text:
⭐Nyolc év után: bizonyítékok nélkül elítélve. A sajtó a Szabadi-ügy befejezésekor: nem érdekesek az összefüggések
Nyolc év után: bizonyítékok nélkül elítélve. A sajtó a Szabadi-ügy befejezésekor: nem érdekesek az összefüggések
Download "Nyolc év után: bizonyítékok nélkül elítélve. A sajtó a Szabadi-ügy befejezésekor: nem érdekesek az összefüggések"
1 Nyolc év után: bizonyítékok nélkül elítélve Sokak kérésének teszek eleget, amikor közreadom elsı gondolataimat elítélésem után. Erre késztet az a szimpátia is, amit ismeretlenektıl lépten-nyomon tapasztalok, akikre nem hatott a dübörgı lejárató propaganda és a városban közlekedve gyakran megszólítanak. Nagy az eltérés az így érzékelt közvélemény és a média által közvetített vélemény között. Ahogy ezt a nagyon sok is kifejezi, amelyek mind megrendülésüknek adnak hangot az ilyen befejezés okán. 1 A sajtó a Szabadi-ügy befejezésekor: nem érdekesek az összefüggések A sajtó elsıdleges feladata lenne a tájékoztatás, aminek általában most sem tett eleget. A tájékoztatás többnyire igen szőkre szabott volt. Nem tért ki a per és az ítélet fontos összefüggéseire és következményeire, amelyek bár elsıdlegesen személyemmel kapcsolatosak, azon messze túlmutatnak. Nagy horderejő döntést hoztak, aminek hatását minden bizonnyal sokan fogják megszenvedni. Sajnos a vérszegény tájékoztatás mellett/helyett több orgánum számára a további lejáratás is fontos volt, nem ritkán csak ez volt a fontos. Volt olyan gazdasági (!) hetilap, valamint internetes portál, továbbá napilap, amelyik az évekkel ezelıtt hivatalosan is megdılt ügyeket emlegette: rágalmazó körítésben. Pl. gyanús exportügyletet, valójában exporttámogatást emlegettek, amirıl a bíróság már régen kimondta: nem gyanús, nem bőncselekmény, sıt bebizonyosodott, hogy 35 milliárd forint hasznot hozott az országnak. A kereskedelempolitikai célokat szolgáló rendeletet különben Torgyán József írta alá és a miniszterelnökkel, továbbá a pénzügyminiszterrel és a gazdasági miniszterrel is egyeztette. A parlamentben ı és (Járai helyett) Varga Mihály válaszolt az interpellációkra, amit e kérdéskörben feltettek. Ellenem viszont vádat emeltek, amit most a média egy része szenzációs tálalásban elıvett. Megint az állami tartalékkészlet eladásáról beszéltek, holott egy bizottság által elhatározott leépítésrıl és megújításról volt szó. Elınytelen árakat emlegettek, mintha még mindig érvényes lenne a vádiratban szerepelt 638 millió forint anyagi hátrány. Pedig azóta sokszor hallhatták volna, hogy ez az akció hatalmas nyereséget hozott: 550 millió forint haszonnal járt. A gazdasági lap azon gúnyolódott, hogy Szabadi szerint neki kitüntetés járna, és ehelyett a bíróság mást ad neki. Pedig a nyereséges cégek, a komoly fejlesztések, a nagy exportnövekmények stb. nem olyan sikerek, amelyeken gúnyolódni illene. Továbbá ık igazán tudhatnák, mekkora eredmény volt gyakorlatilag változatlan összegekbıl felszámolni a Fradi adósságát, és nyereségessé tenni. És milyen terhes és népszerőtlen feladat, hiszen hadigazdálkodást kellett folytatni. Arról nem tehetek, hogy 2001 elıtt és után is valótlanságokat mondtak munkámról és személyemrıl. Annak a szenvedı alanya lettem, amit írtak: a tanúk többnyire ezeket a blıdliket mondták fel. Nem ismertük az államtitkárt, de azt hallottuk, hogy Az ítélethirdetésrıl csaknem valamennyi televíziós híradó bilincses-pórázos vágóképekkel jelent meg, holott ilyen felvételek készítésére soha nem adtam engedélyt. Nem gondolkodtak el azon, hogy az általuk keltett hisztérikus hangulatnak nem lehetett 1 Annak is ajánlom, akitıl nem kaptam sem t, sem levelet. Torgyán József valamikori barátomnak: hozzájárulva emlékezete felfrissítéséhez. A miniszternek és klubelnöknek, aki nem foglalkozott anyagi ügyekkel.2 2 alapja, hiszen a vádak nagy része már régen eltőnt, ahogy az emlegetett (kétmilliárdosnak mondott) anyagi hátrány is. Ha ott lettek volna a tárgyaláson, végig hallgathatták volna a védı összefoglalóját: mibıl mi lett. Több internetes portálon, fórumokon foglalkoztak a harmadfokkal és az ítélettel: a két oldal fanatikusai olyan tettekkel támadtak, amelyekrıl soha nem volt szó. E rágalmakból vezették le, hogy milyen enyhe szerintük az ítélet. Ezt a megközelítést ösztönözte az az egyoldalú tájékoztatás, ami az indítványokról megjelent. Az ügyészi indítványt emelték ki, ami letöltendı szabadságvesztést és a közügyektıl való eltiltást kért Szabadi Bélára. A TV2 Mokka Torgyán József behívásával megteremtette a hír újabb elmondásának, a fejekbe való bevésésének lehetıségét. Az egyoldalú tájékoztatást Torgyán nem korrigálta, sıt elhatárolódott tılem. Nem lennék igazságos, ha nem említeném meg, hogy vannak ellenpéldák is. De ebben a hangulatban az ellenpéldák csak egy bizonyos határig mertek elmenni az összefüggések bemutatásában és különösen az értékelésben. Menekülj! 2001 nyarán, még mielıtt kikérték a mentelmi jogomat, áradt felém a figyelmeztetés: meneküljek, meg van tervezve a letartóztatásom. Úgy gondoltam, hogy szembenézek az eljárással, bármilyen igazságtalannak is érzem, mert tisztázni tudom magam. Amikor a mentelmi jog kiadását követıen két nappal telefonon behívtak kihallgatásra, megkérdezték: teszek-e vallomást. Természetesen feleltem, hiszen tisztázni akarom magam. Most aztán bıven lesz erre ideje! közölte a csoportvezetı ügyésznı. Furcsa és ellenséges válasz volt, tele prejudikációval. Majd két órával késıbb ırizetbe vettek. Ma már tudom: úgy kérték a mentelmi jog kiadását és letartóztatásomat, hogy rendelkezésre álltak a bizonyítékok: nem követtem el semmit. Nyolc év ment el az életembıl: hiszékenységem miatt. Az idımmel ugyan igen pazarlóan bántak, jól elnyújtották, összevontak és szétválasztottak vádiratokat, hogy teljen az idı, de mégsem volt lehetıségem a tisztázásra. Mármint a védekezésre, ártatlanságom bizonyítására. Legalábbis a harmadfokú eljárásig, amire hatalmas és rendkívül alapos munkával készültem ügyvédemmel, Dr. Légmán Imrével együtt. A harmadfoknak olyan volt az idızítése, hogy még a karácsonyt is végig dolgoztam. A Legfelsıbb Bíróság elıtt: harmadszor teszek kísérletet A Legfelsıbb Bíróságnak (LB) megvolt a lehetısége arra, hogy korrigálja az alsóbb fokok eljárását. Rendelkezésre álltak ugyanis azok az iratok, amelyek alapján fel lehetett volna állítani a helyes tényállást, illetve kiegészíteni a hiányos tényállást, ki tudta volna küszöbölni a helytelen következtetéseket. Lehetısége volt arra is, hogy hatályon kívül helyezze az ítéletet. Tömegnyi alkotmánysértésrıl és törvénysértésrıl, anyagi és eljárásjogi jogszabálysértésrıl volt tudomása beadványainkból, fellebbezésünkbıl, az ügyvédi perbeszédbıl és az utolsó szó jogánból. Bár több oldalról és minden vádat sikerült megcáfolni, az állapotok bizonytalanságára és abszurditására jellemzı, hogy többszörösen bizonyított ártatlanságom ellenére tulajdonképpen semmilyen ítéletet nem zárhattunk ki. Még azt sem, hogy az ítélethirdetés után már haza sem jöhetek. Emlékeznem kellett arra, hogy minden alap nélkül vettek elızetesbe, ahonnan alig tudtam kikerülni, töltöttem 13 hónapot szigorított házi ırizetben, majd még egy évet lakhelyelhagyási tilalom alatt. És bár a vádak megfogyatkoztak, az3 3 ügyészség mindig ugyanazt kérte, most már harmadszor: letöltendı szabadságvesztést és a közügyektıl való eltiltást. A rossz érzéseket és a bizonytalanságot csak növelte, hogy az utolsó pillanatban kiderült: most is gond lehet a tisztességes eljárás jogának biztosításával. Olyan bíró lett ugyanis ráadásul elıadó bíróként a tanács tagja, akitıl nem várhattam elfogulatlanságot és rajta keresztül a tanácstól sem elfogulatlan ítéletet. Pedig erre alkotmányos jogom van. Ezért, bármennyire is el szerettem volna kerülni, hogy bármivel is irritáljam a tanácsot, semmiképpen nem akartam küzdeni még a tisztességes eljáráshoz való jogért is, mégis kénytelen voltam egy héttel a per elıtt a bíró kizárását kérni, és azt indokolni. (Ld. honlap/média: MTI közlemény.) Ezt elutasították, a tárgyaláson osztották szét az elızı nap hozott határozatot. Ha az eredményt nézem: valószínőleg helyesen ítéltem meg, hogy reményeim nem válnak valóra, hatalmas munkám és küzdelmem, rengeteg megpróbáltatásom értelmetlen lesz, ha nem változik a tanács összetétele. Az általunk kért iratok ismertetését nagyrészt elutasították, ami szintén intı jel volt. Úgy ért véget a nyolc év, hogy Boros Imre feljelentésének mellékletét most sem ismerhettük meg. Ahogy más anyagokat sem. Például a repülıjegyeket sem láthattuk. Személyre szabott monstre per: egyedül engem ítéltek el Most, hogy jogerısen lezárult a per, számomra is meglepı: egyedül engem ítéltek el. Szabadi Béla és 11 társa közül Szabadi Bélát. A többiek nagy részét már elsıfokon felmentették, illetve valamilyen nem jelentıs pénzbüntetésre ítélték. Volt, akire az ügyész 200 millió forint vagyonelkobzást és közepesnél hosszabb idıtartamú végrehajtandó szabadságvesztést kért, de felmentették. Az ügyész fellebbezett, majd visszavonta. Volt olyan, aki fél évet töltött elızetesben, de az ügyész javasolta a felmentését. A végére hárman maradtunk, ketten pénzbüntetést kaptak. Mindezt természetesen nem azért írtam le, mert szeretném, ha mások rosszabbul jártak volna, hanem azért, mert én vagyok az, aki rengeteg munkával és bizonyítással sem tudtam megvédeni magam. Mert ez elıre el volt döntve. A fellebbezésben és azok elızményeiben szereplı tényeket egyszerően lesöpörték: bizonyítékok nélkül ítéltek el. Arra sem adtak választ: mi lett ezeknek a bőncselekményeknek a motivációja? (Miért kockáztattam volna pl. a Fradiért, amikor nem is voltam FTC drukker és ez a munka púp volt a hátamon.) Bár a fenti körülmények és sajnálatos tapasztalataim miatt nem vehettem biztosra felmentésemet, ilyen súlyos ítéletre nem gondoltam. Annál is kevésbé, mivel két nyomatékos enyhítı körülmény is volt, ami az ítélet kétszeres enyhítésére ad módot. De mégis azt hozták ki, mintha gyakorlatilag hajszálon és méltányosságon múlna, hogy nem kell börtönbe mennem. Ahogy ezt tették elsıfokon és másodfokon is. A másfél évnél hosszabb, de két évet meg nem haladó börtönbüntetés ugyanis még felfüggeszthetı, de nem felfüggesztendı. Az engem mentı körülményeket és iratokat kirekesztették, azokat is, amelyeknek a bíróság a birtokában volt. Befogadott bizonyítékaimat nem vették figyelembe. Az elızı bíráságok mulasztásai is mintha meg sem történtek volna, nem adtak lehetıséget a korrekcióra. Bizonyítási indítványaimat szinte kivétel nélkül elutasították. Ez a tanúkra ugyanúgy érvényes, mint fontos anyagok beszerzésére. Az FVM nem válaszolt a bíróság megkeresésére, amibe a bíróság belenyugodott. Gráf József miniszter az én levelemre sem reagált (honlap).4 4 Úgy tőnik, több törvényt és az alkotmány sok rendelkezését továbbra is hatályon kívül helyeztek az én ügyemben, helyettük más, a csak a Szabadira vonatkozó Lex Szabadi érvényesült. Bonyolult szakmai kérdésekben foglaltak állást és vezettek le ebbıl büntetıjogi következményeket, de úgy, hogy ehhez most is hiányzott a megfelelı felkészültség. Sıt bár nem volt bizonyítás újabb tényeket állapítottak meg. Pl. azt, hogy a reklámszerzıdések ellen tiltakoztak volna a cégvezetık, mégis tovább erıltettem volna. Az elızı bíróságok sem vettek igénybe szakértıket, Boros Imre mb. miniszter feljelentését tekintették kıbe vésett igazságnak. Annak ellenére, hogy bebizonyosodott, hogy az tele van rágalmakkal és valótlanságokkal. A helyes tényállás a meglevı iratokból fellebbezésünk alapján felállítható volt, de mégis Boros tényállásához ragaszkodtak. Minden tény ellenére. Az elfogultság újabb példája: példátlanul magas bőnügyi költségek rám terhelése Az eljárás során gyakorlatilag e pernek éltem, rengeteg bizonyítékot győjtöttem, másoltam és rendszereztem, anyagokat készítettem, feljegyzéseket írtam, számításokat végeztem: a bíróság helyett, mert ez mind hiányzott az anyagokból. Ez komoly dologi költséggel is járt. Ezért különösen megdöbbentett, hogy minden elképzelhetı módon igyekeztek költségeket terhelni rám. Az elfogultságot mutatja a meghökkentıen magas bőnügyi költségek jóváhagyása is. Az elsıfokú bíróságon elkallódott az egészségügyi állapotomról szóló orvosi igazolás. Ez nem az én hibám, a büntetıeljárásról szóló törvény szerint a pótlás költségeit nem szabad vétlen személyre terhelni. De nem is volt szükség a pótlásra, hiszen tudtam volna hozni másolatot. Papírjaimmal (zárójelentéseimmel, kezelési lapjaimmal stb.) mégis el kellett mennem a Gyorskocsi utcába, ahol azokat megnézték és velem elmondatták, mi a bajom. Majd meghívták az ítélıtábla elé az igazságügyi szakértıt, az intézet igazgatóját, ahol kikérdezték. Azt is megkérdezték: ha lesz új daganat, akkor muszáj-e azt kivenni? Mindennek a költségeit rám terhelték. Ahogy az évek óta kért alapító okiratok másolási költségét is, vagy a reklámszerzıdésekben való tanúskodásból kihagyott és betegeskedı Nagy András igazságügyi orvos szakértıi költségét is. (Ez a vizsgálat korábban elmaradt, amikor felmentették Nagyot a tanúskodás alól.) A megmaradt és az ügyészség által folyamatosan alakított vádak cáfolatára több kötetre való anyag győlt össze. Az ítélet négy pontja De nézzük a vádakat és az ítéletet! 