text:
⭐DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN
DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN
Download "DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN"
1 Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudomány Kar Doktori Iskola DOKTORI ÉRTEKEZÉS ÖREGSÉGI NYUGDÍJAK AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓJÁNAK TÜKRÉBEN Témavezető: Prof. Dr. Hajdú József Írta: dr. Fürjes Annamária Budapest2 Alapvetés A szociális biztonsági koordináció háttere Szociális jogok az európai közösségi jogban Szociálpolitika az ESZAK és EURATOM szerződésekben A Római Szerződés szociálpolitikáról szóló fejezete Nyitott koordináció Nyitott koordináció a nyugdíjrendszerek területén Szubszidiaritás elve Szabad mozgás elve Egyenlő bánásmód A szociális biztonsági koordináció definíciója és feladata A jogalkotási folyamat változása a szociális biztonsági koordináció területén A koordináció szupranacionális jogforrásai A koordináció elsődleges jogforrásai Másodlagos jogforrások Az Európai Bíróság szerepe Az Igazgatási Bizottság döntései A szociális biztonsági koordináció rendeletei Általános rendelkezések Az alkalmazandó jog meghatározása Különleges rendelkezések Az igazgatási, adatkezelési technikai és tanácsadó bizottság Vegyes rendelkezések Átmeneti és záró rendelkezések, mellékletek A rendelet személyi hatálya A személyi hatály kiterjedésének az állomásai Hontalanok, menekültek Családtagok és túlélő hozzátartozók Harmadik ország polgáraira vonatkozó szabályok Az EGT országok és Svájc állampolgáraira vonatkozó rendelkezések Kapcsolat az Európai Unión kívüli országokkal Tárgyi hatály A szociális biztonsági ellátások Új ellátások Speciális nem járulékalapú ellátások A szociális biztonsági koordináció alapelvei Az egyenlő bánásmód Ellátásokkal, jövedelmekkel, tényállásokkal és eseményekkel kapcsolatos egyenlő bánásmód Egy állam joghatóságának elve Összeszámítás elve Az exportálhatóság elve Az ellátások halmozódásának tilalma Nyugdíjaknál alkalmazott alapelvek Új alapelvek a 883/2004/EK rendelet alapján Elektronikus adatcsere E nyomtatványok rendszere3 Elektronikus nyomtatványok Strukturált elektronikus dokumentumok Hordozható dokumentumok Az öregségi nyugdíjra vonatkozó koordinációs szabályok Nyugdíjszámítás a rendelet alapján A megszerzett időszakok összeszámítása Az időszakok átváltása A gyermeknevelési időszak összeszámítása Igény benyújtása, tagállamok közötti együttműködés Elhalasztott ellátások Egy évnél rövidebb szolgálati idő Az ellátások újraszámítása és értékállóságának biztosítása Kiegészítés biztosítása Az ellátások halmozódása Szolgálati időre és nyugdíjkorhatárra vonatkozó szabályok a tagállami jogrendszerekben Nyugdíjjogosultságok a velünk együtt (és később) csatlakozott tagállamokban Nyugdíjjogosultságok a régi tagállamokban és az EGT tagállamaiban valamint Svájcban Fehér és Zöld Könyv a megfelelő, fenntartható és biztonságos európai nyugdíjrendszerek felé Záró gondolatok Irodalomjegyzék I. számú melléklet II. számú melléklet4 Alapvetés Az értekezésem kiinduló hipotézise, hogy a szociális biztonsági koordináció szabályai, azok öregségi nyugdíjra vonatkozó részei hozzájárultak az Európai Unió által biztosított személyek szabad mozgásának elmúlt ötven év során történt kiteljesedéséhez. A kezdetekben még csak a munkavállalókat megillető szabad mozgás joga fokozatosan az Európai Unió minden állampolgárának alapjoga lett, melyhez szervesen hozzájárult szociális biztonsági koordináció szabályozása, követve a személyi hatály tekintetében a szabad mozgás jogával rendelkezők körét. Tekintettel arra, hogy az Unión kívüli polgárokra is egyre megengedőbb közös migrációs politika vonatkozik, a szociális biztonsági jogosultságaik is ennek megfelelően alakultak, a szociális biztonsági koordináció nyújtotta védelemben, majdnem minden tagállam részéről, ők is részesülnek. A munkám elsődleges célja az, hogy igazolja a fenti hipotézist, tehát hogy a személyek szabad áramlásának kiteljesedéséhez a szociális biztonsági koordináció nyugdíjakra vonatkozó szabályozása hozzájárult. Ennek tükrében elhelyezem a koordináció szabályait a közösségi politikák szabályai közé, bemutatva, hogy a különböző szerződések hogyan közelítették a szociális jog, ezen belül is a szociális biztonsági koordináció szabályait az integráció elmélyülésének különböző fázisaiban. Bemutatom azokat az elveket, amelyek a szociális biztonsági koordináció jogszabályainak létrejöttének keretét adják. Tisztázom, hogy mit érthetünk, szociális biztonság, szociális biztonsági rendszer és a koordináció alatt. Azt bizonyítom, hogy a szupranacionális szinten megalkotott, a normaalkotási folyamat miatt a tagállami érdekeket is figyelembe vevő, ratifikációs folyamat nélküli koordinációs rendelet a legalkalmasabb az Európai Unió szociális biztonsági rendszereinek a koordinálására, még abban az esetben is, ha a jogalkotási folyamat rendkívül nehézkes és a rendelet mellé elengedhetetlen az Európai Bíróság jogértelmező tevékenysége. A munkám második legfontosabb célja, hogy bemutassa az Európai Bíróság jogfejlesztő és jogértelmező tevékenységét, amely a területen kiemelkedő jelentőséggel bír, tekintettel a másodlagos jogban megjelenő változásokra és a koordinációs rendeletekben használt fogalmak egységes értelmezésére. Azt vizsgálom, hogy mennyiben jelentek meg a Bíróság döntései a jogalkotásban, mennyiben voltak e döntések előremutatóak és hogyan jelentek meg a másodlagos jogforrásokban. Másik vizsgálati pont a tagállamok részéről történt konszenzusos megoldások megjelenése a másodlagos jogban, azok előremutató, esetleg az 45 elért eredményeket sem támogató jellege. Dolgozatomban kiemelt figyelmet szentelek a bírósági esetjog elemzésének, de nem törekedtem a teljességre a bírósági esetek nagy száma okán. Bizonyos eseteknél a nemzeti jog ismertetésére is fókuszálok a közösségi joggal való összeegyeztethetősége okán, egyéb esetekben leginkább a közösségi jogi aspektusaira törekszem, csak érintve a Bíróság megállapításait. A több mint száz esetet, annak tartalma szerint, a különböző fejezetekben helyeztem el. Elemzem a jelenleg hatályos szociális biztonsági koordináció szabályainak általános részét, amelyek minden alrendszer tekintetében irányadóak, s így a dolgozat markáns részét képezi. Bemutatom a koordináció személyi és tárgyi hatályát, annak közösségi jogi változásainak fázisait a kiinduló hipotézis bizonyítására. Nagy hangsúlyt fektetek a koordinációt átható alapelvek bemutatására, külön elemezve a nyugdíjaknál alkalmazott speciális alapelveket. Külön foglalkozom az új rendelet által bevezetett, a 21. századi követelményeket megjelenítő új alapelvekkel, majd egy hosszú távú ellátás, nevezetesen a nyugdíjakra vonatkozó koordinációs szabályokra koncentrálok, bemutatva azok speciális rendelkezéseit, a bíróság jogértelmező tevékenységének kihangsúlyozásával. A migráció egyik akadályaként megjelenő, eltérő tagállami nyugdíjkorhatárok és szolgálati idő követelményeket ismertetem, majd az öregségi nyugdíjak jövője szempontjából az utolsó fejezetben bemutatom az Európai Bizottság Zöld, illetve Fehér Könyvét a megfelelő, fenntartható és biztonságos európai nyugdíjrendszerekről. A szociális biztonsági koordináció május elsején új szakaszba lépett, hatályba lépett az új modernizált, egyszerűsített koordinációs rendelet, felváltva a korábban több mint három évtizedig hatályban lévő rendeleteket. Tekintettel arra, hogy az új szabályok, főként a nyugdíj területén a korábbi rendeletre és jogesetekre épülnek, illetve a hatályba lépés óta eltelt rövid időre tekintettel a bírósági jogesetek is még a korábban hatályban lévő rendeletre vonatkoznak, nem tekinthettem el ezek figyelembe vételétől, így mutatva be az általános és speciális szabályokat. Az értekezésemben rámutatok arra, hogy mely rendelkezések azok, amelyek nem járulnak hozzá a közösségi szinten lefektetett célok megvalósításához, és ezzel összefüggésben bemutatom az általam javasolt megoldásokat a különböző fejezetekben. A téma jellegéből adódóan doktori értekezésem alapvetően leíró jellegű, elsősorban az elsődleges és másodlagos jogforrások vizsgálatából, valamint a bírósági jegesetek elemzéséből áll, felhasználva a rendelkezésre álló szakirodalmat. Az értekezés terjedelmi 56 korlátai miatt a nemzeti jogszabályok elemzésére eltekintve a nyugdíjkorhatárra és a minimális szolgálati időkövetelményekre vonatkozó szabályoktól nem vállalkoztam. A fentiek szerint az I. fejezet foglalkozik a szociális biztonsági koordináció hátterével, a II. fejezet a szupranacionális szintű jogforrásokat mutatja be, a III. fejezet a szociális biztonsági koordináció rendeleteit ismerteti, a IV. fejezet az öregségi nyugdíjra vonatkozó koordinációs szabályokkal foglalkozik. Az V. fejezet mintegy kitekintésképpen, a tagállami nyugdíjkorhatárokat és szolgálati idő követelményeket foglalja magában, míg a VI. fejezet az Európai Bizottság Zöld, illetve Fehér Könyvét mutatja be. A záró gondolatok részben foglalom össze, hogy melyek a szociális biztonsági koordináció, illetve ezen belül is a nyugdíj szempontjából érintett lényeges gyenge pontjai, amelyre megoldási javaslatokat dolgoztam ki a jövő egységes jogértelmezése és jogalkalmazása érdekében. 67 1. A szociális biztonsági koordináció háttere 1.1. Szociális jogok az európai közösségi jogban Az Európai Unióban a szociálpolitika és szociális jog nem a hagyományos értelemben vett szociális ellátásokat érinti, hanem sokkal inkább a munka világával kapcsolatos kérdéseket, így például a munkajogot, a női és férfi munkavállalók esélyegyenlőségét, illetve a munkahelyi egészség- és biztonságvédelmet. 1 Nem merült fel az egységes társadalombiztosítási rendszer megalkotásának a gondolata, vagy az egységes szociálpolitikai irányok bevezetése, tekintettel arra, hogy a gazdasági integráció volt az elsődleges célja a Közösség létrehozásának. Ennek megfelelően a közösségi szerződések és politikák másra helyezték a hangsúlyt és inkább harmonizáció formájában közelítette a munkavállalók munkakörülményeit és életszínvonalát. A szociális jogok kapcsán számos fogalom tisztázására van szükség. Meg kell határozni a szociális jog, a szociális biztonsághoz való jog, a szociális védelem és a társadalombiztosítási jog fogalmát. Czúcz Ottó szavait idézve: e területen túl sok és gyakran egészen rosszul definiált fogalom van forgalomban. Mindezek egyáltalán nem könnyítik meg, hogy a kutatók megértsék egymás szavát. Czúcz Ottó felvetése óta eltelt 25 évben pedig a helyzetet tovább nehezítette a nemzetközi színtér azon belül is az Európai Unió szerepének az erősödése. 2 Az európai közösségben mára már a tagállamok központi kérdései között kap helyet a szociális védelmi rendszer. Napjainkban nemcsak a politikai és társadalmi rendszerek alakulnak át, hanem az azokra vonatkozó terminológia is. 3 Az európai államokban létező szociális ellátó rendszerek jelentős eltéréseket mutatnak, ezért nem is létezik egységes fogalom a szociális biztonság, szociális védelem, vagy szociálpolitikára, amely jelentősen megnehezíti e fogalmak tisztázását, az egyes ellátások besorolását. Az Európai Szociális Biztonsági Intézet által folytatott kutatás alapján a szociális biztonság fogalmába a szociális válsághelyzet miatt kieső munkajövedelmet felváltó, vagy kiegészítő pénzbeli ellátások tartoznak, mint a táppénz, rokkantsági, öregségi ellátások, hozzátartozói nyugellátások, munkanélküli ellátások, valamint a többletteher- 1 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, 2008., 6.o 2 Czúcz Ottó: Társadalombiztosítás a változó világban, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1989., 21. oldal 3 Danny Pieters: Social Challenges of the EU and The Intergovernmmental Conference, Helsinki, OY Edita,8 vállalás miatt szükséges jövedelemkompenzációt szolgáló ellátások, vagy a fogyatékosok pénzbeli ellátásai. A szociális védelem fogalmába jellemzően a gondoskodás jellegű szolgáltatások tartoznak, mint a családsegítés, idősgondozás, míg a szociálpolitika fogalmába a tanulási támogatások, a szülési és gyermeknevelési szabadság, az egészségügyi ellátás, a fogyatékos gondozás, a garantált minimum-jövedelm megállapítása tartoznak. 4 Ezen fogalmaknak megfelelően kell megvizsgálni, hogy az egyes szerződésekben hogyan jelenik meg ezek szabályozása Szociálpolitika az ESZAK és EURATOM szerződésekben Az ESZAK-ot létrehozó 1951-es Párizsi Szerződés elsődleges célja az európai szén és acélközösség létrehozása volt, tehát csak ennek megfelelően tartalmazott szociális tárgyú rendelkezéseket is. Érintette például a szociális rendelkezések cím alatt a szén- és acélipar szerkezetváltásával kapcsolatos szociális problémák kezelését vagy a létszámleépítéssel összefüggő hátrányos következmények enyhítését szolgáló intézkedéseket. A foglalkoztatáspolitikáról szóló külön cím is jelzi a szociális ügyek kiemelt szerepét, bár az általános rendelkezések között szereplő 46. cikkely csupán az információ gyűjtésére és konzultációs mechanizmusra vonatkozó szabályokat fekteti le a foglalkoztatáspolitika terén. 5 Lehetőséget biztosított ugyanokkor a szerződés, bizonyos feltételek fennállása esetén, szociális problémák segélyezés keretében történő enyhítésére is a Főhatóság által. Az EURATOM szerződés is hasonlóan kevéssé érintette a szociális jogok kérdését, csak munkahelyi egészségvédelemmel (biztonságvédelemmel) kapcsolatos kérdéseket szabályozott. A szerződés ezt a területet viszonylag szigorúan szabályozta, a biztonság ellenőrzésével, és esetleges kötelezettségszegése esetén pedig, szankciók alkalmazásának lehetőségével. 6 4 Bővebben: Hajdú József: Szociális biztonság és szociális védelem IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 6 Bővebben: Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 89 A Római Szerződés szociálpolitikáról szóló fejezete A Római Szerződés előkészítésekor az a kérdés is napirendre került, hogy szükséges-e az integrációs célok megvalósításához az egységes szociálpolitika, vagy sem. Egy szakértői bizottság is felállításra került e kérdés megválaszolására, amely arra a következtetésre jutott, hogy léteznek olyan területek, ahol szükség lehet bizonyos fokú harmonizációra a közös piac hatékony működése érdekében. Az Ohlin-jelentés szerint azonban a szociális biztonsági rendszerek harmonizációja semmiképpen nem indokolt, mivel számos ok miatt nehéz pontosan meghatározni a munkáltatók és munkavállalók szociális terheinek mértékét az egyes tagállamokban. 7 A társadalombiztosítás terhei a tagállamokban ugyan eltérő mértékűek, de nem jelentenek a termelés, a közös piac szempontjából nagy különbséget. Sokkal inkább fontosabb a munkakörülmények közelítése, így a bérek vagy munkaidő, nők és férfiak munkakörülményei közötti különbségek megszüntetése. Ennek megfelelően a Szerződésen belül egy egységes szociálpolitikára vonatkozó rendelkezés nem található, a terület szabályozása maradt a tagállamok önálló hatáskörében. A Szerződés szociálpolitikát szabályozó cikkei általános megfogalmazásukkal nem nyújtottak kellő jogi alapot és a végrehajtás kérdési is bizonytalanok maradtak. Ebben az időszakban a Bizottság bizonyult a közösségi szociálpolitika irányítójának, amely munkája során folyamatosan közösségi szintű szociális párbeszédre törekedett. Az EGK alapítóinak szeme előtt mindezek ötvözeteként az egységes európai piac célja lebegett, ami azonban alapvetően ellentétes az erőteljes állami beavatkozásra épülő szociálpolitika eszméjével. 8 Az integráció ezen kezdeti időszakában a hangsúly a gazdasági fejlődésen volt, amelyet többek között a munkaerő szabad áramlásának elősegítésével próbáltak elérni, és először 1972-ben, a Párizsi Csúcstalálkozó Záró Nyilatkozatában jelent meg a szociális terület fontossága, és egy közös akcióprogram kidolgozásának a gondolata 9, amely kezdeményezőbb szociálpolitika megvalósítását tűzte ki célul. Az Egységes Európai Okmány 10 alapján már a szociálpolitika egy gazdasági kohéziót erősítő eszköz, így egyenrangú a gazdasági és monetáris politikával. 11 Az Okmány hangsúlyozta egyrészt a spontán harmonizáció szerepét, másrészt Jacques Delors gondolatát egy európai szintű szociális párbeszéd kiemelt szerepéről, harmadrészt, pedig egy gazdasági 7 Gyulavári Tamás-Könczei György: Európai Szociális Jog, Osiris Kiadó, Budapest, o 8 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 9 Szociális Akcióprogram, Single European Act 11 Bővebben: Gyulavári: Az Európai Unió szociális dimenziójának története o. 910 és szociális kohézió kialakítását 12. A szociális tér (espace sociale) gondolata François Mitterand elnöktől származik, aki azt 1981-ben vetette fel. 13 A Közös Piac további elmélyítésére vonatkozó minden olyan kísérlet, bukásra ítéltetett, amely figyelmen kívül hagyja a szociális dimenziót vélekedik a gazdaság és szociálpolitika kapcsolatáról Jacques Delors. 14 A Tanács minősített többségi döntését tette lehetővé az Egységes Európai Okmány a belső piac működésével, illetve a munkakörülmények fejlesztésével kapcsolatos kérdésekben, ugyanakkor a pénzügyi rendelkezések és a munkavállalók szabad mozgása területén maradt az egyhangú döntés kötelezettsége. Sajnos ezen reformok sem bizonyultak elégségesnek azoknak a szociális problémáknak amely leginkább a munkanélküliséget jelentette a megoldására, amellyel a tagállamoknak a 80-as évek végétől szembe kellett nézniük. Az Európai Közösség az Egyesült Királyság kivételével valamennyi tagállama a Strassburgi Találkozón, 1989 decemberében elfogadta a Közösségi Charta a Munkavállalók Alapvető Szociális Jogairól című dokumentumot (továbbiakban: Charta). 15 A Charta 12 fejezetben olyan alapvető szociális jogokat tartalmaz a már meglévő nemzetközi dokumentumokon és egyezményeken alapulva mint, például a közösségen belüli szabad mozgás, a szociális védelemhez való jog, a nemek közötti megkülönböztetés tilalma, a társulás és kollektív szerződés szabadsága. A célok között megjelenik az élet- és munkafeltételek javítása, a szakképzés fejlesztése, a sérültek és idősek támogatása vagy a gyermekek és fiatalkorúak védelme. A Maastrichti Szerződés nem hagyta érintetlenül a Közösség szociálpolitikai kérdéseit, de az Egyesült Királyság ellenállása miatt nem került sor a kérdés szerződés szintű szabályozására. 16 Külön dokumentumként született ugyan meg a Szociálpolitikai Jegyzőkönyv és a Szociálpolitikai Megállapodás, de a jegyzőkönyv 3. cikkelyének megfelelően azt a Szerződéshez csatolták, tehát annak részét képezi, így elsődleges 12 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, 2008., 6.o 13 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 14 Dr. Molnár Margit: Fragmentumok a szociálpolitika történetéből a kezdetektől 1944-ig, Pécsi Tudományegyetem, Pécs, o. 15 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o 16 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 1011 jogforrásnak tekinthető. 17 Különös figyelmet fordítottak az egyenlő esélyekre, a munkajogra és a munkavédelemre. Megerősítést nyertek a közösségi szociálpolitika főbb elvei úgy, mint: a személyek szabad áramlása, a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség és az európai szociális párbeszéd. 18 Mivel a Közösségnek a 80-as évektől szembe kellett néznie az egyre növekvő munkanélküliség problémájával, ezért a szociálpolitika területén, leginkább a 90-es évektől kiemelkedő fontosságúvá vált ennek kezelése. Ekkor született meg a Bizottság foglalkoztatásról szóló Fehér Könyve a Növekedés, Versenyképesség, Foglalkoztatás címmel, azzal a céllal, hogy kialakítsa a közösségi foglalkoztatáspolitika kereteit, a munkanélküliség kezelésének közösségi szintű eszközeit egy olyan közös gazdaság megteremtésével, amely egészséges, nyitott, decentralizált és versenyképes. 19 Ezt követően jelent meg a Szociálpolitikáról szóló Zöld Könyv és Fehér Könyv, amely meghatározta az elkövetkező évekre a Közösség szociálpolitikájának fejlődési irányát, többek között a munkahelyek, a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség, vagy az európai munkaerőpiac kialakításának a területén Nyitott koordináció Az 1997-ben elfogadott Amszterdami Szerződés módosította mind a Római Szerződést, mind az Európai Unióról szóló Maastrichti Szerződést és elsőszámú prioritásként kezelte a foglalkoztatáspolitikát. 20 A közösségi szociálpolitika történetében azonban a március én tartott Lisszaboni Csúcs jelentett fordulópontot. A lisszaboni folyamat egyenrangúsította a szociálpolitikát más politikákkal, és megtette az első lépést a koordináció nyitott módszerének bevezetése felé. 21 A nyitott koordináció lényege az un. legjobb gyakorlatok felhasználása a tagállami szakmapolitikákhoz. Célja olyan konkrét, mindenki által elfogadott feladatok meghatározása, amelyekkel kapcsolatban a tagállamok 17 Sipos Katalin: Az Európai Unió szociálpolitikája. Szociális jogok Maastricht előtt és után. Acta Humana 1998/ o. 18 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, oldal 19 Bővebben: Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, o. 20 Bővebben: Kecskés László: EU-JOG ÉS JOGHARMONIZÁCIÓ, Bővített, második kiadás, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft. Budapest, o. 21 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, o. 1112 megvizsgálják a legjobb gyakorlatokat, ezzel biztosítva a kölcsönös tanulást, így ennek segítségével mind az EU szintjén, mind a tagállamokban a politika napirendjére tűzték a szociálpolitikai témákat. A nyitott koordináció programok és konkrét projektek kezdeményező és ösztönző tényezője EU szinten, valamint nemzeti és regionális szinten. A nyitott koordináció egy ismétlődő, önmagába visszatérő folyamaton alapuló innovatív eszköz, amely támogatja a tanulási folyamatokat, lehetővé teszi a civil társadalom részvételét, és figyelembe veszi a nemzeti és a helyi különbözőségeket. A nyitott koordináció szereplői európai szinten: az Európai Bizottság, a Tanács és a különbizottságok (pl. a szociális védelem bizottsága). A civil társadalom részéről: a szociális partnerek és az európai érdekképviseletek, mint pl. a Szegénység Elleni Európai Hálózat [EAPN = European Anti Poverty Network]. Nemzeti, regionális és lokális szinten: a minisztériumok, az államigazgatási szervek és az önkormányzatok. Nemzeti szinten a civil szervezeteket az NGO-k, lokális szinten ezek szatellit szervezetei képviselik (pl. a Caritas). 22 A Lisszaboni Csúcs legfőbb célkitűzése az volt, hogy az aktív és dinamikus jóléti államot építse, valamint a tudás alapú gazdaság kialakulása ne járjon együtt olyan szociális problémák terjedésével, mint a munkanélküliség, a társadalmi kirekesztés és a szegénység. 23 Ennek elérése érdekében azonban számos intézkedés meghozatala vált szükségessé, mint például az öregedő társadalmak okozta kihívásoknak megfelelően a szociális védelmi rendszerek korszerűsítése. A tudás alapú társadalom elérése érdekében pedig, szükséges az oktatás és a szakmai képzés fejlesztése és a munkaerő-piaci szükségletekhez való igazítása, illetve szükséges és elengedhetetlen a növekvő munkanélküliség kezelése, amelyhez eszközként szolgálhat a nyitott koordinációs mechanizmusok beépítése. Döntés született arról, hogy a Tanács kidolgozza a célkitűzések megvalósításának eszközrendszerét és az erről szóló Szociálpolitikai Menetrendet márciusában az Európai Tanács meghirdette a lisszaboni stratégiát, amelynek célja, hogy 2010-re Európa a világ legversenyképesebb, legdinamikusabb tudásalapú régiójává váljon, amely több és jobb munkahelyet és erősebb társadalmi kohéziót biztosítva is képes a fenntartható gazdasági növekedésre. 24 Ennek része a tartós gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés, a szociális kohézió ben ez kiegészült az európai gazdaság-, foglalkoztatás-, oktatás- és szociálpolitika modernizációjával, a szociális Európa célkitűzésével. 22 ( ) 23 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, 2008., 7. o. 24 ( ) 1213 A szociális partnerek, az uniós intézmények, az Európai Központi Bank és az Európai Fejlesztési Bank képviselőinek bevonásával 2000 júniusában tartott brüsszeli fórumon a felek egyetértettek a Lisszabonban meghatározott stratégiával. 25 Itt a szociális partnerek hangsúlyosabb szerepvállalása és a nyugdíjrendszerek vizsgálata kapott prioritást. Pár hónappal később a Nizzai Csúcs döntött a Szociálpolitikai Menetrend elfogadásáról, amely biztosítja a pozitív és dinamikus interakciót a gazdaság-, a foglalkoztatás- és a szociálpolitika között 26. Ez a Szociálpolitikai Menetrend 27 sem törekszik a szociálpolitikák harmonizációjára, megelégszik közös európai célok kialakításával és a tagállamok szociálpolitikájának koordinációjával 28. A menetrend megújítására július 2-án került sor, melnek célja, annak biztosítása, hogy az Európai Unió politikái hatékonyan reagáljanak az állandóan változó gazdasági és szociális kihívásokra. Ennek keretén belül került lefektetése, hogy az uniós polgároknak több lehetőséget kell biztosítani, így javítva a minőségi szolgáltatásokhoz való hozzáférést, és közösségvállalást kell tanúsítani azok felé, akiket a változások hátrányosan érintenek (például a munkanélküliek, vagy a szegénységi küszöb alatt élők). 29 Szintén a Nizzai Csúcs eredményeként fogadták el a tagállamok az EU Alapvető Jogok Chartáját 30, melynek negyedik fejezete rendelkezik a gazdasági és szociális jogokról. A Charta szövegét az Európai Unió Alkotmányának tervezete is tartalmazta, emellett az Unió politikáiról szóló III. rész külön is rendelkezik a szociálpolitikai kérdésekről. Az Amszterdami Szerződéssel nagyrészt megszületett az a keret, melynek mentén az Unió a szociálpolitikai és a foglalkoztatáspolitikai kérdéseket kezeli. 31 Ezen kereteken azonban a Lisszaboni Szerződés némiképpen módosított, és ennek megfelelően működik jelenleg e terület szabályozása. A Lisszaboni Szerződéssel elfogadott Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés a szociálpolitikát a megosztott hatáskörbe tartozó politikák közé sorolja [4. cikk (2) bekezdés b) pont]. A szociálpolitika, amely az EK-Szerződésben még az oktatási, szakképzési 25 Hajdú József: Az Európai Unió szociális joga különös tekintettel a szociális biztonsági koordinációra /Social law in the European Union Social security coordination, JATEPress Szeged, o. 26 Bővebben: Gyulavári Tamás: Európai Szociálpolitikai Menetrend, Esély 2001/ Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. Social policy agenda [COM(2000) 379 final - not published in the Official Journal]. 28 ( ) 29 A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK ÉS A RÉGIÓK BIZOTTSÁGÁNAK Megújított szociális menetrend: Lehetőségek, hozzáférés és szolidaritás a XXI. századi Európában COM(2008) 412 végleges. 30 ( ) 31 Bővebben: Johannes Pakaslahti: Social Security Vision of the European Union IN: Danny Pieters (ed.) International Impact upon Social Security, Kluwer Law International Hague, 2000, o 1314 és ifjúsági politikával egy cím alatt szerepelt, az EUMSZ-ben már önálló cím (EUMSZ Harmadik rész X. cím) alatt jelenik meg. Szintén önálló cím (EUMSZ Harmadik rész XI. cím) alá kerültek az Európai Szociális Alapot érintő rendelkezések. Az európai integráció majd fél évszázada alatt fokozatosan alakultak ki a közösségi szociálpolitikát alkotó szakpolitikák, melyek az alábbi területekre terjednek ki: 1) szociális biztonsági rendszerek koordinációja; 2) egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség megteremtése; 3) az úgynevezett nyitott koordinációs mechanizmus alkalmazása a szociális védelem területén; 4) a társadalmi kihívások kezelése (az elöregedő társadalom okozta kihívások, a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem) és a vállalatok társadalmi felelősségvállalása; 5) az európai szociális párbeszéd; 6) személyek szabad mozgása; 7) a közösségi munkajog, valamint a munkahelyi egészség- és biztonságvédelem kérdése. Mint látjuk a szociális biztonsági koordináció kérdése a közösségi szociálpolitika alá tartozó témakör, s ennek megfelelően a fentiekben ismertetett helyet foglalja el a szerződésekben. A közösségi szociálpolitika mindvégig fáziskésésben volt a gazdasági harmonizációhoz képest. Újra és újra megkísérelték ledolgozni ezt a lemaradást, de ezek a kísérletek a tagállamok támogatása nélkül nem járhattak sikerrel Nyitott koordináció a nyugdíjrendszerek területén Mint fentebb szó volt róla a szociálpolitika területén a Közösség a nyitott koordináció mechanizmusát használja. Azokon a területeken, ahol szükséges valamilyen probléma kezelése, ezen eszköz szolgálhat megoldásul. A nyugdíjrendszerek fenntarthatóságának kérdése a 2000-es éveket követően hazai és nemzetközi szinten is előtérbe került annak kapcsán, hogy a kedvezőtlen demográfiai változások okozta hátrányos következményekre 32 Gyulavári Tamás: Az Európai Unió szociális dimenziójának története IN: Az Európai Unió szociális Dimenziója, Szociális és Családügyi Minisztérium, AduPrint Kiadó és Nyomda Kft, Budapest, o. 1415 mielőbb választ kellett találni, tehát a nyugdíjrendszereket korszerűsíteni kell. 33 Legfontosabb feladat, hogy össze kell hangolni a foglalkoztatáspolitikát a nyugdíjrendszerek működésével, bővíteni kell a foglalkoztatást, ki kell küszöbölni a nyugdíjrendszereknek a munkaerőpiac elhagyására ösztönző hatásait, ösztönözni kell a minél további munkaerő-piaci jelenlétet és lehetővé kell tenni a nyugdíjba vonulás idejének megválasztását. A következő tíz célkitűzés került meghatározásra: 1) a nyugdíjak megfelelő szintjének biztosítása; 2) a generációk közötti igazságos elosztás; 3) a szolidaritási elem megjelenítése a nyugdíjrendszerekben; 4) a jogok és kötelezettségek egyensúlyának fenntartása; 5) a nemek közti esélyegyenlőség biztosítása; 6) az átválthatóság és a kiszámíthatóság biztosítása; 7) a nyugdíjrendszerek változó társadalmi feltételekhez való alkalmazkodása; 8) a rugalmas munkaerőpiachoz való alkalmazkodás; 9) az egyes pillérek konzisztenciája; 10) a pénzügyileg fenntartható finanszírozás. A tagállamok, a régiók és a civil társadalom együtt tud hozzájárulni a célok kialakításához, azonban a tagállamok, a szükséges információk birtokában maguk határoznak arról, hogy hogyan változtatják meg a rendszereiket.34 A tagállamok ennek megfelelően elkezték a nyugdíjrendszereik átalakítását, amely rendkívűl bonyolult folyamatokat tükröz, tekintettel arra, hogy nem elegendő csak a nyugdíjkorhatárok emelése.35 A szociális biztonsági koordináció szempontjából ez a kérdés azért lényeges, mert a tagállami eltérő nyugdíjkorhatárok közelítése, a hasonló refornyugdíjrendszerekre vonatkozó szabályozás a migráns munkavállalók szabad mozgását jobban elősegíti. 33 Bővebben: Profeta, Paola: Effects of demographic trends on pension systems IN: Life cycles and pension systems A report of the Conference of the Central Administration of National Pension Insurance in Hungary, Edited by József Mészáros, Budapest, o 34 Bővebben: Hajdú József: Coordination of old-age pension in the European Union, IN: Emlékkönyv Román László születésének 80. évfordulójára, Kiss György-Berke Gyula-Bankó Zoltán-Kajtár Edit (szerk.) Studia Iuridica Auctoritate Universitatis Pécs Publicata, Pécs, pp o. 35 Bővebben: Karl Hinrichs: Demografic Trends and Pension Systems: Is Increasing Statutory Retirement Age the Solution? IN: Life cycles and pension systems A report of the Conference of the Central Administration of National Pension Insurance in Hungary, Edited by József Mészáros, Budapest, o 1516 1.2. Szubszidiaritás elve A szubszidiaritás elve alapvető jelentőséggel bír az Európai Unió működése, az európai szintű döntéshozatal, így a szociális kérdéseket érintő döntések, így a szociális biztonsági koordináció szempontjából..tekintettel arra, hogy a munkavállalók jogainak szociális biztonsági koordinációja esetében maga a szerződés ad felhatalmazást 42. cikkben (jelenleg az EUMSZ 48. cikk) a területen a rendes jogalkotási eljárás keretében történő intézkedések elfogadására, azonban a terület nemcsak a munkavállalók jogait érinti, szükséges egyéb felhatalmazás a jogalkotásra. A szubszidiaritás elve szerint minden döntést a lehető legalacsonyabb szinten kell meghozni, ahol az optimális informáltság, a döntési felelősség és a döntések hatásainak következményei a legjobban láthatóak és érvényesíthetőek. Ennek megfelelően a Közösség intézményei azokon a területeken, ahol a Közösségnek nincs kizárólagos kompetenciája, csak akkor és annyiban jogosultak fellépésre (jogalkotásra), amennyiben az elérni kívánt cél érdekében tervezett akció annak kiterjedése vagy hatása miatt közösségi szinten eredményesebben hajtható végre. 36 A szubszidiaritás elve csak a 80-as években került először megfogalmazásra EKdokumentumokban. 37 A Maastrichti Európai Uniós szerződés által bevezetett szubszidiaritás elv értelmében a tagállami jogalkotás az alapeset, tehát főszabályként a tagállamok élveznek elsőbbséget a közösségi jogalkotással szemben. 38 Jelenleg azonban már ezt az elvet, kiegészítve az arányosság elvével és a hatáskör átruházás elvével az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikke a következők szerint tartalmazza: (1) Az Unió hatásköreinek elhatárolására a hatáskör-átruházás elve az irányadó. Az uniós hatáskörök gyakorlására a szubszidiaritás és az arányosság elve az irányadó. (2) A hatáskör-átruházás elvének megfelelően az Unió kizárólag a tagállamok által a Szerződésekben ráruházott hatáskörök határain belül jár el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében. Minden olyan hatáskör, amelyet a Szerződések nem ruháztak át az Unióra, a tagállamoknál marad. 36 Várnay Ernő-Papp Mónika: AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA, Második, átdolgozott kiadás, KJK-KERSZÖV Jogi és Üzleti Kiadó Kft. Budapest, o. 37 Kende Tamás (szerk.): Európai Közjog és politika, Osiris o. 38 Bővebben: Blutman László: Az Európai Unió joga a gyakorlatban, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft o. 1617 (3) A szubszidiaritás elvének megfelelően azokon a területeken, amelyek nem tartoznak kizárólagos hatáskörébe, az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok sem központi, sem regionális vagy helyi szinten nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az Unió intézményei a szubszidiaritás elvét a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvben meghatározottak szerint alkalmazzák. A nemzeti parlamentek az említett jegyzőkönyvben megállapított eljárásnak megfelelően gondoskodnak a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásáról. (4) Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. Az Unió intézményei az arányosság elvét a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak szerint alkalmazzák. Az EUMSZ 352. cikke 39 szerint, ha a szerződés meghatározott politikák keretében az Unió fellépése bizonyul szükségesnek ahhoz, hogy a Szerződésben foglalt célkitűzés megvalósuljon, jelen esetben a személyek szabad mozgása, és a Szerződés maga nem biztosítja a hatáskört, akkor a Tanács a Bizottság javaslata alapján és az Európai Parlament egyetértését követően egyhangúlag elfogadja a megfelelő rendelkezéseket. 40 A szubszidiaritás alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 41 a szubszidiaritás elvének végrehajtását határozza meg, így például azt, hogy a Bizottságnak egy-egy jogalkotási aktusra vonatkozó javaslat benyújtása előtt zöld könyvet kell kidolgoznia. A zöld könyvek széles körű konzultációkat tartalmaznak, amelyek alkalmasak lehetnek annak eldöntésére, hogy a szabályozandó területen melyek a legmegfelelőbb döntési mechanizmusok, mert tartalmazzák a nemzeti és helyi intézmények, valamint a civil társadalom véleményét egy-egy jogalkotási javaslat lehetőségéről. A szociális biztonság területén is megszülettek a Bizottság által kidolgozott zöld könyvek, amelyek nyugdíj vonatkozásai bővebben kifejtésre is kerülnek. A végrehajtáshoz kapcsolódóan a Lisszaboni Szerződés újítása, hogy a nemzeti parlamentek bekapcsolódhatnak a szubszidiaritás elvének ellenőrzésébe, így lassíthatják a jogalkotási 39 Korábbi 308. cikk 40 Bővebben: Blutman László: Az Európai Unió joga a gyakorlatban, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft o. 41 ( ) 1718 aktus elfogadását. A Parlament, a Tanács és a Bizottság (attól függően, hogy hol indult az eljárás) a jogalkotási aktusok tervezeteit a nemzeti parlamentnek köteles elküldenie, és ez vonatkozik az adott jogalkotás során kialakított állásfoglalásaikra és álláspontjaikra is. 42 A tagállamok a jogszabálytervezetek kidolgozása során kifogásolási joggal rendelkeznek, a megküldéstől számított 8 héten belül, azokat visszautalhatják a Bizottság elé (illetve megtámadhatják a Bíróság előtt), amennyiben úgy ítélik meg, hogy az nem vette figyelembe a szubszidiaritás elvét. A nemzeti parlamentek mellett a Régiók Bizottsága is részt vesz a szubszidiaritás elvének ellenőrzésében. Ezen elvek említése a szociális biztonság területének szabályozása tekintetében alapvető jelentőséggel bírnak, mert mint láttuk a szerződés 42. cikke (EUMSZ 48. cikk) a koordináció nem minden területén alkalmazható felhatalmazást jelent, így szükséges a szubszudiaritás elvével összhangban, a koordinációs rendeletekben egyéb hivatkozást is említeni, amelynek jogalapja az EUMSZ 352. cikke. A koordináció egésze szempontjából egyrészről vizsgálni kell, hogy átruházott hatáskörről van-e szó, amely a munkavállalók esetében az EUMSZ szerint így van, illetve, hogy a tagállamokkal megosztott hatáskörök keretében az európai szint a legmegfelelőbb-e a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez, illetve figyelembe kell venni, hogy a fellépés sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges szinten. Mindezen feltételek egyéb körülményekkel együtt erőteljesen leszűkítik az Európai Unió mozgásterét, és megakadályozzák azt, hogy egy átfogó egységes szociális biztonsági rendszere legyen a tagállamoknak, hiszen ezen a területen a leghatékonyabban csak a tagállamok tudnak szabályozni, a nemzeti belső szükségleteiknek, pénzügyi, intézményi lehetőségeiknek a tükrében Szabad mozgás elve Amikor a fentiekben a szociális biztonsági koordinációra vonatkozó jogalkotás során érvényesülő szubszidiaritás elvét kellett megemlíteni, akkor ugyanolyan jelentőséggel bír a szabad mozgás elve. A szociális biztonsági koordináció rendeleteinek célja egyrészről az EUMSZ 48. cikke szerint a munkavállalók szabad mozgásának biztosítása, másrészről viszont a személyek szabad mozgásának keretébe tartoznak, és hozzá kell járulniuk az életszínvonal és az alkalmazási feltételek javításához. A Szerződés a 308. cikkben 42 Blutman László: Az Európai Unió joga a gyakorlatban, HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft o 1819 szereplőkön kívül a szociális biztonság területén a munkavállalóktól eltérő személyek vonatkozásában nem biztosít egyéb hatásköröket a megfelelő intézkedések meghozatalára. A személyek szabad áramlásának biztosítása tehát a fő cél a rendeletek megalkotása és alkalmazása szempontjából, tehát szükséges annak átfogó ismerete, vajon e szabadság jog mit is takar. A koordináció szorosan kapcsolódik a személyek szabad áramlásának egyre bővülő köréhez, hiszen a koordinációs rendeletek személyi hatályának bővülése is erre épül. Az 1952-ben hatályba lépett Európai Szén és Acél Közösséget létrehozó Párizsi Szerződés annak is a III. cím Gazdasági és Szociális rendelkezések, VIII. fejezet Fizetések és Munkaerő-áramlás 69. cikke korlátozottan biztosította a szabad munkaerő áramlást a szerződés tagállamai között, hiszen a szabályok csak a szén- és acélipari ágazat dolgozói vonatkozásában érvényesültek 43. A 69. cikk (4) bekezdése felhatalmazta a tagállamokat, hogy olyan megoldásokat keressenek a szociális biztonsági megállapodások területén, amelyek nem veszélyeztetik a munkaerő-áramlást, az (5) bekezdés pedig megadta a jogot a Főhatóságnak, hogy segítse elő a tagállamok ez irányú tevékenységeit a fenti cikkek biztosítására. Ennek megfelelően 1953-ban a Főhatóság kezdeményezte egy európai egyezmény előkészítését a szén- és acéliparban dolgozó migráns munkavállalók szociális biztonságáról, amely egyezmény helyettesítheti a tagállamok között fennálló bilaterális megállapodásokat június 1-2. között Messinában találkozott az ESZAK tagállamok hat külügyminisztere, amely találkozón eldöntötték, hogy az integrációt kiterjesztik a gazdaság egészére vonatkozóan, majd ezt követően március 25-én a hat tagállam képviselője alá is írta az Európai Gazdasági Közösséget megalapító Római Szerződést. 45 Az integráció irányának változásával és a gazdasági együttműködés mélyülését célzó elképzelésekkel a szociális biztonsági megállapodás tervezete is már egy szélesebb személyi körre terjedt ki, túllépve a szén- és acélipari dolgozók körét. 46 A Montánunióról szóló szerződés egyébként 2002-ben hatályát vesztette, de fontos abból a szempontból, hogy már ebben az időszakban is 43 Pennings, Frans, Introduction: Regulation 883/2004 The third coordination regulation in a row, European Journal of Social Security, Volume 11 (2009), Nos o. 44 Rob Cornelissen: 50 Years of European social security coordination EISS Konferencia o 45 Bővebben: Roberts, Simon: A short history of social security coordination IN: 50 years of Social Security Coordination Past Present Future Report of the conference celebrating the 50th Anniversary of the European Coordination of Social Security Prague, 7 & 8 May o. 46 Bővebben: Cornelissen, Rob: 50 years of European Social Security Coordination, European Journal of Social Security, Volume 11 (2009), Nos o. 1920 jelentősége volt egy bizonyos munkavállalói kategória részére biztosítani a többletjogosultságokat január 1-én lépett hatályba az Európai Atomenergia Közösséget (Euratom) alapító szerződés. Az Euratom, hasonlóan a Montánunióhoz, csak a munkavállalók speciális kategóriájára hozott rendelkezéseket: szabályozta a nukleáris piacon foglalkoztatott munkavállalók szabad mozgását. 47 Az Európai Unión belül a személyek szabad áramlásának biztosítása a Római Szerződés egyik sarokköve és szociális szempontból az egyik legkidolgozottabb területe. Az alapító atyák szeme előtt egy gazdasági unió létrehozása lebegett. 48 Mindenek előtt a gazdaság versenyképességének növelését kívánták elérni a Szerződésben lefektetett alapelveknek megfelelően. A versenyképesség és a gazdasági közösség egyik előfeltétele, hogy a tagállamok munkaerőpiacának résztvevőit a lehető leghatékonyabban tudják foglalkoztatni. A munkavállalók szabad mozgásának biztosítása tehát alapvető feltétele a közös munkaerőpiac létrehozatalának, a kereslet-kínálat elvének érvényesülése érdekében. A személyek szabad mozgása a közösségi jog négy fő szabadságelvének egyike, de nem emberi jogként fogalmazódik meg: csak az egyének egy behatárolt csoportját és csak a Római Szerződés alkalmazási körén belül illeti meg, azaz a gazdasági tevékenységhez kapcsolódik. 49 A szabad mozgásra vonatkozó elsődleges jogi szabályok a Római Szerződés cikkében 50 találhatóak, felsorolva azokat a konkrét jogosultságokat, amelyek a tagállamok között mozgó munkavállalókat megilletik. A 39. cikk elemzésénél nem szabad megfeledkeznünk arról a tényről, miszerint a Római Szerződés nem egy minden embert egyaránt megillető jogot alapított, hiszen csak a tagállamok munkavállalói, önfoglalkoztatói és szolgáltató számára biztosított szabad mozgást 51. A szabad mozgáshoz való jog majd csak az uniós polgárság bevezetésével teljesedik ki. A szabad mozgásra vonatkozó korábbi másodlagos közösségi jogi szabályok a 1612/68/EGK rendeletben voltak megtalálhatóak, de előtte a közösségi jogalkotás leginkább csak a szabad mozgás korlátainak lebontásában jelent 47 Dr. Borbély Andrea-Dr.Lukács Éva: Munkavállalás és vállalkozás az Európai Unióban IN: Migráció és Európai Unió, Szociális és Családügyi Minisztérium, Budapest, o 48 Gyulavári Tamás-Könczei György, Európai Szociális Jog. Osirirs Kiadó, Budapest, 2000., 86. o 49 Weller Mónika: Emberi jogok és európai integráció, Emberi Jogok Magyar Központja Közalapítvány, Budapest, o. 50 A Lisszaboni Szerződést követő újraszámozást követően 48. cikk 51 Gyulavári Tamás-Könczei György, Európai Szociális Jog. Osirirs Kiadó, Budapest, 2000., 87. o 20 Több megjelenítése
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Újabb diplomás levelező tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEI, MŰKÖDÉSE
AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEI, MŰKÖDÉSE ÉS NÉHÁNY KIEMELT SZAKPOLITIKÁJA Tansegédlet 2009. április Összeállította: Dr. Törő Csaba főiskolai tanár Tartalomjegyzék I. AZ EURÓPAI UNIÓ FOGALMA...2 I.1. Az EU-t Részletesebben EU szociálpolitika - vizsgakérdések
EU szociálpolitika - vizsgakérdések MA-szociológia 2012. május 1.) Szociális jogok a közösségi jogforrási hierarchiában 2.) II. Világháború és a jóléti állam ideája 3.) Párizsi Szerződés (ESZAK) és a szociális Részletesebben FEJLESZTÉSPOLTIKA, STRATÉGIAI PROGRAMALKOTÁS A SZOCIÁLPOLITIKÁBAN E-jegyzet
FEJLESZTÉSPOLTIKA, STRATÉGIAI PROGRAMALKOTÁS A SZOCIÁLPOLITIKÁBAN E-jegyzet SZERKESZTETTE: CSONGOR ANNA ÉS SZIKLAI ISTVÁN Szerzők: BALÁS GÁBOR, BARTAL ANNA MÁRIA, CSONGOR ANNA, DARVAS ÁGNES, KIS GÁBOR, Részletesebben Az Európai Unió jogi ábécéje. Klaus Dieter Borchardt
Az Európai Unió jogi ábécéje Klaus Dieter Borchardt A jelen kiadvány tartalma nem feltétlenül tükrözi az Európai Unió hivatalos álláspontját. Az itt található információkért és nézetekért a szerző vállalja Részletesebben ÁROP 2.2.21 Tudásalapú közszolgálati előmenetel ISBN 978-615-5491-12-2
ÁROP 2.2.21 Tudásalapú közszolgálati előmenetel ISBN 978-615-5491-12-2 Szociálpolitika, szociális jog Tananyag a Közszolgálati humánszervező szakirányú továbbképzési szak hallgatói számára szerző: Kristó Részletesebben EURÓPAI FÜZETEK 59. TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL. Fiatalok az Európai Unióban. Oktatás és képzés
EURÓPAI FÜZETEK 59. SZAKMAI ÖSSZEFOGLALÓ A MAGYAR CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL Dr. Móder Judit Endrész Kinga Fiatalok az Európai Unióban Oktatás és képzés A Miniszterelnöki Hivatal Kormányzati Részletesebben A MIGRÁCIÓ INTEGRÁLT TÁRSADALMI MEGKÖZELÍTÉSEI SZERKESZTETTE FÓNAI MIHÁLY PÉNZES MARIANN
A MIGRÁCIÓ INTEGRÁLT TÁRSADALMI MEGKÖZELÍTÉSEI SZERKESZTETTE FÓNAI MIHÁLY PÉNZES MARIANN ÉSZAK-KELET MAGYARORSZÁGI SZENVEDÉLYBETEGSÉGEKET MEGELŐZŐ EGYESÜLET HUMAN-NET ALAPÍTVÁNY NYÍREGYHÁZA, 2009. A PROJEKT Részletesebben HUTKAI ZSUZSANNA ESÉLYEGYENLŐSÉGI CÉLOK AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL TÁRSFINANSZÍROZOTT HAZAI PROJEKTEK MEGVALÓSULÁSÁNÁL *
Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2012 TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR-2010-0005 HUTKAI ZSUZSANNA ESÉLYEGYENLŐSÉGI CÉLOK AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTAL TÁRSFINANSZÍROZOTT HAZAI PROJEKTEK MEGVALÓSULÁSÁNÁL * A tanulmány Részletesebben Stratégiai kutatások Magyarország 2015 A TÁRSADALMI KOHÉZIÓ ERÕSÍTÉSE
Stratégiai kutatások Magyarország 2015 A TÁRSADALMI KOHÉZIÓ ERÕSÍTÉSE Jelen kötet a Miniszterelnöki Hivatal Magyar Tudományos Akadémia Stratégiai Kutatások 2005 megállapodás keretében került finanszírozásra. Részletesebben Berke Gyula JOGUTÓDLÁS A MUNKÁLTATÓ SZEMÉLYÉBEN. A munkáltató személyében bekövetkező változás az európai és a magyar munkajogban
Berke Gyula JOGUTÓDLÁS A MUNKÁLTATÓ SZEMÉLYÉBEN A munkáltató személyében bekövetkező változás az európai és a magyar munkajogban Pécs 2006 TARTALOM Rövidítések jegyzéke... 7 Bevezetés... 9 I. RÉSZ: A MUNKÁLTATÓ Részletesebben Európai Uniós és innovációs alapismeretek
Európai Uniós és innovációs alapismeretek Hollósi Szabolcs Európai Uniós és innovációs alapismeretek Hollósi Szabolcs KÉSZÜLT A TÁMOP-4.1.2.A/1-11/1-2011-0096 TÉMÁJÚ, FELSŐFOKÚ SZAKKÉPZÉSEK FEJLESZTÉSE Részletesebben Miskolci Egyetem. Állam- és Jogtudományi Kar. Agrár- és Munkajogi Tanszék A REHABILITÁCIÓ. Készítette: Kanyó Edina. Konzulens: Dr. Jakab Nóra.
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Agrár- és Munkajogi Tanszék A REHABILITÁCIÓ Készítette: Kanyó Edina Konzulens: Dr. Jakab Nóra 2013 Miskolc University of Miskolc Faculty of Law Agricultural Részletesebben A nyelvtanulástól a politikai részvételig
A nyelvtanulástól a politikai részvételig A nyelvtanulástól a politikai részvételig Bevándorlók integrációját támogató programok az Európai Unióban A kötetet szerkesztette Bodolai Anna Borbála és Kováts Részletesebben Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK. Levelező tagozat. Public Relations szakirány
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Levelező tagozat Public Relations szakirány A FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐK HELYZETE ÉS LEHETŐSÉGEI MA MAGYARORSZÁGON: PARTNERÜNK Részletesebben A szülői szabadságról kötött, keretmegállapodás
A szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás Az ESZSZ értelmezési útmutatója European Trade Union Confederation (ETUC) HUNGARIAN A szülői szabadságról kötött, felülvizsgált keretmegállapodás Részletesebben Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem Gazdaság és Társadalomtudományi Kar Üzleti Tudományok Intézete Üzleti jog tanszék. Európai üzleti jog
Európai Dokumentumok Oktatási és Kulturális Fôigazgatóság Dr. Klaus-Dieter Borchardt A közösségi jog ABC-je European Commission Az Európai Dokumentumok sorozat e kötete az Európai Unió minden hivatalos Részletesebben Az Időspolitika Gyakorlata az Európai Unióban Közösségi és Tagállami Szinten tanulmány
Az Időspolitika Gyakorlata az Európai Unióban Közösségi és Tagállami Szinten tanulmány Készítette: Kravalik Zsuzsanna Tartalomjegyzék I. DEMOGRÁFIAI ÁTTEKINTÉS 1. ÖREGEDŐ TÁRSADALOM AZ EURÓPAI UNIÓBAN Részletesebben Európai Szociális Alap... 35 Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia Alap Orientációs része... 35 Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz...
Tartalomjegyzék EU és civil szervezetek... 3 Az Európai Unió célja, háttere... 3 Civil szervezetek az EU szemszögéből... 8 Civil szervezet definíciója az EU szerint... 9 Civil szervezetek szerepe az Európai Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ BÜNTETŐJOGI JOGALKOTÁSÁNAK LEGÚJABB TENDENCIÁI UDVARHELYI BENCE
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXXII. (2014), pp. 321 337. AZ EURÓPAI UNIÓ BÜNTETŐJOGI JOGALKOTÁSÁNAK LEGÚJABB TENDENCIÁI UDVARHELYI BENCE A 2009-ben hatályba Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI IGAZGATÁS FEJLESZTÉSÉRE*
Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2011 Közigazgatástudományi Kar TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR-2010-0005 GELLÉRTHEGYI ISTVÁN AZ EURÓPAI UNIÓ KÖRNYEZETVÉDELMI SZABÁLYOZÁSA FEJLŐDÉSÉNEK HATÁSA A HAZAI KÖRNYEZETVÉDELMI Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS POLITIKÁI
AZ EURÓPAI UNIÓ SZOCIÁLIS POLITIKÁI E-jegyzet Szerkesz tet te: Szik l ai Is t vá n Szerzők: Fa r k as Zso m bor, Ju h ás z Gá b o r, Ke gy e Ad él, Lu k ác s Eri k a, Nyil as Mi h á ly, Ré z m ű v es Ju Részletesebben Papp Mónika. A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában. Ph.
Papp Mónika A gazdasági szabadságok és a közös piaci verseny jogának egyes összefüggései az Európai Bíróság esetjogában Ph.D dolgozat Budapest, 2006. december Papp Mónika: A gazdasági szabadságok és a Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ VERSENYKÉPESSÉ TÉTELE: KÖZPONTBAN A NYELVTUDÁS
DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 4. No.3. (Autumn 2013/3 ősz) AZ EURÓPAI UNIÓ VERSENYKÉPESSÉ TÉTELE: KÖZPONTBAN A NYELVTUDÁS BRADEAN-EBINGER NELU ÉS NAGYVÁRADI Részletesebben A külföldiek magyarországi bevándorlásának, illetve letelepedésének szabályozása, és elbírálásának gyakorlata a kezdetektől napjainkig
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Liszkayné dr. Nagy Éva Katalin A külföldiek magyarországi bevándorlásának, illetve letelepedésének szabályozása, és elbírálásának gyakorlata Részletesebben A MAGYAR- ROMÁN ÁLLAMHATÁRON ÁTNYÚLÓ RENDÉSZETI EGYÜTTMŰKÖDÉS KIALAKÍTÁSA ÉS MŰKÖDTETÉSE
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Bolyai János Katonai Műszaki Kar Katonai Műszaki Doktori Iskola A MAGYAR- ROMÁN ÁLLAMHATÁRON ÁTNYÚLÓ RENDÉSZETI EGYÜTTMŰKÖDÉS KIALAKÍTÁSA ÉS MŰKÖDTETÉSE doktori (PhD) Részletesebben A szociális jogok európai egyezménye és magyarországi végrehajtása
DR. KOZMÁNÉ DR. SZIGETI ANDREA A szociális jogok európai egyezménye és magyarországi végrehajtása A jelenleg negyvenhat tagországot számláló, strasbourgi székhelyű Európa Tanácsot amelyet az Európai Unió, Részletesebben PhD ÉRTEKEZÉS. dr. Jánosi Andrea. Miskolc DOI: 10.14750/ME.2013.006
PhD ÉRTEKEZÉS dr. Jánosi Andrea Miskolc 2012 Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Jánosi Andrea A szabad mozgás büntető eljárásjogi aspektusai Részletesebben NEMRE VALÓ TEKINTETTEL Kézikönyv

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság