(7)4 A rendelet alkalmazásában:
a)5 állami vagyon használója: az a természetes vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, vagy amely törvény vagy szerződés alapján, bármely jogcímen (bérlet, haszonbérlet, használat stb.) állami vagyont birtokol, használ, szedi annak hasznait, hasznosít, ide nem értve a haszonélvezőt, a b) pont szerinti vagyonkezelőt és a c) pont szerinti tulajdonosi jogok gyakorlóját;
b)6 vagyonkezelő: a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvényben (a továbbiakban: Nvtv.) vagyonkezelőként meghatározott azon személy, amellyel az állami vagyon vagyonkezelésére a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. (a továbbiakban: MNV Zrt.), valamint annak jogelődje, vagy az állami vagyon tulajdonosi joggyakorlója vagyonkezelési szerződést kötött, továbbá akit törvény vagyonkezelőnek kijelöl;
e)8 hasznosítás: az állami vagyon bármely – a tulajdonjog átruházását nem eredményező – módon, jogcímen történő átadása, átengedése, ide nem értve a haszonélvezeti jog létesítését, valamint a vagyonkezelésbe adást;
f)9 ellenérték: az állami vagyon értékesítésére, hasznosítására, haszonélvezeti jog létesítésére, vagyonkezelésére irányuló szerződésben megállapított, az állami vagyon tulajdonjoga, birtoklása, használata, hasznainak szedése, hasznosítása, haszonélvezete, vagyonkezelése fejében fizetendő pénzösszeg vagy pénzben kifejezett értékű tevékenység, vagy más ellenszolgáltatás;
i)11 személy: a természetes személy, a jogi személy és a jogi személyiség nélküli gazdálkodó szervezet;
k)12 elszámolási kötelezettséggel kapott külső forrás: a vagyonkezelő számára juttatott:
l)13 költségvetés: az államháztartás központi alrendszerének költségvetése, a külföldi állam vagy nemzetközi szervezet által vagy nevében kezelt költségvetés, valamint az Európai Unió által vagy nevében kezelt költségvetés, pénzalap;
m)14 kiíró: állami vagyon pályáztatás vagy árverés útján történő értékesítése esetén az MNV Zrt., a tulajdonosi joggyakorló vagy az általuk az értékesítés lefolytatásával megbízott személy, állami vagyon versenyeztetés útján történő hasznosítása esetén a tulajdonosi joggyakorló vagy a vagyonkezelő;
n)15 kikiáltási ár: legalább az árverés útján értékesítésre kerülő vagyontárgy vagyonértékelésen alapuló, hirdetményben közzétett becsült forgalmi értéke (a továbbiakban: becsérték) vagy – ha e rendelet ezt lehetővé teszi – annak árengedménnyel csökkentett összege;
o)16 árverési biztosíték: a kiíró által megállapított pénzösszeg, melyet az árverésen való részvétel feltételeként az árverezőnek a kiíró által megjelölt letéti számlára, az árverési hirdetményben meghatározott időpontig kell átutalnia, vagy a kiírási feltételek szerinti más módon a kiíró részére megfizetnie.
2. §17 (1)18 A tulajdonjognak az állam javára történő megszerzésére irányuló jogügylet megkötésére, az állam javára vételi jog szerződéssel történő alapítására a tulajdonosi joggyakorló előzetes egyetértését követően kerülhet sor. Nem vonatkozik ez a rendelkezés azon esetekre, ha
(2)19 Az (1) bekezdésre figyelemmel a döntést az erre vonatkozó megkeresésnek a tulajdonosi joggyakorlóhoz történő beérkezését követő harminc napon belül kell meghozni és a kérelmező részére kiadni. A határidőbe nem számít bele a kérelmezőhöz intézett hiánypótlási felhívás kiadása (kiegészítő tájékoztatás kérése) és annak teljesítése között eltelt idő.
(3)20 Amennyiben központi költségvetési szerv vagy más személy jogügylete a Vtv. 1. § (2) bekezdése szerinti állami vagyon létrejöttét eredményezte, a jogügyletben szerző félként részt vevő személy (a továbbiakban: bejelentő) a 14. § (1) bekezdésében meghatározott adatszolgáltatás során tájékoztatni köteles a tulajdonosi joggyakorlót az állami vagyon keletkezéséről. Amennyiben az érintett vagyon ingatlan, a jogügyletről az abban eljáró személy harminc napon belül köteles a tulajdonosi joggyakorlót tájékoztatni, az állam tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzését követően pedig az erről szóló jogerős határozat másolatát a tulajdonosi joggyakorlónak haladéktalanul megküldeni.
(4)21 A bejelentő a bejelentésben kezdeményezheti az adott vagyonra vonatkozóan haszonélvezeti jogot alapító szerződés, a Vtv. 27. § (1) bekezdés szerinti vagyonkezelési vagy a vagyon Vtv. 24. § (1) bekezdés szerinti használatát más jogcímen biztosító szerződés megkötését. Amennyiben a vagyonkezelési vagy a haszonélvezeti jogot alapító szerződés kezdeményezésével a tulajdonosi joggyakorló egyetért, a bejelentést követő hatvan napon belül megköti – meglévő szerződés esetén módosítja – a szerződést a bejelentővel. Amennyiben az állami vagyon használatát más jogcímen biztosító szerződés kezdeményezésével a tulajdonosi joggyakorló egyetért, és a Vtv. 24. § (2) bekezdése szerinti feltétel teljesül, a bejelentést követő hatvan napon belül versenyeztetés mellőzésével megköti – meglévő szerződés esetén módosítja – a vagyon hasznosítására irányuló szerződést a bejelentővel. Amennyiben a versenyeztetés mellőzésének törvényi feltételei nem állnak fenn, erről a tulajdonosi joggyakorló a bejelentést követő hatvan napon belül a bejelentőt értesíti, egyúttal a 4. § (1) bekezdésnek megfelelően kiírja az állami vagyon hasznosítására irányuló pályázati felhívást. A haszonélvezeti jogot alapító, a vagyonkezelési, vagy más jogcímen a vagyon használatát biztosító szerződés megkötése nem tagadható meg, ha a bejelentő központi költségvetési szervnek a tulajdonszerzést eredményező jogügylet megkötését, vagy a vagyon bejelentőnek történő átengedését jogszabály írja elő, vagy a jogügyletet a bejelentő valamely jogszabályi rendelkezésen alapuló elővásárlási joga alapján kötötte.
(7)22 E szakasz (1) és (2) bekezdését az Nvtv. 11. § (6) bekezdésében megjelölt vagyon vonatkozásában – a 2/A–2/C. § szerinti kivétellel – nem kell alkalmazni.
2/A. §23 Ha a tulajdonjognak az állam javára történő megszerzésére irányuló jogügylet tárgyát képező dolog a kulturális örökség védelméről szóló törvény szerinti kulturális javak körébe tartozó képzőművészeti alkotás (a továbbiakban: műkincs) a tulajdonosi joggyakorló 2. § (1) bekezdés szerinti előzetes egyetértésének megadását kezdeményező kérelem benyújtását megelőzően a műkincs értékét a 2/B. § és 2/C. § szerinti eljárás szerint kell megállapítani, kivéve a jogszabályon alapuló elővásárlási jog gyakorlását, az árverésen történő vételt, továbbá a közgyűjtemény költségvetéséből a fenntartó által jóváhagyott vásárlási szabályzat alapján történő beszerzéseket.
2/B. §24 (1)25 A kérelmező a műkincs értékbecslésének elvégeztetését az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszternél (a továbbiakban: miniszter) kezdeményezi.
2/C. §26 (1)27 Az értékbecslés elvégeztetésére a miniszter 5 munkanapon belül kijelöli azt az állami muzeális intézményt, amelynek gyűjtőköre kiterjed a magyar és egyetemes képzőművészet körébe tartozó alkotásokra, és az ilyen jellegű kulturális javakra vonatkozóan szakmai adatbázisokkal is rendelkezik. A kijelölt muzeális intézmény az értékbecslés elvégeztetésével összefüggő közreműködői feladatokat ellenérték nélkül végzi, feladatának ellátására háromtagú bizottságot (a továbbiakban e fejezet alkalmazásában: bizottság) jelöl ki.
(4)28 A bizottság által kiválasztott szakértőkkel az értékbecslés elkészítésére vonatkozó megbízási szerződést a miniszter köti meg.
(8)29 A bizottság a szakértői véleményeket, valamint a műkincs értékének a (7) bekezdés szerinti módon megállapított összegéről szóló tájékoztatást megküldi a miniszternek, aki ezeket a dokumentumokat megküldi az értékbecslés elvégeztetését kezdeményező részére.
AZ ÁLLAMI VAGYON HASZNOSÍTÁSÁNAK, VAGYONKEZELÉSÉNEK ÉS HASZONÉLVEZETÉNEK SZABÁLYAI30
3. § (1)31 Az állami vagyon vagyonkezelésére, haszonélvezeti jog alapítására, valamint hasznosítására kötött szerződés tartalmát úgy kell meghatározni, hogy az biztosítsa a Vtv. 2. § (1) bekezdésében meghatározott tulajdonosi joggyakorlás és vagyongazdálkodási feladatok szabályozott és átlátható módon történő végrehajtását, beleértve a vagyon használatának ellenőrzését.
c)32 a megkötendő szerződés típusát, a hasznosításra vonatkozó fontosabb feltételeket, a vagyon használatáért járó ellenérték teljesítésére vonatkozó előírásokat,
(2)33 A pályázati ajánlatok elbírálására vonatkozó döntést a kiíró hozza meg. Az eljárásra egyebekben a 32. § (2) bekezdés, a 34. § (1) bekezdés, a 37. § (1) bekezdés, a 41. § (1) bekezdés, a 42. § és 43. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
6. §35 (1) Központi költségvetési szerv az alaptevékenységébe tartozó közfeladat hatékonyabb ellátása céljából – az irányítását vagy felügyeletét ellátó szerv vezetője útján – kezdeményezheti az MNV Zrt.-nél a Vtv. 29. §-ának (1) bekezdése szerinti gazdálkodó szervezet alapítását, abban részesedés vagy további részesedés szerzését (a továbbiakban együtt: alapítás), továbbá a Vtv. 29. §-ának (3) bekezdése szerinti meghatalmazás kiadását.
7. § (1)38 Vagyonkezelési szerződés alapján a vagyonkezelői jog – ha a szerződés másként nem rendelkezik – a szerződés megkötésével keletkezik. Ingatlanra vonatkozó, szerződésen alapuló vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 3. § (2) bekezdése értelmében az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre, a vagyonkezelőt azonban a szerződés megkötésének időpontjától kezdve megilletik a vagyonkezelő jogai és terhelik kötelezettségei.
(2)39 A vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetéséről – szükség esetén az ingatlan-nyilvántartásban szereplő, de időközben megszűnt kezelő (vagyonkezelő) törlésének kezdeményezésével együtt – a vagyonkezelő köteles gondoskodni a szerződés megkötésétől számított harminc napon belül. A jogerős bejegyző határozatot a vagyonkezelő a kézhezvételt követően köteles haladéktalanul megküldeni a tulajdonosi joggyakorlónak.
8. § (1)41 A vagyonkezelői jog ugyanazon vagyontárgyra – meghatározott eszmei hányadok szerint – több személyt is megillethet. Ilyen esetben a vagyontárgy birtoklásának, használatának és a hasznok szedésének szabályait, az egyes vagyonkezelőket megillető jogokat és kötelezettségeket a vagyonkezelési szerződésnek tartalmaznia kell.
(4)43 Műemlék, védett kulturális javak, továbbá a védetté nyilvánított régészeti lelőhelyként, védett természeti területként, illetve Natura 2000 területként nyilvántartott ingatlan vagyonkezelésbe adásához a védettség jellege szerint felelős miniszter előzetes egyetértése szükséges.
(6)45 Amennyiben a vagyonkezelői jog létrejöttéről törvény rendelkezik, a tulajdonosi joggyakorló és a vagyonkezelő e rendelet szabályainak megfelelő alkalmazásával vagyonkezelési szerződést kötnek, vagy a meglévő szerződést módosítják.
(7)46 A külföldi fekvésű ingatlanok vonatkozásában a 8. § (4) bekezdésében foglaltakat nem kell alkalmazni. Nem szükséges továbbá a 9/A. § (1) bekezdésében előírt előzetes, írásbeli engedély, ha arra nemzetközi kötelezettség teljesítése érdekében kerül sor, de ennek tényéről – a kötelezettség jogalapjának megjelölésével – a tulajdonosi joggyakorlót a beruházás, felújítás megkezdése előtt tájékoztatni kell.
9. §47 (1) A vagyonkezelő a kezelt vagyont rendeltetésének, a vagyonkezelési szerződésnek, továbbá a rendes gazdálkodás szabályainak megfelelően, az ilyen személytől elvárható gondossággal birtokolhatja, használhatja és szedheti hasznait.
(2)48 Amennyiben a vagyonkezelő a kezelt vagyon hasznosítását másnak átengedi, a használó magatartásáért, mint a sajátjáért felel.
(4)49 A vagyonkezelő köteles a vagyont fenyegető veszélyről és a beállott kárról haladéktalanul értesíteni a tulajdonost – ideértve azt az esetet is, ha őt harmadik személy a jogainak gyakorlásában akadályozza –, köteles továbbá tűrni, hogy a tulajdonos a veszély elhárítására, illetőleg a kár következményeinek megszüntetésére a szükséges intézkedéseket megtegye. A vagyonkezelő felelős minden olyan kárért, amely a rendeltetésellenes vagy szerződésellenes használat következménye kivéve, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy adott helyzetben az állami vagyon kezelőjétől elvárható.
(5)50 A tulajdonosi joggyakorló ellenőrizheti a használatot, követelheti a rendeltetésellenes vagy szerződésellenes használat megszüntetését, továbbá az ilyen használatból eredő kár megtérítését. Abban az esetben, ha az ilyen használat tovább folyik, vagy ha a kezelt vagyont fenyegető veszély súlyossága miatt a kifogásolt használat megszüntetésének követelése sem vezetne eredményre, a tulajdonosi joggyakorló a szerződést azonnali hatállyal felmondhatja és kártérítést követelhet.
(6)51
(6a)52
(9)54 Az államháztartás alrendszereibe nem tartozó egyéb vagyonkezelő köteles továbbá:
a)55 a vagyonkezelésbe vett eszközöket a számvitelről szóló törvény előírásai szerint a hosszú lejáratú kötelezettségekkel szemben a vagyonkezelési szerződésben rögzített értéken állományba venni,
(12)56 A központi költségvetési szerv vagyonkezelő köteles harminc napon belül írásban, az érintett ingatlan pontos megjelölésével, részletes indokolással ellátva jelezni a tulajdonosi joggyakorló felé, ha az általa ellátandó állami feladathoz vagy a közvetlen intézményi elhelyezéséhez kilencven napot meghaladóan nem szükséges az ingatlan vagyonkezelése. A határidő elmulasztása a szerződés szempontjából a 12. § (4) bekezdés c) pontjában említett lényeges kötelezettségszegésnek minősül. A kötelezettség nem áll fenn, ha a használat ideiglenes szünetelése az állami feladat időszakos ellátása vagy a vagyon értékesítésének előkészítése miatt következett be.
(13)57 A tulajdonosi joggyakorló a (12) bekezdés alapján tett bejelentéstől számított kilencven napon belül megvizsgálja a vagyonkezelő kérelmét, és – a (14) bekezdésben meghatározott esetek, valamint az állami és a magánszektor közötti fejlesztési, illetve szolgáltatási együttműködés keretében (a továbbiakban: PPP-konstrukcióban) létrehozott, felújított vagy átalakított felépítmények és az azokhoz tartozó földterületek kivételével – az érintett ingatlan tekintetében a vagyonkezelővel együtt eljár a vagyonkezelési szerződés (adott ingatlan vonatkozásában történő) megszüntetése és az ingatlan birtok-átruházása érdekében. A kilencven napos ügyintézési határidőbe nem számít bele az esetleges hiánypótlás időtartama. A tulajdonosi joggyakorló birtokba vételi késedelme esetén a vagyonkezelő az ingatlan őrzésére és állagának megóvására a megbízás nélküli ügyvitel szabályai szerint köteles, valamint jogosult a tulajdonosi joggyakorlótól – annak késedelembe esésétől kezdődően felmerült – igazolt, indokolt költségei megtérítését követelni.
(14)58 A tulajdonosi joggyakorló nem köteles a vagyonkezelő (12) bekezdés alapján tett bejelentésére a vagyonkezelési szerződését megszüntetni és az ingatlant birtok-átruházással birtokba venni, ha
(15)59 A vagyonkezelő a (12) bekezdés szerinti bejelentésében köteles felhívni a tulajdonosi joggyakorló figyelmét a (14) bekezdésben felsorolt valamely körülmény fennállására, illetve tájékoztatni a körülmény megszüntetése iránti intézkedéséről. A tulajdonosi joggyakorló a (14) bekezdésben meghatározott valamely körülmény fennállása esetén – a honvédelmi célt szolgáló ingatlanok tűzszerészeti mentesítését kivéve – köteles felhívni a vagyonkezelőt a körülmény megszüntetésére. A tulajdonosi joggyakorló az ingatlan helyzetének rendezését követően a vagyonkezelővel együttműködve kilencven napon belül intézkedik a vagyonkezelési szerződés megszüntetése és az ingatlan birtok-átruházása érdekében, azzal, hogy a megbízás nélküli ügyvitel szabályai nem alkalmazhatók.
(16)60 A központi költségvetési szerv a működéséhez már nem szükséges, az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet szerinti immateriális jószág, tárgyi eszköz, készlet (e bekezdésben a továbbiakban együtt: ingóság) vagyonkezelői jogának megszüntetését írásban jogosult kezdeményezni a tulajdonosi joggyakorlónál. A tulajdonosi joggyakorló – a PPP-konstrukcióban megvalósult fejlesztések során, az azokhoz kapcsolódóan létrejött vagy beszerzett ingóságok kivételével – a központi költségvetési szerv kezdeményezésétől számított kilencven napon belül megvizsgálja, hogy az ingóság közfeladat ellátása céljából más központi költségvetési szerv számára szükséges-e. Ha az ingóságot közfeladat ellátása céljából más központi költségvetési szerv igényli, akkor arról a tulajdonosi joggyakorló – az átadó központi költségvetési szerv kezdeményezésétől számított kilencven napon belül – tájékoztatja az átadó és átvételt kezdeményező szerveket. Az érintett átadó és átvevő központi költségvetési szervek ezt követően az Nvtv. 11. § (9) bekezdése szerint járnak el, azzal, hogy a tulajdonosi joggyakorló tájékoztatásának kézhezvételétől számított kilencven napon belül kötelesek a szerződés megkötésére. Ha az átvevő központi költségvetési szerv miatt nem történik meg határidőben a szerződés megkötése, a tulajdonosi joggyakorló az átadó központi költségvetési szerv ingóság feletti vagyonkezelői jogát az átadó szerv erre irányuló bejelentésétől számított kilencven napon belül megszünteti. Ha nem központi költségvetési szerv igényli az ingóságot közfeladat ellátásához, akkor a tulajdonosi joggyakorló – az átadó központi költségvetési szerv közreműködésével, a szerv kezdeményezésétől számított kilencven napon belül – intézkedik az érintett ingóság tekintetében a vagyonkezelési szerződés megszüntetéséről.
9/A. §61 (1) A vagyonkezelő köteles a vagyonkezelésében lévő állami vagyonnal összefüggő terheket viselni, valamint – az Nvtv. 11. § (15) bekezdésére figyelemmel – a szükséges felújítási munkákat elvégezni, elvégeztetni. Ha jogszabály vagy a vagyonkezelési szerződés eltérően nem rendelkezik, a tulajdonosi joggyakorló előzetes, írásbeli engedélyét köteles kérni
(2) A beruházás, felújítás értékét az egyéb vagyonkezelőnek bizonylatokkal – így különösen előzetes tételes költségtervvel, számlákkal – kell igazolnia, és arról a vagyonkezelési szerződésben meghatározott módon és gyakorisággal a tulajdonosi joggyakorlónak be kell számolnia. A tulajdonosi joggyakorló jogosult a beruházás helyszínén az elvégzett munkákat bármikor tételesen ellenőrizni. Az elszámolás során a 18. §-ban foglaltakat kell alkalmazni.
(5) A miniszter a (4) bekezdés szerinti jóváhagyással kapcsolatos döntését megelőzően beszerzi az egyéb vagyonkezelő által tervezett beruházás, felújítás jellegével és hasznosításának, használatának céljával érintett miniszter hozzájárulását, valamint – 500 millió forintot meghaladó megtérítési igény esetén – az államháztartásért felelős miniszter véleményét. Az érintett miniszter a hozzájárulását vagy annak indoklással ellátott megtagadását, az államháztartásért felelős miniszter írásos véleményét a megkeresés beérkezésétől számított tizenöt napon belül küldi el a miniszternek. A miniszter döntését a tulajdonosi joggyakorló kérelmének beérkezését követő harminc napon belül közli a tulajdonosi joggyakorlóval.
10. §62 (1)63 A vagyonkezelő a vagyonkezelési szerződésben meghatározottak szerint – a Vtv. 27. § (2) bekezdésére figyelemmel – megfelelő ellenérték fejében vagy – az Nvtv. 11. § (13) bekezdésére figyelemmel – ingyenesen jogosult az állami vagyon birtoklására, használatára és hasznosítására. Az ellenérték megállapítása és a teljesítés módjának meghatározása során figyelembe kell venni különösen az adott vagyon rendeltetését, a közfeladat ellátásához, a társadalmi szükségletek kielégítéséhez, valamint a Kormány gazdaságpolitikája megvalósításának elősegítéséhez való szükségességét és az ezzel kapcsolatos kötelezettségeket, a működtetés költségeit, továbbá a vagyon értékét, műszaki állapotát, a vagyonhoz kapcsolódó esetleges környezetvédelmi, természetvédelmi és műemlékvédelmi, örökségvédelmi, valamint az abból következő kötelezettségeket, illetve jogszabály vagy megállapodás által előírt, az államot vagy a költségvetést terhelő más kötelezettséget.
(2)64 Az (1) bekezdésre figyelemmel a felek a vagyonkezelési szerződésben megállapodhatnak abban, hogy a vagyonkezelő ellenértékként előre meghatározott pénzösszeget fizet meg. A díjfizetés gyakoriságát és összegét a vagyonkezelési szerződés tartalmazza azzal, hogy a felek a díj egyösszegű megfizetésében is megállapodhatnak. Amennyiben a vagyonkezelő a szerződés alapján díjfizetésre köteles, annak elmulasztása esetén a tulajdonosi joggyakorló – amennyiben a vagyonkezelőt harminc napos határidő tűzésével és a következményekre való figyelmeztetéssel a hátralék megfizetésére írásban felszólította, és a vagyonkezelő e határidő elteltéig nem fizetett – a szerződést azonnali hatállyal felmondhatja.
(3)65 A felek megállapodhatnak abban, hogy a vagyonkezelő nem díjfizetési, hanem a szerződésben meghatározott más kötelezettséget teljesít, így például valamely előre meghatározott tevékenységet lát el, vagy más ellenszolgáltatást nyújt. A vagyon értékét növelő beruházást, felújítást valamint új – állami vagyonba tartozó – eszköz létrehozását ellenértékként nem lehet kikötni, ha azt az egyéb vagyonkezelő a vagyonkezelt vagyon értékének megőrzése érdekében az őt terhelő kötelezettségek teljesítése érdekében végzi.
(4)66 A felek megállapodhatnak abban, hogy a vagyonkezelő a fennálló visszapótlási kötelezettségének összegéig vagy ennek hiányában az általa vagyonkezelt vagyon összességére elszámolt értékcsökkenése erejéig köteles beruházást, felújítást, új eszköz létesítését elvégezni. Amennyiben a vagyonkezelési szerződés alapján a vagyonkezelő a vagyon értékét növelő beruházás, felújítás vagy új – állami vagyonba tartozó – eszköz létrehozására köteles, annak a vagyonkezelési szerződésben előírt módon meghatározott és a tulajdonosi joggyakorló részére igazolt értékét a tulajdonosi joggyakorló – a vagyonkezelési szerződésben meghatározottak szerint – a vagyonkezelőt terhelő visszapótlási kötelezettséggel szemben számolhatja el.
(5)67 A (3) és (4) bekezdésben meghatározott esetekben a vagyonkezelő által teljesítendő tevékenység, szolgáltatás, beruházás, felújítás vagy kötelezettség teljesítésének elfogadása során a közbeszerzésekre vonatkozó jogszabályi rendelkezések szerint kell eljárni.
(6)68 Koncessziós pályázat nyertesével vagyonkezelési szerződés nem köthető.
11. §69 (1)70
(2)71 Az Nvtv. 11. § (9) bekezdése szerinti esetben az átruházással a tulajdonosi joggyakorlóval kötött vagyonkezelési szerződésben az új vagyonkezelő a régi vagyonkezelő helyébe lép. Az új vagyonkezelő a jogutódlásról annak hatálybalépésétől számított tizenöt napon belül írásban értesíti a tulajdonosi joggyakorlót. A tulajdonosi joggyakorló az értesítés kézhezvételétől számított hatvan napon belül elkészíti a vagyonkezelési szerződés módosítását.
(3)–(5)72
(7)74 Amennyiben központi költségvetési szerv átalakítása, megszüntetése során a vagyoni, vagyonkezelői jogok, kötelezettségek jogutódlásáról jogszabály vagy átalakító, megszüntető okirat rendelkezik (intézményi jogutódlás), a jogutódlásról az alapítói jogok gyakorlója a jogszabály kihirdetésével, illetve az átalakító, megszüntető okirat közzétételével egyidejűleg köteles tájékoztatni a tulajdonosi joggyakorlót.
12. §76 (1) A vagyonkezelési szerződés megszűnik:
c)77 a vagyonkezelésbe adott vagyontárgy megsemmisülésével vagy az állam tulajdonából való kikerülésével az adott vagyontárgyra vonatkozóan, vagy
e)78 ha a törvényi kijelölés útján létrejött vagyonkezelői jog a vonatkozó törvényi rendelkezés hatályon kívül helyezésével megszűnik.
(6)79 A vagyonkezelési szerződés megszűnése az érintett vagyonra vonatkozó vagyonkezelői jogot megszünteti.
(6a)80 A tulajdonosi joggyakorló köteles a vagyonkezelési szerződés megszűnésétől számított nyolc napon belül kezdeményezni a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságnál az érintett ingatlanra vonatkozóan a vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartásból való törlését és a művelési ág szükség szerinti megállapítását.
(6b)81 A vagyonkezelési szerződés megszűnésével a vagyonkezelő által a vagyon használatára, valamint hasznosítására harmadik személlyel kötött szerződésben a vagyonkezelő helyébe a tulajdonosi joggyakorló lép.
(7)82 Állami feladat ellátását szolgáló vagyon esetében a tulajdonosi joggyakorló a (3)–(4) bekezdésben meghatározott felmondási jogát oly módon gyakorolhatja, hogy az adott állami feladat folyamatos ellátása biztosított legyen. A központi költségvetési szerv vagyonkezelői szerződésének rendes felmondással történő megszüntetéséhez a tulajdonosi joggyakorló köteles az adott szerv irányítását vagy felügyeletét ellátó szerv vezetőjének egyetértését kérni. A tulajdonosi joggyakorló a rendes felmondás jogát az értesítés megküldését követő harminc napon belül nem gyakorolhatja.
(9)83 Amennyiben a tulajdonosi joggyakorló törvényben kijelölt vagyonkezelő vonatkozásában állapítja meg a (4) bekezdés a)–d) pontjában meghatározott körülmények fennállását, megállapításairól haladéktalanul tájékoztatja a minisztert.
13. § (1)84 Az MNV Zrt. által a Vtv. 17. § (1) bekezdés b) pontja alapján vezetett, állami vagyonra vonatkozó nyilvántartásban elkülönítve kell nyilvántartani az MNV Zrt. saját vagyonát, a rábízott vagyont, valamint a tulajdonosi joggyakorlókra rábízott állami vagyont.
(2)85 Az MNV Zrt. az (1) bekezdés szerinti állami vagyont az adott vagyontárgy sajátosságainak megfelelő, az azonosítást lehetővé tevő – a Központi Statisztikai Hivatallal egyeztetett – módon, naturáliában (mennyiségben) és – az Nvtv. 10. § (1) bekezdésében meghatározott kivétellel – értékben, a keletkezés (aktiválás) időpontját is feltüntetve tartja nyilván.
(3)86 Az (1) bekezdés szerinti egységes vagyonnyilvántartás érdekében a tulajdonosi joggyakorlók kötelesek adatot szolgáltatni az MNV Zrt. részére a rábízott állami vagyonról készített mérlegről, valamint a mérleg soraival megegyező, vagyonelemenkénti tételes adatokról. A nyilvántartás egységessége, pontossága és az adatellenőrzések biztosítása érdekében a tulajdonosi joggyakorlók kötelesek az MNV Zrt.-vel együttműködni.
(4)87 A tulajdonosi joggyakorlók a rábízott állami vagyonnal kapcsolatos könyvvezetési és beszámoló készítési kötelezettségüknek az államháztartás számviteléről szóló kormányrendelet szerint kötelesek eleget tenni.
(5)88 A tulajdonosi joggyakorlók a (3) bekezdés szerinti adatszolgáltatást a rábízott vagyonuk december 31-i tárgyévi állományáról évente egyszer, a tárgyévet követő év június 30. napjáig kötelesek teljesíteni az MNV Zrt. részére.
14. § (1)89 Az állami vagyon használóját, vagyonkezelőjét és haszonélvezőjét az Nvtv. 10. § (1) bekezdése szerinti vagyonnyilvántartás hiteles vezetése és a tulajdonosi joggyakorlók beszámoló-készítési kötelezettségének megalapozottsága érdekében az állami vagyon hasznosítására, vagyonkezelésére, vagy haszonélvezeti jog alapítására kötött szerződés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség terheli. Ennek teljesítése érdekében az állami vagyon vagyonkezelője számviteli politikáját és nyilvántartásait köteles – a tulajdonosi joggyakorlóval egyeztetett módon – úgy kialakítani és vezetni, hogy azok biztosítsák az adatszolgáltatás pontosságát és ellenőrizhetőségét.
(2)90 A vagyonnyilvántartás az állami vagyonhoz fűződő jogok és törvényes érdekek védelmében, a tényleges állapotnak megfelelően tartalmazza a vagyon használóinak, vagyonkezelőinek, haszonélvezőinek azonosító adatait, a vagyonelemek azonosító adatait, a kapcsolódó jogokat és jogi szempontból jelentős tényeket, valamint a lényeges számviteli adatokat. A vagyonnyilvántartás az Nvtv. 11. § (6) bekezdése szerinti vagyonelemekről összevont – évente felülvizsgált – állományi adatokat tartalmaz.
(3)91 Az (1) bekezdés alapján szolgáltatandó adatok körére, az adatszolgáltatás gyakoriságára vonatkozó általános szabályait a melléklet tartalmazza. Az adatszolgáltatás részletes tartalmát, formáját (adatlapok tartalma, kitöltési segédlete, az adatszolgáltatás informatikai háttere stb.) a tulajdonosi joggyakorló vagyonnyilvántartási szabályzatban határozza meg. A vagyon hasznosítására, haszonélvezeti jog alapítására vagy vagyonkezelésére kötött szerződésben rögzíteni kell, hogy a szerződő partner a tulajdonosi joggyakorló vagyonnyilvántartási szabályzatát megismerte és magára nézve kötelező érvényűnek ismeri el.
(6)92 Az állami vagyont szerződés alapján használó, haszonélvező vagy vagyonkezelő személy harminc napon belül köteles bejelenteni a tulajdonosi joggyakorlónak, ha
(7)93 Az állami vagyon használója, haszonélvezője vagy vagyonkezelője a szerződés időtartama alatt haladéktalanul tájékoztatni köteles a tulajdonosi joggyakorlót a Vtv. 25. § (1) bekezdése szerinti körülmény felmerüléséről.
(8)94 Amennyiben az adatszolgáltatásra kötelezett személy az (1)–(6) bekezdés szerinti kötelezettségének az előírt határidőre nem tesz eleget, a tulajdonosi joggyakorló tizenöt napos határidő tűzésével felhívja a kötelezettség teljesítésére. E határidő elmulasztása a szerződés szempontjából a 12. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott lényeges kötelezettségszegésnek minősül.
(9)95 Központi költségvetési szerv esetén a tulajdonosi joggyakorló a (8) bekezdés szerinti mulasztást jelzi az irányítást vagy felügyeletet ellátó szerv vezetőjének. Az irányító (felügyeleti) szerv vezetője a jelzés nyomán tett intézkedéseiről a tulajdonosi joggyakorlót tájékoztatni köteles.
(10)96 A kormányhivatalok, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a Magyar Államkincstár, a földmérési és térinformatikai államigazgatási szerv, a céginformációs és az elektronikus cégeljárásban közreműködő szolgálat, valamint a Nemzeti Földalapkezelő Szervezet kötelesek együttműködni az MNV Zrt.-vel és részére – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában térítésmentesen – az MNV Zrt. nyilvántartásainak hiteles adattartalmát alátámasztó adatot szolgáltatni. A kizárólagos állami tulajdonban lévő vagyonelemek adatait kezelő szervek – így különösen a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság, a Magyar Bányászati és Földtani Szolgálat, valamint a kulturális örökség védelméért felelős miniszter – kötelesek együttműködni az MNV Zrt.-vel és részére – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában térítésmentesen – adatot szolgáltatni.
15. §97
16. §98 Az állami vagyon használója, haszonélvezője vagy vagyonkezelője az erre irányuló szerződéses jogviszony megszűnésekor, valamint jogszabályban vagy a szerződésben meghatározott esetben köteles az állami vagyon értékének az átvételkor fennálló állapothoz viszonyított különbözetével (csökkenésével vagy növekedésével) elszámolni. A szerződő felek a jogviszony megszűnéséről rendelkező megállapodásban megállapíthatják az elszámolás időpontját is, azzal, hogy azt a jogviszony megszűnésétől számított egy éven belül el kell végezni.
17. § (1)99 A saját vagyonnal rendelkező vagyonkezelő a rábízott állami vagyonról olyan elkülönített nyilvántartást köteles vezetni, amely tételesen tartalmazza ezen eszközök könyv szerinti bruttó és nettó értékét, az elszámolt terv szerinti és terven felüli értékcsökkenés összegét és az értékben bekövetkezett egyéb változásokat.
(3)100 Az egyéb vagyonkezelő a vagyonkezelői jog egy összegben megfizetett ellenértékét vagyoni értékű jogként mutatja ki, amely után a számviteli előírásoknak megfelelően – a tulajdonosi joggyakorló által elfogadott számviteli politikájában meghatározott módon – értékcsökkenést számol el.
18. § (1)102 Az egyéb vagyonkezelővel kötött vagyonkezelési szerződést a vagyonnövekedés számviteli szabályok szerinti elszámolása érdekében módosítani kell, ha a vagyonkezelő a vagyonkezelésében lévő állami vagyonon – a tulajdonosi joggyakorló előzetes hozzájárulásával – értéknövelő beruházást, felújítást hajt végre, illetve új – állami vagyonba tartozó – eszközt hoz létre
(3)103 A vagyonkezelési szerződés módosítását megelőzően a megvalósított értéknövelő beruházás, felújítás, valamint a létrehozott új eszköz értékét a vagyonkezelő a tulajdonosi joggyakorló által meghatározott módon és gyakorisággal adatszolgáltatás keretében igazolja a tulajdonosi joggyakorló felé. Az adatszolgáltatás módját és gyakoriságát, annak rendjét és tartalmát a vagyonkezelési szerződésben kell rögzíteni.
(3a)104 Amennyiben a vagyonkezelő a 17. § (2) bekezdése hatálya alá tartozik, a megvalósított értéknövelő beruházás, felújítás, valamint a létrehozott új eszköz értékére vonatkozó elszámolást minden esetben független könyvvizsgálóval kell ellenjegyeztetnie.
(3b)105 A felek megállapodhatnak abban, hogy a tulajdonosi joggyakorló vagy megfizeti a megvalósított értéknövelő beruházásnak, felújításnak, illetve létrehozott új eszköznek a vagyonkezelőnél a vagyonkezelés alatt keletkező visszapótlási kötelezettségének összegét meghaladó értékét, vagy azt a vagyonkezelőnek a tulajdonosi joggyakorlóval szemben a vagyonkezelői jogviszony időtartama alatt fennálló visszapótlási kötelezettségén kívüli kötelezettségének csökkentésével vagy a vagyonkezelői díj megfizetésének kötelezettségéből származó követelés beszámításával rendezi.
(3c)106 Az Nvtv. 11. § (6a) bekezdésére figyelemmel azokban az esetekben, ahol a felújítás, beruházás eredményére a meglévő vagyon részeként a vagyonkezelői jog a törvény erejénél fogva kiterjed, nincs szükség a vagyonkezelési szerződés módosítására. Ez esetben a számviteli szabályok szerinti elszámolásra a vagyonkezelő (3) bekezdésben meghatározott adatszolgáltatásának a tulajdonosi joggyakorló írásbeli elfogadása alapján kerül sor.
(4)107 A vagyonkezelő által vagyonkezelt állami vagyonon végzett értéknövelő beruházás, felújítás, valamint a létrehozott új eszköz tulajdonosi joggyakorló felé igazolt értékéből az (1) bekezdés c) pontja szerinti elszámolási kötelezettséggel kapott külső forrásnak megfelelő összegű követelést a tulajdonosi joggyakorló nem téríti meg, ezen követelést a vagyonkezelő az e célra, elszámolási kötelezettséggel kapott külső forrás miatt fennálló kötelezettségével szemben számolja el.
(6)109 A Vtv. 2. § (2) bekezdésére is figyelemmel, a központi költségvetési szerv által teljesített értéknövelő beruházás, felújítás megvalósításának, új eszköz létrehozatalának, vagy beszerzésének elszámolásakor a feleknek egymással szembeni megtérítési kötelezettsége nem keletkezik. Az állami vagyon növekedésének a tulajdonosi joggyakorló által vezetett vagyon-nyilvántartásban történő elszámolása a központi költségvetési szervek 14. §-ban foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítésével következik be.
19. § (1)110 A vagyonkezelési szerződés lejárat előtti megszűnésekor a tulajdonosi joggyakorló a vagyonkezelési szerződésben rögzített módon megtéríti az egyéb vagyonkezelőnek a 17. § (3) bekezdése alapján kimutatott vagyonkezelői jog még le nem írt összegét és – szükség esetén – a 18. § (3b) bekezdése szerinti követelések összegét.
20. § (1)112 Az állami vagyon használóját, vagyonkezelőjét és haszonélvezőjét megillető jogok gyakorlását, annak szabályszerűségét, a kötelezettségek teljesítését, valamint a vagyon rendeltetése szerinti célszerűségét a tulajdonosi joggyakorló rendszeresen ellenőrzi. Ennek érdekében a vagyonkezelésre, haszonélvezeti jog alapítására vagy a vagyon hasznosítására kötött szerződésben rögzíteni kell, hogy a tulajdonosi ellenőrzés eljárásrendjét, a felek jogait, kötelezettségeit a felek a szerződés részének tekintik.
(2)113 A tulajdonosi ellenőrzés célja az állami vagyonnal való gazdálkodás vizsgálata, ennek keretében a rendeltetésellenes, jogszerűtlen, szerződésellenes, vagy a tulajdonos érdekeit sértő, illetve a költségvetést hátrányosan érintő vagyongazdálkodási intézkedések feltárása és a jogszerű állapot helyreállítása, továbbá a vagyonnyilvántartás hitelességének, teljességének és helyességének biztosítása.
(3)114 Az MNV Zrt. stratégiai és éves ellenőrzési tervet készít, amelyeket jóváhagyásra a miniszter elé terjeszt minden év február 15-ig. Az éves ellenőrzési tapasztalatokról, az azok nyomán tett intézkedésekről az MNV Zrt. vezérigazgatója a tárgyévet követő év május 31-ig jelentést készít a miniszter részére.
(4)115 A szerződésben foglalt kötelezettségek ellenőrzése során a tulajdonosi joggyakorló az ellenőrzésre feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóságok közreműködését szükség szerint igénybe veheti, együttműködik továbbá az érintett vagyontárgy védettsége vagy más jellemzője miatt érintett miniszterrel.
21. § (1)116 A tulajdonosi joggyakorló megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy jogosult:
(2)117 A tulajdonosi joggyakorló megbízásából tulajdonosi ellenőrzést végző személy köteles:
(3)118 A honvédelmi szervek, rendvédelmi szervek, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a nemzetbiztonsági szolgálatok ellenőrzését tevékenységük sajátosságainak és a külön törvényekben foglaltaknak megfelelően kell végrehajtani. Az ellenőrzés nem terjedhet ki e szervek titkos információgyűjtéssel, adatnyilvántartással, minősített adatokkal kapcsolatos dokumentumaira, informatikai rendszereire és tevékenységére.
e)119 az ellenőrzés megállapításai, javaslatai alapján tett intézkedéseiről a tulajdonosi joggyakorlót tájékoztatni.
(3)120 A (2) bekezdés e) pontjában említett intézkedések végrehajtását, az ellenőrzés során tett megállapítások, javaslatok hasznosulását a tulajdonosi joggyakorló szükség esetén utóellenőrzés keretében megvizsgálja.
23. §121 A tulajdonosi ellenőrzés nyomán a tulajdonosi joggyakorló kezdeményezheti az ingatlan-nyilvántartási (vagyonnyilvántartási) állapot rendezését, illetőleg más intézkedés megtételét.
23/A. §122 Az Ábk. hatálya alá tartozó beruházások egységes és folyamatos nyomon követése érdekében a miniszter az MNV Zrt. útján, szükség esetén a BMSK Beruházási, Műszaki Ellenőrzési, Sportfejlesztési és Közbeszerzési Zártkörűen Működő Részvénytársaság bevonásával ellenőrzi az állami vagyonon végzett, az Ábk. hatálya alá tartozó beruházások tekintetében az állami vagyon értéke növelésének megvalósulását, illetve a beruházási célú központi költségvetési támogatások nyújtása esetén azok vagyongazdálkodási szempontú felhasználását és hasznosulását. Az ellenőrzésre jogosult személy köteles értesíteni a megbízatásról az érintett ingatlan tulajdonosát, tulajdonosi joggyakorlóját, vagyonkezelőjét, haszonélvezőjét vagy egyéb jogcímen használóját. Az ellenőrzést végző személy jogaira a 21. §-ban, az ellenőrzöttek jogai tekintetében a 22. §-ban foglaltak alkalmazandók.
24. § (1)123 Állami vagyont – törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendeletben meghatározott kivétellel – versenyeztetés útján, a Vtv. 34. §-a szerinti eljárással lehet értékesíteni, ideértve az elektronikus árverést is.
(3)124 A (2) bekezdést nem kell alkalmazni a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény hatálya alá tartozó lakott állami ingatlan értékesítése esetén.
25. § (1)125 Az állami vagyon értékesítésére – ha törvény másként nem rendelkezik – a tulajdonosi joggyakorló vagy a 26. § (2) bekezdése szerinti vagyon vonatkozásában, az ott meghatározott, a tulajdonosi joggyakorlóval kötött hatályos megbízási szerződéssel rendelkező személy döntése alapján kerülhet sor.
(2)126 Az állami vagyon értékesítésére a vagyonkezelő központi költségvetési szerv javaslatot tehet.
(3)127 A vagyonkezelő központi költségvetési szerv és az irányítását vagy felügyeletét ellátó szerv vezetőjének írásbeli előzetes egyetértése szükséges az állami vagyon értékesítése esetén, kivéve, ha az értékesítés a vagyonkezelő javaslata alapján történik.
(5)129 Műemlék, védett kulturális javak tulajdonjogának átruházásához, továbbá a védetté nyilvánított régészeti lelőhely, védett természeti területként, illetve Natura 2000 területként nyilvántartott ingatlan tulajdonjogának átruházásához a védettség jellege szerint felelős miniszter előzetes egyetértése szükséges. A felelős miniszter egyetértését a Vtv. 34. § (2) bekezdés a) és b) pontja alapján lefolytatott versenyeztetési eljárás során annak megkezdését, a Vtv. 34. § (2) bekezdés c) pontja esetében pedig a szerződés megkötését engedélyező döntés előtt be kell szerezni.
(6)130 Az értékesítésre vonatkozó döntés megalapozásához független szakértővel el kell végeztetni – a tőzsdén jegyzett részvény, az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye és annak Kiotói Jegyzőkönyve végrehajtási keretrendszeréről szóló 2007. évi LX. törvény szerinti kibocsátási jogosultságok, továbbá a nettó 5 millió forint egyedi könyv szerinti érték alatti, valamint jogszabályban rögzített árral, értékkel rendelkező vagyonelemek kivételével – az érintett vagyonelem forgalmi értékbecslését (vagyonértékelését). Az értékesítési eljárás megindítására vonatkozó döntés a szakvéleményben rögzített érvényességi időn belül hozható meg.
(7)131
26. § (1)132 Állami vagyont – törvényben, valamint a (2) bekezdésében meghatározott kivétellel – a tulajdonosi joggyakorló, illetve az általa megbízott olyan személy értékesítheti, aki az értékesítés lebonyolítására kiírt közbeszerzési pályázatot elnyeri.
(2)133 Az értékesítés lebonyolítására vonatkozó pályázat kiírása nélkül is értékesíthet a tulajdonosi joggyakorló megbízása alapján, az e rendeletben foglalt szabályok alkalmazásával
b)134 a kizárólagos állami tulajdon vagyonkezelését is ellátó egyéb vagyonkezelő a vagyonkezelésében lévő olyan vagyontárgyakat, amelyek az országos közúti és vasúti közlekedési hálózathoz kapcsolódnak, de nem minősülnek kizárólagos állami tulajdonnak,
c)135 az MNV Zrt., a 47/A. § (4) bekezdése alapján kizárólagos joggal végzett elektronikus árverési szolgáltatás nyújtása esetén.
(3)136 A tulajdonosi joggyakorló és az értékesítő a vagyon értékesítésére vonatkozóan külön megállapodást köt, amely tartalmazza az értékesítési eljárás formáját, illetve az értékesítés lebonyolításáról és eredményéről történő beszámolási és adatszolgáltatási kötelezettséget.
27. §137 (1)138 Ha törvény eltérően nem rendelkezik, állami vagyont – a Vtv. 34. § (3) bekezdés a) és c) pontjában megjelölt, közvetett értékesítési módokat kivéve – nem lehet értékesíteni olyan személy részére, aki vagy amely
a)139 az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény 7. § 34. pontja szerinti, lejárt esedékességű köztartozással rendelkezik, vagy
(2)140 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti kizáró ok fennállásának hiányát – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – az érintett személy a szerződéskötés időpontját megelőző 30 napnál nem régebben kiállított közokirattal igazolja vagy nyilatkozik arról, hogy szerepel a köztartozásmentes adózói adatbázisban.
(2a)141 Az (1) bekezdés szerinti kizáró okok fennállásának hiányát a tulajdonosi joggyakorló, illetve az értékesítést lebonyolító megbízott eredményes értékesítés esetén legkésőbb a szerződéskötéskor vizsgálni köteles.
(3)142 A százezer forint egyedi bruttó forgalmi érték alatti vagyontárgy értékesítése esetén az (1) bekezdés a) pontja szerinti feltételnek való megfelelésről az ajánlattevő személy írásban nyilatkozhat.
28. §143 (1) Az állami vagyon értékesítésére irányuló pályáztatást a kiírónak – a 29. §-ban meghatározott kivételektől eltekintve – nyilvános eljárással kell lebonyolítani.
(2) Állami vagyon értékesítésére irányuló pályázatnak minősül az építési beruházásra, árubeszerzésre, illetve szolgáltatás megrendelésére irányuló közbeszerzési, a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 198. § (1) bekezdés 18. pontjában foglalt felhatalmazás alapján kiadott kormányrendeletben szabályozott beszerzési eljárás (a továbbiakban együtt: közbeszerzési eljárás), valamint a védelmi és biztonsági célú beszerzésekről szóló 2016. évi XXX. törvény (a továbbiakban: Vbt.) hatálya alá tartozó beszerzési eljárás (a továbbiakban: Vbt. szerinti beszerzési eljárás) is, amelyben a megrendelendő beruházás, áru, illetve szolgáltatás ellenértékét részben vagy egészben állami vagyonba tartozó – a beruházással, árubeszerzéssel, illetve szolgáltatásnyújtással egyébként nem érintett – ingó vagy ingatlan vagyonelem tulajdonjogának átruházása képezi.
31. §144
32. § (1)145 A pályázati felhívást és kiírást a tulajdonosi joggyakorló hagyja jóvá.
(2)146 A nyilvános pályázati felhívást a kiíró köteles minden esetben közzétenni hivatalos honlapján, valamint országosan és a vagyontárgy megtekintésének helyén megjelentetni oly módon, hogy az a lehetséges érdeklődők minél szélesebb köréhez juthasson el. A nyilvános pályázati felhívást a kiíró mérlegelése alapján napi- vagy hetilapban, hirdetési lapban, internetes hirdetési adatbázisban vagy hazai és külföldi pénzügyi-gazdasági szaklapban is megjelentetheti.
(4)148 A pályázat meghirdetési időpontjának a kiíró hivatalos honlapján való közzététel napját kell tekinteni.
b)150 a kiíró megnevezését, székhelyét, ha a pályázat kiírására a tulajdonosi joggyakorló megbízásából kerül sor, az erre való utalást,
d)151 az állam tulajdoni részesedését a társaságban;
(2)152 Az ajánlattevő meghatalmazottja köteles közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal – ingatlan adásvételére vonatkozó meghatalmazás esetén közokirattal, vagy ügyvéd, vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett magánokirattal – igazolni képviseleti jogosultságát, illetve annak mértékét.
37. § (1)153 A pályázatok beérkezése során a kiíró képviselője az átvétel pontos időpontját rávezeti a pályázatot tartalmazó zárt borítékra, s egyúttal igazolja az átvétel tényét. Az ajánlati dokumentumokat bírálati sorszámmal kell ellátni. Amennyiben a pályázatok érkeztetésére meghatározott időpontban kerül sor, azt közjegyző részvételével kell lebonyolítani, aki az eljárásról jegyzőkönyvet készít.
(2)154 A határidőben beérkezett pályázati ajánlatokat tartalmazó zárt borítékokat a kiíró a pályázati felhívásban megjelölt időpontban, közjegyző jelenlétében bontja fel. A bontáson a tulajdonosi joggyakorló képviselője is jelen lehet. Amennyiben a pályázati felhívás értelmében a bontás nyilvánosan történik, a kiíró és a tulajdonosi joggyakorló által meghívott személyek, valamint az ajánlattevők és meghatalmazottaik is jelen lehetnek.
(4)155 A pályázati ajánlatok felbontásáról és ismertetéséről a közjegyző jegyzőkönyvet készít, amely tartalmazza az alábbiakat is:
b)156
(5)157 A kiíró a pályázat anyagának egy példányát megőrzés céljából átadhatja a közjegyzőnek.
38. § (1)158 A benyújtott ajánlatokat a kiíró által kijelölt Értékelő Bizottság véleményezi, és az elbírálásra vonatkozó javaslatát indokolással együtt a tulajdonosi joggyakorlónak – vagy ha a tulajdonosi joggyakorló által értékesítéssel megbízott személyt a tulajdonosi joggyakorló a döntésre is feljogosította, e személynek – döntésre előterjeszti.
(6)159 Az értékelési jegyzőkönyvet az Értékelő Bizottság minden tagja aláírásával hitelesíti, és azt a pályázatok bontásától, illetve szükség esetén a hiánypótlásra rendelkezésre álló idő lejártától számított tizenöt napon belül megküldi a tulajdonosi joggyakorló – vagy ha a tulajdonosi joggyakorló által értékesítéssel megbízott személyt a tulajdonosi joggyakorló a döntésre is feljogosította, e személy – részére. Az értékelési jegyzőkönyvhöz csatolni kell a pályázati felhívást, a részletes dokumentációt, valamint a pályázatok bontásáról készült jegyzőkönyv és a beérkezett ajánlatok egy-egy eredeti példányát, továbbá az Értékelő Bizottság tagjának esetleges különvéleményét.
40. § (1)160 A pályázati ajánlatok elbírálásáról az Értékelő Bizottság javaslatának mérlegelésével a tulajdonosi joggyakorló – vagy ha a tulajdonosi joggyakorló által értékesítéssel megbízott személyt a tulajdonosi joggyakorló a döntésre is feljogosította, e személy – dönt. Az ajánlatok közül az összességében legkedvezőbb feltételeket kínáló, megalapozott ajánlat mellett kell dönteni. A pályázati felhívásban közölt bírálati szempontokkal ellentétes döntés nem hozható.
(2)161 Amennyiben az értékesítésre irányuló pályázat lefolytatására valamely koncessziós pályázattal együtt kerül sor, az ajánlatokról – figyelemmel a koncessziós törvényben foglaltakra – az (1) bekezdéstől eltérően a koncessziós pályázat kiírója dönt a tulajdonosi joggyakorlóval egyetértésben.
41. § (1)162 A kiíró a pályázat eredményét az elbírálást követő nyolc napon belül írásban közli valamennyi ajánlattevővel. Koncessziós pályázathoz kapcsolódóan kiírt értékesítési pályázat esetében a két pályázat eredményét a koncessziós pályázatot kiíró közli valamennyi ajánlattevővel. A kiíró a pályázat eredményét a 32. § (2) bekezdésében megjelölt módon közzéteszi.
(6a)164 A becsült forgalmi érték és a legjobb érvényes ajánlat ismeretében – az értékesítésre szánt vagyonelem jellemző tulajdonságaira is tekintettel – a jelentős vagyonvesztés vizsgálata körében értékelendő szempontok:
(6b)165 Az Értékelő Bizottság a jelentős vagyonvesztés lehetőségére figyelemmel javasolhatja a tulajdonosi joggyakorló – vagy ha a tulajdonosi joggyakorló által értékesítéssel megbízott személyt a tulajdonosi joggyakorló a döntésre is feljogosította, e személy – részére a legjobb ajánlat elfogadását és a pályázat eredményessé nyilvánítását. Az Értékelő Bizottságnak a javaslatát a (6a) bekezdés a)–d) pontja szerinti szempontokra kiterjedő részletes gazdaságossági számításokkal kell alátámasztania.
(6c)166 A (6b) bekezdés szerinti javaslatról szóló döntéshez a miniszter előzetes egyetértése szükséges.
b)167 a pályázatot benyújtó gazdálkodó szervezet képviselője, tulajdonosa, tagja, vezető tisztségviselője, alkalmazottja vagy más szerződéses jogviszony alapján foglalkoztatottja,
c)168 annak a gazdálkodó szervezetnek a képviselője, vezető tisztségviselője, alkalmazottja (foglalkoztatottja), amelyben a pályázó közvetlen vagy közvetett befolyással rendelkezik, illetőleg amelynek a pályázó tulajdonosa, tagja,
d)169 az a)–c) pontban megjelölt személyek közeli hozzátartozója,
(3)170 Összeférhetetlenségi kérdésben vita esetén az a személy vagy testület dönt, aki, illetve amely a pályázat kiírásáról döntött. Ha az összeférhetetlenségi ok a kiíró szerv vezetőjének személyére nézve áll fenn, akkor a vitában a kiíró szerv vezetőjének felettese, a vagyon értékesítésével megbízott személy esetében pedig a tulajdonosi joggyakorló dönt. Ha az összeférhetetlenségi ok a tulajdonosi joggyakorló mint kiíró Igazgatóságának tagjára, vagy a vezérigazgató személyére nézve áll fenn, akkor a vitában a miniszter dönt.
44. § (1)171 Az árverési eljárás során az árverésre bocsátott vagyontárgy tulajdonjogának megszerzésére vonatkozó szerződés megkötésére licitálás útján, a legmagasabb vételárat felajánló árverező szerez jogot. Az árverést mindaddig folytatni kell, amíg az árverezők újabb ajánlatot tesznek.
45. § (1)173 Az árverési hirdetmény közzétételének – ide nem értve az elektronikus árverési hirdetményt – legalább tizenöt nappal meg kell előznie a hirdetményben megjelölt árverési időpontot. A hirdetményt – az elektronikus árverési hirdetmények kivételével – a 32. § (2) bekezdésében megjelölt módon, valamint az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában kell közzétenni, továbbá az árverés helyszínén, ingatlan esetében – a felépítmény nélküli ingatlan kivételével – az ingatlanon is ki kell függeszteni. Valamennyi árverési hirdetmény közzététele időpontjának az elektronikus árverési hirdetmények nyilvántartásában történő közzététel napját kell tekinteni.
(3)174 A kiíró az árverés időpontjáról és a kikiáltási árról az árverési hirdetmény megjelenésével egyidejűleg köteles értesíteni az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett
46. § (1)175 Az árverés nyilvános és azt közjegyző jelenlétében kell megtartani. Az árverést a kiíró alkalmazottja vagy megbízottja folytatja le. Az árverésről a közjegyző – a licitálásban kialakult végső sorrendet is tartalmazó – jegyzőkönyvet készít.
(2)176 Árverésen részt venni és vételi ajánlatot tenni személyesen vagy meghatalmazott útján lehet. A meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba – ingatlan adásvételére vonatkozó meghatalmazást közokiratba, vagy ügyvéd, vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett magánokiratba – kell foglalni.
(4)177 Az árverés megkezdésekor az árverezőkkel közölni kell az árverésre kerülő vagyontárgy kikiáltási árát, és fel kell hívni őket ajánlatuk megtételére.
(6)178 Amennyiben a 44. § (3) bekezdés szerinti, eredménytelennek nyilvánított árverésen legalább három vételi ajánlatot tettek, úgy az árverés ugyanazon a napon és helyszínen megismételhető (megismételt árverés), ha e tényről – és a megismételt árverés pontos időpontjáról – az árverés eredménytelenné nyilvánításával egy időben az árverés lefolytatója tájékoztatja az ajánlattevőket. A (4) bekezdés szerinti kikiáltási árnál alacsonyabb, de az eredménytelennek nyilvánított árverésen felajánlott legmagasabb vételárat elérő vételi ajánlat esetén is eredményessé nyilvánítható a megismételt árverés, amennyiben a 41. § (6a) bekezdésében foglalt szempontok vizsgálatát követően megállapítható, hogy annak elfogadása nem járna jelentős vagyonvesztéssel. A megismételt árverés során egyebekben az árverés lefolytatására vonatkozó szabályok megfelelően irányadóak.
(2)179 Az árverésen történő értékesítésre a 32. § (1) bekezdésében, a 34. § (3) bekezdésében, a 41. § (6) bekezdésében, a 42. §-ban és a 43. § (1) és (2) bekezdésében meghatározottakat alkalmazni kell. Az összeférhetetlenségi szabályokat a tulajdonosi joggyakorló vagy a megbízott árvereztető részéről az árverés lebonyolítását végző személyek és az árverező személyek viszonyában kell alkalmazni.
Elektronikus árverés180
(5) A Vtv. hatálya alá tartozó állami ingatlan értékesítésére – ha törvény eltérően nem rendelkezik – kizárólag az EAR útján kerülhet sor.
(8)181 Az EAR üzemeltetése során az üzemeltetés vezetője (annak helyettese) és az informatikai biztonságért felelős nem lehet ugyanaz a személy, és nem lehetnek egymásnak közeli hozzátartozói.
47/C. § (1)182 Az EAR-hoz árverezőként csatlakozhat az a személy, aki vagy amelynek képviselője ügyfélkapus regisztrációval rendelkezik, azonosítható, a személyes adatok kezelésére vonatkozó hozzájárulást megadja és az árverési felhasználási szabályzatban, valamint az adatkezelési szabályzatban foglaltakat elfogadja.
47/G. § (1)183 Az MNV Zrt. elektronikus nyilvántartást vezet mindazon természetes személyekről, akik a saját nevükben vagy más személy képviselőjeként eljárva elektronikus árverésen kívánnak részt venni (a továbbiakban: az árverezők elektronikus nyilvántartása). A nyilvántartás arra is kiterjed, hogy a természetes személy mely személy képviseletében jár el.
(2)184 Az árverezők elektronikus nyilvántartásába az a személy jegyezhető be, aki az e rendeletben előírt adatait, valamint – személyes adatok tekintetében – az azok kezelésére vonatkozó hozzájárulást megadta, elfogadta az árverési felhasználási szabályzatot és az adatkezelési szabályzatot, nem áll a 47/C. § (2) bekezdése szerinti kizárás hatálya alatt, továbbá – jogi személy esetén – átlátható szervezetnek minősül.
47/K. § (1)185 Az árverezők elektronikus nyilvántartásába bejegyzett árverező az árveréshez tartozó licitnapló megnyitásától annak lezárásáig azonosítójának, valamint a vételi ajánlat összegének megadásával elektronikus úton vételi ajánlatot tehet az értékesíteni szánt vagyontárgyra. Az elektronikus árverés licitálási szakaszának időtartama legalább 48 óra.
47/N. § (1) Ha az árverésre kerülő ingatlan árverési tétel kikiáltási ára nem éri el az ötszázmillió forintot,
b) a harmadik árverés során a kikiáltási ár – a miniszter előzetes egyetértésével – az első és második árverés során alkalmazott kikiáltási ár 80–100%-a közötti összegben kerül megállapításra.
47/O. § (1)186 Ingóság elektronikus árverése esetén – a (2) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével –
(3)187 Ha – a (2) bekezdésben meghatározottak kivételével – az ingóság ingatlannal együtt, egy árverési tételként kerül árverésre, akkor az árverési tétel értékét az ingó és ingatlan vagyonelemek értékének összeszámításával kell megállapítani és az árverést a 47/N. §-ban meghatározottak szerint kell lefolytatni.
48. §188 (1) A versenyeztetés nélküli értékesítés a Vtv. 35. § (2) bekezdése szerinti esetekben alkalmazható kivételes értékesítési eljárás, amelynek során a tulajdonosi joggyakorló vagy az általa az értékesítéssel megbízott személy az állami vagyonba tartozó vagyontárgyat – törvény eltérő rendelkezése hiányában – legalább a becsült forgalmi értéken, a versenyeztetési eljárás mellőzésével kiválasztott személy javára idegeníti el. A forgalmi érték megállapítására erre jogosult, független szakértőt kell felkérni, és a szakvéleményt az eljárás irataihoz kell csatolni.
49. §189 A Vtv. 28. § (4) és (5) bekezdése és 33. § (2) bekezdése alapján történő értékesítésre e fejezet 24. § (2) bekezdését, 25. §-át, 26. §-át, 28. § (1) bekezdését, 32. § (1) és (7) bekezdését, 33. § (1), (2) és (4) bekezdését, valamint 37. §-át nem kell alkalmazni. Ilyen esetben a 44. § (4) bekezdésében és a 45. § (3) bekezdésében foglaltak során a tulajdonosi joggyakorló helyett az értékesítő központi költségvetési szerv jár el.
50. § (1)190 A Vtv. 36. § (2) bekezdés a)–e) pontja szerinti tulajdonba adásra vonatkozó kezdeményezést – az (1a) bekezdésben foglaltak kivételével – az MNV Zrt.-hez, a Vtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tulajdonosi joggyakorlóhoz, vagy az érintett vagyonelem vagyonkezelőjéhez kell benyújtani. A Vtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tulajdonosi joggyakorló és a vagyonkezelő a hozzá benyújtott kérelmet véleményével, javaslatával együtt – a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül – megküldi az MNV Zrt.-nek az 51. § (1) bekezdése szerinti vizsgálat és az 51. § (5)–(7) bekezdése szerinti eljárás lefolytatása érdekében.
(1a)191 Ha állami vagyon tulajdonjogának ingyenes átruházását a vagyonkezelő központi költségvetési szerv a Vtv. 36. § (2) bekezdés a), b) vagy e) pontja alapján maga kezdeményezi, akkor az ingyenes átruházásra vonatkozó előterjesztést a vagyonkezelő központi költségvetési szerv irányítását vagy felügyeletét ellátó miniszter – a miniszter egyetértésével – terjeszti a Kormány elé.
(1b)192 Ha az (1a) bekezdés szerint előterjesztett javaslat alapján a Kormány az állami vagyon tulajdonjogának átruházásáról dönt, a vagyonkezelő központi költségvetési szerv köteles a tulajdonba adás érdekében szükséges eljárások lefolytatására, valamint jogosult – az állam nevében – a tulajdonjog átruházására irányuló megállapodás megkötésére, amelyről a tulajdonba adás megtörténtét tanúsító okiratok 60 napon belül történő megküldésével tájékoztatja az MNV Zrt.-t.
(2)193 A benyújtott dokumentumoknak tartalmazniuk kell, illetve azokhoz csatolni szükséges:
c)194 helyi önkormányzat kezdeményezése esetén a képviselő-testület (közgyűlés) határozatát, amely az állami vagyon igényléséről hozott döntést tartalmazza,
51. § (1)195 Az 50. § (1) bekezdés szerinti kezdeményezés beérkezését követően az MNV Zrt. megvizsgálja, hogy az igénylés megfelel-e a törvényi feltételeknek. Ennek keretében
(5)198 Amennyiben a kért ingatlan tulajdonjoga valamely jogszabályi feltétel hiánya miatt – ideértve a (2)–(3) bekezdésben foglaltakat is – nem ruházható át, az MNV Zrt. erről az igénylőt legkésőbb a kezdeményezés megérkezését követő hatvan napon belül értesíti.
(7)199 Az MNV Zrt. az igényelt „tulajdonba adni javasolt”, illetve „a tulajdonba adás valamely okból nem teljesíthető” minősítéssel ellátott vagyonelemeket tartalmazó – a Vtv. 3. § (1) bekezdés b) pontja szerinti tulajdonosi joggyakorló kezdeményezése esetén a tulajdonosi joggyakorló javaslatát, a felhasználási célra vonatkozó véleményét is tartalmazó – előterjesztését negyedévente összesítve, az adott negyedév utolsó napjáig küldi meg a miniszternek. Az aktuális előterjesztésben azon vagyonelemek szerepeltethetők, amelyekre vonatkozóan a kérelem – a (6) bekezdésben foglaltakat is figyelembe véve – a negyedév utolsó napját legalább hatvan nappal megelőzően az MNV Zrt.-hez megérkezett. Ezen eljárás alól kivételt képez, ha az ingyenes vagyonátruházásra a Vtv. 36. § (2) bekezdés b) pontja alapján kerül sor. Ebben az esetben az MNV Zrt. az ingyenes vagyonátruházásról szóló előterjesztését soron kívül küldi meg a miniszternek.
(8)200 Az állami vagyonba tartozó régészeti leletek ingyenes átruházásának jogát – jogszabályban meghatározott módon – a kulturális örökség védelméért felelős miniszter a kultúráért felelős miniszterrel egyetértésben gyakorolja.
(9)201 A Vtv. 36. § (6) bekezdése szerinti esetben az MNV Zrt. Igazgatósága a kezdeményezés beérkezését követő hatvan napon belül – a Vtv. 36. § (2) bekezdésének c) pontjában foglalt esetben haladéktalanul – döntést hoz. Az MNV Zrt. a döntésről az igénylőt értesíti.
(2)202 A kormányzati elhelyezés megszervezése érdekében a központi költségvetési szervek által használt ingatlanok használatának, hasznosításának, haszonélvezetének, vagyonkezelésének gazdaságosságát, célszerűségét az MNV Zrt. jogosult ellenőrizni.
53. § (1)203 Központi költségvetési szerv az 52. § (1) bekezdésében meghatározott körben – elhelyezési céllal – kizárólag az MNV Zrt. előzetes egyetértése alapján
(3)204 A (2) bekezdés a) pontjának alkalmazása esetén a megkötött szerződést meghosszabbítani, vagy ugyanazon szerződő féllel újabb használati jogosultságra vonatkozó szerződést kötni kizárólag az MNV Zrt. előzetes egyetértésével lehet.
(4)205 A központi költségvetési szerv az MNV Zrt. (1) és (3) bekezdés szerinti előzetes egyetértése iránti kérelmét – amennyiben az előzetesen ismert – az ingatlan vagy ingatlanrész és a jogcím pontos megjelölésével, részletes indokolással az irányítást vagy felügyeletet gyakorló szerv vezetője útján, annak egyetértésével terjesztheti elő. Az MNV Zrt. harminc napon belül dönt a kérelemről, amely határidőbe az esetleges hiánypótlás időtartama nem számít bele.
(2)–(3)206
(6)209
(7)210 A 2012. január 1-jét megelőzően létrejött vagyonkezelési szerződésre, valamint a vagyonkezelési szerződés szerinti vagyonkezelőre e rendeletnek a vagyonkezelési szerződésre és a vagyonkezelőre vonatkozó szabályait kell alkalmazni abban az esetben is, ha a vagyonkezelő személye nem felel meg az 1. § (7) bekezdés b) pontjában meghatározottaknak.
(8)211 Az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Rendelet1) megállapított 10. § (1) bekezdését, 10. § (3)–(5) bekezdését, 18. § (3), (3a)–(3c), (4) bekezdését a Rendelet1 hatálybalépésekor212 hatályos vagyonkezelési jogviszonyokban a felek a Rendelet1 hatálybalépéséig meg nem történt elszámolásokra is alkalmazhatják.
(9)213 Az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Rendelet2) módosított 2. § (1) és (7) bekezdését, valamint a Rendelet2-vel megállapított 2/A–2/C. §-át a Rendelet2 hatálybalépésekor214 folyamatban lévő vásárlásokra is alkalmazni kell, ha még nem került sor a tulajdonosi joggyakorló előzetes egyetértésének kezdeményezésére.
(10)215 Az a központi költségvetési szerv muzeális intézmény, amelynek képzőművészeti alkotások gyűjteménygondozása és gyarapítása a gyűjtőkörébe tartozik, vásárlási szabályzatot köteles készíteni, és azt jóváhagyásra a fenntartónak bemutatni. A vásárlási szabályzatban szabályozni kell az értékbecslés megállapításával összefüggő eljárásrendelet is. A Rendelet2 hatálybalépésekor216 működő központi költségvetési szerv muzeális intézmény 2014. október 1-jéig készíti el és mutatja be jóváhagyásra a fenntartónak a vásárlási szabályzatot.
(10a)217 Vásárlási szabályzatot köteles készíteni a kulturális örökség védeleméért felelős miniszter.
(11)218 Az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Rendelet3.) megállapított 1. § (7) bekezdés k) pontjában és 9/A. §-ában foglaltakat a Rendelet3. hatálybalépését219 követően benyújtott előzetes írásbeli engedély kiadása iránti kérelmek elbírálása, valamint az azok alapján történő elszámolások során kell először alkalmazni.
(12)220 Az állami vagyonnal való gazdálkodásról szóló 254/2007. (X. 4.) Korm. rendelet módosításáról szóló 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Rendelet4.) megállapított rendelkezéseket a Rendelet4. hatálybalépését221 követően megindított pályázati, árverési eljárások során kell először alkalmazni.
2.222 Tételesen kell jelenteni az 1. pontban meghatározottakon túl a tulajdonosi joggyakorló vagyon-nyilvántartási szabályzatában megjelölt értékhatárt meghaladó immateriális javakra, építményekre, gépekre, eszközökre, berendezésekre, felszerelésekre, járművekre és tenyészállatokra vonatkozó adatokat.
1.223 az állami vagyon tárgyév december 31-ei állományáról évente egyszer, a tárgyévet követő év május 31-ig;
2.224 azon vagyonelemek esetében, ahol a vagyonkezelő, a haszonélvező vagy a használó külön jogszabály előírása miatt az 1. pontban megjelölt határidőig tényadatot nem tud szolgáltatni, a tárgyévet követő év szeptember 30-ig;
5.225 új vagyonkezelői, haszonélvezeti jogot alapító vagy a vagyon hasznosítására kötött jogviszony létesítésekor a szerződés megkötésétől számított harminc napon belül;
7.226 a vagyon vagyonkezelőjének, haszonélvezőjének, használójának törzsadataiban bekövetkezett változásról nyolc napon belül;
8.227 a vagyonkezelési szerződésben – a tulajdonosi joggyakorló beszámoló készítési kötelezettségéhez igazodóan – előírt időpontokban kell teljesíteni.
4 Az 1. § (7) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (7) bekezdés a) pontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 1. § (7) bekezdés b) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Az 1. § (7) bekezdés c) pontját a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
8 Az 1. § (7) bekezdés e) pontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
9 Az 1. § (7) bekezdés f) pontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
10 Az 1. § (7) bekezdés h) pontját a 77/2014. (III. 14.) Korm .rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
11 Az 1. § (7) bekezdés i) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
12 Az 1. § (7) bekezdés k) pontja a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
13 Az 1. § (7) bekezdés l) pontját a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
14 Az 1. § (7) bekezdés m) pontját a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
15 Az 1. § (7) bekezdés n) pontját a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
16 Az 1. § (7) bekezdés o) pontját a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 2. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
18 A 2. § (1) bekezdése a 440/2017. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
19 A 2. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § d) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 2. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § b) és g) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 2. § (4) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 2. § (7) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § a) pontja, a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 2/A. §-t a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
24 A 2/B. §-t a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
25 A 2/B. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 2/C. §-t a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
27 A 2/C. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 2/C. § (4) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 2/C. § (8) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A III. Fejezet címe a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 3. § (1) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 4. § (1) bekezdés c) pontja a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
33 A 4. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
34 Az 5. §-t a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 6. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
36 A 6. § (5) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
37 A 6. § (7) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
38 A 7. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 7. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 7. § (3) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be, a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
41 A 8. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 8. § (2) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
43 A 8. § (4) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 396. §-ával megállapított szöveg.
44 A 8. § (5) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
45 A 8. § (6) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 8. § (7) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § g) pontja, a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § d) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 9. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
48 A 9. § (2) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 9. § (4) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 9. § (5) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) és h) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 9. § (6) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
52 A 9. § (6a) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
53 A 9. § (7) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
54 A 9. § (9) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 9. § (9) bekezdés a) pontja a 26/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 6. § a) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 9. § (12) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
57 A 9. § (13) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
58 A 9. § (14) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
59 A 9. § (15) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
60 A 9. § (16) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
61 A 9/A. §-t a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
62 A 10. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
63 A 10. § (1) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § a) pontja, a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § e) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 10. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 10. § (3) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 10. § (4) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 10. § (5) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 10. § (6) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
69 A 11. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
70 A 11. § (1) bekezdését a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A 11. § (2) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
72 A 11. § (3)–(5) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
73 A 11. § (6) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
74 A 11. § (7) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
75 A 11. § (8) bekezdését a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
76 A 12. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
77 A 12. § (1) bekezdés c) pontja a 221/2014. (IX. 4) Korm. rendelet 399. § a) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 12. § (1) bekezdés e) pontját a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
79 A 12. § (6) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 12. § (6a) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be.
81 A 12. § (6b) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be.
82 A 12. § (7) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) és h) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 12. § (9) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 6. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § f) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 13. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 13. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 13. § (3) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 13. § (4) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított, a 26/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 6. § b) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 13. § (5) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 14. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 14. § (2) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § a) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 14. § (3) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 14. § (6) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 14. § (7) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § g) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 14. § (8) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 14. § (9) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) és g) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 14. § (10) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított, a 107/2013. (IV. 5.) Korm. rendelet 5. §-a, a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § g) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 102. §-a, a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 11. §-a szerint módosított szöveg.
97 A 15. §-t és az azt megelőző alcímet a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
98 A 16. § a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
99 A 17. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
100 A 17. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 17. § (4)–(6) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
102 A 18. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 18. § (3) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 18. § (3a) bekezdését a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
105 A 18. § (3b) bekezdését a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) és e) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 18. § (3b) bekezdését a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) és f) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 18. § (4) bekezdése a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § i) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 18. § (5) bekezdését a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-a hatályon kívül helyezte.
109 A 18. § (6) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 13. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 19. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
111 A 19. § (2) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
112 A 20. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
113 A 20. § (2) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § e) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 20. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 20. § (4) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
116 A 21. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § h) pontja szerint módosított szöveg.
117 A 21. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § h) pontja szerint módosított szöveg.
118 A 21. § (3) bekezdése a 90/2010. (III. 26.) Korm. rendelet 69. § (23) bekezdése, a 273/2010. (XII. 9.) Korm. rendelet 122. §-a szerint módosított szöveg.
119 A 22. § (2) bekezdés e) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § g) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 22. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 23. § a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 23/A. §-t a 469/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
123 A 24. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § h) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 24. § (3) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
125 A 25. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
126 A 25. § (2) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
127 A 25. § (3) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
128 A 25. § (4) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
129 A 25. § (5) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 397. §-ával megállapított szöveg.
130 A 25. § (6) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
131 A 25. § (7) bekezdését a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 52. § (1) bekezdése alapján a 2010. december 2-a után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni, az 52. § (2) bekezdése alapján a 2010. december 2-át megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a 2010. december 2-át megelőzően kötött szerződésekre a 2010. december 1-jén alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
132 A 26. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 26. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
134 A 26. § (2) bekezdés b) pontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
135 A 26. § (2) bekezdés c) pontját a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
136 A 26. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § h) pontja szerint módosított szöveg.
137 A 27. § a 163/2009. (VIII. 6.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
138 A 27. § (1) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 27. § (1) bekezdés a) pontja a 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 27. §-a szerint módosított szöveg.
140 A 27. § (2) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
141 A 27. § (2a) bekezdését a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
142 A 27. § (3) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
143 A 28. § a 226/2016. (VII. 29.) 3. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 4. § (2)–(3) bekezdését.
144 A 31. §-t a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 52. § (1) bekezdése alapján a 2010. december 2-a után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni, az 52. § (2) bekezdése alapján a 2010. december 2-át megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a 2010. december 2-át megelőzően kötött szerződésekre a 2010. december 1-jén alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
145 A 32. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
146 A 32. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
147 A 32. § (3) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
148 A 32. § (4) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
149 A 32. § (5) bekezdését a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § c) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 52. § (1) bekezdése alapján a 2010. december 2-a után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni, az 52. § (2) bekezdése alapján a 2010. december 2-át megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a 2010. december 2-át megelőzően kötött szerződésekre a 2010. december 1-jén alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
150 A 32. § (7) bekezdés b) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
151 A 33. § (2) bekezdés d) pontja a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 399. § a) pontja szerint módosított szöveg.
152 A 36. § (2) bekezdése a 393/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 21. § a) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 37. § (1) bekezdésének harmadik mondata a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
154 A 37. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
155 A 37. § (4) bekezdése a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
156 A 37. § (4) bekezdés b) pontját a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
157 A 37. § (5) bekezdését a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
158 A 38. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
159 A 38. § (6) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
160 A 40. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 16. §-ával megállapított szöveg.
161 A 40. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § e) pontja szerint módosított szöveg.
162 A 41. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 17. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
163 A 41. § (5) bekezdését a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § d) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 52. § (1) bekezdése alapján a 2010. december 2-a után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni, az 52. § (2) bekezdése alapján a 2010. december 2-át megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a 2010. december 2-át megelőzően kötött szerződésekre a 2010. december 1-jén alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
164 A 41. § (6a) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be.
165 A 41. § (6b) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be.
166 A 41. § (6c) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése iktatta be.
167 A 42. § (1) bekezdés b) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
168 A 42. § (1) bekezdés c) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
169 A 42. § (1) bekezdés d) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
170 A 42. § (3) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 20. §-ával megállapított, a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
171 A 44. § (1) bekezdése a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
172 A 44. § (4) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 14. §-a hatályon kívül helyezte.
173 A 45. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
174 A 45. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 19. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § j) pontja szerint módosított szöveg.
175 A 46. § (1) bekezdése a 48/2008. (III. 11.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
176 A 46. § (2) bekezdése a 393/2017. (XII. 13.) Korm. rendelet 21. § b) pontja szerint módosított szöveg.
177 A 46. § (4) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 13. § k) pontja szerint módosított szöveg.
178 A 46. § (6) bekezdését a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § f) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
179 A 47. § (2) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja, a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
180 Az „Elektronikus árverés” alcímet (47/A–47/O. §) a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
181 A 47/B. § (8) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
182 A 47/C. § (1) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
183 A 47/G. § (1) bekezdése a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
184 A 47/G. § (2) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § d) pontja szerint módosított szöveg.
185 A 47/K. § (1) bekezdése a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § e) pontja szerint módosított szöveg.
186 A 47/O. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. § f) pontja szerint módosított szöveg.
187 A 47/O. § (3) bekezdését a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
188 A 48. § a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-ával megállapított szöveg.
189 A 49. § a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
190 Az 50. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
191 Az 50. § (1a) bekezdését a 79/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
192 Az 50. § (1b) bekezdését a 79/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
193 Az 50. § (2) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
194 Az 50. § (2) bekezdés c) pontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
195 Az 51. § (1) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 79/2013. (III. 13.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
196 Az 51. § (3) bekezdését a 385/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 3. §-a hatályon kívül helyezte.
197 Az 51. § (4) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
198 Az 51. § (5) bekezdése a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
199 Az 51. § (7) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 24. §-ával megállapított szöveg.
200 Az 51. § (8) bekezdése a 221/2014. (IX. 4) Korm. rendelet 398. §-ával megállapított szöveg.
201 Az 51. § (9) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 23. § (6) bekezdése iktatta be.
202 A 52. § (2) bekezdése a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
203 Az 53. § (1) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
204 Az 53. § (3) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
205 Az 53. § (4) bekezdése a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
206 Az 54. § (2)–(3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 28. pontja hatályon kívül helyezte.
207 Az 54. § (4) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
208 Az 54. § (5) bekezdését a 262/2010. (XI. 17.) Korm. rendelet 54. § g) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 52. § (1) bekezdése alapján a 2010. december 2-a után közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre kell alkalmazni, az 52. § (2) bekezdése alapján a 2010. december 2-át megelőzően közzétett pályázati felhívások és árverési hirdetmények alapján indult eljárásokra és az azok alapján kötött szerződésekre, valamint a 2010. december 2-át megelőzően kötött szerződésekre a 2010. december 1-jén alkalmazandó rendelkezéseket kell alkalmazni.
209 Az 54. § (6) bekezdését a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 27. §-a hatályon kívül helyezte.
210 Az 54. § (7) bekezdését a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 242/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
211 Az 54. § (8) bekezdését a 457/2013. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése iktatta be.
212 A hatálybalépés időpontja 2013. november 30.
213 Az 54. § (9) bekezdését a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
214 A hatálybalépés időpontja 2014. július 23.
215 Az 54. § (10) bekezdését a 178/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
216 A hatálybalépés időpontja 2014. július 23.
217 Az 54. § (10a) bekezdését a 303/2016. (X. 13.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
218 Az 54. § (11) bekezdését a 244/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
219 A hatálybalépés időpontja 2015. szeptember 9.
220 Az 54. § (12) bekezdését a 411/2015. (XII. 16.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
221 A hatálybalépés időpontja 2015. december 19.
222 A melléklet I. pont 2. alpontja a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
223 A melléklet II. cím 1. pontja a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
224 A Melléklet II. 2. alpontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § (1) pontjával megállapított szöveg.
225 A Melléklet II. 5. alpontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § (2) pontjával megállapított szöveg.
226 A Melléklet II. 7. alpontja a 356/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § (3) pontjával megállapított szöveg.
227 A melléklet II. pont 8. alpontját a 348/2010. (XII. 28.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 77/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.