1.) Repülıjegyek A körülöttem keltett hisztéria kulcseleme néhány elsı osztályú repülıjegy volt. De nem a komfortfokozat, hanem az elképesztı ár összeg miatt. A lényeges kérdés számomra az volt: hibás adat, vagy nálam elszámolt extra jutalék volt-e a magas összeg mögött? Jegyeim ugyanis esetenként akár kétszer annyiba kerültek, mint amikor más utazott ugyanilyen komfortfokozaton. A Malév Air Tours-sal kötött szerzıdést, ahol Torgyán József fia, Attila és a menye, Beatrix is mőködött, Torgyán miniszter oktrojálta a minisztériumra. Bár én voltam a helyettese, akkor és késıbb sem sikerült elérnem, hogy ebbe a szerzıdésbe betekintsek. Nem tudtam meg azt sem, adtak-e visszatérítést? Az alacsonyabb ár kedvéért egy alkalommal közvetlenül a légitársaságtól vásárolt a nemzetközi fıosztályvezetı jegyet, ami ellen a fiú tiltakozott és a papára hivatkozott.5 5 Saját repülıjegyeim vádját az ügyészség az elsıfokú ítélet elıtt ejtette, titkárságvezetım két jegyét fenntartotta, amiért elítéltek. Az ítélıtábla jogszabályi elıírás hiányában e vád alól felmentett. Az ügyészség fellebbezett: a súlyosbítás kedvéért. Az LB ıszinte meglepetésemre az ítélıtábla felmentı döntését hatályon kívül helyezte és a titkárságvezetım két repülıjegyét ismét hőtlen kezelésnek minısítette. Azt a kormányrendeletet alkalmazta, ami csak az állami vezetıkre vonatkozik (minisztertıl helyettes államtitkárig), miközben a titkárságvezetı fıosztályvezetıként nem tartozik e rendelet hatálya alá. Olyan okoskodással, hogy e kormányrendelet szerint a miniszternek jár elsı osztályú jegy, tehát egy fıosztályvezetınek azt kell gondolnia, hogy akkor neki komfort jár. Miközben tömegesen utaztak elıírás hiányában köztisztviselık elsı osztályon (ahogy ezt a Kehi jelentés megállapította és ezt még szabálytalannak sem tartotta). Az LB megállapította, hogy utasítást adtam volna ilyen repülıjegyek beszerzésére, holott a tanúvallomások alapján nem volt ilyen utasítás. Az elızı ítéletek iratellenes megállapítását mindkétszer szóvá tettük. Ha pedig adtam volna, a köztisztviselıi törvény alapján az ilyen utasítást meg kell tagadni. (Már ha egyedi lett volna az ilyen beszerzés, holott általános volt: a delegációk együtt utaztak.) A Szervezeti és Mőködési Szabályzat szerint a költséggazda (vagyonkezelı) a nemzetközi fıosztályvezetı, az LB szerint viszont Szabadi Béla politikai államtitkár. (Minden ı volt tehát: minden vezetı, ügyintézı és cégvezetı. Nyilván mindezt magához ragadta ) Úgy ítéltek el, hogy már az eljárás kezdeti szakaszában megállapította az ügyészség, hogy hiányoznak repülıjegyek (a borítók, amelyek az adatokat dokumentálják és a beszállókártyák) és azok a mai napig nem kerültek elı. Bekerültek viszont a dossziékba ún. tömbpéldányok, amelyek nem lehettek volna meg, mert beszálláskor abból kitépnek egy lapot, és beszállókártyát adnak helyettük. Le sem voltak pecsételve, újszerő állapotban voltak Az ügyészség egyik belsı feljegyzése ellenére, ami arról szól, hogy Sulyok Ferenc nemzetközi fıosztályvezetı is utazott elsı osztályon, az LB megállapította, hogy a titkárságvezetın kívül senki nem utazott. Az LB annak alapján marasztalt el, hogy szerinte megsértettem a vagyonkezelıi szokásokat, amelyek szerint a fıosztályvezetık komforton utaztak. (Miért nem turistán? Mert ha egy államtitkárnak az jár, akkor egy fıosztályvezetınek, hogyan járna. Annak a logikának az alapján: csak tudta magáról, hogy nem államtitkár. Ld. miniszterek elsı osztálya. Erre nincs válasz.) A jegybeszerzés persze nem a minisztérium második emberének feladata volt, ideje sem jutott volna erre. Most pedig a vagyonkezelési hagyományokat is rajta kérik számon, holott azokat honnan ismerte volna? Az LB egyúttal hozzátette: ítéletén nem változtat az sem, ha más fıosztályvezetık, sıt feleség (Torgyán Józsefné) is utazott elsı osztályon, ez nem menti Szabadi Bélát. Pedig nagyon is menti, hiszen az ilyen gyakorlat azt mindenképpen jelenti (ahogy Sulyok jegye is), hogy a hivatkozott vagyonkezelési hagyományok nem léteztek. Ebben a mindenáron való elítélés szándékát lehet csak látni. 2.) Reklámszerzıdések Az ügyészség végig arra törekedett, hogy a letöltendı börtönbüntetés kirovása érdekében hőtlen kezelésért ítéljenek el. Kezdetben csak hőtlen kezelésért, majd amikor a6 6 reklámszerzıdéseket hivatali visszaélésnek minısítették, akkor azzal halmazatban álló hőtlen kezelésért is ítéljenek el. Az igényeik elutasítása után újrafogalmazták a vádat, minden elképzelhetı módon igyekeztek elérni bebörtönzésemet. Holott hivatali visszaélést sem követtem el. Az LB is megállapította, hogy valóságosak voltak a szerzıdések, visszterhesek, reális ár/érték viszonyt fejeztek ki. Anyagi hátrány nem következett be (szemben az ügyészség véleményével: ık összeadták a szerzıdéses összegeket és az lett volna a hátrány). Az ügyészség kérte, hogy a 18 szerzıdés közül 11-et nyilvánítsanak különbözı anyagi hátrányt okozó hőtlen kezelésnek, mert a fıügyész elvi határozatban megállapította, hogy e cégeknek nem volt szükségük reklámra. Évekkel a reklámozás után és egy piacgazdaságban. Így nem is kellene a kárt bizonyítaniuk: szerintük a szerzıdés összegét elég lenne megadni. A mostani fellebbezésükben még azt is állították, hogy a Legfelsı Bíróságnak van egy olyan állásfoglalása, miszerint a cégvezetıknek adott szóbeli utasítás felmenti ıket minden felelısség alól. Tehát mintha nem lenne cégtörvény, ami írásbeliséghez köti az utasítást. Minden oldalról bizonyítottuk, hogy nem változott a döntési (egyeztetési) mechanizmus. Ahogy számtalan megdılt vádpont is igazolja. Évek óta kértük az aktafedelek bemutatását, mert abból látható: miért került sor valamilyen döntésre és kinek mi volt a véleménye arról. Ezt a bizonyítási indítványunkat sem sikerült elfogadtatni. Az ítélıtábla végre megindokolta, miért nem. Egyfelıl néhány aktafedél rendelkezésre áll, másfelıl a bizonyítási indítvánnyal más kerülhetne látókörbe, de ez nem lehet ennek az eljárásnak a feladata. (Tessék? Jól olvastam?) Az aktafedelek beszerzése után mindenesetre nem lehetett volna egyszemélyes döntésekrıl és ezt kikényszerítı sajátos vezetési stílusról beszélni. A reklámszerzıdésekrıl egyeztetés folyt és nem döntés, ahogy ezt Torgyán József vallomása is alátámasztja. Erre a cégek és a Fradi közötti kapcsolatok üzleti alapokra helyezése és a kölcsönös elınyök kiaknázása érdekében került sor. Az ötletet az egyik helyettes államtitkár, egyben FTC alelnök dolgozta ki, terjesztette elı. Azzal, hogy fel kellene kínálni ezt a marketinglehetıséget a cégeknek. Torgyán a biztonság okából megbeszélte Orbán Viktorral. A jogbiztonság hiányát jelzi, hogy miközben egy minisztériumban gyorsan kell elhatározásra jutni, utána évek mehetnek el bármelyik vezetı életébıl azzal, hogy éveken át próbálnak fogást találni az ügyleten. Ha így nem lehet megfogni a kiszemelt tettest, akkor próbáljuk meg másként. Ugyanilyen érdekesség, hogy miközben a tulajdonos megbízottjának jogait gyakoroltam, utólag azt akarják kimondani, hogy vagyonkezelı lettem volna. Ez szükséges ahhoz, hogy valakit hőtlen kezelésért el lehessen ítélni. Az LB megállapította, hogy a helyismerettel sem rendelkezı Szabadi Béla találta ki és tukmálta a cégekre a reklámszerzıdéseket, amelyeknek ugyan nem volt anyagi hátrányuk, de mégis el kell ítélni Szabadi Bélát, mert a cégeknek különben nem állt szándékukban ilyen szerzıdést kötni. Szabadi Béla kezében nagy hatalom összpontosult és visszaélt azzal, amikor a cégeket arra kötelezte (?!), hogy kössenek szerzıdést a Ferencvárossal. A bíróság zavarát fejezte ki, hogy a 18 megkötött szerzıdés után most nem 18 rendbeli hivatali visszaélést, hanem egy rendbeli visszaélést állapított meg. A bíróság szerint a tényállást az egybehangzó tanúvallomások támasztják alá. Miközben azokról mindent lehet mondani csak azt nem, hogy egybehangzóak lennének.7 7 Nem törıdtek azzal, hogy a cégvezetık éppenhogy nem voltak fenyegetve, hiszen Szabadi Béla határozatlan idıre szóló munkaszerzıdéseiket határozott idıre szólóvá alakíttatta át. A cégvezetık körében példátlan volt a stabilitás: Szabadi Béla mindössze egy vezetınek mondott fel, még a szerzıdések átalakítása elıtt, mert cégét csıdbe vitte. A cégek mind nyereségesen gazdálkodtak (ami az agráriumban szinte példátlan), a reklám árbevételüknek 0,3 százalékát (!) tette ki. A 40 cég közül 18 kötött reklámszerzıdést. A cégtörvény szerint kellett eljárniuk: az esetleges utasítást írásban fogadhatták csak el. Volt példa arra, hogy az alapítói határozattal egyet nem értı vezetı és felügyelıbizottság írásban fejtette ki, nem ért egyet a döntéssel, minden fórumot igénybe vett, de semmilyen retorzióra természetesen nem került sor: ma is ott vannak. Szabadi Béla a cégvezetık többségével soha nem találkozott. Ez sem jelentett gondot a hivatali visszaélés kimondásához: Szabadi Béla eszerint Nagy András helyettes államtitkáron és Ziskó Ferenc fıosztályvezetın keresztül adta ki utasításait. Nagy András egyébként soha nem hallgatták ki a reklámról, pedig több vallomás szerint ı volt az ötletadó, a szervezı és a végrehajtó. İt is kitüntették a Fradi megmentéséért, amit rendkívül büszkén vett át. (Ld. Schmitt Pál: Barátaim a Ferencvárosban c. videó.) Szabadi Béla bőne az ítélet szerint az, hogy nem írásban adott utasítást. (Miközben valójában nem adott semmilyen utasítást a reklámszerzıdésekre.) A Fradi abban az ellenséges politikai légkörben nehezen jutott hirdetıhöz, de ez nem jelenti azt, hogy ha valaki ott hirdetett, azzal az FTC jogtalan elınyhöz jutott volna. Ettıl lenne ez hivatali visszaélés. Az FTC ugyanis fele akkora összeget kért a felületekért, mint pl. az UTE vagy a Honvéd. Hol van akkor a jogtalan elıny?. 3.) Cukor- és lisztértékesítés Egyszer már azt hittük, hogy ejtették ezt a vádpontot. A Fıvárosi Ítélıtáblán hozott másodfokú ítélet és az indokolás szóban elhangzott változatában ugyanis errıl a vádpontról egy szó nem esett. (Az írásos változatban viszont újra megjelent.) Ennek megfelelıen, tehát, hogy eltőnt volna, kezeltem ezt az ügyet abban a táblázatban, ami a korábbi és általunk ismert nyomozások történetét és sorsát foglalta össze. Ezt a tanulságos összefoglalást, ami honlapomon hozzáférhetı, védım az LB elıtt következtetéseivel együtt elıadta. Ami valóban kikopott az ítéletbıl: az, hogy bebizonyosodott, nem igaz az az abszurd állítás, hogy Szabadi Béla jelölte ki a vevıket. Az ítéletben továbbra sem jelent meg az a lényeges tény, hogy milyen volt a cukor és a liszt minısége. Nincs anyagi hátrány, nyereség van. A Kehi 93 millió forint, az ügyészség 638 millió forint hátrányról beszélt, de kiderült, hogy az ügylet 550 millió forint nyereséget hozott a cégnek. A TIG, ami a készletezést végzi, Szabadi Béla hivatali idejében nyereségessé vált: 1,8 milliárd forint vesztesége 1,8 milliárd forint nyereségre változott ben viszont, amikor a Fidesz vette át (Bártfai Márton személyében) a vállalatot, 5 milliárd forint vesztesége lett. Mégis Szabadi Béla ellen indult hadjárat. A vádirat azt is állította, hogy Szabadi Béla jelölte volna ki a vevıket. Sıt a telephelyekrıl is ı szervezte a szállítást. (Az iratok között van egy 200 oldalas anyag, annak minden sora egy-egy kitárazás. Mi mindenre nem voltam képes?!) Szabadi Béla viszont egyik vevıt sem ismerte. Lóki Gézát sem, akit Simon Lászlóval hoztak kapcsolatba. Simont felmentették, így ez a hipotetikus szál eltőnt.8 8 A tárgyaláson kiderült, hogy a vezérigazgató emberei is részt vettek a cukor értékesítésében, ıket biztosan nem jelölhette ki Szabadi Béla. A lisztnél pedig a nagy vevı személye, ı vásárolta meg a liszt nagyobb részét, máig titok maradt. Ennek ellenére Szabadi Bélát hivatali visszaélésért ítélték el: elsı- és másodfokon. Mert ugyan nincs hátrány (korábban e hátrányra hivatkozva akarták bebörtönözni, még most is lejáratni), de a számára ismeretlen Lóki Géza (az egyik vevı) is jogtalan elınyhöz jutott. Mármint az LB szerint is. Pedig nem csak hátrány, jogtalan elıny sincs. Olyan volt ugyanis a cukor és a liszt minısége, hogy jogtalan elıny biztosan nem mutatható ki. Kifizettették a vevıkkel az elsı osztályú árat, majd a telepen szembesítették ıket a valósággal. Az avas liszttel és a csákánnyal is nehezen szétbontható (hétéves) cukorral. Közölték: árkedvezményt nem kaphatnak, bár elsı osztályra kötötték a szerzıdést. Ha nem tetszik, kérjék vissza a pénzt, más árut sem kapnak. A vevıket tehát megtévesztették, ami legalábbis (és ugyancsak) megkérdıjelezi, hogy az államtitkár által kijelölt vevıkrıl lett volna szó. De ha mégis: e körülmény miatt is ki kell zárni a cég vezetıjének állítólagos félelmét Szabadi Béla államtitkártól és munkahelye elvesztésétıl. Felmerül az is, miért nem vizsgálták a tárolás körülményeit és az abból következı károkat? (Tudjuk persze, hogy azért mindenképpen a vezérigazgató a felelıs.) Ezek a veszteségek részben a túltárolásból erednek, részben az áruk kezelésének nem kellı gondosságából. A cég vezetıi hagyták, hogy a cukor és a liszt ilyen állapotba kerüljön. Az LB még a korábbi bíróságoknál is messzebb merészkedett, amikor kimondta: Szabadi Béla Lóki Gézát akarta jogtalan elınyhöz juttatni! Holott Szabadi Béla nem is ismerte Lóki Gézát! Megint többet tudnak Szabadi Béláról, mint maga Szabadi Béla! Szabadi Bélát a vezérigazgató vallomása alapján ítélték el. Tóth Tibor, akit azóta is vezetı állásban tartanak, bár tanú volt, nem kellett, hogy véletlenül is elszámoltassák a hamis tanúzással vagy a mentı körülmény elhallgatásával. Mert a törvény szerint, ha önmagára vagy hozzátartozójára terhelıt mondana, nem lehet felelısségre vonni. Kollegái pedig olyanokat mondtak: túl gyorsan kaptak engedélyt. (Engedélyre mellesleg nem is volt szükség, hiszen a tárcaközi bizottság már régen döntött.) Azt viszont elhallgatták, hogy milyen volt a cukor és a liszt minısége. 4.) Megbízási szerzıdések Rendkívül zavaros és nehezen összekapcsolható ügyekrıl, szerzıdésekrıl és személyekrıl van szó. Folyamatosan, majd minıségében is változó tényállással. Egészen sajátságos és naiv kreálmánnyal. Hátsó szándékokkal és hátsó alkukkal. Az így utólag nyilvánvalónak tőnik, hogy mindkét vezérigazgató úgy gondolhatta, hogy igen hasznos lehet a számára egy-két olyan ember, akihez közvetlenül fordulhat a minisztériumban felmerülı ügyeikben. Ezt Korompai Nicolette (Concordia) elı is adta: mi mindenre használta fel emberét. A lehetséges elkövetık közül az egyiket (Concordia vezérigazgatója), bár ezért is elızetesbe helyezték, kivették a vádból, a másikat meg sem gyanúsították. Mindketten azt állították, hogy Szabadi Béla kérésére alkalmazták egy, illetve két munkatársát. Késıbb ez egyiküknél (TIG) nyomatékos kérésre változott, majd utasítás lett. Sıt olyan utasítás, amit ha Tóth Tibor megtagadott volna, másnap már (szerinte) nem lett volna vezérigazgató. Holott Szabadi Béla az ı munkaszerzıdését is határozott idejővé alakította9 9 át és Tóth Tibor különben is vallomásaiban gyakran beszélt arról, hogyan mondott ellent az államtitkárnak. Azt is elmondták (ı is és helyettese is), hogy Szabadi Béla hogyan védte mindenütt a TIG önállóságát, akadályozta meg, hogy különbözı érdekcsoportok a céghez behatoljanak, és ott megtelepedjenek. Ez volt az alapja annak, hogy a TIG gazdasági eredményei látványosan javultak. A Concordia vezérigazgatója végig arról beszélt, hogy megbízottja személyi tanácsadóként végzett neki munkát. Ezt a polgári bíróság megerısítette és kimondta: nem volt fiktív a szerzıdés. Hihetetlen, hogy olyan hatalmas cégek vezetıi, akikre óriási értékeket bíznak, nem kell, hogy vállalják felelısségüket! (Sem a reklámszerzıdéseknél, ezt közülük a Concordia kötött, sem a megbízási szerzıdéseknél, holott azok teljesülése tılük függ.) És nem kell, hogy betartsák a társasági törvényt. Felügyelıbizottságaikat sem számoltatják el. A másik vezérigazgató (TIG) két személyt alkalmazott, azt, akit a Concordia is és egy másikat. İ a megbízási szerzıdés megkötésekor nem volt az államtitkár munkatársa, késıbb lett a titkárságvezetıje. Ez a vezérigazgató azt állította, hogy Szabadi Béla nem tudta megfizetni munkatársai munkáját, ezért történt az alkalmazás. (Holott egyikük az megbízatása elején nem is volt Szabadi Béla közvetlen munkatársa.) Tóth Tibor azt is állította, hogy az illetık nem végeztek neki munkát, bár Tóth a szerzıdésben kikötette magának, hogy a teljesítést ı igazolja és ezt meg is tette hónapról hónapra. Azt viszont soha nem mondta, hogy bárki megtiltotta volna neki, hogy munkát adjon. Ebbıl lett az az új (abszurd) tényállás, hogy fiktív szerzıdésre kapott utasítást. Ráadásul a munkatársak a TIG érdekében végeztek munkát, ami nem volt munkaköri feladatuk. A vezérigazgató azok után tette vallomásait, hogy a Kehi hanyag kezelésért fel akarta jelenti. Terhelı vallomása után kihagyták a perbıl. Szabadi Béla államtitkárt, aki nem kezdeményezett ilyen szerzıdéseket és egyébként sem lehetett a feladata azok teljesítésének ellenırzése, elıbb hivatali visszaélésért, majd hivatali visszaélésért és hőtlen kezelésért, most pedig hőtlen kezelésért ítélték el. Mindegyik szerzıdés ügyében. Mindentıl függetlenül semmi értelme nem lett volna a számára, hogy ne végezzenek az illetık munkát. Nem volt olyan szándéka, hogy e két munkatársat pótlólag megfizesse, mivel amúgy jól meg voltak fizetve. Ha lett volna ilyen szándéka, akkor valamelyik cég felügyelıbizottságába vagy igazgatóságába delegálhatta volna ıket, nem volt szüksége arra, hogy cégvezetı-beosztottjainak a lekötelezettje legyen. Mi mindenre kaptunk választ? Súlyos következmények Bár Magyarországon nincs precedensjog, a per mégis valóságos precedens arra, hogy eszerint végigvihetı egy koncepciós per a rendszerváltozás utáni Magyarországon. Mert, hogy így kezdıdött és folyt, afelıl nem lehet kétség, ahogy azt a mai kormánypárt vezetıinek levelei is alátámasztják. A tényállás felállítása egy jogállamban az ügyészség és fıleg a bíróság dolga és nem egy tárca nélküli miniszteré. A cselekmények minısítése is, amit ráadásul a feltételezett anyagi hátrány levezetése nélkül (különbözı számok összeadásával) határozott meg Boros Imre és vett át az ügyészség. Így keletkezett el nem követett cselekményeknél súlyos anyagi hátrány, amire hivatkozva hónapokra el lehetett venni a szabadságomat. Az ítélet arra is precedens, hogy eltőrik-e a prejudikációt, elítélhetnek-e egy embert még az eljárás kezdete elıtt? Hiszen Boros Imre névre szóló feljelentésében elítélésemet kérte (megrendelte). Késıbb is folyamatosan gondoskodtak arról (a bilincses-pórázos10 10 mutogatás érdekében szükséges letartóztatással is), hogy az eleve elítélésrıl senki ne feledkezzen meg. Ezt mozdították elı továbbá az ítéletek megsaccolásával. Amikor megindult a per, a Magyar Hírlap akár 15 éves börtönbüntetést (!) is reálisnak tartott. Az ítélet arra is választ ad, hogy kötelezı-e az alkotmány, vagy az olyan törvények alkalmazása, mint a köztisztviselıi törvény, el kell-e olvasni a feljelentés egyik alapjaként hivatkozott Kehi-jelentést? És hogy érvényes-e a cégtörvény? Kötelezı-e annak megfelelıen eljárni, vagy az érdekelt tanúk olyan vallomásokat tehetnek, ami ezt felülírja? És úgy, hogy ráadásul 80 százalékuk soha nem találkozott Szabadi Bélával. És úgy, hogy ha valaki a cégtörvénynek megfelelıen lépett fel, semmilyen bántódása nem esett. Sajnos a jogerıs ítélet arra is precedens, hogy érdekelt, sıt hamis tanúkra lehet-e építeni. A tömegnyi példa ellenére az LB azt állapította meg, hogy nem merült fel adat a hamis tanúzásra, ami legalábbis iratellenes megállapítás. Másodfokon például azzal zárult az utolsó szó jogánok sora, hogy az egyik vádlott elmondta, az ügyészség megtévesztette. Megígérték neki, hogy ha terhelı vallomást tesz Szabadi Bélára, egy ügyészségi megrovással megússza. Rá sem kérdeztek, mi is történt? Hadd hozzak fel még egy példát, amit szintén jegyzıkönyv bizonyít. A védelem június 24-én ezt mondta Ziskó Ferenc (koronatanú) tanúvallomása kapcsán: Igaz, hogy a tanú figyelmeztetve lett a hamis tanúzás következményeire. Indítványozom még egyszer figyelmeztetni, mert az ügy lényeges körülményeire vonatkozóan egymásnak homlokegyenest ellentmondó vallomásokat tesz. Egyrészt ellentmondásosak a vallomásai, másrészt folyamatosan csúsztatásokat alkalmaz, minimum azt kéne tisztázni, hogy akkor melyik az a vallomás, amit fenntart, vagy a mostani, nevezzük pontosított vallomásnak, akkor ez felel meg a valóságnak, mert itt tényleg emberek egzisztenciájáról van szó és mivel a Vagyongazdálkodási Osztálynak az osztályvezetıje volt, azt gondolom, hogy az általános elvárhatóság körébe tartozik az, nemcsak tanúja volt az eseményeknek, hanem részvevıje is, tehát az általános elvárhatóság körébe tartozik az, hogy egzakt és pontos vallomást tegyen. Kizárt dolognak tartom, ha valaki valaminek a részvevıje, akkor utána ne emlékezne rá pontosan, vagy legalábbis különbözı idıszakokban egymásnak ellentmondó vallomásokat tegyen. A bírónı erre azt közli: figyelmeztetheti Ziskót egyszer-kétszer-százszor, akkor sem fog igazat mondani. És aztán belıle mégis koronatanú lett: az alkalmasnak tekintett vallomásrészletek kiválogatásával. A mostani fellebbezésben hosszú oldalakat tesz ki csak a hamis vallomásoknak a felsorolása. A tanúk közül szinte mindenki érdekelt volt, éltek is a hamis tanúzás jogával. Továbbá a mentı körülmény elhallgatásának jogával. Nagy András helyettes államtitkár és az FTC alelnöke például még a minisztérium korábbi döntéseinek folytatásáról is úgy nyilatkozott, mintha azok Szabadi Béla és esetleg a miniszter találmányai lennének. A reklámról meg sem kérdezték, de mégis, itt is rá hivatkoztak. Utóda pedig, akit Szabadi Béla javasolt e székbe, az FTC-nek szóló átutalásról állította, hogy az törvénytelen és ha utasítást kapott volna arra, hogy ilyet tegyen, inkább vállalta volna felállításának kockázatát. Holott az ügyészség egyik feljegyzésében szerepel egy olyan átutalás, amit az ı idejében teljesítettek, egyébként törvényesen. (Az Apeh kezeli a számlákat és csak úgy11 11 utal, ha megvan forrás és a jogcím.) E vallomás miatt sem lehet véletlen, hogy a cégek egyetlen jogászát sem hallgatták meg tanúként. (A helyettes államtitkár hozzátartozója is egyebek között egy cég jogásza volt.) Ahogy a Ferencváros jogászait sem. Az sem véletlen, hogy az Agrárinnovációs Kht. körül ekkora lett a csend. Egyébiránt, az iratoknak ellentmondó állításokra, ha azokat terhelınek érezték Szabadi Bélára, nem kérdeztek rá a kihallgatók Volt kényszervallatás, nem is egy, sıt az egyik vádlott emiatt meghasonlott állapota öngyilkosságához vezetett. (Errıl szól búcsúlevele.) Az ítélet arra is választ ad: hogy az állami cégeket felügyelı miniszter nemcsak tulajdonos, hanem vagyonkezelı is. Tehát bármikor elıvehetik hőtlen kezelésért. Sajnálatos módon a jogerıs ítélet azt mutatja, hogy Szabadi Bélára külön jogszolgáltatást alkalmaztak. Ami azonban nem zárja ki az ítélet egyéb hasznosítását, sıt. Erre az ítéletre is hivatkozni lehet más pereknél. A Fıvárosi Bíróságon folyik még agrárper. Most már az is világossá vált: a miniszter, Torgyán József, a helyettes államtitkárok, a közigazgatási államtitkár, a felügyelıbizottsági tagok, az igazgatósági tagok, a könyvvizsgálók stb. semmiért nem felelısek. Van-e a miniszternek feladata és felelıssége? Meg lehet-e vele alkudni arra, hogy kimaradjon az eljárásból? Holott ı volt a miniszter és a Ferencváros elnöke. A jogerıs ítélet nem szerencsés választ adott arra is, hogy elkövethet-e valaki valamit úgy, hogy errıl nem is tud? A bizonyíték pedig az, hogy kollegái (érdekelt tanúkként) errıl beszélgettek. Torgyán Attilánál ugyanakkor más volt a válasz, hiszen szerencsére nem ítélték el azért, mert mások arról beszélgettek, hogy meg kellene vesztegetni. Teljes a zőrzavar, amiben az érdek igazít el. Egyszer így, máskor úgy. Választ kapunk arra is, hogy lefolytatható-e az eljárás és hozhatnak-e ítéletet olyan testületek, amelyek úgy foglalnak állást szakmai kérdésekben, hogy sem az elméletet, sem a gyakorlatot valamilyen bonyolultabb területen nem ismerik? Meglehetnek-e szakértık nélkül? Elfogadhatják-e kıbe vésett igazságként Boros Imre háromhetes agrárminiszter állításait? Meddig terjedhet a bizonyítékok szabad mérlegelése? Jogot ad-e az ellentétes, a mentı körülmények kizárására? Érvényes-e az igazságszolgáltatás alapelve: a nem egyértelmő bizonyítékokat nem szabad a vádlott terhére értékelni? Lehet-e szó pártatlan eljárásról, ha a védelem tanúit nem hívják meg? Választ kaptunk arra is, hogy lehetséges-e az elsıfokú ítélet érdemi felülbírálata: valóságos jog-e a fellebbezés? Vagy arról van szó, hogy ezzel ugyan tovább telik az idı, de tulajdonképpen ugyanonnan és lényegében ugyanazok bírálják el a korábbi döntéseket. Kétségeink már korábban látszottak, hiszen a megalapozatlanságért támadott elsıfokú ítéletet, mintha jogerıs lenne, úgy kezelték a Fıvárosi Bíróságon a megmaradt (leválasztott) agrárpereknél. Eszerint a minisztériumban az egyeztetési folyamatok megszőntek, és egyszemélyes döntések érvényesültek, amit Szabadi Béla sajátos vezetıi stílusa tett lehetıvé és egyben gyanússá. Elragadhatja-e a politikai államtitkár a miniszter és a közigazgatási államtitkár hatásköreit? (Ahogy Nagy Imre is tette Kádár szerint: a miniszterelnök a kormány és az országgyőlés jogköreit ragadta el.) Ráadásul úgy, hogy a döntési folyamatok nemcsak léteztek, hanem az aktafedeleken jól rekonstruálhatóak is. A miniszter döntései és12 12 rájegyzései is elolvashatóak. Erre vonatkozóan még dokumentum is jelent meg a sajtóban Nagy András helyettes államtitkár és Torgyán József külön megbeszélésérıl és közös döntéseikrıl. Soha, semmi mást nem kértem, mint a tisztességes eljáráshoz való jog biztosítását! Magányos tettes magányos küzdelem Nem az eljárást akartam elkerülni, hanem a tisztességes eljáráshoz való jogra én is igényt tartottam. Az alkotmány ugyanis ezt mindenki számára garantálja. Sajnálatos, hogy ezért küzdenem kellett és ennek révén sem értem el, hogy legalább javuljon a méltatlan és méltánytalan helyzet. Azokra sem számíthattam, akiknek az lenne az egyik feladatuk, kötelességük, hogy fellépjenek az ellen, hogy az igazságszolgáltatás a politikai küzdelem és érdekek eszköze legyen. Az alkotmány kimondja: 35. A Kormány a.) védi az alkotmányos rendet, védi és biztosítja az állampolgárok jogait; b.) biztosítja a törvények végrehajtását. A kormány a felelısségét és a feladatát nem háríthatná el úgy, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségének paravánja mögé bújik. Az alkotmány olyan kibúvót nem ismer, ami felmentené a kormányt az alól, hogy ezekkel a kérdésekkel, amelyeknek megoldására intézményes keretek is rendelkezésre állnak, ne foglalkozzon. Senki más, mint a kormány és az országgyőlés lehet képes arra, hogy ha pl. a hatalmi ágak kontrollja nem elégséges, azt növelje, illetve megteremtse. Ezek az intézmények felelısek azért, hogy olyan fontos hatalmi ágnak, mint a Legfelsı Bíróság, legyen elnöke és megfelelı elnöke. A mentelmi jog lenne a garanciája annak, hogy ne lehessen a népakaratot úgy semmissé tenni, hogy valakit egyszerően kivezetnek a parlamentbıl. A mentelmi jogsértésekkel ugyanis valójában megszüntették Szabadi Béla képviselıi mandátumát. E jogsértésekrıl, amelyek az eljárást teljesen deformálták, illetve a mentelmi jog értelmezésérıl nem a Legfelsıbb Bíróságnak, hanem értelemszerően az Alkotmánybíróságnak kell állást foglalnia. De hogy ne legyen vég nélküli a procedúra, szükséges az országgyőlés elnökének támogatása. Tıle viszont soha egyetlen levelemre nem kaptam választ. Ügyvédem ugyan egyszer kapott, de ezt a választ senki nem találhatta volna mérsékelten kielégítınek sem. (Ld. honlap.) Felhívom a figyelmet arra, hogy itt sincs feltárva a múlt, ahogy ez az élet szinte minden területére ez a hiátus sajnos igaz. De ha ez így van, hogyan lehet a jelen és a jövı politikáját kialakítani, ha nem tudják, hol hibáztak? Sokan paktumokat tételeznek fel a velem történtek és nem történtek mögött. Annyira egyértelmőnek tartják, hogy különben ezt a jelenlegi hatalom nem tőrte volna el. Sok jel utal arra, hogy még mindig valamilyen szerepet szánnak személyemnek és sorsomnak. A figyelem elterelésében is. Még mindig fontos szempont lehet: milyen politikai erık vehetnek részt a hatalomban? Látnivaló, hogy olyan politikai alakulatok kaphatnak zöld utat, amelyek a jelenlegi rendszert nem zavarják. Úgy látszik, hogy a két pici párt, amelyik hol ide, hol oda áll,13 13 hogy megvalósítsa programját és mindent összekuszál, nem zavaró. A jótékony átláthatatlanság még nagyobb lesz. Figyelemelterelésnek is alkalmasak. Egy erıs kisgazdamozgalomról viszont láthatóan szó sem lehet, amiben nyilván szerepe van annak is, ki adhat e kérdésben tanácsot? (Ahogy nyilvánvalóan az én ügyemben is, mégha halvány segéd fogalma sincs róla.) Kormányoldalon az ellentábor megosztása helyett a kisgazdák megosztása, megosztottságuk fenntartása következik be. És Torgyán József újabb zászlóbontogatása. Hogy ki mindenki nem látta el feladatát, hosszú lenne még a sor. De feltétlenül meg kell említenem a magyar sportvezetést, élén Schmitt Pállal, aki hagyta, hogy a sportnak nyújtott önzetlen segítségbıl pártja ürügyet konstruáljon sokéves meghurcolásomhoz és lejáratásomhoz. Schmitt Pál egyetlen levelemre és anyagomra sem reagált. Pedig Szabadi Béla nélkül ma nem lenne Ferencváros, amit persze már én sem érzek fontosnak. Eltőnt volna a magyar élsport egy része, ami ma már engem sem zavarna. De az, hogy Pál Tibor szocialista alpolgármester, önéletrajza szerint még mindig FTC tornaszakosztályi elnök, hagyja, hogy kerületi lapjában rólam hazudozzanak, az azért felháborít. Ahogy az is, hogy a jobboldal hírtelevíziójában én lettem a pekingi rossz szereplés egyik oka. Hogy az FTC jelenlegi elnöke arra sem méltatott, hogy levelemre válaszoljon. Szabadi Béla: a jogegyenlıség példája Rossz érzéseimet csak fokozta az a felsı helyrıl tett nyilatkozat, ami a jogerıs ítéletet követı napon hangzott el. Eszerint ismét korrupcióellenes hivatal alakul, amelynek nemcsak a korrupció, hanem a hivatali visszaélések felderítése is a feladata lenne. Ha arra gondolok, hogy azzal, hogy önzetlen munkával és népszerőtlen megszorításokkal hozzájárultam ahhoz, hogy a történelmi múltú Ferencváros megmaradjon és állami tulajdonú létesítményei ne értéktelenedjenek el és ezért nyolc év után is majdnem börtönbe küldhettek, hivatali visszaélésért elítéltek, csak arra számíthatok, hogy negatív figuraként tovább fognak gyalázni. A felsı személy az ítélethirdetés után egy nappal, február 5-én gratulált a bíróságnak, hogy rangra, beosztásra, pártra való tekintet nélkül ítéletet hoz. Hogy teszi a dolgát. Hogy le nem szakadt a plafon! Hol van szó arról, hogy rangra, beosztásra, pártra való tekintet nélkül? És miért nem beszélt arról, hogy van, aki számára konstruálnak vádat, másokat pedig kihúznak valóságos ügyekbıl! Az elítélést senki elítélését szerintem különben nem kellene ünnepelni. Elıre elítélni, prejudikálni és azt számon kérni a bíróságon, ahogy az nálam történt, végképp nem lenne szabad. Másra kellene ügyelni, ami a kormánynak a kötelessége: gondoskodni kellene arról, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog mindenkinél érvényesüljön! Ezért zavaró, legalábbis a számomra, a terézvárosi ügy. A felderítés és a tisztázás nem járhat együtt jogszerőtlen fellépéssel. Egy testületnek a hőtlen kezeléssel való meggyanúsítása a legrosszabb emlékeimet idézi. (Egyben utal arra a nézetre: egy miniszter is vagyonkezelı, bár tulajdonosi feladattal bízták meg.) És nem ártana a szakismeret sem, amire saját ügyemben bıséges tapasztalatokat szereztem, amikor folytonosan kioktattak közgazdasági kérdésekrıl. Még arra vonatkozóan is, hogy nem áfás számla az, amin ki volt emelve: hány százalékos és milyen összegő áfát tartalmaz nyarán Orbán Viktor ünnepelte magát: lám-lám, egy államtitkárra is vonatkozik a törvény. Holott éppenhogy rám nem vonatkozott: prejudikáltak, elıre elítéltek, elızetesbe vettek alap nélkül, minden következmény nélkül bántalmaztak stb. A magyar14 14 politikatörténetben szinte egyedülálló, hogy egy kormány figyelemelterelésbıl, az alkotmány által tiltott kizárólagosságra törekvés (kiszorítás) érdekében, önzésbıl és féltékenységbıl saját tagja ellen fordul. Olyan módszereket alkalmaz, amit évtizedek óta biztosan nem tettek. E szemlélet logikája sem világos. Hiszen e jogegyenlıség alapján miért akadályozzák meg azt is, hogy országgyőlési képviselıik mentelmi jogát kiadják? (Ún. köztörvényes ügyekben.) Mindkét oldalon többen vannak ilyenek. Miért nem akarják tisztázni magukat? (Neveket most nem írok, nehogy megsértıdjenek. (Nekik erre joguk van, miközben másokat gyakran sértegetnek.) Talán azért, mert ez ártatlanul sem kockázatmentes. Idınként nyíltan meg is mondják, hogy politikai ügynek tartják. Ha ez így van, akkor miért nem tesznek az ellen, hogy legyenek ilyen ügyek? Hogy ilyen céllal lehessen felhasználni az igazságszolgáltatást? Nálam sajnos nemcsak elmaradt a segítség, hanem ellenem is dolgoztak a kormányból. Akár abban is, hogy az eljárásra hatással legyenek. Most kénytelen vagyok nevet említeni, mert az illetı magatartása túlmegy minden normán. Gráf József sem a bíróságnak, sem nekem nem adta ki azokat az iratokat, amelyek látványosan tisztáztak volna. (Ld. honlap.) Számomra a védekezés e vonatkozásában sem létezik a jogegyenlıség. Budapest, február 9. Dr. Szabadi Béla Forrás: honlap Több megjelenítése
Én minden nap, minden este egy kiértékelést készítek a nap eseményeirıl, hogy hol tartunk abban az ügyben amiben a feljelentésemet tettem. Ezt (a feljelentést) újságírókkal és politikusokkal teszem, lényege Részletesebben Szabadi Béla: Bilincs és póráz/ Képcsarnok (II.) 100 éves a Ferencváros: Gála és kitüntetések
Szabadi Béla: Bilincs és póráz/ Képcsarnok (II.) Ki mentette meg a Fradit az anyagi csıdtıl? És ki felelıs ezért a bőntettért? 100 éves a Ferencváros: Gála és kitüntetések a Kongresszusi Központban A Kormány Részletesebben 14-469/2/2006. elıterjesztés 1. sz. melléklete. KOMPETENCIAMÉRÉS a fıvárosban
KOMPETENCIAMÉRÉS a fıvárosban 2005 1 Tartalom 1. Bevezetés. 3 2. Iskolatípusok szerinti teljesítmények.... 6 2. 1 Szakiskolák 6 2. 2 Szakközépiskolák. 9 2. 3 Gimnáziumok 11 2. 4 Összehasonlítások... 12 Részletesebben Újpest a régi - exkluzív interjú Derce Tamás polgármesterrel A legfontosabbat, az illúziókat is elvették
Újpest a régi - exkluzív interjú Derce Tamás polgármesterrel A legfontosabbat, az illúziókat is elvették 2007.11.12. Hírextra Constantinovits Milán Újpesten zajlik az élet. Épül az M0-s körgyőrő, és megindult Részletesebben MAGYAR POSTAGALAMB SPORTSZÖVETSÉG FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZAT
MAGYAR POSTAGALAMB SPORTSZÖVETSÉG FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZAT Tartalomjegyzék: I. fejezet Bevezetı rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belsı szabályzatok összefüggése II. fejezet Általános Részletesebben Járai Zsigmond pénzügyminiszter megakadályozott adóreformja
Járai Zsigmond pénzügyminiszter megakadályozott adóreformja Az Echo Televízió egyik, nemrég ismételt adósából két meglepı hírrıl értesültem. Mindkettıt azért találtam különösen meglepınek, mert az eseményeket Részletesebben Az ún. Sztálin elvtárs effektus:
Az ún. Sztálin elvtárs effektus: Levél a Gyorskocsi utcai börtönbıl Orbán Viktor miniszterelnökhöz A Gyorskocsi utcából levelet írtam Orbán Viktornak. A levelet akkori ügyvédem vitte ki és juttatta el Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Komárom-Esztergom Megyei Bíróság 2.Mf.20.939/2009/3. A Magyar Köztársaság nevében! A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Független Rendır Szakszervezet. által képviselt. felperesnek Részletesebben Jogállamfigyelı Jelentés a 2011. januári hónapról
Jogállamfigyelı Jelentés a 2011. januári hónapról A Jogállamfigyelı ezúttal a független, ellensúlyt jelentı, a kormányhatalmat mérséklı, kilengéseit tompító intézmények mőködésének feltételeit, ezek teljesítményét Részletesebben Jegyzıkönyv. Készült: Dömös Község Önkormányzat Képviselı-testületének 2012. április 26-án megtartott munkaterv szerinti rendes ülésérıl
Jegyzıkönyv Készült: Dömös Község Önkormányzat Képviselı-testületének 2012. április 26-án megtartott munkaterv szerinti rendes ülésérıl Jelen vannak: Novák Lajos polgármester Csonka József Dr. Pálinkási Részletesebben Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl
Tájékoztató a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXl. törvényrıl A Ket. módosításának lényegesebb elemei: A 2008. évi CXI. Tv. módosította a Ket-et. Ezt Részletesebben AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS ÁTLÁTHATÓSÁGÁRÓL 2008. június 4. Eötvös Loránd Tudományegyetem, Állam- és Jogtudományi Kar Emlékeztetı
KEREKASZTAL BESZÉLGETÉS AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS ÁTLÁTHATÓSÁGÁRÓL 2008. június 4., Emlékeztetı Az emlékeztetı a megbeszélésen elhangzott szakmai vita összefoglalója. A kerekasztal beszélgetés teljes hanganyaga Részletesebben Lırinci Város Önkormányzata Képviselı-testületének 86/2010. (V. 27.) önkormányzati határozata
Lırinci Város Önkormányzata Képviselı-testületének 86/2010. (V. 27.) önkormányzati határozata Dr. Vida Sándor Ügyvédi Irodával kötendı megbízási keretszerzıdésrıl Lırinci Város Önkormányzatának Képviselı-testülete Részletesebben A mentelmi jog felfüggesztése 2001. november 6-án (A parlamenti jegyzıkönyvbıl, illetve az ennek részben ellentmondó élı rádióközvetítésbıl)
A mentelmi jog felfüggesztése 2001. november 6-án (A parlamenti jegyzıkönyvbıl, illetve az ennek részben ellentmondó élı rádióközvetítésbıl) ELNÖK: Tisztelt Országgyőlés! Soron következik a mentelmi ügyek Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM A vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 197-06 Bevezetés a jogtudományba A vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: A jogi alapfogalmak, a közigazgatási Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben Szeged Megyei Jogú Város Közgyőlése Kulturális, Egyházügyi, Közmővelıdési és Idegenforgalmi Bizottsága 2014. február 12. napján tartott ülésérıl
562-4/2014. J E G Y Z İ K Ö N Y V Az ülésen jelen vannak: Szeged Megyei Jogú Város Közgyőlése Kulturális, Egyházügyi, Közmővelıdési és Idegenforgalmi Bizottsága 2014. február 12. napján tartott ülésérıl Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben Az állami tulajdon sorsa. (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék elnöke)
Duna Charta és az Élılánc Magyarországért konferenciája: Vagyonleltár Budapest, 2008. szeptember 27. Az állami tulajdon sorsa (Dr. Kovács Árpád, az Állami Számvevıszék elnöke) Tisztelt Hallgatóim! Megköszönve Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
Az NFSZ ismer tségének, a felhasználói csopor tok elégedettségének vizsgálata Készült: a TÁMOP 1.3.1. kódszámú kiemelt projekt 3.2. alprojektjének keretében a TÁRKI Zrt. kutatásaként Összefoglaló tanulmány Részletesebben ALAPTANÍTÁSOK. A Szent Szellem ajándékai Ihletettségi ajándékok 2. Nyelvek magyarázata
ALAPTANÍTÁSOK A Szent Szellem ajándékai Ihletettségi ajándékok 2. Nyelvek magyarázata 1Korinthus 14:27-29 Ha valaki nyelveken szól, kettı vagy legfeljebb három legyen, mégpedig egymás után; és egy magyarázza Részletesebben BALATONBOGLÁR VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE ELİTERJESZTÉS. Balatonboglár Város Önkormányzat Képviselı-testülete
BALATONBOGLÁR VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE Ügyiratszám: 1-12 / 2014. Sorszám: 5. ELİTERJESZTÉS Balatonboglár Város Önkormányzat Képviselı-testülete 2014. december 22-én tartandó ülésére Tárgy: Részletesebben LEGFÉLTETTEBB INGATLANOS TITOK
Kizárólag Ingatlanértékesítıknek szóló tanulmány! 3 LEGFÉLTETTEBB INGATLANOS TITOK - avagy mit tegyél, hogy hamarosan a legjobb ingatlanosok között találd magad? - Milyen szabályokat érdemes betartanod, Részletesebben Jegyzıkönyv. Sándorfalva Város Önkormányzat Képviselı-testülete 2013. november 28-i. nyílt ülésérıl
Jegyzıkönyv Sándorfalva Város Önkormányzat Képviselı-testülete 2013. november 28-i nyílt ülésérıl Tartalomjegyzék 134/2013. (XI. 28.) Kt. Sándorfalva Város Önkormányzat Képviselı-testülete 4.o. 2013. október Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7.sz. I. 210-13/2000. J E G Y Z İ K Ö N Y V
Békéscsaba Megyei Jogú Város Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7.sz. I. 210-13/2000. J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: 2000. október 19-én Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala hivatalos Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Fıvárosi Bíróság 18.K.31.677/2010/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Fıvárosi Bíróság a dr. Ócsai József ügyvéd által képviselt Magyar Telekom Távközlési Zrt. (Budapest) felperesnek, Részletesebben BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben I-1/9-10/2012. ikt. sz. Jegyzıkönyv
I-1/9-10/2012. ikt. sz. Jegyzıkönyv Készült: Dévaványa Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatalában 2012. december 10.-én megtartott Oktatási- Közmővelıdési- Sport és Ügyrendi Bizottság rendkívüli nyílt Részletesebben J E G Y Z İ K Ö N Y V
J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: Bükkszék Települési Önkormányzat Képviselı-testületének 2010. április 27-én, 16,00 órakor tartott nyílt ülésén. Rendelet száma Tárgya 5/2010. (IV. 28.) Az önkormányzat 2009. Részletesebben A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM VAGYONKEZELÉSI SZABÁLYZATA 2010. SZEGED Szegedi Tudományegyetem Vagyonkezelési Szabályzata 2 TARTALOMJEGYZÉK PREAMBULUM... 4 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 4 I.1. A szabályzat Részletesebben I. A TÖRVÉNYJAVASLATHOZ
Az Eötvös Károly Intézet véleménye az elektronikus közszolgáltatásról szóló T/6767. számú törvényjavaslatról és az ahhoz benyújtott módosító javaslatokról Az alábbi szakvélemény a vizsgált rendelkezéseket Részletesebben Hajdúnánás Városi Önkormányzat Képviselı-testületének 2010. április 7-én megtartott r e n d k í v ü l i ülésén hozott határozatai
Hajdúnánás Városi Önkormányzat Képviselı-testületének 2010. április 7-én megtartott r e n d k í v ü l i ülésén hozott határozatai Határozat száma Tárgy Kód 122/2010. (IV. 07.) Dr. Éles András polgármester Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM JKH-180/6/2008. Tervezet a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása, illetve felügyelete alá tartozó szervek fontos és bizalmas munkaköreinek megállapításáról Részletesebben AZ ATTICUS INVESTMENTS BEFEKTETÉSI TANÁCSADÓ ZÁRTKÖRŐEN MŐKÖDİ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG
AZ ATTICUS INVESTMENTS BEFEKTETÉSI TANÁCSADÓ ZÁRTKÖRŐEN MŐKÖDİ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG JAVADALMAZÁSI POLITIKÁJA (HATÁLYOS: 2011. július 01. NAPJÁTÓL) Tartalomjegyzék I. Preambulum... 3 II. A jelen politika hatálya, Részletesebben T. Pest Megyei Bíróság! keresetlevél
T. Pest Megyei Bíróság! keresetlevél a Tavirózsa Környezet- és Természetvédı Egyesület (Székhely: 2112 Veresegyház, Köves u. 14., Lev. cím: 2112 Veresegyház, Huba u. 43.) felperesnek az Országos Környezetvédelmi, Részletesebben Kerékpárral Helsinkibe? dr. Rigó Mihály okl. erdımérnök okl. építımérnök
Kerékpárral Helsinkibe? dr. Rigó Mihály okl. erdımérnök okl. építımérnök 2014. december 2-án országos kerékpáros konferenciát tartottak Budapesten, melynek mottója sajnos a Bringázni élmény! volt. Dr. Részletesebben A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról l szóló. gyakorlatában
A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról l szóló törvény alkalmazása az NFH gyakorlatában dr. Szöll llısy András Hatósági és s Jogi FıosztF osztály UCP és s KözérdekK Részletesebben J E G Y Z İ K Ö N Y V a bizottság 2006. december 18-án megtartott ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK PÉNZÜGYI BIZOTTSÁGA 7/2006. J E G Y Z İ K Ö N Y V a bizottság 2006. december 18-án megtartott ülésérıl Határozatok száma: 29-34. T A R T A L O M J E G Részletesebben Dr. Nochta Tibor: Gondolatok a magyar biztosítási szerzıdési jog jelenkori helyzetérıl és fejlıdési tendenciáiról. 1)Rövid általános helyzetkép
Dr. Nochta Tibor: Gondolatok a magyar biztosítási szerzıdési jog jelenkori helyzetérıl és fejlıdési tendenciáiról 1)Rövid általános helyzetkép A biztosítási szerzıdés hazai hatályos jogi szabályozásáról Részletesebben A Munkaügyi Közvetítıi és Döntıbírói Szolgálat Szervezeti, Mőködési és Eljárási Szabályzata
Fıvárosi Ítélıtábla 2.Kf.27.042/2011/5. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fıvárosi Ítélıtábla a Kajtár Takács Hegymegi-Barakonyi Baker & McKenzie Ügyvédi Iroda (ügyintézı: dr. H.-B. Z. ügyvéd) által Részletesebben JEGYZİKÖNYV. nyilvános, rendkívüli ülésérıl. 2009. július 2.
Ügyszám: 26-14/2009. JEGYZİKÖNYV Nyirád Község Önkormányzata Képviselı-testületének nyilvános, rendkívüli ülésérıl 2009. július 2. Nyirád 2009. 1 Jegyzıkönyv Készült: Az ülés helye: Nyirád Község Önkormányzata Részletesebben Ahol a katonai és gazdasági tisztességtelenség véget ér, ott kezdıdik a politikai tisztességtelenség
Ahol a katonai és gazdasági tisztességtelenség véget ér, ott kezdıdik a politikai tisztességtelenség Churchill azt mondta: Ahol a tisztesség véget ér, ott kezdıdik a politika. Az utóbbi napok kiegészítették Részletesebben Oktatási Bizottság 2014-2015. évi Ügyvédiskola beszámoló tesztkérdések. Budapesti Ügyvédi Kamara
1 Büntetı ügyben ellenérték fejében védelmet ki láthat el? a) kizárólag ügyvéd b) bárki c) közeli hozzátartozó 2 Az ügyvéd ellenérték fejében foglalkozhat-e ingatlanközvetítéssel? c) csak engedéllyel 3 Részletesebben Hirka Tamás: Tehát minden egyes csabai kolbász után termékdíjat kell majd fizetni?
J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: 2007. november 13-án az Ügyrendi és Ellenırzési Bizottság nyilvános ülésén Jelen vannak: Vrbovszki Viktor, a bizottság elnöke Hirka Tamás bizottsági tag Hrabovszki György Részletesebben JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2012. december 13-án megtartott ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE 21/2012. JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2012. december 13-án megtartott ülésérıl Határozatok száma: 136-150. Rendelet száma: 13. TARTALOMJEGYZÉK OK: 136/2012.(XII.13.) Részletesebben 2. óravázlat 2011. szeptember 19. Ötletek, erkölcs és jog
1. Bevezetés szellemi tulajdon koncepciója 2. óravázlat 2011. szeptember 19. Ötletek, erkölcs és jog Nemrégiben olvastam egy cikket, ami egy brit kutatást mutatott be: 2-4 éves gyermekeknél vizsgálták Részletesebben Sárospatak Város Önkormányzata Képviselı-testülete 3950 Sárospatak, Kossuth u. 44. Tel.: 47/513-250 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.
Sárospatak Város Önkormányzata Képviselı-testülete 3950 Sárospatak, Kossuth u. 44. Tel.: 47/513-250 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu 15555/2007. J e g y z ı k ö n y v Készült: Sárospatak Részletesebben Nyilvános jelentés a FIDESZ KDNP által javasolt öt alkotmánybíró-jelöltrıl
Nyilvános jelentés a FIDESZ KDNP által javasolt öt alkotmánybíró-jelöltrıl A Jelentést készítették ez Eötvös Károly Közpolitikai Intézet és a Társaság a Szabadságjogokért munkatársai: Hegyi Szabolcs Hüttl Részletesebben Törvénysértıen nem állította fel Orbán Viktor a kormánybizottságot
Az utolsó szó jogán I. Összefoglaló megállapítások Ártatlan vagyok, kérem a T. Fıvárosi Ítélıtáblát, hogy bőncselekmények hiányában mentsen fel. Következetes álláspontom szerint megalapozatlan eljárás Részletesebben Kollányi Bence: Miért nem használ internetet? A World Internet Project 2006-os felmérésének eredményei
Kollányi Bence: Miért nem használ internetet? A World Internet Project 2006-os felmérésének eredményei A World Internet Project magyarországi kutatása országos reprezentatív minta segítségével készül. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN
Fıvárosi Bíróság 7. K. 31: 898/2008/3. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Fıvárosi Bíróság a Club Karaván International Szolgáltató és Tanácsadó Kft. (Budapest) felperesnek az alperes ellen versenyügyben Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselı Hölgyek és Urak! Tisztelt Miniszter Úr!
Ülésnap Napirend Felszólaló Az Állami Számvevőszék elnökének expozéja - A Magyar Köztársaság 2011. 2010. évi költségvetésének végrehajtásáról szóló törvényjavaslatról és a Domokos László szeptember 20. Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/012-36/2012. Nyilvános változat! A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. U. Gy. vezetı jogtanácsos által képviselt TESCO-GLOBAL Áruházak Zrt. (Budaörs) eljárás alá Részletesebben A bírósági eljárás elhúzódása miatti kifogásról
A bírósági eljárás elhúzódása miatti kifogásról 1.) A jogintézmény bevezetésének indoka A 2006.évi XIX. tv. a bírói kar jelentıs részének komoly elvi és gyakorlati aggályai ellenére bevezette a bírósági Részletesebben Kiszorítva. SPORT Plusz, 2006. december 9.
SPORT Plusz, 2006. december 9. Kiszorítva Múlt heti számunkban közöltük Szabadi Bélával készült interjúnk elsı részét. Ebben az egykori államtitkár kifejtette: mindig törvényes eszközökkel segített a Ferencvárosnak. Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete
1 Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete által 2008. év során kifizetett káresemények értékelése A Magyar Ügyvédek Biztosító és Segélyezı Egyesülete 2008. évi tevékenységérıl szóló, az Egyesület Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben TOMORI PÁL FİISKOLA SZABÁLYZAT A KÖZTÁRSASÁGI ÖSZTÖNDÍJ ODAÍTÉLÉSÉNEK RENDJÉRİL
TOMORI PÁL FİISKOLA SZABÁLYZAT A KÖZTÁRSASÁGI ÖSZTÖNDÍJ ODAÍTÉLÉSÉNEK RENDJÉRİL Változat száma: 1. Elfogadás dátuma: 2008.12.09. Határozat száma: 2008/5/49. Hatályos: 2008.12.09 Készítette: dr. Kohány Részletesebben J e g y z ı k ö n y v. 2011. május 24-én a Sárospataki Polgármesteri Hivatal hivatalos helyiségében az Egészségügyi és Szociális Bizottság ülésén.
J e g y z ı k ö n y v Készült: 2011. május 24-én a Sárospataki Polgármesteri Hivatal hivatalos helyiségében az Egészségügyi és Szociális Bizottság ülésén. Jelen vannak: Oláh József Csaba a bizottság elnöke Részletesebben Helyi emberek kellenek a vezetésbe
Varga László Helyi emberek kellenek a vezetésbe Ön szerint minek köszönhető, hogy az hetvenes-nyolvanas években egy sokszínű és pezsgő kulturális élet tudott létrejönni Kecskeméten? Milyen szerepe volt Részletesebben Békéscsabai Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. sz.
Békéscsabai Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. sz. I. 250-8/2007. J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: 2007. május 31-én Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzat Részletesebben Gál Kinga, EP-képviselı: Koszovó jövıje és az EU szerepe
Gál Kinga, EP-képviselı: Koszovó jövıje és az EU szerepe (Az elıadás 2007. április 13-án az MTA Nemzeti Stratégiai Tanulmányok Programbizottsága és az Európa Intézet Budapest által szervezett a Függetlenség Részletesebben JEGYZİKÖNYV a bizottság 2007. november 12-én megtartott rendkívüli ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK PÉNZÜGYI BIZOTTSÁGA 14/1/2007. JEGYZİKÖNYV a bizottság 2007. november 12-én megtartott rendkívüli ülésérıl Határozatok száma: 46-51. TARTALOMJEGYZÉK 46/2007.(XI.12.) Részletesebben Tamás Ervin úr fıszerkesztı-helyettes Népszabadság. Kedves Tamás Ervin!
Tamás Ervin úr fıszerkesztı-helyettes Népszabadság Kedves Tamás Ervin! A Népszabadság 2007. január 5-i számában, az elsı és a második oldalon cikk jelent meg Lencsés Károly bőnügyi tudósítótól: Reptetı Részletesebben Hajókázna-e ma Vedres István a Tiszán? dr. Rigó Mihály okl. erdımérnök okl. építımérnök
Hajókázna-e ma Vedres István a Tiszán? dr. Rigó Mihály okl. erdımérnök okl. építımérnök A cím magyarázata Vedres István (1765-1830.) kinek az idén ünnepeljük születése 250., halála 185. évfordulóját, aki Részletesebben TÁMOP 1.3.1 07/1-2008-0002 A FOGLALKOZTATÁSI SZOLGÁLAT FEJLESZTÉSE AZ INTEGRÁLT MUNKAÜGYI ÉS SZOCIÁLIS RENDSZER RÉSZEKÉNT
TÁMOP 1.3.1 07/1-2008-0002 A FOGLALKOZTATÁSI SZOLGÁLAT FEJLESZTÉSE AZ INTEGRÁLT MUNKAÜGYI ÉS SZOCIÁLIS RENDSZER RÉSZEKÉNT 1.1.5 Szolgáltatási akkreditáció modellezése alprojekt Záró tanulmány 2011. 11. Részletesebben Dr. PINTÉR ISTVÁN Korrupciós hálózatok
Dr. PINTÉR ISTVÁN Korrupciós hálózatok Korrupciós hálózatok Magyarországon 2010-ben A korrupcióellenes fellépés mérföldkövei 1992: olasz tiszta kezek fellépése 1996: Wolfensohn, a Világbank elnöke 1997: Részletesebben J e g y z ı k ö n y v. Készült: Csákvár Nagyközség Önkormányzata Képviselı-testületének 2010. augusztus 16-án megtartott rendkívüli nyilvános ülésérıl
1 J e g y z ı k ö n y v Készült: Csákvár Nagyközség Önkormányzata Képviselı-testületének 2010. augusztus 16-án megtartott rendkívüli nyilvános ülésérıl Jelen vannak: Giesz János polgármester dr. Kovács Részletesebben NYILATKOZAT a társaságirányítási gyakorlatról a Budapesti Értéktızsde Zrt. által közzétett Felelıs Társaságirányítási Ajánlások (2008.
NYILATKOZAT a társaságirányítási gyakorlatról a Budapesti Értéktızsde Zrt. által közzétett Felelıs Társaságirányítási Ajánlások (2008.) alapján A KEG Közép-európai Gázterminál Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság Részletesebben Rendhagyó beszámoló. az Alexandra Könyvesház Irodalmi Kávéházában tartott (2007. november 30.) KÖNYVBEMUTATÓRÓL
Rendhagyó beszámoló az Alexandra Könyvesház Irodalmi Kávéházában tartott (2007. november 30.) KÖNYVBEMUTATÓRÓL 2 Kérdések és válaszok A moderátor: Valencsik Ferenc újságíró, a Budapest Televízió hírigazgatója Részletesebben JEGYZİKÖNYV a bizottság 2008. január 28-án megtartott ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK PÉNZÜGYI BIZOTTSÁGA 2/2008. JEGYZİKÖNYV a bizottság 2008. január 28-án megtartott ülésérıl Határozatok száma: 3-11. TARTALOMJEGYZÉK 3/2008.(I.28.) PBH. Részletesebben A szlovákok elszakadása a Magyar Királyságtól és Csehszlovákia megalakulása
A szlovákok elszakadása a Magyar Királyságtól és Csehszlovákia megalakulása A szlovák politikusok figyelemmel követték a hadi és a politikai történéseket, ugyanis tisztában voltak vele, hogy ez a háború Részletesebben T. Cím! Megkaptam az ajánlatunk elbírálásáról elkészült összegzést.
52/11-3-VII. Bojtos Andrea részére APEX-MM Kft. e-mail: bojtos@apex-mm.hu T. Cím! Megkaptam az ajánlatunk elbírálásáról elkészült összegzést. A mély, tartalmas és szerteágazó Ajánlatkérés legfıbb kiírási Részletesebben Jogbiztonsági fordulat az ingatlan-nyilvántartásban: a jogvédelmi rendszer átalakítása a jóhiszemő szerzı hátrányára
1 Jogbiztonsági fordulat az ingatlan-nyilvántartásban: a jogvédelmi rendszer átalakítása a jóhiszemő szerzı hátrányára Dr. Kurucz Mihály elıadásában 2009. november 23. A XIX. század végi osztrák telekkönyvi Részletesebben 2006. évi XCIV. törvény. a tőz elleni védekezésrıl, a mőszaki mentésrıl és a tőzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításáról
Mi változott a tőzvédelmi törvényben, 2006-ban? A 2006. évi XCIV. törvény több ponton módosította az 1996. évi XXXI. Törvényt. A változások és az eredeti szöveg egymás melletti vizsgálata és a hozzá főzött Részletesebben A szabályzat célja. Az ellenırzést ellátó szerv
Elfogadva: 2008. március 31., 2009. április 27. Kihirdetve: Hivatalos Értesítı 2009. évi 29. sz. Hatályba lépés: 2009. július 1. Módosítva: - Alkalmazás: 1/2009. (IV. 27.) MÜK SZABÁLYZAT a pénzmosás és Részletesebben 1994. évi LIII. törvény. a bírósági végrehajtásról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS ELJÁRÁSI SZABÁLYOK I. FEJEZET ALAPVETİ RENDELKEZÉSEK A törvény alkalmazási köre 1. A bíróságok és a jogvitát eldöntı más szervek határozatait, Részletesebben Békéscsabai Megyei Jogú Város Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7.sz.
Békéscsabai Megyei Jogú Város Közgyőlése 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7.sz. I. 220-2/2006. J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: 2006. február 13-án Békéscsaba Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala hivatalos Részletesebben J E G Y Z İ K Ö N Y V
J E G Y Z İ K Ö N Y V Készült: Pilis Nagyközségi Önkormányzat Képviselı-testületének 2003. november 26-án 16 órai kezdettel megtartott nyilvános ülésérıl Jelen vannak: - Csikós János polgármester - Tóth Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. V. Fejezet Club operatív irányításának eszközrendszere. Fejezet Képviseleti jogosultság, aláírási jog, utalványozási jogkör,
TARTALOMJEGYZÉK I. Fejezet Általános rendelkezések II. III IV. Fejezet Tagsági jogviszony Fejezet A Club szervezeti felépítése Fejezet Felelısségi Rendszer V. Fejezet Club operatív irányításának eszközrendszere Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága az EGUT Egri Útépítı Zrt. (Eger) I. r., a STRABAG Építı Zrt. Részletesebben JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2009. július 30-án megtartott rendkívüli ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE 14/2009. JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2009. július 30-án megtartott rendkívüli ülésérıl Határozatok száma: 76-78. 1 TARTALOMJEGYZÉK HATÁROZATOK: 76/2009.(VII.30.) Részletesebben 2010. évi I. törvény
1. oldal 2010. évi I. törvény az anyakönyvi eljárásról 1 Az Országgyőlés annak érdekében, hogy - az anyakönyvi eljárásban érvényre juttassa a szolgáltató közigazgatás követelményét, - az anyakönyvi rendszer Részletesebben 2005. évi.. törvény. a szövetkezetekrıl
2005. évi.. törvény a szövetkezetekrıl Az Országgyőlés - kiindulva az Alkotmány 12. -ából, amely szerint az állam támogatja az önkéntes társuláson alapuló szövetkezeteket, - felismerve, hogy a szövetkezeti Részletesebben JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2008. december 9-én megtartott ülésérıl
SZANK KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE 28/1/2008. JEGYZİKÖNYV a képviselı-testület 2008. december 9-én megtartott ülésérıl Határozatok száma: 148 165. Rendeletek száma: 25-28. 3 TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben Elıterjesztés A Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2008. május 22-ei testületi ülésére
Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés Alelnöke Elıterjesztés A Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2008. május 22-ei testületi ülésére Tárgy: A Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat által alapított alapítványok Részletesebben B E S Z Á M O L Ó Körösladány Város 2010 évi közbiztonsági helyzetérıl
Száma: 04070/565-26/2011. ált. R E N D İ R K A P I T Á N Y S Á G S Z E G H A L O M 5520, Szeghalom Kossuth tér 1., PF:3 tel/fax: +36/66/371-555 Jóváhagyom: Szalai Zoltán r. alezredes kapitányságvezetı Részletesebben Gála Társastáncklub Egyesület Etikai és Fegyelmi Szabályzata
Gála Társastáncklub Egyesület Etikai és Fegyelmi Szabályzata 2 A Szabályzat célja A jelen szabályzat meghatározza azokat a magatartási normákat, amelyek vétkes (szándékos vagy gondatlan) megszegése etikai-fegyelmi Részletesebben Az adóbevételi elıirányzatok megalapozottsága a számvevıszéki ellenırzések
V E R S E N Y T A N Á C S Vj/046-138/2009. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a dr. Lenkei Gábor ügyvezetı (Budapest) által vezetett és az 1000. számú Ügyvédi Iroda, ügyintézı: dr. D. P. ügyvéd Részletesebben Jegyzıkönyv. 1. Tájékoztató a lakóközösségi programok, kezdeményezések támogatása címő TÁMOP 5.5.4-13/2 kódszámú felhívásra benyújtandó pályázatról
Békéscsaba Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyőlésének József Attila-lakótelepi Településrészi Önkormányzata 5600 Békéscsaba, Szent István tér 7. Ikt. sz.: I. 395-3/2013. Jegyzıkönyv Készült: a József Részletesebben JEGYZİKÖNYV. Nyirád Község Önkormányzata Képviselı-testületének. nyilvános ülésérıl. 2012. szeptember 13.
Ügyszám: 9-132/2012. JEGYZİKÖNYV nyilvános ülésérıl 2012. szeptember 13. Nyirád 2012 1 Jegyzıkönyv Készült: Az ülés helye: nyilvános ülésérıl Nyirád-Szıc Községek Körjegyzısége Nyirád, Szabadság u. 3. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.010/2018/3. számú határozat | Kúria
Köf.5.010/2018/3. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5010/2018/3.
(6741 Szeged, Széchenyi tér 10–11.)
- megállapítja, hogy a Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Képviselő-testületének a telekadóról szóló 37/2015. (XI. 25.) számú önkormányzati rendelete 3. § (1) bekezdése „különleges intézményi terület (Ki)” szövegrésze törvénysértő, és ezért azt megsemmisíti;
- megállapítja, hogy a megsemmisített rendelkezés nem alkalmazható a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt folyamatban lévő 7.K.27.891/2017. számú ügyben;
[1] Az alapügyben a felperes kizárólagos tulajdonában lévő Szeged, I. kerület belterület .../3. hrsz.-ú, az ingatlan-nyilvántartás szerint kivett parti sáv művelési ágú, 8999 m2 alapterületű ingatlan a Tisza folyó nagyvízi medrében, hullámtérben, a 174,575 fkm szelvény térségében, a bal parton található, a 11.06. árvízvédelmi szakasz Tisza folyó bal parti I. rendű árvízvédelmi töltés 10+0,50 tkm szelvények vonalában. A felperes az ingatlant 2014. július 2. napján szerezte meg.
[2] A perbeli ingatlan teljes egészében kívül esik a Tisza folyó bal parti sávján, a perbeli hullámtéri ingatlan a 11.MNT.01.1. számú Szegedi Nagyvízi Mederkezelési Terv hatálya alá tartozik, amely annak területét fele-fele arányban a másodlagos levezetési sávra, és átmeneti (vízgazdálkodási) zónába sorolja a nagyvízi mederben történő elhelyezkedés, az árvíz, a jég és hordalék levezetésében betöltött szerepe miatt. A perbeli ingatlan helyi jelentőségű védett természeti területnek minősül, továbbá a perbeli ingatlanon a nemzeti ökológiai hálózat határa (ökológiai folyosó) található. A perbeli ingatlan a Tisza folyó nagyvízi medrében, hullámtérben helyezkedik el.
[3] Az ingatlant a Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a Szeged Megyei Jogú Város Építésügyi Szabályzatáról szóló 19/2015. (V. 14.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: SZÉSZ) a Ki–600666[23] jelű, Különleges intézményterület építési övezetbe sorolja. Az ingatlan a SZÉSZ szerint több célú szabadidős terület, partfürdő és kemping építési övezetben található, emellett elsődlegesen vízgazdálkodási célokat szolgáló területekre vonatkozó előírásokat is be kell tartani.
[4] Korábban a Kúria Önkormányzati Tanácsa előtt született döntéshez (Köf.5.018/2017/3.) képest új tényállási elem, hogy a jelen ügyben a perbeli ingatlanon semmilyen építmény nem helyezhető el.
[5] Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlése 2016. január 1. napjával bevezette a településen a telekadót, melynek során a szegedi beépítetlen telkeken belül azokat adóztatja, amelyek 500 m2-nél nagyobbak és megjelölt építési övezetbe [többek között: Különleges intézményi terület (Ki)] tartoznak. A telekadó mértéke a teljes teleknagyság után a 2016. évben 100 Ft/m2, a 2017. évben 150 Ft/m2, a 2018. évtől 200 Ft/m2.
[6] Szintén további tényállási elem a Köf.5.018/2017/3. számú határozathoz képest, hogy a szegedi, hullámtérben lévő ingatlanok közül kizárólag a perbeli ingatlan után kell a megjelölt időszakban telekadót fizetni.
[7] Az elsőfokú helyi adóhatóság a 2016. június 1. napján kelt 11/49540-2/2016. iktatószámú határozatával a felperest a perbeli ingatlan teljes területe után 2016. évben 899 900 Ft, a 2017. évben 1 349 850 Ft, a 2018. évtől 1 799 800 Ft telekadó megfizetésére kötelezte.
[8] A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes, mint másodfokú helyi adóhatóság az elsőfokú határozatot a 2016. augusztus 15. napján kelt CSB/01/6524-2/2016. ügyiratszámú határozatával helybenhagyta a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 17-18. §-ai, 52. § 16. pontja, az Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének a telekadóról szóló 37/2015. (XI. 25.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) 1-2. §-ai, 3. § (1) bekezdése alapján. A határozat indoklásában szerepelt, hogy az ingatlan Különleges intézményi terület (Ki) építési övezetben található. A SZÉSZ szabályai alapján – az érintett önkormányzat álláspontja szerint- túlzás azt állítani, hogy a kérdéses telek nem hasznosítható. Építési tilalmat egyébként az ingatlan-nyilvántartásba nem jegyeztek be. A telekadó kötelezettség szempontjából nem lényeges, hogy egyéb okok miatt a telken nem, vagy csak korlátozottan helyezhető el építmény.
[9] Az alapügyben a felperes a közigazgatási határozat felülvizsgálatát kérve keresetet terjesztett elő a bíróság előtt és kérte a közigazgatási határozatnak az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését. Álláspontja szerint a perbeli ingatlan az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 30. § (1) bekezdés 6. pontja alapján vízgazdálkodással összefüggő területnek, hullámtérnek minősül, a perbeli terület nem beépíthető, beépítésre nem szánt övezetbe kell besorolni. Az utóbbi miatt a SZÉSZ-re vonatkozó övezeti besorolási rendelkezése ellentétes az OTÉK szabályaival. Erre tekintettel korábban indítványozta a SZÉSZ felülvizsgálatát, amelyre irányuló bírói kezdeményezést azonban a Kúria Önkormányzati Tanácsa a 2017. november 7. napján kelt Köf.5.018/2017/3. számú határozatával elutasított. Állította még, hogy kizárólag a perbeli ingatlan után kell a kérdéses időszakban telekadót fizetni a hullámtérben lévő ingatlanok körében. A fentiekre tekintettel kezdeményezte, hogy az Ör. 3. § (1) bekezdésének „Különleges intézményi terület (Ki)” szövegrésze és a)-c) pontjai felülvizsgálatra kerüljenek.
[10] Az alperes ellenkérelmében nyilatkozta, hogy a perbeli ingatlan építménnyel nem építhető be, továbbá a szegedi, hullámtérben lévő ingatlanok közül kizárólag a perbeli ingatlanok után kell a perbeli időszakban telekadót fizetni.
[11] A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. április 3-án kelt 7.K.27.891/2017/24. számú végzésével kezdeményezte az Ör. 3. § (1) bekezdése „Különleges intézményi terület (Ki)” szövegrésze és a–c) pontja jogszabályba ütközésének vizsgálatát és a jogszabály-ellenesség megállapítását. A bíróság elsődlegesen indítványozta, hogy e pontokat a Kúria semmisítse meg, és rendelje el azok általános, valamint e bíróság előtt a 7.K.27.891/2017. ügyszám alatt folyamatban lévő ügyben (alapügy) az alkalmazás tilalmát. A bíróság másodlagosan indítványozta, hogy a Kúria állapítsa meg a fenti szövegrész jogszabályba ütközését és rendelje el az alapügyben az alkalmazás tilalmát. A Kp. 140. § (1) bekezdése szerint a bíróság indítványával egyidejűleg az előtte folyó felülvizsgálati eljárást felfüggesztette.
[12] A bíróság utalt arra, hogy az előtti folyó perrel érintett telek speciális jellemzőkkel rendelkezik. A sajátosság egyrészt az a földrajzi elhelyezkedés, amely szerint a felperesi adózó telke a Tisza árterében, hullámtérében terül el, másrészt e mellett a használatot, hasznosíthatóságot alapvetően befolyásolja az a tény, hogy bár a telek nem áll építési tilalom hatálya alatt, beépíthetősége 0%.
[13] A bíróság külön kiemelte, hogy a szegedi, hullámtérben lévő ingatlanok közül kizárólag a perbeli ingatlan után kell a perbeli időszakban adót fizetni.
[14] Megállapítást nyert a bíróság részéről, hogy az érintett önkormányzat a Htv. 6. § c) pontját megsértette, ugyanis a perbeli ingatlan esetében nem vette figyelembe a helyi sajátosságokat. Helyi sajátosságként kell értékelni először a perbeli ingatlan földrajzi elhelyezkedését (a Tisza árterében, hullámterében helyezkedik el), másodszor a be nem építhetőségét (a perbeli ingatlanon semmilyen építmény nem helyezhető el), harmadszor azt, hogy a szegedi hullámtérben lévő ingatlanok közül kizárólag a perbeli ingatlan után kell a perbeli időszakban telekadót fizetni.
[15] A bíróság ezért indítványozta, hogy a Kúria az Ör. vitatott rendelkezéseit elsődlegesen semmisítse meg és rendelje el alkalmazásuk tilalmát, másodlagosan csak állapítsa meg azok jogszabályba ütközését, valamint az elsődleges és másodlagos indítványnak megfelelően kezdeményezte az előtte folyó ügyben alkalmazási tilalom elrendelését.
[16] Az ügyben az érintett önkormányzat védiratot nem terjesztett elő.
[17] Az indítvány megalapozott a következők szerint.
[18] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 141. § (2) bekezdése szerint érdemben bírálta el. A Kp. 140. § (1) bekezdése alapján, az indítvány és a védirat keretei határozzák meg az elbírálás kereteit, figyelemmel ugyanakkor a Kp. 143. § (3) bekezdésére is.
[19] Az indítvánnyal érintett Ör. 3. § (1) bekezdésének jogszabályszövege a következő.
[20] 2018. január 1-től:
(1) Az adó évi mértéke a Szeged Megyei Jogú Város Építési Szabályzata szerinti
– településközponti terület (Vt)
– intézmény terület (V)
– kereskedelmi, szolgáltató terület (Gksz)
– környezetre jelentős hatást gyakorló ipari terület (Gipj)
– egyéb ipari terület (Gipe)
– különleges intézmény terület (Ki)
építési övezetekben található 500 m2-t meghaladó telkek esetében
a) 2016. évben 100 Ft/m2
b) 2017. évben 150 Ft/m2
c) 2018. évtől 200 Ft/m2”
[21] 2016. január 1–2017. december 31. között:
– intézmény terület (Vi)
– környezetre jelentős hatást gyakorló ipari terület (Gip)
– egyéb ipari terület (Ge)
[22] építési övezetekben található 500 m2-t meghaladó beépítetlen telkek esetében a teljes teleknagyság után
[23] Az ügyben az Ör. törvényességét 2016–2018. adóévekre vonatkozóan kell vizsgálni. Az alkalmazandó releváns központi joganyag a következő.
[24] A Htv. 6. § c) pontja szerint az önkormányzat adómegállapítási joga 2016. december 31-ig arra terjedt ki, hogy
„c) az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa”.
[25] 2017. január 1-től ehhez képest a 6. § (c) pont a következőre változott:
„az adó mértékét – az e törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a 16. § a) pontjában, a 22. § a) pontjában, a 26. §-ában, a 33. §-ának a) pontjában meghatározott felső határoknak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa”.
[26] Az önkormányzat adómegállapítási jogát ugyanekkortól egy az addigihoz képest újonnan átfogalmazott körülmény korlátozza a Htv. 7. § g) pontja által:
„az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének”.
[27] Megállapítható tehát, hogy az indítvánnyal érintett három adóévben különböző magasabb szintű jogforrási jogszabályszöveghez kell mérni az Ör. vonatkozó rendelkezéseinek törvényességét.
[28] Az Önkormányzati Tanács ezt követően a jogi helyzet alakulásának hatását vizsgálta saját, az ügyben hivatkozott gyakorlatának alkalmazhatóságára nézve.
[29] Az indítványban hivatkozott Köf.5.017/2012/8 számú határozat és más hasonló ügyekben hozott döntések (pl. Köf.5.081/ 2012/4., Köf. 5.018/2016/4.) értelmezési tartományát a Htv. hatályos szabályozása határolja.
[30] A Köf.5.017/2012/8. számú határozat megfogalmazása szerint a Htv. akkor hatályos 6. § c) pontja értelmében az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjedt ki, hogy „az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan (...) megállapítsa”. A vagyoni típusú adók célja eszerint az arányos közteherviselés elvének megvalósítása: az adó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, az ingatlantulajdon. „A Hatv. 6. § c) pontjának „az adóalanyok teherviselői képességéhez igazodó” fordulata a Hatv. jogegyenlőségi szabálya is egyben. Arra utal, hogy az önkormányzati jogalkotó – a 6. § d) pontjában foglalt mentességeken túl – minden adóalany esetében a teherbíró képességhez igazítottan köteles az adófizetés mértékét megállapítani.
[31] A helyi szabályozás körében az újraértelmezett korlátot – az adóalanyok terhelése tekintetében – a Htv. különösen a 7. § g) pontjában foglaltak határozzák meg, aminek a révén 2017. január 1-jei hatállyal az adóalap fajtája, az adó mértéke, a rendeleti adómentesség és adókedvezmény úgy állapítható meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének.
[32] Megállapítható tehát, hogy 2016. december 31-ig teszi lehetővé esetlegesen a törvényi szabályozás az adóalany egyéni teherviselő képességének mérlegelését a vonatkozó szabályozás vizsgálata összefüggésében. Azt követően viszont ez a mérce az adóalanyok szélesebb köréhez igazodik már, aminek terjedelmét az adóterhelés alapja oldaláról vett azonosság, az alkotmányosan védhető indok, továbbá ezen ok és az érintett kör lehatárolása közötti okszerű, nem önkényesen meghatározott kapcsolat által jellemezhető helyzet határolhatja be. Az adott adóalanyra szóló kötelezés a továbbiakban ily módon csak a normativitás szempontját sértheti.
[33] Jelen ügyre nézve ebből az következik, hogy a jogi helyzet eltérése miatt az adóterhelés teherviselő képesség alapján túlzott volta szempontjából külön kell vizsgálni a 2016. és a 2017–2018. adóéveket.
[34] Közösnek tekinthető viszont az a kérdés, hogy az indítvánnyal érintett rendelkezés normatív-e, azaz nem kifejezetten meghatározott adóalanyt céloz.
[35] A Kúria először a mindhárom adóévre egyaránt föltehető normativitás-kérdést vizsgálta. Az indítvány az Ör. által való érintettséget illetően ugyanis kiemelte, hogy a szegedi, hullámtérben lévő ingatlanok közül kizárólag a perbeli ingatlan után kell a kérdéses időszakban adót fizetni.
[36] Az ügyiratokban 23. alszámon fellelhető tárgyalási jegyzőkönyv tanúsága szerint ezt a tényt az alperesi képviselő megerősítette, és erre tekintettel nem ellenezte az alperesi indítvány (azt, hogy az eljáró bíróság forduljon a Kúria Önkormányzati Tanácsához) teljesítését sem, fenntartva előzőleg az alapeljárásban részéről a kereset elutasításának igényét.
[37] A Köf.5.021/2015/7. számú ügyben megállapítást nyert, hogy az „arányos mértékű, a hasonló helyzetben lévő – homogén csoportba tartozó – adózókat egyenlően terhelő adó nem minősíthető az adózó tevékenységét közvetetten és nem adóztatási jelleggel befolyásoló gazdasági szabályozó eszköznek”.
[38] A Kúria rögzíti, hogy jelen esetben a HÉSZ alapján meghatározott Ki. (különleges intézményi) terület építési övezeten található 500 m2-t meghaladó telkekre nézve a szabályozás formálisan egységes, normatív. Az Ör. és a Htv. mentességi szabályai által mégis olyan jogi helyzet keletkezik, ami alapján adófizetési kötelezettség az Ör. által képzett homogén csoportot (azaz a Ki. övezet beépítetlen telkeinek tulajdonosait) közteherviselési szempontból indokolhatatlanul és egy alanyra kiterjedően megkülönböztetően differenciálja. Ez a körülmény az adott adózó tevékenységét nem adóztatásra jellemző módon befolyásoló szabályozó eszközként hat.
[39] Jogszabályi hivatkozásként erre a 2016. év tekintetében a Köf.5.021/2015/7. számú határozat alapján az Alaptörvény XV. és XXX. cikkein kívül az akkor hatályos Htv. 6. § c) és d) pontja hívható fel. Ezen túlmenően és a 2016. év után a 2017–18. évre vonatkozóan az Alaptörvény cikkein kívül az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Etv.) 9. §-a szerinti „közvetett hátrányos megkülönböztetés” valósul meg. A törvényhely szerint ilyennek minősül „az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem minősülő, látszólag az egyenlő bánásmód követelményének megfelelő rendelkezés, amely (…) meghatározott tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket (…) lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport volt, van vagy lenne”.
[40] Az a szabályozás, amelyik adott építési övezet telektulajdonosai közül, a megszabott mentességi okoknak nem megfelelő helyzete folytán egyetlen jogalany, meghatározott adótárgy alapján való egyedüli kötelezésére épül, sérti az Etv. 9. §-át. Kivételt az képezhetne, ha az ilyen szabályozás alkotmányos értéken alapul. Jelen esetben ilyen azonban nem mutatható ki. A Kúria ezért a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja szerint az Ör. rendelkezése jogszabályba ütközését megállapította.
[41] Az indítvány további jogszabályi hivatkozásainak vizsgálata alapján, a Kúria ugyanakkor nem állapított meg törvényellenességet.
[42] Egyrészt azért, mert a Htv. 6. § c) pontja a 2017–2018 év tekintetében az ügyre nézve már nem bír releváns hatással.
[43] Másrészt a 2016. év tekintetében pedig, az akkor hatályos Htv. 6. § c) pontjával összefüggésben figyelembe kell venni a következőket is.
[44] A HÉSZ 108. § (3) bek. szerint lehatárolt területek sajátos előírásai között a Ki építési övezet beépítési szabályait:
„Ki–600666[23] építési övezet /Többcélú szabadidő terület, Partfürdő és Kemping/
3. A Partfürdő és a Kemping közötti partszakaszon kishajó kikötő létesíthető, amelyet a maximális árvízszint fölé emelt gyalogos híd köthet össze a mentett oldali gyógy- és látvány fürdő komplexummal.”
Az indítvány hangsúlyaitól eltérően megállapítható, hogy a fentiek szerint a beépíthetőség nincs teljesen kizárva, csak az állandó épülettel való beépítés kizárt.
[45] Az adóterhelés mértékét illetően továbbá a megállapított terhelés a Kúria gyakorlata szerint nem eltúlzott. Az alapügyben 21. alszámon felvett ingatlanforgalmi szakértői vélemény kb. 20.000.000 forintra értékelte a kérdéses ingatlant, ami az adóterhelés tekintetében évi 8,5–17% közötti terhelést jelent.
[46] A Kúria Köf. 5024/2016/5. számú határozatában a telek értékének 64%-át kitevő éves adómértéket minősítette konfiskálónak arra tekintettel, hogy a következő adóévekben az adóteher összege meghaladta a telek értékét. A Köf.5081/2013. számú ügyben pedig az adótárgy értékének 70%-át kitevő adóteher minősült túlzónak azzal, hogy az eloldódott a vagyontömeg értékétől.
[47] A terhelés mértéke tehát még a 2016. évre irányadó szabályok szerint alkalmazott joggyakorlat alapján sem minősült túlzónak. Figyelemmel arra, hogy az alapügyben a felperes vitatta a szakvélemény értékbecslését a telken lévő korlátozások miatt, megállapítható, hogy a fentiek szerint, érdemi értékcsökkenést feltételezve sem minősülne az adóteher mértéke önmagában túl nagynak.
[48] A Kúria az Indokolás IV. pontja alapján a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja szerint az Ör. rendelkezése jogszabályba ütközését megállapította, ezért az Ör. 3. § (1) bekezdése „különleges intézményi terület (Ki)” szövegrészét megsemmisítette. Elrendelte továbbá e rendelkezés alkalmazásának tilalmát az indítványozó bíróság előtt folyó egyedi ügyben.
[49] Közvetett hátrányos megkülönböztetés valósul meg akkor, ha a telekadó fizetésére szóló helyiadó-fizetési teher legitim adópolitikai cél nélkül – formálisan normatívan meghatározott tárgya ellenére – ténylegesen csak célzottan, egyedileg kötelezett adóalanyt érint.
[50] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[51] A Kúria a törvényellenesség jogkövetkezményeit a Kp. 146. § (1) bekezdés a) pontja alapján, állapította meg.
[52] A Magyar Közlönyben történő közzététel a Kp. 146. § (2) bekezdésén, a helyben történő közzététel a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[53] A megsemmisített rendelkezésnek a folyamatban lévő ügyben és általános alkalmazási tilalmát a Kp. 147. § (1) bekezdése mondja ki. Az általános alkalmazási tilalom mellőzését a Kp. 147. § (2) bekezdése alapján a jogbiztonság védelme indokolja.
[54] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[55] A határozat elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és 146. § (5) bekezdése zárja ki.

matches:
Kúria
Bíróság
Kúria
§ 16
bíróság
Kúria
Bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria