.-1943. számú rendeletemmel elrendelt tartós vezénylését egyidejűleg megszüntetem. Új beosztásába csak a 104.320/Eln.20.-1944.számú rendeletemmel elrendelt ideiglenes vezényeltetésének megszűnése után vonul be.".
Annak megállapítása érdekében, hogy dr.Képíró Sándor rendfokozatba visszahelyezését milyen eljárás előzte meg - figyelemmel a Becsületügyi Szabályzat (továbbiakban Bü.Szab.) 45.§-ára - illetve a tiszti rendfokozatba visszahelyezés, valamint az azt megelőző eljárás eredményezheti-e a jogerősen kiszabott 10 évi fegyházbüntetés végrehajtásának kizárását a bíróság eseti szakértőként kirendelte dr.Szakály Sándor történészt. A szakértő a további levéltári kutatások után a szakértői véleményét előterjesztette.
A szakértői vélemény és az iratokatnál lévő dokumentumok alapján az alábbi tények állapíthatók meg.
a./ Történelmi háttér
A Magyar Királyi Honvéd Vezérkar Főnöke Bírósága, mint illetékes bíróság 1943. decembere és 1944. januárja között folytatott eljárást az ún. "újvidéki razzia" vádlottjai ellen. A bíróság három, a magyar királyi honvédség és tizenkettő a magyar királyi csendőrség tényleges illetve nyugállományú tagja elleni eljárás során 1944. január 22.napján hozta meg az ítéletet, melyet a Honvéd Vezérkar Főnöke, vitéz Szombathelyi Ferenc vezérezredes 1944. február 18.napján erősített meg és emelkedett ezzel jogerőre. A Honvéd Vezérkar Főnöke egyben elrendelte az ítélet végrehajtását.
Az ítélet jogerőre emelkedésének időpontjában a vádlottak közül vitéz Fekethalmy-Czeydner Ferenc nyugállományú altábornagy, vitéz Grassy József vezérőrnagy, vitéz Deák LÁszló nyugállományú ezredes és dr.Zöldi Márton csendőrszázados már külföldön (Németországban) tartózkodott. Az ítélet előtti külföldre távozásuk nagy viszhangot váltott ki a honvédség és a csendőrség állománya körében. A Magyar Királyi Honvéd Vezérkar Főnöke 1944. Január 21.napján külön Tiszti Parancsban ítélte el a magyar történelem során addig nem tapasztalt, példátlan esetet - honvéd egyének megszöktek a felelősségre vonás elől -. A jogerős ítélet végrehajtása a Magyarországon tartózkodó elítéltek, így dr.Képíró Sándor esetében megkezdődött.
Magyarország német megszállását (1944. március 19.) követően a német birodalom magyarországi általános (teljhatalmú) megbízottja dr.Edmund Veesenmayer az újvidéki per végleges "megszüntetését és az abban vádlottként szereplő magyar tisztek teljes rehabilitációját" követelte 1944. március 30-án Sztójay Döme miniszterelnöktől. Sztójaytól a kérés első felére vonatkozóan ígéretet kapott, míg a kérés második felére vonatkozóan az ügy megvizsgálását ígérte a miniszterelnök. A jogerőre emelkedett ítéletet, mint illetékes parancsnok a Honvéd Vezérkar Főnöke változtathatta meg perújrafelvétel során meghozott új ítélettel, illetve az államfő kegyelemmel.
b./ A bírósági iratok között lévő okirati bizonyítékok alapján az alábbi tények állapíthatók meg.
Dr.Képíró Sándor - és társai - esetében az államfői (Honvéd Vezérkar Főnöki) döntés után hivatalból megindult a rendfokozatba történő visszahelyezés, melynek eredményeként született meg az 1945. május 31-én megjelent 40.116/Eln.fbü.(1944. május 25.) számú Honvéd Vezérkar Főnöki rendelet, amely az 1944. február 18-án viselt rendfokozatába helyezte vissza dr.Képíró Sándort.
A honvédelmi miniszter 1944. június 16-án kelt 104-585/Eln.20. számú rendeletével dr.Képíró Sándor csendőrszázadost 1944. június 15-ei hatállyal a miskolci VII.csendőrkerület miskolci tanszázadának századosi beosztásába helyezte.
A fenti körülményekből egyértelműen levonható az a következtetés, hogy a tiszti rendfokozatba történő visszahelyezést mindenképpen meg kellett előznie egy teljes rehabilitációt eredményező eljárásnak, mert - a szakértői megállapításra is figyelemmel - a volt magyar királyi honvédség és csendőrség hivatásos, nyugállományú és tartalékos állományában büntetett előéletű, jogerős büntetést töltő személy nem viselhetett rendfokozatot (Szervezeti és Szolgálati Utasítás a m.kir.Csendőrség számára 19.§ 2.pont). Arra nézve, hogy a tiszti rendfokozatba visszahelyezést megelőző eljárás pontosan mit jelentett, sem a bíróságnak, sem a szakértőnek konkrét adatokat nem sikerült felkutatnia. Egyetlenegy kiinduló pontként a 24.számú Honvédségi Közlönyben hivatkozott Bü.Szab. 45.§-a szolgálhat.
A hivatkozott szakasz az alábbiakat tartalmazza.
45.§ Az újrafelvett katonai bűnvádi eljárás kedvező eredménye, vagy a jogegység érdekében
használt semmisségi panasz folytán hozott ítélet alapján az előbb viselt tiszti rendfokozatba
való visszahelyezés körül követendő eljárás
l.pont. Ha a katonai bűnvádi eljárás újrafelvétele során, vagy a jogegység érdekében használt
semmisségi panasz folytán a honvéd bíróság olyan jogerős ítéletet (végzést), vagy a bűnvádi
üldözés elrendelésére hivatott illetékes parancsnok olyan jogerős határozatot hozott, amellyel
a korábbi ítéletben tiszt ellen kimondott rangvesztés mellőztetett, a honvédelmi miniszter
mindenekelőtt megállapítja, hogy nem forog-e fenn olyan törvényi ok (így elsősorban a magyar állampolgárságnak időközben történt elvesztése, vagy az a körülmény, hogy az illető hivatalvesztést, vagy politikai jogai gyakorlatának felfüggesztését kimondó más ítélet hatálya alatt áll, stb.), mely eleve kizárja az érdekeltnek előbb viselt tiszti rendfokozatába való visszahelyezését. Ha ilyen ok nem forog fenn és az érdekelt maga is kéri, hogy előbb viselt rendfokozatába visszahelyezzék, a honvédelmi miniszter intézkedik aziránt, hogy az érdekeltnek mind a bűnvádi eljárás alapjául szolgált, mind az ennek okából esetleg megszakított, vagy a korábbi ítéletben kimondott rangvesztés következtében abbahagyott becsületügyi eljárás tárgyát képezett, mind a rangvesztésre szólt ítélet végrehajtása óta tanúsított, illetőleg e szabályzat rendelkezései szempontjából kifogás alá eső mindennemű egyéb magatartása is sürgősen elbíráltassék abból a szempontból, hogy az érdekelt a tisztiállás közös becsületének és a szolgálat érdekeinek csorbítása nélkül előbb viselt tiszti rendfokozatába visszahelyezhető-e vagy sem.
A fentebb idézett és a Honvédségi Közlönyben hivatkozásként szereplő 45.§ alapján egyértelműen megállapítható, hogy dr.Képíró Sándorral szemben kedvező eredményű újrafelvett katonai bűnvádi eljárást folytattak le vagy a jogegység érdekében használt semmisségi panasz folytán hoztak új ítéletet.
A teljesség igényével jegyzi meg a bíróság, hogy a tiszti rendfokozatba történő visszahelyezés másik módját a legfelsőbb kegyelemből történő visszanyerést - a Bü.Szab.44.§-a szabályozza. Miután azonban a Honvédségi Közlöny a 45.§-ra hivatkozik a bíróság álláspontja szerint a fentebb ismertetett eljárás előzte meg dr.Képíró Sándor tiszti rendfokozatba történő visszahelyezését.
Az eddig kifejtettek alapján a bíróság álláspontja összefoglalva az alábbi.
Dr.Képíró Sándor volt csendőrszázadost a jogerős elítélését követő bűnvádi eljárás újrafelvétele során vagy a jogegység érdekében használt semmisségi panasz folytán született új határozattal büntetlen előéletűnek nyilvánították és ennek következményeként 1944. február 18-ai hatállyal korábbi tiszti rendfokozatába visszahelyezték. Mindez megszakítás nélküli hivatásos tiszti pályafutást eredményezett a jövőre nézve.
Miután a 10 évi fegyházbüntetést kiszabó ítélet az azt követő eljárás során hatályát vesztette, hatálytalanná vált az az ítéleti rendelkezés is, amelynek végrehajtása érdekében a bíróságnak intézkednie lehetne, így azt a rendelkező rész értelmében végrehajthatatlannak nyilvánította.
Az eljárás során felmerült bűnügyi költséget a Be.339.§ (1) bekezdése alapján az állam viseli.
A végzés ellen a Be.347.§ (1) bekezdése és az 555.§ (2) bekezdés j/ pontja értelmében a kézbesítéstől számított nyolc napon belül fellebbezési lehetőség van.
Budapest, 2007. február hó 19.napján

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság