text:
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Pályázati Felhívása - PDF
1 A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Pályázati Felhívása a Kazincbarcika 88,8 MHz helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására A MÉDIASZOLGÁLTATÁSI LEHETŐSÉG PÁLYÁZTATÁSA A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (a továbbiakban: Médiatanács) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 182. h) pontjában foglalt hatáskörében eljárva az Mttv. 52. (1) bekezdése alapján az alábbi információs táblában (a továbbiakban: Információs tábla) szereplő helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőségre vonatkozó pályázati felhívást (a továbbiakban: Pályázati Felhívás) teszi közzé. Telephely Kazincbarcika Frekvencia (MHz) 88,8 MHz Információs tábla Várható sztereó Jelleg vételkörzet (fő) fő helyi kereskedelmi vételkörzet Műsoridő 24 óra Médiaszolgáltatási alapdíj ,- Ft + ÁFA/ év I. FEJEZET A PÁLYÁZATI ELJÁRÁS, A PÁLYÁZATI FELHÍVÁS 1.1. A Pályázati Eljárás tárgya A Médiatanács az Mttv. 52. (1) bekezdésében meghatározott feladatai alapján Pályázati Felhívást tesz közzé az Információs táblában szereplő, a Médiatanács 167/2015. (II. 24.) számú döntésével elfogadott frekvenciatervű helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőség legkorábban október 31. napjától történő, napi 24 órás általános tematikájú, kereskedelmi jellegű hasznosítására Jelen Pályázati Felhívás közzétételével megindított pályázati eljárásban (a továbbiakban: Pályázati Eljárás) benyújtott pályázati ajánlatban a pályázó egyidejűleg kezdeményezheti a korábban megszerzett médiaszolgáltatási jogosultságának a Pályázati Eljárás útján elnyert médiaszolgáltatási jogosultsággal való vételkörzet-bővítését, vagy a Pályázati Eljárás útján elnyert médiaszolgáltatási jogosultságnak más médiaszolgáltatással való hálózatba kapcsolódását is A Pályázati Felhívás célja A Pályázati Felhívás célja, hogy a Médiatanács biztosítsa a Kazincbarcika 88,8 MHz médiaszolgáltatási lehetőséggel, mint állami tulajdonnal való felelős, rendeltetésszerű, hatékony gazdálkodást, valamint, hogy a vételkörzettel kapcsolatos helyi információk, értékek kifejezésre jussanak, bemutatásra kerüljenek, a médiaszolgáltatás hozzájáruljon a rádiós piac sokszínűségének megteremtéséhez, illetve fenntartásához, és elősegítse a működésükben kiszámítható és stabil rádiók piacra lépését vagy piacon maradását évi árszinten 1
2 1.3. A Pályázati Eljárás útján elnyert médiaszolgáltatási jogosultság időtartama Kazincbarcika 88,8 MHz A Pályázati Eljárás útján elnyert médiaszolgáltatási jogosultság az Mttv a alapján történő hatósági szerződés megkötését követő napon, de legkorábban október 31. napján kezdődik, és az Mttv. 48. (5) bekezdése alapján legfeljebb hét (7) évre szól, amennyiben a műsorterjesztés és a digitális átállás szabályairól szóló évi LXXIV. törvény (a továbbiakban: Dtv.) 38. (2) bekezdésében 2 rögzített együttes feltételek korábban nem teljesülnek A Kazincbarcika 88,8 MHz médiaszolgáltatási lehetőség vételkörzete A jelen Pályázati Eljárás tárgyát képező, a Médiatanács 167/2015. (II. 24.) számú döntésével elfogadott frekvenciatervű helyi rádiós médiaszolgáltatási lehetőség Információs táblában szereplő megjelölt várható vételkörzete számított adat, mely a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) adatbázisában referenciaként szereplő telephely és sugárzási jellemzők felhasználásával a nemzetközileg ajánlott becslési módszer alkalmazásával került meghatározásra. A médiaszolgáltatási lehetőség várható vételkörzetéhez képest a tényleges vételkörzetben eltérés lehetséges a vételkörzet becslés statisztikai tulajdonságából következően A pályázó tudomásul veszi, hogy amennyiben a frekvenciatervezési és rádióengedélyezési eljárás során a Hatóság által közzétett és a Médiatanács által elfogadott frekvenciatervben megadott elvi telephelytől, illetve antenna rendszertől eltér, a Hatóság a rádióengedélyt csak abban az esetben adja ki, ha a Pályázati Felhívásban megadott várható sztereó vételkörzethez képest a megvalósítandó paraméterekkel becsült várható sztereo vételkörzet 10 %-nál nem nagyobb mértékben különbözik A pályázó tudomásul veszi, hogy a telephelyválasztás nem tartozik a Médiatanács felelősségi körébe, az teljes mértékben a nyertes pályázó felelőssége. A műszaki terv elfogadásával a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hivatal) arról nyilatkozik, hogy a tervezett paraméterek eleget tesznek a hazai és nemzetközi előírásoknak, kötelezettségeknek, és nem vizsgálja, hogy optimális-e a telephely az adóállomás üzemeltetéséhez A Médiatanács semmilyen felelősséget nem vállal arra vonatkozóan, hogy a tényleges domborzati viszonyok, beépítettség és egyéb vételkörzetet befolyásoló tényezők miatt a tényleges vételkörzet mennyire tér el a jelen Pályázati Eljárásban megjelölt várható értéktől, illetve mekkora lesz a mobil és beltéri vételi lehetőség A Pályázati Eljárás alapelvei A Médiatanács jelen Pályázati Eljárás során a hatályos jogszabályok szerint, különösen az Mttv., valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) előírásai alapján, az esélyegyenlőség, az objektivitás, az átláthatóság és a megkülönböztetéstől mentes eljárás elveinek figyelembevételével jár el A Médiatanács és a pályázók a Pályázati Felhívásban biztosított jogokat rendeltetésükkel összhangban és a jóhiszeműség követelményének megfelelően gyakorolják, kötelességeiket ennek megfelelően teljesítik Az alapelvek érvényesülése céljából a Médiatanács az Mttv-ben és a Ket-ben meghatározottak megvalósítása érdekében úgy jár el, hogy a pályázók között semmiféle indokolatlan különbségtételt, kizárást vagy korlátozást nem alkalmaz, amely az egyenlő bánásmód követelményének ellentmond. 2 A Dtv. 38. (2) bekezdése szerint A rádióműsorok műsorterjesztése digitális átállásának céldátuma december 31. Az átállás csak akkor lehetséges, amennyiben a megjelölt időpontig a lakosság legalább 94%-át eléri a digitális rádió műsorszórási szolgáltatáson keresztül a közszolgálati médiaszolgáltatás és a lakosság legalább 75%-a rendelkezik a digitális médiaszolgáltatás vételére alkalmas készülékkel. Amennyiben az előzőekben meghatározott feltételek a megjelölt időpontig nem biztosíthatóak, a rádióműsor terjesztés digitális átállásának határnapja az előzőekben meghatározott feltételek teljesülésével esik egybe. 2
3 A Médiatanács a költségtakarékosság szempontjait is figyelembe véve a Pályázati Eljárást úgy folytatja le, hogy az a lehető leggyorsabban, a jogszabályok által előírt határidők betartásával, eredményesen lebonyolítható legyen A pályázók a Pályázati Eljárás során kötelesek a Médiatanáccsal a Pályázati Eljárás eredményes lefolytatása érdekében együttműködni A pályázók mindenkor kötelesek a Pályázati Eljárás tisztaságát megőrizni. Ennek keretében kötelesek mindazon magatartástól, tevékenységtől tartózkodni, amely a Pályázati Eljárás tisztaságát sérti vagy veszélyezteti. Ennek keretében a pályázók kötelesek tartózkodni minden olyan tisztességtelen magatartástól, amely bármilyen módon alkalmas a Pályázati Eljárás eredményének befolyásolására, valamint a pályázók magatartása nem irányulhat a Médiatanács megtévesztésére, a pályázók nem tehetnek olyan nyilatkozatot, amelyben valótlan (téves, hamis) tényt állítanak, vagy bármely nyilatkozatukban, dokumentumban a Pályázati Eljárás szempontjából lényeges tényt elhallgatnak. A Pályázati Eljárás tisztaságát továbbá sérti minden olyan magatartás, tevékenység, amely a Pályázati Felhívásban meghatározottak kijátszására irányul Az irányadó szabályok A Pályázati Felhívásban foglalt rendelkezéseket, fogalmakat az Mttv-ben, valamint a Ketben foglalt szabályozással együttesen kell alkalmazni, értelmezni A Pályázati Felhívásra, valamint a Pályázati Eljárás során keletkezett dokumentumokra, és a Pályázati Eljárásból eredő vagy az azzal kapcsolatos jogviták esetén a magyar jog alkalmazandó A Pályázati Felhívás az egyes társaságokkal, azok szervezeteivel, cselekményeivel, dokumentumaival kapcsolatos kifejezéseket a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti jelentésben használja A Pályázati Felhívás szerinti üzleti és pénzügyi terv elkészítésével, valamint benyújtandó dokumentumaival kapcsolatban a Pályázati Felhívás a magyar számviteli szabályok szóhasználatát követi A kiíró A médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására irányuló Pályázati Felhívást a Médiatanács írja ki A pályázó A pályázó az a vállalkozás, amelyet az Mttv., illetve a jelen Pályázati Felhívás rendelkezései nem zárnak ki Pályázati Eljárás útján elnyerhető médiaszolgáltatási jogosultság megszerzéséből, illetve amely e jogforrások előírásainak megfelel, és amely a Pályázati Felhívásra ajánlatot nyújt be A Pályázati Eljárásban pályázóként az a vállalkozás vehet részt, a) amelynek nincs hatvan (60) napnál régebben lejárt vám-, társadalombiztosítási járulék vagy a központi adóhatóság által nyilvántartott lejárt adótartozása, továbbá elkülönített állami pénzalappal szemben fennálló lejárt fizetési kötelezettsége, kivéve, ha a hitelező az adósság későbbi időpontban történő megfizetéséhez írásban hozzájárult, és b) amely nem áll csődeljárás, felszámolási, végelszámolási vagy a megszüntetésére irányuló egyéb eljárás alatt, és c) amellyel szemben a korábbi öt (5) évnél nem régebben lezárult pályázati eljárás alapján vállalt műsorszolgáltatási vagy hatósági szerződésen alapuló kötelezettségének súlyos megszegését jogerős közigazgatási határozat nem állapította meg, illetve amelynek műsorszolgáltatási vagy hatósági szerződése felmondásra nem került, és d) amely nem rendelkezik lejárt tartozással a Médiatanács felé Az a)-d) pontban meghatározott feltételeknek a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező, illetve a pályázó befolyásoló részesedése alatt álló bármely vállalkozásnak is meg kell felelnie A Pályázati Eljárásban csak az a vállalkozás vehet részt, amely az Mttv-ben megállapított összeférhetetlenségi rendelkezéseknek megfelel. A médiaszolgáltatási lehetőség elnyerésére 3
4 irányuló Pályázati Eljárásban összeférhetetlenné válik a pályázó, amennyiben a pályázót vagy a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező vállalkozást a Médiatanács a médiaszolgáltatás vételkörzetére kiírt más folyamatban lévő pályázati eljárásában nyertesnek hirdeti, kivéve, amennyiben a két médiaszolgáltatási jogosultság vételkörzete legfeljebb húsz (20) százalékban fedné át egymást Amennyiben a pályázó, illetve a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező vállalkozás, illetve a pályázó befolyásoló részesedése alatt álló vállalkozás olyan - az Mttv. hatálya alá tartozó - médiaszolgáltatási jogosultsággal rendelkezik, amely kizárja a Pályázati Felhívásban meghirdetett médiaszolgáltatási lehetőség elnyerését, pályázati ajánlatot abban az esetben nyújthat be, ha ajánlata részeként joghatályos nyilatkozatában kijelenti, hogy nyertessé nyilvánítása esetén a hatósági szerződés megkötésének időpontjától a már meglévő médiaszolgáltatási jogosultságáról, illetve ilyen igényéről lemond, vagy kötelezettséget vállal arra, hogy a korlátozó rendelkezésekbe ütköző helyzetet ugyanezzel a nappal egyéb módon megszünteti A Pályázati Eljárásban egyidejűleg nem vehetnek részt olyan vállalkozások, amelyek egymásban, vagy egyike a másikban befolyásoló részesedéssel rendelkezik, illetve amelyekben ugyanaz a harmadik fél rendelkezik befolyásoló részesedéssel A Pályázati Eljárásban nem vehet részt az a vállalkozás, amelynek közvetett és közvetlen tulajdonosi háttere annak valamennyi tulajdonosáig (természetes személyig, vagy további tulajdonossal nem rendelkező vállalkozás esetén az utolsó tulajdonos személyéig lebontva) nem állapítható meg, nem vezethető le, vagy többségi tulajdonosa, vagy a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) értelmében irányítója a társasági adóról és osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény szerinti ellenőrzött külföldi társaság, azzal, hogy jelen Pályázati Eljárás szempontjából nem kell, hogy belföldi illetőségű tényleges tulajdonosa legyen, illetve bevételei többségét belföldről szerezze A Pályázati Eljárásban nem vehetnek részt egyidejűleg olyan vállalkozások, amelyek a Tpvt. 23. (2) és (3) bekezdése szerinti értelemben irányítási viszonyban állnak egymással A pályázó közvetlen és közvetett tulajdonosai, illetve a pályázó közvetlen és közvetett tulajdoni részesedése alatt álló vállalkozások - a vis maior esetét kivéve - a pályázati ajánlat benyújtásának időpontjától a Médiatanács pont szerinti döntéséig nem változhatnak Egy pályázó a Pályázati Eljárásban csak egy pályázati ajánlatot nyújthat be A pályázati díj mértéke és megfizetésének módja A pályázó a Pályázati Eljárásban pályázati díjat köteles fizetni A pályázati díj a médiaszolgáltatási lehetőség Információs táblában megjelölt éves bruttó médiaszolgáltatási alapdíjának 5 %-a A pályázó a pályázati díj megfizetésekor köteles megjelölni a pályázó nevét, továbbá azt, hogy a pályázati díj melyik médiaszolgáltatási lehetőségre vonatkozik. Amennyiben ugyanazon pályázó több médiaszolgáltatási lehetőségre nyújt be pályázati ajánlatot, a pályázó köteles különkülön valamennyi pályázati eljárásban a pályázati díjat megfizetni annak megjelölésével, hogy az egyes pályázati díjak melyik médiaszolgáltatási lehetőségre vonatkoznak A pályázati díj megfizetését a pályázó kizárólag a teljes összegnek a Médiatanács Magyar Államkincstárnál vezetett számú számlájára, forintban történő átutalásával teljesítheti A pályázati díj megfizetését legkésőbb a pályázati ajánlat benyújtási határidejének leteltéig kell teljesíteni. A pályázati díj megfizetése akkor és azon időpontban minősül teljesítettnek, amikor a pályázati díj teljes összege a pont szerinti bankszámlán jóváírásra került. A pályázati díj megfizetését követő harminc (30) napon belül a Médiatanács a befizetésről a pályázónak számlát küld. A pályázati díj után kamat nem jár A pályázó nyertessége esetén a pályázati díj nyolcvan (80) százaléka az óvadéki összegbe beleszámít, vagy ha a pályázó garancia nyújtását vállalja, abban az esetben visszajár Alakilag vagy tartalmilag érvénytelen pályázati ajánlat esetén a pályázati díj ötven (50) százaléka visszajár Alakilag és tartalmilag érvényes, de nyertessé nem nyilvánított pályázati ajánlat esetén a pályázati díj nyolcvan (80) százaléka visszajár. 4
5 A befizetett pályázati díj teljes összege a pályázó vonatkozó nyilatkozatának a Médiatanács általi kézhezvételét követő harminc (30) napon belül visszajár, ha a pályázó a pályázati díj befizetését követően nem nyújt be pályázati ajánlatot, vagy a pályázó benyújtott pályázati ajánlatát az pont szerinti benyújtási határidő lejártáig visszavonja A pályázó a pályázati díj teljes összegét elveszti, ha pályázati ajánlatát a benyújtási határidőt követően visszavonja, valamint ha a hatósági szerződést nyertessége esetén a pont szerint nem köti meg A pályázati díj teljes összege a pályázónak visszajár, amennyiben a Médiatanács a Pályázati Eljárást az Mttv. 61. (1) bekezdés b) vagy c) pontja alapján megszünteti A pályázati díj ötven (50) százaléka a pályázónak visszajár, amennyiben a Médiatanács a Pályázati Eljárást az Mttv. 61. (1) bekezdés d) pontja alapján megszünteti A médiaszolgáltatási díj A médiaszolgáltatási díj éves összege az Információs táblában meghatározott médiaszolgáltatási alapdíj és a Pályázati Eljárásban a nyertes pályázó által vállalt díjrészletnek a szerződéskötés évére vonatkozó összege A médiaszolgáltatási díjat ÁFA terheli Az éves médiaszolgáltatási díj minden év április 1. napjától a Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) által megállapított éves fogyasztói árindex mértékének megfelelő arányban növekszik. Amennyiben a hatósági szerződés megkötésére a pályázati ajánlat benyújtását követő évben kerül sor, a fizetendő médiaszolgáltatási díj a KSH által megállapított éves fogyasztói árindex mértékének megfelelő arányban növelt médiaszolgáltatási díjajánlat alapján kerül megállapításra. Az éves médiaszolgáltatási alapdíj évente a vételkörzet lakossági vásárlóerejének mutatójával korrigálásra kerülhet A médiaszolgáltató negyedévenként előre köteles médiaszolgáltatási díjat fizetni. A médiaszolgáltatási jogosultság elnyerésekor a médiaszolgáltatási díjat fél évre előre kell megfizetni Hálózatba kapcsolódás esetén a hálózatba kapcsolódó médiaszolgáltató médiaszolgáltatási díjának a hálózatos műsoridővel arányos részét a hálózatos médiaszolgáltató fizeti A Pályázati Eljárás rendje A Pályázati Felhívás és a Pályázati Felhívás közzététele A Pályázati Eljárás hivatalból, a Pályázati Felhívás közzétételével indul. A Pályázati Felhívást a Médiatanács teszi közzé hirdetményi úton a Hatóság 1015 Budapest, Ostrom u szám alatt található székhelyén és honlapján, a címen A közzététel időpontja az a nap, amelyen a Médiatanács a Pályázati Felhívást hirdetményi úton közzéteszi A Pályázati Eljárás során felmerült jogvita esetén, a hirdetményi úton közzétett Pályázati Felhívás szövegét kell irányadónak tekinteni A Pályázati Felhívás módosítása, kijavítása és visszavonása A Médiatanács jogosult a Pályázati Felhívást az objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes eljárási elvek mentén módosítani A Médiatanács a Pályázati Felhívást a pályázati ajánlatok benyújtását megelőző legfeljebb tizenöt (15) napig módosíthatja A Pályázati Felhívás módosítását a Pályázati Felhívás közzétételére irányadó szabályok szerint kell nyilvánosságra hozni A Pályázati Felhívás módosítása esetén a Médiatanács a pályázati ajánlat benyújtásának határidejét meghosszabbítja úgy, hogy a pályázati ajánlat benyújtására az
6 pontban és az Mttv. 52. (5) bekezdésében meghatározott határidő a módosított Pályázati Felhívás közzétételétől rendelkezésre álljon A Médiatanács a Pályázati Felhívást a pályázati ajánlat benyújtásának határidejét megelőzően legfeljebb tizenöt (15) nappal - médiapiaci és médiapolitikai szempontok figyelembe vételével - visszavonhatja. Ezt a döntését köteles a Pályázati Felhívás közzétételével azonos módon közzétenni, valamint megindokolni Amennyiben a Médiatanács észleli, hogy a Pályázati Felhívás szövege név-, szám-, számítási hibát vagy más hasonló elírást, téves adatot, tényt tartalmaz, jogosult a Pályázati Felhívás közzétételét követően is a Pályázati Felhívás javítására. A Médiatanács erre vonatkozó döntését indokolással ellátva közzéteszi, és - amennyiben a javítás ténye ezt indokolttá teszi - a pályázati ajánlatok beadásának határidejét meghosszabbítja A Médiatanácsot a Pályázati Felhívás javításából, módosításából származó károkért felelősség nem terheli A pályázati ajánlat benyújtásának helye és határideje A pályázati ajánlatot a Pályázati Felhívás tárgyát képező médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására a Pályázati Felhívás közzétételétől számított 32. napon lehet benyújtani A pályázati ajánlatok benyújtása a benyújtás napján órakor kezdődik és az pont szerinti regisztráció esetén, a regisztráció alapján visszaigazolt időpontban történik Amennyiben a pályázó a pályázati ajánlatának benyújtása céljából nem regisztrált, a pályázónak pályázati ajánlata benyújtásának céljából legkésőbb óráig meg kell jelennie a Pályázati Felhívás pontjában megjelölt helyszínen A pályázati ajánlatokat a Hatóság székhelyén (1015 Budapest, Ostrom u ) lehet benyújtani A pályázati ajánlat benyújtásának időtartama alatt a közjegyző, a Hatóság munkatársai és a pályázó, illetve szabályszerű meghatalmazással ellátott meghatalmazottja (kizárólag saját pályázati ajánlatának benyújtásakor) lehetnek jelen Regisztráció a pályázati ajánlat benyújtására A pályázati ajánlat benyújtására a pályázó - a pályázati ajánlat benyújtásához kapcsolódó várakozási idejének csökkentése érdekében - előzetesen, elektronikus levélben ( ben) regisztrálhat, amelyet a Hatóság elektronikus levélben visszaigazol. A benyújtás időpontjára a pályázó legkésőbb a pályázati ajánlat benyújtását megelőző második munkanap óráig a címre elküldött elektronikus levele útján regisztrálhat. A regisztráció tényét és a pályázó pályázati ajánlata beadásának pontos időpontját (benyújtási nap, óra, perc) a Hatóság legkésőbb a pályázati ajánlat benyújtását megelőző munkanap óráig elektronikus levélben visszaigazolja Az pontban foglalt előzetes regisztráció a pályázati ajánlat benyújtásának, a Pályázati Eljárásban való részvételnek nem feltétele A pályázati ajánlat benyújtásának példányszáma és módja A pályázó a pályázati ajánlatot személyesen, vagy a benyújtásnál érvényes és szabályszerű meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja útján nyújthatja be a Pályázati Felhívás pontjában meghatározott határidőben a Hatóság székhelyén A pályázati ajánlatot természetes személy pályázó a személyazonosságának igazolására alkalmas okiratának és lakcímkártyájának bemutatásával személyesen, vagy érvényes és szabályszerű meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja útján a meghatalmazás átadásával nyújthatja be A pályázati ajánlatot egyéni vállalkozó pályázó a személyazonosságának igazolására alkalmas okirata, lakcímkártyája, valamint az egyéni vállalkozóként való nyilvántartásba vételéről rendelkező határozat együttes bemutatásával személyesen, vagy érvényes és szabályszerű meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja útján a fentieken kívül a meghatalmazás átadásával nyújthatja be. 6
7 A pályázati ajánlatot gazdasági társaság pályázó esetén az annak képviseletére jogosult személy személyesen, vagy érvényes és szabályszerű meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja útján nyújthatja be. A pályázati ajánlatot benyújtó személy a pályázati ajánlatot személyazonosságának igazolására alkalmas okirata és lakcímkártyája, valamint a gazdasági társaság harminc (30) napnál nem régebbi cégkivonatának együttes bemutatásával, továbbá meghatalmazott esetében a fentieken kívül a meghatalmazás átadásával nyújthatja be A pályázati ajánlatot egyéb szervezet pályázó esetén az annak képviseletére jogosult személyesen, vagy érvényes és szabályszerű meghatalmazással rendelkező meghatalmazottja útján a meghatalmazás átadásával nyújthatja be. A pályázati ajánlatot benyújtó személy a pályázati ajánlatot személyazonosságának igazolására alkalmas érvényes okirata és lakcímkártyája, valamint a szervezet nyilvántartásba vételéről rendelkező határozat bemutatásával, továbbá meghatalmazott esetében a fentieken kívül a meghatalmazás átadásával nyújthatja be Amennyiben a pályázó pályázati ajánlatát meghatalmazott útján nyújtja be, a meghatalmazott a pályázati ajánlat benyújtásakor köteles a személyazonosságának igazolására alkalmas érvényes okiratának és lakcímkártyájának bemutatására Amennyiben a pályázó pályázati ajánlatát meghatalmazott útján nyújtja be, a meghatalmazott a pályázati ajánlat benyújtásakor köteles a pályázótól származó ügyvéd vagy közjegyző által hitelesített, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt (két tanú nevével, lakcímével és aláírásával ellátott) eredeti meghatalmazást átadni A pályázati ajánlatot egy (1) eredeti papíralapú példányban - összefűzés, oldalszámozás, illetve az üres oldalak áthúzása nélkül - kell benyújtani A pályázati ajánlat benyújtására nyitva álló időtartam idejére a Médiatanács közjegyző jelenlétéről gondoskodik A közjegyző a helyszínen ellenőrzi a pályázati ajánlat benyújtásakor bemutatni szükséges dokumentumokat és a meghatalmazás szabályszerűségét A közjegyző a helyszínen folyamatos oldalszámozással látja el a pályázó pályázati ajánlatának eredeti példányát A közjegyző a helyszínen üres oldal bélyegzővel látja el a pályázati ajánlat szöveget nem tartalmazó oldalait A közjegyző a helyszínen a pályázati ajánlat eredeti példányát azonosító számmal látja el és a pályázati ajánlaton megjelöli a pályázó nevét, a Pályázati Eljárásban pályáztatott médiaszolgáltatási lehetőség megnevezését (Kazincbarcika 88,8 MHz), a benyújtás helyét, idejét A Hivatal a helyszínen a közjegyző által azonosító számmal, oldalszámozással, üres oldal bélyegzővel ellátott eredeti pályázati ajánlatról CD vagy DVD adathordozón rögzített elektronikus másolatot készít kettő (2) példányban, melyből egy (1) példányt a közjegyző az irattárában őriz. A közjegyző a helyszínen ellenőrzi az elektronikus másolat eredetivel mindenben egyezőségét és ezt közjegyzői okiratban rögzíti. A közjegyző a helyszínen az elektronikus másolati példány CD vagy DVD adathordozóján rögzíti a pályázó nevét, a Pályázati Eljárásban pályáztatott médiaszolgáltatási lehetőség megnevezését (Kazincbarcika 88,8 MHz), a másolat készítésének helyét, idejét és a pályázati ajánlat eredeti példányával azonos azonosító számmal látja el A közjegyző a helyszínen a pályázati ajánlat eredeti példányának minden lapját kilyukasztja és fonallal átfűzi, a fonal végét az utolsó lap hátoldalán egyszer ragasztható címkével leragasztja, bélyegzőjével ellátja, és a címkét aláírja oly módon, hogy az aláírás a papírlapra is átérjen A közjegyző a helyszínen a pályázók (és meghatalmazottjuk) nevéről, címéről, az egyes pályázati ajánlatok beadásának tényéről, továbbá az pont szerinti cselekményekről közjegyzői okiratot készít. A közjegyzői okirat eredeti példányáról a pályázó a Hivatal által kiadott másolati példányt kap A pályázati ajánlatok vizsgálata A Médiatanács a pályázati ajánlatok benyújtását követően megvizsgálja, hogy a pályázó és a pályázati ajánlat megfelel-e az alaki és tartalmi érvényesség feltételeinek. 7
8 A pályázati ajánlat alaki érvénytelensége Alakilag érvénytelen a pályázati ajánlat, ha a) a pályázó a Pályázati Eljárás bármely szakaszában nem felel meg az Mttv. 55., illetve a Pályázati Felhívás pont szerinti személyi, részvételi feltételeknek és az Mttv. szerinti összeférhetetlenségi követelményeknek, b) a pályázati ajánlat nem a Pályázati Felhívás , pontjában meghatározott határidőben, helyen, példányszámban és módon került benyújtásra, az pont szerinti összefűzésre, oldalszámozásra, üres oldalak áthúzására vonatkozó előírások kivételével, c) a pályázati díjat határidőben nem fizették meg, d) a pályázati ajánlat formailag nem felel meg a Pályázati Felhívás 2.2. pontjában alaki érvényességi feltételként meghatározott feltételeknek, e) nem vagy nem megfelelően tartalmazza az Mttv ában, illetve a Pályázati Felhívás pályázati ajánlatra vonatkozó 2.4. pontjában foglaltakat Pályázati nyilvántartásba vétel A Médiatanács az alakilag érvényes pályázati ajánlatot benyújtó pályázókat - a benyújtási határidő lejártától számított negyvenöt (45) napon belül - hatósági nyilvántartásba veszi (a továbbiakban: pályázati nyilvántartás) A pályázati nyilvántartásba vételről a Hivatal a résztvevővé vált pályázókat értesíti és a pályázati nyilvántartásba vett pályázók listáját a Médiatanács honlapján közzéteszi Az alakilag érvénytelen pályázati ajánlat esetén a Médiatanács a pályázó pályázati nyilvántartásba vételét végzéssel megtagadja. A nyilvántartásba vételt megtagadó jogerős és végrehajtható végzés megszünteti az eljárásban a pályázó ügyféli minőségét Amennyiben a Médiatanács az alaki érvénytelenségi okot a pályázati nyilvántartásba vételt követően, a pályázati ajánlat érdemi elbírálása során észleli, a pályázati ajánlat alaki érvénytelenségét külön végzéssel nem állapítja meg, a pályázati ajánlat érvénytelenségét a Pályázati Eljárást lezáró döntésébe foglalja A pályázati ajánlat tartalmi érvénytelensége A pályázati ajánlat tartalmilag érvénytelen, amennyiben a) a Pályázati Felhívás pont szerinti értékelési szempontként megjelölt vállalások körében érthetetlen vagy egymásnak ellentmondó, vagy nyilvánvalóan lehetetlen vállalásokat, feltételeket tartalmaz, amelyek akadályozzák a pályázati ajánlat érdemi értékelését, illetve b) a pályázati ajánlat a Médiatanács megítélése szerint lehetetlen, túlzottan magas vagy alacsony mértékű, illetőleg kirívóan aránytalan kötelezettségvállalást tartalmaz, illetve olyan nyilvánvalóan irracionális vagy megalapozatlan vállalásokat, feltételeket tartalmaz, amelyek ellentmondanak a Médiatanács rendelkezésére álló tényeknek, adatoknak, és ezáltal lehetetlenné teszik a pályázati kiírásban foglalt szempontrendszer szerinti értékelést, illetve c) a pályázati ajánlat megalapozatlansága miatt nem alkalmas az Mttv-ben, illetve a Pályázati Felhívásban meghatározott cél elérésére, megvalósítására, illetve d) a pályázati ajánlat hálózatba kapcsolódásra irányul, azonban a hálózatba kapcsolódás Mttv-ben és Pályázati Felhívásban meghatározott feltételeinek a pályázó, illetve a pályázati ajánlat nem felel meg, illetve e) a pályázati ajánlat vételkörzet-bővítésre irányul, azonban a vételkörzet-bővítés Mttv-ben és Pályázati Felhívásban meghatározott feltételeinek a pályázó, illetve a pályázati ajánlat nem felel meg, illetve f) a pályázati ajánlat nem felel meg a pontban foglaltaknak, illetve g) a pályázó Formanyomtatvány szerint tett vállalásai a pályázati ajánlatban szereplő műsortervvel, műsorstruktúrával, illetve az egyes műsorszámok jellemzésével nincsenek összhangban, ezáltal a vállalások megalapozatlanok, illetve 8
9 h) ha a pályázati ajánlat vagy a pályázó cselekménye súlyosan sérti a Pályázati Eljárás tisztaságára vonatkozó pontban foglalt rendelkezést, illetve i) a pályázó nem felel meg a Pályázati Felhívás pont rendelkezéseinek, illetve j) a pályázó nem felel meg a Pályázati Felhívás pont rendelkezéseinek, illetve k) a pályázó a Pályázati Felhívás pont rendelkezéseit sérti, illetve l) a pályázó a Pályázati Felhívás pont rendelkezéseit sérti A Médiatanács a pályázati ajánlat tartalmi érvénytelenségét külön végzéssel nem állapítja meg. A Médiatanács a pályázati ajánlat tartalmi érvénytelenségét a Pályázati Eljárást lezáró döntésébe foglalja Hiánypótlás és felvilágosítás Amennyiben a pályázati ajánlat az alaki érvényességi feltételek körében vagy tartalmilag hiányos, és az Mttv., illetve a Pályázati Felhívás alapján hiánypótlásnak van helye, a Médiatanács hiánypótlásra szólítja fel a pályázót Az Mttv. 57. (2) bekezdés a)-d) pontjában foglalt alaki érvényességi feltételek körében hiánypótlásnak nincs helye. Az Mttv. 57. (2) bekezdés e) pontjában foglalt alaki érvényességi feltétel körében hiánypótlásnak kizárólag az Mttv. 56. b), c), dc), df)-dm), f)-i) pontok tekintetében van helye A pályázati ajánlat azon elemei tekintetében, amelyek a Pályázati Felhívás alapján értékelésre kerülnek, hiánypótlásnak nincs helye A hiánypótlás teljesítésére a kézbesítéstől számított tizenöt (15) nap áll a pályázó rendelkezésére. A hiánypótlás teljesítésére meghatározott határidő jogvesztő, a határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye Amennyiben a pályázó a pótolható hiányosságot a felhívásban megjelölt időtartamon belül megfelelően pótolja, a pályázati ajánlatot úgy kell tekinteni, mintha már eredetileg is helyes és teljes körű lett volna. Ha a pályázati ajánlat nem egyértelmű, a Médiatanács a pályázótól az esélyegyenlőség elvének sérelme nélkül felvilágosítást kérhet A felvilágosítás-kérés teljesítésére a kézbesítéstől számított tizenöt (15) nap áll a pályázó rendelkezésére. A felvilágosítás nem eredményezheti a pályázati ajánlatban megfogalmazott pénzbeli, értékbeli vállalások, lényeges állítások változását, csak azok értelmezését szolgálhatja A pályázónak a Médiatanács hiánypótlási felhívásában, illetve felvilágosítás kérésében foglaltaknak írásban postai úton vagy személyesen ügyfélfogadási időben a Hatóság székhelyére (1015 Budapest, Ostrom u ) egy (1) eredeti példányban benyújtott beadványában kell eleget tennie A pályázati ajánlatok értékelése A pályázati ajánlatok értékelésének elvei A Médiatanács a pályázati ajánlatokat az esélyegyenlőség, objektivitás, átláthatóság elvének figyelembevételével értékeli A pályázati ajánlatok értékelésének kategóriái és az értékelés szabályai A Médiatanács a pályázati nyilvántartásba vett, alakilag és tartalmilag érvényes pályázati ajánlatokat értékeli. A pályázati ajánlatok értékelésének kategóriái: a pályázó médiaszolgáltatási díjajánlata, műsorterve, médiaszolgáltatási tapasztalata és a pályázó kiegészítő médiaszolgáltatás tekintetében tett vállalása A Médiatanács az pontban meghatározott értékelési rendszer alapján meghatározza az érvényes pályázati ajánlatok sorrendjét A pályázó által elérhető pontok száma maximum 60 pont A Médiatanács az egyes értékelési kategóriákhoz a következő értékelési keretet rendeli: 9
10 Médiaszolgáltatási díjajánlat: legfeljebb 20 pont A legmagasabb médiaszolgáltatási díjajánlat 20 pontot ér. A többi médiaszolgáltatási díjajánlat pontszámát úgy kell kiszámítani, hogy az adott médiaszolgáltatási díjajánlatot el kell osztani a legmagasabb médiaszolgáltatási díjajánlattal, és az így kapott hányadost meg kell szorozni hússzal. Az így kapott szám (nem egész szám esetén öt tized fölött felfelé kerekítve egész számra) az adott médiaszolgáltatási díjajánlat pontszáma. Műsorterv összesen: legfeljebb 35 pont Ezen belül: a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok Formanyomtatvány szerint vállalt minimális aránya az éjszakai órák ( ) nélküli napi műsoridő 20 százaléka és felette: 20 pont 18-19,99 százaléka: 18 pont 16-17,99 százaléka: 16 pont 14-15,99 százaléka: 14 pont 12-13,99 százaléka: 12 pont 10-11,99 százaléka: 10 pont 10 százaléka alatt: 0 pont A helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok aránya a Pályázati Felhívás értelmező rendelkezésében meghatározott Helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok fogalmának megfelelően kerül értékelésre. A pályázó műsorterve a Formanyomtatvány (1. Adatszolgáltatás) III., hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlat esetén IV. pontjában megtett vállalásai alapján kerül értékelésre. Hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlat esetén a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok arányára vonatkozó, saját műsoridő tekintetében tett vállalás az éjszakai órák nélküli ( ) műsoridő arányában kerül figyelembe vételre, azzal, hogy a saját műsoridő azon része, amely az éjszakai órákra esik nem vehető figyelembe. Vételkörzet-bővítésre irányuló pályázati ajánlat esetén a pályázó helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet segítő műsorszámok tekintetében tett vállalása 0 pontot ér. a magyar zenei művek Formanyomtatvány szerint vállalt minimális aránya a zenei művek közzétételére szánt napi teljes műsoridő 35 százaléka felett: 5 pont százaléka: 2 pont 30 százaléka alatt: 0 pont műsorterv szubjektív értékelése: legfeljebb 10 pont A Médiatanács szubjektíven értékelhet valamennyi a műsortervben megjelenő egyéb elemet, tartalmat, amelyek a Pályázati Felhívásban meghatározott értékelési kategóriák között egyébként nem szerepelnek, és amelyek a Médiatanács megítélése szerint a műsorterv tekintetében többletértéket képviselnek. Médiaszolgáltatási tapasztalat: legfeljebb 3 pont A médiaszolgáltatási tapasztalat értékelése során 10
11 1 pontot kap az a pályázó, amelyben a közvetlen befolyásoló részesedéssel rendelkező vállalkozás(ok) a pályázati ajánlat benyújtását megelőző öt (5) éven belül legalább egy (1) évig folyamatosan földfelszíni rádiós médiaszolgáltatási jogosultsággal rendelkezik vagy rendelkezett; 2 pontot kap az a pályázó, amely a pályázati ajánlat benyújtását megelőző öt (5) éven belül legalább egy (1) évig folyamatosan földfelszíni rádiós médiaszolgáltatási jogosultsággal rendelkezik vagy rendelkezett; 3 pontot kap az a pályázó, amely a pályázati ajánlat benyújtását megelőző öt (5) éven belül legalább egy (1) évig folyamatosan rendelkezik vagy rendelkezett a megpályáztatott médiaszolgáltatási jogosultsággal. Kiegészítő médiaszolgáltatás vállalása: legfeljebb 2 pont 2 pontból 1 pontot kap az a pályázó, aki pályázati ajánlatában vállalja rádió-adatrendszer (RDS) alkalmazásával a műsornév megjelenítését (PS Programme Service name). 2 pontot kap az a pályázó, aki az RDS PS mellett pályázati ajánlatában további RDS szolgáltatást vállal. Összesen legfeljebb: 60 pont A pályázati ajánlatokat a Pályázati Felhívásban meghatározottaktól eltérően értékelni nem lehet A Médiatanács az alakilag, illetve tartalmilag érvénytelen pályázati ajánlatokat nem értékeli A Médiatanács a Pályázati Felhívásban meghatározott szempontok, értékelési kategóriák és pontszámok alapján értékeli az érvényes pályázati ajánlatokat A Médiatanács az értékelés során megállapítja a pályázati ajánlatok sorrendjét. A Médiatanács a sorrend alapján megállapítja a Pályázati Eljárás nyertesét. A Pályázati Eljárás nyertese a legmagasabb pontszámot elérő pályázati ajánlatot benyújtó pályázó Pontszámegyenlőség esetén a Médiatanács a Pályázati Eljárás céljának figyelembevételével, a Pályázati Eljárás elvei alapján állapítja meg a Pályázati Eljárás nyertesét A Pályázati Eljárás eredménye, az eredmény közzététele A Médiatanács hatósági határozatban állapítja meg a) a Pályázati Eljárás eredményes vagy eredménytelen voltát, és b) eredményesség esetén a Pályázati Eljárás nyertesét Eredménytelen a Pályázati Eljárás, amennyiben valamennyi benyújtott pályázati ajánlat alaki vagy tartalmi szempontból érvénytelen Nyertessé kizárólag olyan pályázó nyilvánítható, amely a pályázati ajánlat benyújtásától kezdve folyamatosan megfelelt az Mttv-ben és a Pályázati Felhívásban meghatározott részvételi feltételeknek Ha egyetlen pályázó felel meg a törvényi, illetve pályázati követelményeknek, a Médiatanács megállapítja e pályázó nyertességét és megköti a hatósági szerződést A Médiatanács a pont szerinti döntését a Pályázati Felhívással azonos helyen és módon nyilvánosan közzéteszi A Pályázati Eljárás megszüntetése A Médiatanács végzéssel megszünteti a Pályázati Eljárást, amennyiben a) a Pályázati Felhívásra nem érkezik pályázati ajánlat, vagy b) a Pályázati Eljárás a lefolytatása során felmerült körülmény, feltétel folytán okafogyottá válik, így különösen abban az esetben, ha a Pályázati Felhívást követően a hazai vagy a nemzetközi gazdálkodási környezet nagymértékben megváltozik, illetve a Pályázati Felhívás kiírásakor fennálló - gazdasági, jogi, frekvenciagazdálkodási, médiaszolgáltatási piaci - körülmények, feltételek lényegesen megváltoznak, vagy c) a Médiatanács mérlegelése szerinti médiapolitikai szempontok, illetve az Mttv-ben vagy a Pályázati Felhívásban rögzített alapelvek, célok a Pályázati Eljárás lefolytatásával nem biztosíthatóak, vagy 11
12 d) a Médiatanács a benyújtott pályázati ajánlatok és a rendelkezésre álló információk alapján megállapítja, hogy egyetlen pályázó pályázati ajánlata sem felel meg az Mttv-ben foglalt céloknak és alapelveknek, illetve bármely pályázó nyertessé nyilvánítása veszélyeztetné a frekvenciakészlettel, mint állami tulajdonnal való felelős, rendeltetésszerű, hatékony gazdálkodást A Médiatanács az pont szerinti döntését a Pályázati Felhívással azonos helyen és módon nyilvánosan közzéteszi A döntés kijavítása, kiegészítése Amennyiben a Pályázati Eljárás során a Médiatanács által hozott döntésben név-, szám-, számítási hiba vagy más elírás van, a Médiatanács a hibát a Ket. vonatkozó rendelkezései alapján kijavíthatja, feltéve, hogy a számítási hiba a Pályázati Eljárás érdemében hozott döntésre nem hat ki A Pályázati Eljárás során hozott döntések kiegészítésére a Médiatanács a Ket. alapján köteles Jogorvoslatok a Pályázati Eljárás során A pályázati nyilvántartásba vételt megtagadó végzés ellen - jogszabálysértésre hivatkozással - a végzés közlésétől számított nyolc (8) napon belül felülvizsgálat kérhető a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól. A bíróság az ügyben, szükség esetén a felek meghallgatása alapján, tizenöt (15) napon belül nemperes eljárásban határoz. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság végzése ellen fellebbezésnek helye nincs. A nemperes eljárás iránti kérelem benyújtása esetén a Médiatanács a Pályázati Eljárást - a bíróság jogerős döntéséig - felfüggeszti. A Médiatanács eljárást felfüggesztő végzésével szemben önálló jogorvoslatnak helye nincs A Médiatanács pont szerint meghozott határozatának felülvizsgálatát az ügyfél, illetve a kifejezetten rá vonatkozó rendelkezés tekintetében az eljárás egyéb résztvevője a határozat közlésétől számított tizenöt (15) napon belül, jogszabálysértésre hivatkozással kérheti a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól. A Médiatanács a keresetlevelet az ügy irataival és a nyilatkozatával együtt annak beérkezésétől számított tizenöt (15) napon belül továbbítja a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak. A bírósági felülvizsgálat iránti keresetet a bíróság a keresetlevél bírósághoz történő Médiatanács általi megküldésétől számított hatvan (60) napon belül bírálja el és határozatát a kihirdetés napjáig írásba foglalja. A bíróság határozatával szemben fellebbezésnek, perújításnak nincs helye. A határozat felülvizsgálata iránti kérelem a határozat közlésétől számított tizenöt (15) napon belül terjeszthető elő azzal, hogy a felülvizsgálati kérelem benyújtására meghatározott határidőn belül a felülvizsgálati kérelemnek a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz meg kell érkeznie. E határidő jogvesztő, melynek elmulasztása miatt igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye. A Kúria a felülvizsgálati kérelmet hatvan (60) napon belül bírálja el és határozatát e határidőn belül írásba foglalja. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, valamint a Kúria soron kívül jár el A Médiatanács pont szerinti végzése ellen bírósági felülvizsgálat kérhető. A kérelmet a végzés közlésétől számított tizenöt (15) napon belül kell benyújtani. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a végzést nemperes eljárásban vizsgálja felül Határidők, kézbesítés Amennyiben a Pályázati Felhívás szerinti valamely határnap vagy a határidő utolsó napja munkaszüneti- vagy pihenőnapra esik, a lejárat időpontja a következő munkanap A Médiatanács írásban, postai úton és/vagy telefaxon tart kapcsolatot a pályázóval az alábbiak szerint A Médiatanács a Pályázati Eljárás során a pályázó székhelyére vagy lakcímére kézbesíti a Pályázati Eljárással összefüggő valamennyi iratot. A Pályázati Eljárás során hozott hatósági döntéseket a Médiatanács a Ket. szabályai alapján hivatalos iratként kézbesíti. 12
13 A Médiatanács abban az esetben tart kapcsolatot telefax útján a pályázóval, amennyiben a pályázó a pályázati ajánlatban telefaxszámot megad, és nyilatkozatban kifejezetten hozzájárul a telefax útján történő kapcsolattartási formához. Amennyiben a faxon történő kapcsolattartáshoz a pályázó hozzájárult, a megjelölt faxszámra küldött bármilyen eljárási irat, üzenet, dokumentum a pályázó részére joghatályosan kézbesítettnek tekintendő a sikeres elküldés visszaigazolásának pillanatában A Médiatanács részére a Pályázati Eljárás folyamán megküldésre kerülő valamennyi iratot (kivéve a médiaszolgáltatási lehetőség hasznosítására a Pályázati Felhívás pontjában a pályázati ajánlat benyújtásra előírt határidőben benyújtott pályázati ajánlatot) írásban, postai úton vagy ügyfélfogadási időben személyesen a Hatóság székhelyére (1015 Budapest, Ostrom u ) kell egy (1) eredeti példányban benyújtani. A Pályázati Eljárás bármely szakaszában a Médiatanács részére megküldött bármilyen irat csak akkor tekinthető a Médiatanács részére joghatályosan kézbesítettnek, ha a postai úton megküldött vagy személyesen benyújtott irat eredeti példányát a Médiatanács kézhez kapja Az ügy intézéséből kizárt személy A pályázati ajánlatok vizsgálatában és értékelésében nem vehet részt a Ket. kizárásra vonatkozó rendelkezéseiben, valamint az Mttv (1) bekezdésében meghatározott személy Ajánlati kötöttség A pályázó pályázati ajánlatához az pont szerinti benyújtási határidőtől a Médiatanács vagy pont szerinti döntéséig kötve van A pályázó pályázati ajánlatát az ajánlati kötöttség időtartama alatt nem módosíthatja A Médiatanács döntése alapján a pályázó ajánlati kötöttsége megszűnik, ha a pályázó pályázati ajánlata alakilag vagy tartalmilag érvénytelen, az ilyen döntés napján A pályázati ajánlatok értékelése alapján a pályázó ajánlati kötöttsége megszűnik: a) ha a Médiatanács a Pályázati Eljárást eredménytelennek nyilvánítja, vagy ha a Médiatanács nem a pályázót nyilvánította a pályázat nyertesévé, az erről szóló döntés napján, vagy b) ha a Médiatanács és a nyertes pályázó a hatósági szerződést megkötik, a szerződéskötés napján A pályázati ajánlat visszavonása Amennyiben a pályázó pályázati ajánlatát a benyújtási határidőt követően visszavonja, a Médiatanács végzésében megállapítja, hogy a pályázó ügyféli minősége a pályázati eljárásban megszűnt, és erre figyelemmel a Médiatanács a pályázati ajánlatot a visszavonást követően alaki, illetve tartalmi szempontból nem vizsgálja. 13
14 II. FEJEZET A PÁLYÁZATI AJÁNLAT 2.1. Általános szabályok A pályázati ajánlatot a Pályázati Felhívás 2.4. pontjában meghatározott tartalommal, a Pályázati Felhívás mellékletét képező Formanyomtatvány értelemszerű kitöltésével, a Pályázati Felhívás által előírt nyilatkozatok megtételével, a Pályázati Felhívás által megadott mellékletek csatolásával, továbbá a Pályázati Felhívás 2.4. pontjában előírt egyéb kötelező tartalmi elemekkel kell benyújtani A pályázati ajánlat a pályázó által a Pályázati Felhívásra benyújtott teljes dokumentációt (a Pályázati Felhívás 2.4. pontjában a pályázati ajánlat kötelező tartalmaként megadott adatokat, nyilatkozatokat, dokumentumokat és mellékleteket, a Pályázati Felhívás mellékletét képező Formanyomtatványt, valamint a pályázó által a pályázati ajánlat alátámasztása érdekében csatolt további dokumentumokat, igazolásokat, szignált stb.) jelenti, amely egyben nyilatkozat a Pályázati Felhívás feltételrendszerének feltételek nélküli teljes elfogadására A pályázó pályázati ajánlatát kizárólag saját ismeretei és döntése alapján teszi meg, jogot vagy igényt a Médiatanácstól kapott információkra vagy azok hiányára nem alapíthat A Médiatanács a pályázati ajánlat alapján tájékozódni kíván arról, hogy a tervezett médiaszolgáltatás alkalmas-e a Pályázati Felhívás 1.2. pontjában meghatározott pályázati cél elérésére. A pályázati ajánlatnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy a Médiatanács meggyőződhessen arról, hogy a pályázó és a pályázati ajánlat a Pályázati Felhívás és az Mttv. előírásainak és követelményeinek megfelel A pályázó által megadott adatoknak különös tekintettel az üzleti és pénzügyi tervre, illetve a műsortervre egymással összhangban kell állniuk A Médiatanács a pályázó által a pályázati ajánlatában megadott adatok, a pályázati ajánlat részét képező dokumentumok alapján vizsgálja, hogy a pályázó és a pályázati ajánlat megfelel-e az alaki és tartalmi érvényesség feltételeinek A pályázati ajánlatnak a Pályázati Felhívás pont szerinti benyújtásának napjára kell vonatkoznia A pályázati ajánlatra vonatkozó alaki érvényességi feltételként meghatározott formai feltételek A pályázati ajánlatot az alaki követelmények betartásával a megadott formában és szerkezetben kell benyújtani A pályázó a Pályázati Felhívás szerinti Formanyomtatványon módosítást nem eszközölhet, ahhoz azonban megítélése szerint pályázati ajánlatának alátámasztása érdekében további oldalakat és dokumentumokat csatolhat A pályázónak a Pályázati Felhívásban előírt nyilatkozatokat külön-külön aláírva és dátummal ellátva a pályázó írásbeli képviseletére jogosult, közjegyző által készített aláírási címpéldányának vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintájának mindenben megfelelően aláírva kell benyújtania A pályázati ajánlatot magyar nyelven kell elkészíteni. Ha a pályázati ajánlatban szereplő bármely dokumentum nem magyar nyelven kerül kiállításra, úgy a műszaki terv kivételével a pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell ezek hiteles magyar nyelvű fordítását. Hiteles fordításnak minősül az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda Zrt., a magyar külképviseleti szerv és a magyar közjegyző által fordított vagy hitelesítési záradékával ellátott fordítás, továbbá a szakfordítói vagy szakfordító-lektor képesítéssel rendelkező személy által készített fordítás. Vitás esetben a magyar nyelvű változat irányadó. Amennyiben a pályázati ajánlat a Pályázati Felhívásban előírt formai követelményeknek nem felel meg, a Médiatanács a pályázati ajánlatot alakilag érvénytelennek nyilvánítja és a pályázati 14
15 nyilvántartásba vételt megtagadja. A pályázati ajánlatra vonatkozó formai követelmények tekintetében hiánypótlásnak nincs helye! 2.3. A hálózatba kapcsolódásra, illetve vételkörzet-bővítésre irányuló pályázati ajánlatra vonatkozó speciális szabályok Érvényesen nem nyújtható be hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlat, a) ha a hálózatba kapcsolódásra pályázó saját médiaszolgáltatásának műsorideje az éjszakai órák ( ) nélkül nem éri el naponta a négy (4) órát, b) ha a hálózatos médiaszolgáltató vagy hálózatba kapcsolódásra pályázó díjtartozással rendelkezik a Médiatanács felé, c) ha a hálózatos médiaszolgáltató vagy hálózatba kapcsolódásra pályázó a hálózatba kapcsolódás következtében nem felelne meg az Mttv. 65. (6) bekezdésében, illetve az Mttv ban foglaltaknak, d) ha a hálózatos médiaszolgáltató és a hálózatba kapcsolódásra pályázó vételkörzete több mint húsz (20) százalékban fedi egymást, e) ha a hálózatos médiaszolgáltató médiaszolgáltatási jogosultsága ideiglenes vagy a pályázati ajánlat benyújtásától számított egy (1) éven belül lejár, vagy a Pályázati Eljárás alatt bármikor megszűnik, f) ha a hálózatos médiaszolgáltató a megpályázott médiaszolgáltatási lehetőséggel nem azonos jellegű médiaszolgáltatási jogosultsággal rendelkezik a hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlat elbírálásának időpontjában A pályázó akkor nyújthat be vételkörzet-bővítésre irányuló ajánlatot, amennyiben a Pályázati Eljárás folyamán hatályos hatósági szerződéssel rendelkezik az Eger 100,7 MHz, vagy az Eger 101,3 MHz, vagy a Miskolc 96,3 MHz, vagy a Miskolc 101,6 MHz + Ózd 99,5 MHz + Kazincbarcika 95,9 MHz+ Tiszaújváros 89,6 MHz médiaszolgáltatási jogosultság vonatkozásában, és a) az Mttv-ben meghatározott vételkörzet-bővítés fogalmának megfelel, b) nem rendelkezik díjtartozással a Médiatanács felé, c) az Mttv. 65. (6) bekezdésében, illtetve az 71. -ában foglaltaknak a vételkörzet-bővítés esetén is megfelel Amennyiben a pályázó vételkörzet-bővítéssel nyújt be pályázati ajánlatot, a pályázati ajánlat úgy minősül, hogy azt a pályázó az eredeti médiaszolgáltatási jogosultságának hatályos műsortervével nyújtja be. Amennyiben a pályázati ajánlatban szereplő műsorterv eltér a pályázó eredeti jogosultságon hatályos műsortervétől, az utóbbi az irányadó A pályázó nyertessége esetén, amennyiben vételkörzet-bővítéssel nyer, a pályázó jelen Pályázati Eljárásban elnyert médiaszolgáltatási lehetőség után fizetendő médiaszolgáltatási díja a médiaszolgáltató eredeti médiaszolgáltatási díjának aktuális évi összegéhez adódik hozzá A vételkörzet-bővítésre vonatkozó hatósági szerződés vagy szerződésmódosítás hatálybalépésével ez az új médiaszolgáltatási díj képezi a szerződést biztosító mellékkötelezettség alapját A vételkörzet-bővítésre vonatkozó pályázati ajánlatnak a Pályázati Felhívás minden olyan pontjának meg kell felelnie, amely jellegéből következően a vételkörzet-bővítésre vonatkozó pályázati ajánlatra vonatkozik A vételkörzet-bővítéssel nem jön létre új jogosultság. A kibővített vételkörzetű jogosultság érvényességi ideje nem változik. A vételkörzet-bővítéssel nyertessé nyilvánított pályázónak, a teljes vételkörzetben ugyanazt a műsort kell sugároznia a teljes műsoridőben A pályázati ajánlat kötelező tartalma A pályázó adatai A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó következő adatait: a) nevét, b) lakcímét vagy székhelyét, 15
16 c) cégjegyzékszámát vagy nyilvántartási számát, egyéni vállalkozói igazolvány számát vagy személyi igazolvány számát, d) elérhetőségét (telefonszámát, faxszámát, ha a pályázó a faxon való kapcsolattartáshoz hozzájárult, és elektronikus levelezési címét), e) vezető tisztségviselőjének, képviselőjének a nevét és elérhetőségét (telefonszámát, postai és elektronikus levelezési címét), továbbá közjegyző által hitelesített aláírási címpéldányát vagy ügyvéd által ellenjegyzett aláírás-mintáját A médiaszolgáltatás adatai A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a tervezett médiaszolgáltatás következő alapvető adatait: a) típusát (általános tematikájú vagy tematikus), b) vételkörzetét, c) az igénybe venni kívánt műsorszórási lehetőséget, d) jellegét (kereskedelmi, közösségi), e) a szolgáltatás műsoridejét, műsoridő beosztását, f) a tervezett kiegészítő médiaszolgáltatást, g) a médiaszolgáltatás állandó megnevezését és szignálját, h) vételkörzet-bővítés, illetve hálózatba kapcsolódás esetén ennek tényét, i) hálózatba kapcsolódás esetén a hálózatos médiaszolgáltató és a hálózatos médiaszolgáltatás megnevezését, a hálózatos médiaszolgáltatás telephelyét és frekvenciáját, a saját és a hálózatos médiaszolgáltatás műsoridejét és sugárzási idejét, j) a tervezett műsorstruktúráját, k) az Mttv ában foglalt közszolgálati célokat szolgáló műsorszámok, műsorelemek, illetve a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok, műsorelemek közlésére szánt napi, heti, havi minimális műsoridőt, l) a hírműsorszámok közlésére szánt napi, heti, havi minimális műsoridőt, m) a nemzetiségi vagy más kisebbségek igényeinek szolgálatára szánt napi minimális műsoridőt Műszaki terv A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a tervezett médiaszolgáltatás műszaki tervét és feltételeit A pályázó a műszaki tervben köteles a médiaszolgáltatás műszaki feltételeire vonatkozó mindazon adatot igazolni vagy valószínűsíteni, amelyek alátámasztják azt, és egyben feltételei annak, hogy a pályázó a pályázati ajánlata szerinti médiaszolgáltatási lehetőség médiaszolgáltatását annak teljes időtartama alatt magas színvonalon fenn tudja tartani A pályázó köteles ismertetni a tervezett médiaszolgáltatás rendszertechnikai tervét és rövid műszaki koncepcióját. Köteles nyilatkozni továbbá arról, hogy a műszaki felszerelése megfelel a hazai vagy a nemzetközi szabványoknak A pályázó köteles ismertetni és megadni a műsor készítéséhez felhasználni kívánt műszaki berendezéseket, azok alapvető műszaki jellemzőit. Ezen belül külön kell bemutatni az alapvető stúdió berendezések, a helyszíni műsorkészítés, valamint a helyszínek és a stúdió közötti átviteli eszközök típusjellemzőit Ha a pályázó maga kívánja a műsort szétosztani, illetve maga végzi a műsorszórást, akkor a szétosztáshoz, illetve a szóráshoz szükséges berendezések típusleírását, alapvető műszaki jellemzőit is ismertetnie kell Hálózatba kapcsolódásra vagy vételkörzet-bővítésre irányuló pályázati ajánlat esetén a pályázó köteles bemutatni az összekapcsolódás technikai kivitelezését. 16
17 Üzleti, pénzügyi terv A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó üzleti és pénzügyi tervét december 31-ig Üzleti és pénzügyi tervében a pályázó köteles ismertetni üzleti modelljét és az annak alapjául szolgáló feltételezéseket. Pénzügyi előrejelzései benyújtásakor a pályázónak fel kell sorolni az összes olyan feltételezését, amelyet üzleti terve elkészítéséhez felhasznált. Ha a pályázó kereskedelmi ügynökségektől, tanácsadóktól stb. szerzett be információkat, nevezze meg forrásait. Vételkörzet-bővítés esetén a bővítés által kialakuló, teljes médiaszolgáltatási jogosultságra vonatkozó üzleti és pénzügyi tervet kell benyújtani, a Formanyomtatványban külön feltüntetve a Pályázati Eljárás szerint elnyerhető médiaszolgáltatási jogosultságra vonatkozó adatokat. Az üzleti és pénzügyi tervben a pályázónak különösen a következő tételeket kell bemutatnia: - Összefoglaló: A pályázó a Formanyomtatványban foglalja össze üzleti és pénzügyi terve lényegét. - Stratégia és üzletpolitikai megfontolások: A pályázó a Formanyomtatványban ismertesse üzleti és pénzügyi terve stratégiáját és üzletpolitikai megfontolásait. - Feltételezések: A pályázó ajánlata részeként nyújtsa be legalább a működés első három (3) teljes évére vonatkozó, a számviteli szabályoknak megfelelő eredménykimutatás-terveket, és a mérlegterveket valamint a Formanyomtatvány szerint az eredménykimutatás-tervekhez és a mérlegtervekhez kapcsolódó feltételezéseket. - Beruházások: A pályázó a Formanyomtatvány szerint részletesen ismertesse az összes beruházást, beleértve az esetleges adóberendezéseket, a műsorelosztó rendszereket, a stúdió berendezéseket, a járműveket, valamint a saját előállítású és vásárolt, a mérlegben aktivált egyéb tárgyi és immateriális eszközöket stb. A fenti tételeket ésszerű részletezésben, bekerülési értéküket és a beruházás ütemezését feltüntetve kell megadni. - Historikus pénzügyi adatok: A pályázó köteles legutolsó lezárt beszámolóját (mérlegeit, eredmény kimutatásait és az ezekhez csatlakozó kiegészítő mellékleteit, éves pénzügyi beszámoló 3 ) a könyvvizsgálói jelentéssel (amennyiben ennek elkészítését más jogszabály előírja) együtt a pályázati ajánlat részeként benyújtani. Amennyiben a pályázónak egyáltalán nem keletkezett még beszámolási kötelezettsége a pályázati ajánlat benyújtását megelőző üzleti év vonatkozásában, a pályázónak a pályázati ajánlat részeként nyitómérleget kell benyújtania. - Finanszírozási struktúra: A pályázó a Formanyomtatvány szerint tételesen mutassa be az általa vállalni tervezett finanszírozási megoldásokat, amelyekkel üzleti és pénzügyi terve feltételezéseinek teljesülését valószínűsíteni tudja (pl. tőke, tőkeemelés, hitel, garanciavállalás, tulajdonosi finanszírozás stb.). - Költségek, bevételek: A pályázó a Formanyomtatvány kitöltésével mutassa be a médiaszolgáltatás működésének első évére (töredékév) és első három (3) teljes évére tervezett költségeit és bevételeit. Amennyiben a pályázó rendelkezik más médiaszolgáltatási jogosultsággal vagy a médiaszolgáltatás mellett más tevékenységet is végez, a Formanyomtatványban fel kell tüntetni a vállalkozás összes bevételét, költségét, valamint ezen belül lebontva azt is, hogy a tervezett összes költségből, bevételből mennyi kapcsolódik kizárólag a megpályázott médiaszolgáltatási jogosultsághoz A pályázó pályázati ajánlata a Pályázati Felhívásban előírtakon kívül egyéb az üzleti és pénzügyi tervre vonatkozó leírásokat, kimutatásokat is tartalmazhat A médiaszolgáltatási díjajánlat A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó forintban megtett éves médiaszolgáltatási díjajánlatát, amelyben a pályázó nyilatkozik arról, hogy az adott 3 Éves pénzügyi beszámoló alatt a számvitelről szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) szerinti azon beszámolót kell érteni, amelyet az Sztv. a pályázó számára előír. 17
18 médiaszolgáltatási lehetőség tekintetében az Információs táblában megjelölt médiaszolgáltatási alapdíj mellett milyen nagyságú éves díjajánlatot tesz A médiaszolgáltatási díjajánlatát a pályázó más pályázó által ajánlott médiaszolgáltatási díj mértékétől nem teheti függővé. A pályázó pályázati ajánlatának benyújtásával elfogadja, hogy nyertessége esetén, amennyiben a hatósági szerződéskötésre a pályázati ajánlat benyújtását követő évben kerül sor, a fizetendő médiaszolgáltatási díj a KSH által megállapított éves fogyasztói árindex mértékének megfelelő arányban növelt médiaszolgáltatási díjajánlat alapján kerül megállapításra A pályázó műsorterve A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a Formanyomtatvány szerint megadott szerkezetben a pályázó vállalásait a Formanyomtatványban megjelölt műsorszám-típusok, műsorelemek, műsorszám-egységek tekintetében, a Formanyomtatványban megjelölt bontásban, valamint a szolgáltatni kívánt médiaszolgáltatás fő jellemzőit, a médiaszolgáltatás központi elemeit, sajátos arculatát és a tervezett médiaszolgáltatás részletes 24 órás műsorstruktúráját, táblázatos formában ( óráig tartó bontásban, a hét minden napjára részletezve) A pályázó a Formanyomtatvány VI. pontjában köteles ismertetni és röviden jellemezni a Formanyomtatvány műsorstruktúra-táblázatában megadott valamennyi műsorszámot, kifejezetten megjelölve köztük az Mttv a szerinti célt szolgáló közszolgálati műsorszámokat és a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámokat. (Egy műsorszám egyszerre több kategóriába is tartozhat.) Az Mttv a szerinti célt szolgáló közszolgálati műsorszámként az a műsorszám vehető figyelembe, amely időtartamának több mint 50 %-ában az Mttv a szerinti célt szolgáló tartalom jelenik meg. Helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet bemutató műsorszámként az a műsorszám vehető figyelembe, amely időtartamának több mint 50 %-ában a Pályázati Felhívás értelmező rendelkezéseinek megfelelő helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet segítő tartalom jelenik meg. A pályázó köteles a Formanyomtatvány VI. pontjában részletesen kifejteni, hogy az egyes műsorszámokban fellelhető helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet segítő műsortartalmak hogyan felelnek meg a helyi közélettel foglalkozó, a helyi mindennapi életet segítő műsorszámok definíciójának, megadva, hogy a műsorszámokban hány perc a helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet bemutató tartalom. A pályázó köteles a Formanyomtatvány VI. pontjában részletesen kifejteni, hogy az egyes műsorszámokban fellelhető közszolgálati műsortartalmak hogyan felelnek meg az Mttv a szerinti célt szolgáló közszolgálati műsorszám fogalmának, megadva, hogy a műsorszámokban hány perc az Mttv ának megfelelő közszolgálati tartalom. A műsorelem akkor vehető figyelembe helyi közélettel foglalkozó, helyi mindennapi életet segítő vagy az Mttv a szerinti célt szolgáló közszolgálati műsorelemként, ha az legalább három (3) perc időtartamban egybefüggően, ilyen tartalmú egységet alkot A pályázó pályázati ajánlata egyéb, a műsortervre vonatkozó leírásokat is tartalmazhat A pályázónak a műsortervre vonatkozóan a Formanyomtatvány III., illetve IV. pontjában megadott vállalásainak a Formanyomtatvány VI. pontjában megadottakkal összhangban kell lennie A pályázónak a Formanyomtatvány V. pontjában megadott műsorstruktúrájának a Formanyomtatvány VI. pontjában megadottakkal összhangban kell lennie A hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlat kötelező tartalma A hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó és a hálózatos médiaszolgáltató közös kérelmét a hálózatba kapcsolódásra vonatkozóan, megjelölve abban a hálózatos médiaszolgáltató megnevezését, a hálózatos médiaszolgáltatás megnevezését, telephelyét és frekvenciáját. 18
19 A hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlatnak a Pályázati Felhívás pontjában a műsortervre vonatkozóan előírtakat a saját és a teljes 24 órás médiaszolgáltatás időtartamára vonatkozóan, külön-külön és együttis tartalmaznia kell. Hálózatba kapcsolódó médiaszolgáltatásra irányuló pályázati ajánlat esetén a napi műsoridő időtartamát összességében, valamint a hálózatos és saját műsoridő tekintetében elkülönítve is fel kell tüntetni A hálózatba kapcsolódásra irányuló pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell az alábbi nyilatkozatokat: a) a hálózatos médiaszolgáltató nyilatkozatát arról, hogy vállalja, hogy a hálózatba kapcsolódó médiaszolgáltatási díjának a hálózatos műsoridővel arányos részét az Mttv. 44. (2) bekezdés alapján megfizeti, b) a hálózatba kapcsolódásra pályázó nyilatkozatát arról, hogy saját médiaszolgáltatása az éjszakai órák ( ) nélkül eléri naponta a négy (4) órát, c) a hálózatba kapcsolódásra pályázó nyilatkozatát a napi saját és a hálózatos műsoridő időtartamáról összességében és külön-külön. d) a hálózatos médiaszolgáltató és a hálózatba kapcsolódásra pályázó nyilatkozatát arról, hogy a hálózatba kapcsolódás következtében nem sértik az Mttv ában foglaltakat A vételkörzet-bővítésre irányuló pályázati ajánlat kötelező tartalma A vételkörzet-bővítésre vonatkozó pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról is, hogy a) az Mttv-ben meghatározott vételkörzet-bővítés fogalmának megfelel, b) az Mttv ában foglaltaknak a vételkörzet-bővítés esetén is megfelel, c) nyertessége esetén hozzájárul hatályos hatósági szerződésének módosításához Amennyiben a pályázó pályázati ajánlatát vételkörzet-bővítésre nyújtja be, a Formanyomtatvány III., V. és VI. pontja szerinti táblázatokat nem kell kitöltenie, azokat a rubrikák kihúzásával kell csatolnia a pályázati ajánlathoz A pályázó tulajdonosi szerkezete A pályázónak a Formanyomtatvány kitöltésével meg kell adnia, hogy a pályázóban mely vállalkozások, milyen nagyságú közvetlen tulajdoni részesedéssel rendelkeznek, valamint ezek a vállalkozások rendelkeznek-e az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultsággal, illetve folyamatban van-e az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultság megszerzése A pályázónak a Formanyomtatvány kitöltésével meg kell adnia, hogy a pályázóban közvetlen tulajdoni részesedéssel rendelkező vállalkozásokban mely vállalkozások rendelkeznek, és milyen nagyságú közvetlen tulajdoni részesedéssel, valamint ezek a vállalkozások rendelkezneke az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultsággal, illetve folyamatban van-e az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultság megszerzése A pályázónak a Formanyomtatvány kitöltésével meg kell adnia, hogy a pályázó mely vállalkozásokban rendelkezik közvetlen tulajdoni részesedéssel, megjelölve a tulajdoni hányad, részesedés nagyságát, valamint azt, hogy ezek a vállalkozások rendelkeznek-e az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultsággal, illetve folyamatban van-e az Mttv. szerinti médiaszolgáltatási jogosultság megszerzése A pályázónak a Formanyomtatvány kitöltésével meg kell adnia, hogy a pályázó közvetlen tulajdoni részesedése alatt álló vállalkozások mely, a Magyarország területén médiaszolgáltatást végző vagy igénylő vállalkozásokban, milyen nagyságú közvetlen tulajdoni részesedéssel rendelkeznek. Figyelem! A Pályázati Eljárásban a természetes személy is vállalkozásnak minősül, így amennyiben a pályázóban természetes személy a tulajdonos, a nyilatkozatokban erre is tekintettel kell lenni A pályázó nyilatkozatai 19
20 A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy vele kapcsolatban nem áll fenn az Mttv. szerinti kizáró ok, és arról, hogy más, folyamatban lévő pályázati ajánlatának elfogadása esetén nem keletkezne ilyen kizáró ok A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy neki vagy a benne tulajdoni részesedéssel rendelkező más vállalkozásnak milyen nagyságú közvetlen vagy közvetett tulajdoni részesedése van a Magyarország területén médiaszolgáltatást végző, illetőleg magyarországi médiaszolgáltatási jogosultságot igénylő vállalkozásban A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy az Mttv. pályázóra vonatkozó rendelkezéseit, a Pályázati Felhívásban foglaltakat, különösen a vállalásokat és kötelezettségeket magára nézve kötelezőnek ismeri el A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy vállalja, hogy a médiaszolgáltatási jogosultság teljes időtartama alatt biztosítja, hogy tulajdonosi szerkezetében nem áll be olyan változás, amely azt eredményezné, hogy olyan szervezetek vagy személyek, illetve ezekkel irányítási jogviszonyban álló szervezetek vagy személyek kerülnek be tulajdonosi körébe, amelyek az Mttv. szabályai szerint nem nyújthattak volna be pályázati ajánlatot A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy tudomásul veszi, hogy a Pályázati Eljárás és a hatósági szerződés fennállásának teljes időtartama alatt köteles megfelelni az Mttv-ben meghatározott személyi feltételeknek (Mttv. 43., 71. ) A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy nyertessége esetén vállalja, hogy a médiaszolgáltatási jogosultsága teljes időtartama alatt biztosítja, hogy tulajdonosi szerkezete megfelel a Pályázati Felhívás , pont és előírásainak A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát vezető tisztségviselőinek nevéről, lakcíméről és állampolgárságáról, minden más tisztségviselői vagy hivatali beosztásáról, munkaviszonyáról A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a Pályázati Felhívás pontja szerint a pályázó médiaszolgáltatási díjajánlatára vonatkozó nyilatkozatát A pályázati ajánlatnak tartalmaznia kell a pályázó nyilatkozatát arról, hogy milyen médiaszolgáltatási tapasztalattal rendelkezik A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a pályázónak, a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező és a pályázó befolyásoló részesedése alatt álló bármely vállalkozásnak nincs hatvan (60) napnál régebben lejárt vám-, társadalombiztosítási járulék vagy a központi adóhatóság által nyilvántartott lejárt adótartozása, továbbá elkülönített állami pénzalappal szemben fennálló lejárt fizetési kötelezettsége, illetve amennyiben van, úgy a hitelező az adósság későbbi időpontban történő megfizetéséhez írásban hozzájárult. Figyelem! A Pályázati Eljárásban a természetes személy is vállalkozásnak minősül, így amennyiben a pályázóban természetes személy befolyásoló részesedéssel rendelkezik, a pályázati ajánlatnak a rá vonatkozó nyilatkozatot is tartalmaznia kell! A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a pályázó, a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező és a pályázó befolyásoló részesedése alatt álló bármely vállalkozás nem áll csődeljárás, felszámolási, végelszámolási vagy a megszüntetésére irányuló egyéb eljárás alatt A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a pályázóval, a pályázóban befolyásoló részesedéssel rendelkező és a pályázó befolyásoló részesedése alatt álló bármely vállalkozással szemben a korábbi - öt (5) évnél nem régebben lezárult - pályázati eljárás alapján vállalt műsorszolgáltatási vagy hatósági szerződésen alapuló kötelezettségének súlyos megszegését jogerős közigazgatási határozat nem állapította meg, illetve a műsorszolgáltatási vagy a hatósági szerződése felmondásra nem került A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a pályázó műszaki felszerelése megfelel a hazai vagy a nemzetközi szabványoknak A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a pályázati ajánlatában vállalt kötelezettségek teljesítéséért feltétlen helytállást vállal, biztosítja annak anyagi fedezetét A pályázó köteles nyilatkozni arról, hogy a kötelezettségei teljesítésének megállapításához szükséges információk előállítására, őrzésére, hozzáférhető állapotban tartására és közlésére vonatkozó hatályos jogszabályokat a médiaszolgáltatói tevékenysége során megtartja. 20

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Bíróság


text:
Knk.VII.37.946/2018/2. számú határozat | K Ú R I A
Az ügy száma: Knk.VII.37.946/2018/2.
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1018/2018. számú határozatát helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a Magyar Szocialista Párt (a továbbiakban: kérelmező) által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés ügyében 1018/2018. számú határozatával döntött. Az NVB az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés úgy módosítsa a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvényt, hogy választási kampányidőszakban műsorszámban önkormányzati hirdetés ne jelenhessen meg?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését jelzett számú határozatával megtagadta.
[6] Az önkormányzati hirdetés tárgykörének tág értelmezése alapján a fogalomba beleérthető a politikai tartalmú, a társadalmi célú, vagy bármilyen egyéb célból (például álláshirdetés) közzétett hirdetés, figyelemfelhívás, tájékoztatás. Ha az értelmezés során Ve. 146. §-ában meghatározott, politikai hirdetés fogalmát tekintjük kiinduló pontnak, amely az előbbitől egy jóval szűkebb körű meghatározás, hirdetésnek kizárólag a jelöltet, jelölő szervezetet népszerűsítő, ellenérték fejében sajtótermékben vagy filmszínházban közzétett tartalmat kell tekinteni. A hirdetés fogalmának ezen többféle értelmezése egészen eltérő eredményre vezethet, mivel a tág értelmezés esetén a tilalom a kommunikáció lényegesen nagyobb körét érinti, mint a Ve. analógiáján alapuló értelmezés.
[12] Az NVB megállapította, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjában szereplő , nevesített választások szabályait sarkalatos törvények tartalmazzák, a választások lebonyolításának eljárásjogi szabályait pedig a Ve. tartalmazza. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja nem tesz különbséget a választásra vonatkozó szabályok között, kiemelve akár az anyagi, akár az eljárási, vagy bármilyen más szabálycsoportot. A „választásáról szóló törvény” fogalma felöleli az érintett választástípus megtartására, lebonyolítására alkalmazandó törvényi szabályozás teljességét, függetlenül az ezzel érintett törvények számától, illetve azok címétől. Az érintett választástípusokra vonatkozó anyagi jogszabályokat tartalmazó törvények címe ugyanis többnyire a választástípus megjelölése mellett tartalmazza a „választásáról szóló törvény” megjelölést. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az alaptörvényi fogalomba csak az anyagi szabályozást tartalmazó törvények tartoznak bele, hiszen az Alaptörvény megfogalmazásának való megfelelést nem a törvények címének, hanem tartalmának vizsgálata alapján lehet megállapítani. Ennek megfelelően a felsorolt választások eljárási szabályait tartalmazó Ve. is választásról szóló törvény, hiszen az egyes közjogi testületek tagjainak megválasztására vonatkozó eljárási szabályokat tartalmazza, amelyek nélkül nem lehetne választást tartani. Mindezt igazolja a Ve. sarkalatossági záradéka is.
[14] Végül az NVB vizsgálta a kérdés egyértelműségét az Nsztv. 9. § (1) bekezdése alapján. Álláspontja szerint a kérdésben szereplő „hirdetés” fogalma többféle értelmezési lehetőséget is felvet. A szó köznapi értelmében a hirdetés alatt elsődlegesen a sajtótermékben megjelenő hirdetés értendő, amely általában egy állóképet jelent. Műsorszámban, figyelemmel a törvényi szabályozásra, a reklámhoz hasonló jellegű tartalom megjelenése értelmezhető, amelynek fizikai jellemzője, hogy hangok, illetve hangos vagy néma mozgóképek, állóképek sorozata és a médiaszolgáltatás nézőjére, illetve hallgatójára kíván hatást gyakorolni. Ezek viszont nem a sajtóban megjelenő hirdetésnek, hanem a reklámnak, a politikai reklámnak, a társadalmi célú reklámnak és a közérdekű közleménynek a jellemző vonásai. Mindezekre tekintettel nem világos, hogy a kérdésben szereplő „hirdetés” fogalom alatt pontosan mi értendő, a fentiekben említett reklám, a politikai reklám, a társadalmi célú reklám és közérdekű közlemény vagy a sajtótermékekben megjelenő, köznapi értelemben vett hirdetés is, esetleg a kezdeményezés célja egy új fogalom bevezetése.
[15] Ebből kifolyólag a választópolgár számára nem egyértelmű, hogy pontosan mi az, aminek a műsorszámban való közzétételét választási kampányidőszak alatt meg kellene tiltani. A jogalkotó számára pedig az nem világos, hogy mi az a tartalom, amelynek a közzétételének tilalmára vonatkozóan a kezdeményezés szerinti szabályt meg kellene alkotnia.
[16] A kérdés a hirdetés fogalmának tágabb értelmezése esetén azért megtévesztő a választópolgárok számára az NVB szerint, mert azt a téves képzetet kelti, hogy jelen kezdeményezés támogatása a választási kampányidőszak alatt kizárólag a politikai tartalmú üzenetek tilalmát érintené, holott az önkormányzatok összes közcélú és közérdekű kommunikációs tevékenységének korlátozását jelentené. A kérelmező szándékával nem egyező korlátozás merülne fel továbbá a nemzetiségeknek a médiatartalom-szolgáltatással összefüggő jogai vonatkozásában is.
[17] A fentiek alapján az NVB megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott népszavazási kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményét sem teljesíti.
[18] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását kérte annak érdekében, hogy a benyújtott kérdés hitelesítésre kerülhessen.
[19] A felülvizsgálati kérelem szerint mind az Alkotmánybíróság, mind a Kúria következetes értelmezési gyakorlata szerint az államot, az önkormányzati szerveket nem illeti meg az alapjogi védelem. Ezzel szemben a határozat a „tartalomfüggetlenség és szélesség (más, közismertebb néven: a szükségességi-arányossági teszt részét képező aránytalansági) követelményére hivatkozással tartja az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdésbe, így az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontja szerint tiltott tárgykörbe ütközőnek a kérdést.” Álláspontja szerint az NVB megtévesztően utal a bírósági határozatokra, a jóhiszemű joggyakorlással ellentétes, hogy kampányidőszakban a közegészségügyi tárgyú, illetve álláshirdetéseket hozza példaként. Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésből és a IX. cikkből az következik, hogy választási időszakban az államnak semlegesnek kell maradnia. A népszavazási kérdés, tulajdonképpen a Kvk.IV.37.360/2014/2. és a Kvk.III.37.236/2018/4. számú kúriai határozatokban megjelenő semlegességi követelményt kívánja törvényben megjeleníteni.
[20] A felülvizsgálati kérelem szerint az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglaltakra hivatkozás is téves. Véleménye szerint az Alaptörvény e rendelkezése kizárólag az anyagi jogi törvényeket jelöli meg, a népszavazási kérdés azonban a Ve.-re, az eljárási szabályokra vonatkozik. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontját nem lehet kiterjesztően értelmezni, hanem csak „a magyar nyelvtannak és az Alaptörvény 28. cikkében rögzített jogalkotói céllal és a józan ész szabályaival összhangban lehet értelmezni.” Az alapjog-korlátozó normákat megszorítóan kell értelmezni, az állami szerveknek mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az alapjogok a lehető legszélesebben érvényesüljenek.
[21] A felülvizsgálati kérelem végül az Nsztv. 9. § (1) bekezdésébe foglalt egyértelműség követelményével kapcsolatban egyrészt kifejtette, hogy a jogalkotói egyértelműség hiányát az NVB nem indokolta, másrészt a kérdés egyértelműen a választási kampányidőszak kontextusába helyezi a hirdetési tilalmat. Az önkormányzati hirdetés egzakt fogalmának jogi meghatározása a Ve. módosítás és nem pedig a népszavazási kérdés feladata. Álláspontja szerint az önkormányzati hirdetés fogalma mind a köznyelvben, mind a Google internetes keresőben egyértelmű. Végezetül megjegyezte, hogy az NVB összemosott két fogalmat: a közérdekű adatok proaktív nyilvánosságát és az aktuálpolitikai célokat szolgáló tájékoztatást.
[22] A Kúria megállapítja, hogy a felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint nem megalapozott.
[23] A Kúria mindenek előtt rögzíti, az NVB határozatából – a felülvizsgálati kérelemben foglalt érveléssel ellentétben – egyértelműen megállapítható, hogy az nem az önkormányzatok véleménynyilvánítási szabadságának sérelme miatt állapította meg a népszavazási kérdés Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontjába ütközését (tehát nem az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdése alapján).
[24] Az Alaptörvény szólásszabadságról szóló IX. cikke több szabályt tartalmaz. A IX. cikk (2) bekezdése szerint „Magyarország elismeri és védi a sajtó szabadságát és sokszínűségét, biztosítja a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit.” Az Alaptörvény e rendelkezésének második fordulata egyrészt „a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges” feltételek megteremtését fogalmazza meg. Ezt a követelményt először az Alkotmánybíróság 30/1992. (V. 26.) AB határozata tartalmazta, amely szerint „Az egyéni véleménynyilvánítási szabadság szubjektív joga mellett (...) az Alkotmány[ból] (...) következik a demokratikus közvélemény kialakulása feltételeinek és működése fenntartásának biztosítására irányuló állami kötelezettség.”
[25] Az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdése szerint tehát állami kötelezettség a tájékoztatás, amely az érintettek (az egyének) oldaláról jogként, mégpedig alapjogként jelenik meg: ez a tájékoztatáshoz való jog. Az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdése így – a IX. cikk (1) bekezdésébe foglalt véleménynyilvánítási szabadságon túl – egy másik alapjogot, a tájékoztatáshoz való jogot is rögzít. Ez a jog az egyének alkotmányos alapjoga.
[26] Jelen ügyben megállapítható, hogy az NVB 1018/2018. határozata az Alaptörvény IX. cikk (2) bekezdésben meghatározott tájékoztatáshoz való alapjogot hívta fel az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontjába ütközés szempontjából (lásd az Indokolás [8], [13], [16]-[19], [22]-[24] pontjait) s nem pedig az Alaptörvény IX. cikk (1) bekezdésében szereplő véleménynyilvánítás szabadságát, mint az állam alapjogát.
[27] Mindebből következően nem megalapozott a felülvizsgálati kérelem az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) pontjával való ellentét tekintetében, mivel az nem az „önkormányzatok alapjogára”, hanem az egyének tájékoztatáshoz való alapjogára hivatkozva állapította meg a tiltott tárgykörbe ütközést.
[28] A Kúria az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglalt tiltott tárgykör vonatkozásában a Knk.IV.37.943/2018/2. és a KnkIV.37.944/2018/2. számú döntésekben kifejtettekre tekintettel a következőket állapította meg. Az Alaptörvény e szabálya szerint nem lehet országos népszavazást tartani „az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról”.
[29] Alkotmányértelmezési kérdés, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglalt tiltott tárgykörök közé tartozik-e Ve. is. A bírósági jogértelmezés objektív teleológiai módszerét az Alaptörvény 28. cikke fogalmazza meg, amely alapján az objektív jogalkotói célból kell kiindulni. Ezen jogértelmezés nem zárja ki, hogy e mellett a nyelvtani, logikai, rendszertani és egyéb értelmezési módszerek is segítségül hívhatók legyenek a norma tartalmának feltárása során.
[30] Az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja a három anyagi jogi szabályt tartalmazó törvény – jelenleg hatályosan az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, és az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvény – tartalmát jelöli meg. Tehát az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja ezen törvényekre nem pusztán formálisan mutat rá, hanem azok tartalmának a figyelembevételét írja elő. Nyilvánvaló, hogy a választási anyagi jogi szabályok önmagukban nem, csak az eljárási szabályokkal együtt érvényesülhetnek, az eljárási szabályokkal együtt fejthetik ki hatásukat. A Ve. 1. § a), b) és d) pontjai szerint e törvényt kell alkalmazni az országgyűlési képviselők választásán, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, és az Európai Parlament tagjainak választásán is. A Ve. szabályai nélkül tehát az anyagi jogi szabályok nem érvényesülhetnek. A Kúria megítélése szerint a tiltott tárgykör e három választási kategóriában a működőképes választás szabályaira vonatkozik, s bár szövegszerűen a törvényeket „működőképessé” tévő választási eljárási törvény ott nem szerepel, azokba a Ve. mindenképpen beleértendő. A Ve. módosítása visszahat az anyagi jogi szabályokat tartalmazó törvények érvényesülésére. Az alkotmányozói cél nem lehetett, pusztán az anyagi jogi szabályok tiltott tárgykörbe sorolása, hiszen azok tiltott tárgykörbe való felvételének így önmagában nincs ésszerűen igazolható oka.
[31] Ugyanakkor nemcsak a cél szerinti értelmezés alapján vonható az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja körébe a Ve. Az Alaptörvény e szabálya a „törvények” tartalmáról szól, nyelvtani értelemben helyes lenne a szöveg, ha a három anyagi jogi szabályt tartalmazó „törvény”-t jelölné meg többes szám nélkül. A három választási kategóriát tartalmazó anyagi és eljárási szabályok, mint „törvények” nyelvtani és logikai értelmezés alapján is a kizárt tárgykörbe sorolhatók.
[32] A felülvizsgálati kérelem szerint az alapjog-korlátozó törvényeket megszorítóan kell értelmezni, ezért ezen értelmezési módszer szerint csak az anyagi jogi szabályokat tartalmazó törvényeket kell figyelembe venni. A megszorító értelmezés elvét az Alkotmánybíróság szintén a 30/1992. (V. 26.) AB határozatában (Indokolás V/1.) fejtette ki elő ízben. Jelen ügyben nyilván a népszavazáshoz való alapjog megszorító értelmezéséről lehet szól, azaz a kérelmező arra utal, hogy a jogértelmezés ne vonja ki az országos népszavazás alól a Ve. szabályait. A Kúria megítélése szerint a megszorító értelmezés elvét nem sérti az, hogy az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja alatt a három választási kategória anyagi jogi és eljárási szabályait is érteni kell. Az alkotmányozó az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdésben felsorolta azokat a tárgyakat, amelyeket tartalmuk szerint kivett az országos népszavazás tárgyköréből. Ugyanakkor ezen kivételeket nem lehet az ésszerű indokot, vagy más alkotmányos összefüggéseket figyelmen kívül hagyva értelmezni. Ahogy a megszorító értelmezés elvét kidolgozó Alkotmánybíróság a 2/1993. (I. 22.) AB határozatában az Alkotmányba akkor még szövegszerűen nem szereplő kivett tárgyként jelölte meg az alkotmánymódosítást (Rendelkező rész 2. pont második mondat), ugyan úgy az értelmező ma sincs elzárva attól, hogy a szövegszerűen összefüggő törvények között (a három anyagi jogi szabályt tartalmazó törvény és a Ve. között) kapcsolatot létesítsen a 8. cikk (3) bekezdés c) pontjának értelmezése során.
[33] A fentiek alapján a Kúria arra a következtetésre jutott, hogy az NVB helyesen állapította meg: a népszavazási kérdés Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja szerint is tiltott tárgykört érint.
[34] Az egyértelműség követelményét illetően a Kúria a következőkre mutat rá. Az Nsztv. 30. § (1) bekezdése szerint a Kúria az NVB határozatát helybenhagyja, vagy azt megváltoztatja. A felülvizsgálati kérelem részben azt kifogásolja, hogy az NVB a jogalkotói egyértelműség hiányát nem indokolta. Ennek orvoslása azonban – valós hivatkozás esetén is – a felülvizsgálati eljárásban csak akkor volna lehetséges, ha a Kúria az NVB határozatát hatályon kívül helyezhetné és új eljárásra kötelezhetné annak érdekében, hogy az indokolást pótolja. Ilyen lehetősége a Kúriának az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján nincs.
[35] Az Nsztv. 9. § (1) bekezdésének sérelmével kapcsolatban pedig a Kúria jelen ügyben arra az álláspontra helyezkedett, hogy annak vizsgálata okafogyottá vált. A Kúria jelen határozatában részletesen indokolta, hogy a népszavazási kérdést az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés a) és c) pontja alapján miért nem lehet hitelesíteni. Mivel alaptörvényi kizáró okok állnak fenn a hitelesítés megtagadása mögött, ezért az egyértelműség törvényi követelményének további vizsgálata szükségtelenné vált.
[36] A Kúria a fentiekben rögzített okokból megállapította, hogy a hitelesítés megtagadása az NVB részéről az Nsztv. 11. §-ára tekintettel jogszerű volt, amelynél fogva az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján rendelkezett az NVB határozatának helybenhagyásáról.
[37] A Kúria a kérelmező személyes illetékmentességére tekintettel, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése szerint rendelkezett akként, hogy a le nem rótt illetéket az állam viseli.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria