a) az igazságügyi orvosszakértői tevékenység végzéséhez, ha azt jogszabály alapján arra jogosult természetes személy végzi,
6/A. §23 (1)24
(3)26 Az egyéni egészségügyi vállalkozó személyesen vesz részt az egészségügyi szolgáltató tevékenység folytatásában, és személyesen kell rendelkeznie az engedélyezett szakma folytatásához szükséges egészségügyi szakképesítéssel.
6/B. §27 Az egyéni egészségügyi vállalkozás folytatásához szükséges szakképesítés meglétét a 7. § (2) bekezdése vagy a 12/A. § (5) bekezdése szerint az egészségügyi államigazgatási szerv vizsgálja.
7. §28 (1)29 Az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító engedélyezési eljárás lefolytatása és a működési engedély kiadása a (2)–(5) és (7) bekezdésben foglaltak szerint az egészségügyi államigazgatási szerv feladat- és hatáskörébe tartozik. Az egészségügyi államigazgatási szerv a működési engedélyt kérelemre, valamint e rendeletben vagy jogszabályban meghatározott esetben hivatalból adja ki. E rendelet szabályait értelemszerűen kell alkalmazni a hivatalból indult eljárásra is.
(2)30 Ha jogszabály másképp nem rendelkezik, a működési engedély kiadására
(3)31 Ha az egészségügyi szolgáltató nem rendelkezik telephellyel, a működési engedélyt – (2) bekezdés b) pontja szerinti hatáskörében eljárva – az egészségügyi szolgáltató székhelye szerint illetékes járási hivatal adja ki.
(4)32 Amennyiben az egészségügyi szolgáltató több telephellyel rendelkezik, illetve székhelyén is nyújt szolgáltatást, a működési engedélyt a telephelyekre, vagy székhelyre és telephelyekre külön-külön lefolytatott eljárásokban – figyelemmel a (2) bekezdés c) pontjára – a telephely, illetve székhely szerinti járási hivatal vagy az országos tisztifőorvos adja ki.
(4a)33 A praxisengedélyhez kötött egészségügyi szolgáltatások esetén közreműködő részére működési engedély nem adható.
(5)34 A területi ellátási kötelezettséggel végzett háziorvosi, házi gyermekorvosi, alapellátást nyújtó fogorvosi, iskola- és ifjúság-egészségügyi, körzeti-közösségi szakápolói, védőnői feladat engedélyezését a több, ugyanazon járási hivatal illetékességébe tartozó telephelyen teljesítő számára egy eljárásban, telephelyenként kell lefolytatni, és az engedélyeket egy okiratba kell foglalni.
(6)35 Az egészségügyi szolgáltató a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek számára nyújtott egészségügyi szolgáltatás esetén a Magyar Honvédség, a Nemzeti Adó- és Vámhivatal és a rendvédelmi szervek egészségügyi szakmai szerve véleményének kikérését követően nyújtja be kérelmét az engedélyezési eljárás lefolytatásához.
(6a)36 A sejtbanki, biobanki, in vitro fertilizáció, klinikai genetika, genetikai tanácsadás, molekuláris genetikai laboratóriumi diagnosztika szakmák működési engedélyezési eljárása során az országos tisztifőorvos megkéri az Egészségügyi Tudományos Tanács Humán Reprodukciós Bizottságának szakmai véleményét. A működési engedélyt az eljáró hatóság a jogszabályban előírt feltételek teljesítésének vizsgálata mellett az Egészségügyi Tudományos Tanács Humán Reprodukciós Bizottságának véleménye alapján adja ki.
(7)37 Az otthoni szakápolásra, otthoni hospice ellátásra vonatkozó működési engedélyt a szolgáltató székhelye szerint illetékes járási hivatal adja ki azzal, hogy a közreműködő részére a működési engedély kiadására a közreműködőt igénybe vevő szolgáltató részére működési engedélyt kiadó járási hivatal jogosult. A határozatot közölni kell a szolgáltató ellátási területéhez tartozó települések szerint illetékes járási hivatalokkal. Az otthoni szakápolás, otthoni hospice ellátás esetén a kiadott működési engedélyben szereplő ellátási terület nem haladhatja meg az engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv székhelye szerinti megye területét. Amennyiben a szolgáltató a székhelye szerinti megyehatáron kívül is szolgáltatást kíván nyújtani, a működési engedélyt a másik megyében a telephely szerinti járási hivatal adja ki, amely esetben az ellátási terület szintén ez utóbbi megyére terjedhet ki.
(8)38 Változó helyszínen végzett egészségügyi szolgáltatás esetén az engedélyezés feltételeit az egészségügyi szolgáltatás nyújtásának helyén kell vizsgálni. A változó helyszínen a szolgáltatásnyújtás időtartama alatt ellenőrizhető a közegészségügyi, valamint a személyi és tárgyi feltételek biztosítása.
(9)39 Változó helyszínen végzett és mozgó egészségügyi szolgáltatás esetén a szolgáltató a székhelyétől vagy telephelyétől eltérő helyszínen végzett tevékenységét 5 nappal korábban írásban köteles bejelenteni a helyszín szerinti járási hivatalnak, amely jogosult helyszíni ellenőrzést tartani.
(10)40
8. §41 (1) A kérelemben fel kell tüntetni
m)42 az egészségügyi alapellátásban folytatott szakmák esetén a helyettesítés helyét, a helyettesítő személyek nevét és orvosi bélyegzője számát vagy működési nyilvántartási számát.
a)43 ha az egészségügyi közszolgáltatást az egészségügyi szolgáltató megállapodás vagy szerződés útján teljesíti, az erre vonatkozó megállapodást, szerződést;
d)44 az egészségügyi szolgáltató e tevékenysége során okozott kár megtérítésére, illetve sérelemdíj megfizetésére vonatkozó hatályos felelősségbiztosítási kötvénye másolatát vagy a biztosítási ajánlatot és a befizetett díjról szóló igazolást;
a)45 a cégbírósági, bírósági nyilvántartásba bejegyzett kérelmező jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet létrejöttének igazolását (cégbejegyzés, cégjegyzékszám, bírósági nyilvántartásba vétel száma központi, illetve nyilvánosan hozzáférhető adatbázis útján),
c)46 a tevékenységet végző egészségügyi dolgozók vonatkozásában a működési nyilvántartásban szereplő alábbi adatokat központi vagy nyilvánosan hozzáférhető adatbázis útján:
(6)47
(7) A működési engedélyezési eljárásban az egészségügyi államigazgatási szerv döntésének fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezései tekintetében beáll a jogerő, ha a döntés egyes rendelkezései ellen nyújtottak be fellebbezést, és a fellebbezés elbírálása nem hat ki a fellebbezéssel meg nem támadott rendelkezésekre.
9. §48 (1) A működési engedélyezési eljárás során az egészségügyi államigazgatási szerv helyszíni szemlét tarthat. Ennek során megvizsgálja, hogy
(2) Amennyiben az egészségügyi szolgáltatónál olyan szervezeti változás következik be, amely nem érinti a székhelyet, telephelyet és a szakmai struktúrát, a jogutód egészségügyi szolgáltató működési engedély kiadása iránti eljárásban helyszíni szemlét nem szükséges tartani.
(3) Ha az egészségügyi államigazgatási szerv az engedélyezési eljárásban helyszíni szemlét nem tartott – és e rendelet másként nem rendelkezik –, a működési engedély jogerőre emelkedésétől számított hatvan napon belül helyszíni ellenőrzést tart az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megvizsgálása érdekében.
10. § (1)49
(2)50 A helyszíni szemléről készült jegyzőkönyvben az ellátni kívánt egészségügyi szakmákra külön-külön rögzíteni kell a szemle megállapításait.
11. §51 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv a működési engedélyt szakmára, illetve a szakmán belül egyes szolgáltatásokra adja ki. A kérelem és a helyszíni szemle megállapításai alapján, ha a kérelmező
g)52 szakmánként az ellátás formáját,
j)53 a járóbeteg-szakellátás és az alapellátás keretében engedélyezett szakma heti óraszámát,
k)54
m)–n)55
a)56 az egészségügyi ellátási kötelezettség 8. § (4) bekezdés a) pontja szerinti szerződéses teljesítése esetén a megállapodást, szerződést kötő szervvel,
b)57 közszolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató esetén a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel, vagy az egészségügyi közszolgáltatást finanszírozó más állami szervvel.
(5a)58 Az országos tisztifőorvos az általa kiadott működési engedélyről szóló határozatot közli a működési engedéllyel érintett egészségügyi szolgáltató székhelye, illetve telephelye szerint illetékes népegészségügyi feladatkörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatallal.
(7)60 Ha a kérelmező nem felel meg a jogszabályban előírt követelményeknek, a működési engedély iránti kérelmet – a 13. §-ban meghatározott eset kivételével – az egészségügyi államigazgatási szerv elutasítja. Az elutasító határozatot közölni kell az (5) bekezdésben foglalt szervekkel.
(8)61 Ha a kérelem olyan tevékenységre, szolgáltatásra irányul, amely az egészségügyi szakmai kollégium véleménye szerint nem azonosítható a jogszabályban meghatározott szakmák egyikével sem, illetve az Egészségügyi Tudományos Tanács állásfoglalása szerint a szakma által el nem fogadott és Magyarországon be nem vezetett eljárások végzésére irányul, a kérelmet az egészségügyi államigazgatási szerv elutasítja.
(10)62 Amennyiben a működési engedélyezési eljárást az egészségügyi államigazgatási szerv hivatalból folytatja le, az egészségügyi szolgáltató az egészségügyi államigazgatási szerv felhívására megadja a működési engedély kötelező tartalmi elemeinek megállapításához szükséges adatokat. Az adatok közlése érdekében az egészségügyi államigazgatási szerv hiánypótlásra szólítja fel az ügyfelet, amelynek határideje 8 nap. Amennyiben az egészségügyi szolgáltató a hiánypótlás keretében a nyilatkozattételi felhívásnak nem tesz eleget vagy valótlan adatot közöl, az egészségügyi államigazgatási szerv
(11)63 Az egészségügyi államigazgatási szerv a (10) bekezdésben meghatározott esetben
ba)64 a hiányzó adatok pótlására az a) pont szerinti eljárási cselekmények nem vezettek eredményre, és a szolgáltató (10) bekezdésben foglalt határidővel hiánypótlásra történő felszólítása eredménytelen maradt, feltéve, hogy az eljárás során nincs további lehetőség a hiányzó adatok pótlására, megállapítására,
Közreműködő részvétele az egészségügyi szolgáltatás nyújtása során65
12. §66 (1) Közreműködő igénybevételére a szervezeti egység működéséhez kapcsolódóan közreműködői szerződés alapján kerülhet sor. Közreműködői szerződést csak olyan szakmára lehet kötni, amelyre a közreműködést igénybe vevő szolgáltató működési engedéllyel rendelkezik. A szerződő felek a személyi és tárgyi feltételeket közösen biztosítják.
(2)67 A közreműködő további közreműködői szerződést nem köthet, kivéve, ha a közreműködő által igénybe vett közreműködő személyesen nyújt szolgáltatást.
12/A. §68 (1) Az Eütv. 108/A. §-a szerinti bejelentést a személyes közreműködő teszi meg. Ha a személyes közreműködő e tevékenységét az igénybe vevő szolgáltató több szervezeti egységében is végzi, a bejelentést ezen szervezeti egységek tekintetében kell megtenni.
g)69 a tevékenységet végző egészségügyi dolgozók nevét, pecsétszámát vagy működési nyilvántartási számát, egészségügyi alkalmassági vizsgálatának dátumát és eredményét, valamint foglalkoztatásra irányuló jogviszony típusát.
(10)70 A bejelentés nyilvántartásba vételéről az (5) bekezdés szerinti egészségügyi államigazgatási szerv értesítést küld a bejelentő egészségügyi szolgáltató részére.
(11) Az egészségügyi államigazgatási szerv a bejelentés szerinti adatokat és a közreműködői szerződést megvizsgálja. Ha a bejelentésben foglalt tevékenység nem felel meg az egészségügyi szolgáltatás személyes közreműködés keretében történő gyakorlására vonatkozó szabályoknak, az államigazgatási szerv a személyes közreműködő nyilvántartásba vételét elutasítja.
(12)71 A (11) bekezdés szerinti határozatot közölni kell a közreműködést igénybe vevő szolgáltatóval és közszolgáltatás keretében történő tevékenységvégzés esetén a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel vagy az egészségügyi közszolgáltatást finanszírozó más állami szervvel.
12/B. §72 (1) A személyes közreműködői szerződés tartalmazza:
12/C. §73 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv a személyes közreműködőt törli a hatósági nyilvántartásból, ha
c)74 a személyes közreműködő az e tevékenységének hatósági nyilvántartásba vételéhez szükséges feltételekkel – ide nem értve a személyes közreműködői szerződést – már nem rendelkezik, és az egészségügyi államigazgatási szerv erre irányuló kötelezése ellenére a hiányosságot a kitűzött határidőre nem szünteti meg, valamint nem kéri a határidő meghosszabbítását.
(3)75 A hatósági nyilvántartásból történő törlésről a törlés időpontjában a személyes közreműködőt igénybe vevő szolgáltató működési engedélyének kiadására a 7. § (2) bekezdése alapján hatáskörrel rendelkező egészségügyi államigazgatási szerv dönt. A hatósági nyilvántartásból történő törlésről az egészségügyi államigazgatási szerv a személyes közreműködőt értesíti.
Alkalmazott orvos részvétele alapellátást végző egészségügyi szolgáltatás nyújtása során76
12/D. §77 (1) Az a szakorvos-jelölt, illetve szakorvos, aki tevékenységét a praxisjoghoz kötött egészségügyi szolgáltatást nyújtó egészségügyi szolgáltató alkalmazásában vagy ezen egészségügyi szolgáltatóval kötött megbízási szerződés alapján végzi (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: alkalmazott orvos), önálló orvosi tevékenységet nem végezhet, abban kizárólag a praxisjoggal rendelkező orvos felelősségi körén belül és utasításai alapján, az egészségügyi szolgáltatóval fennálló munkaviszony vagy a megbízás keretei között vehet részt.
(2)78 Az alkalmazott orvos – a (3) bekezdésben meghatározottak szerint – a háziorvost akkor helyettesítheti, ha a háziorvosi, házi gyermekorvosi és fogorvosi tevékenységről szóló miniszteri rendeletben foglalt szakmai és személyi feltételeknek megfelel.
Szabadfoglalkozású jogviszony hatósági nyilvántartásba vétele79
12/E. §80 (1) Az Eütv. 108/A. §-a szerinti bejelentést a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet (a továbbiakban: szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó) teszi meg. Ha a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó e tevékenységét az igénybe vevő szolgáltató több szervezeti egységében is végzi, a bejelentést ezen szervezeti egységek tekintetében kell megtenni.
(9) Az egészségügyi államigazgatási szerv a bejelentés szerinti adatokat és a megbízási szerződést megvizsgálja. Ha a bejelentésben foglalt tevékenység nem felel meg a szabadfoglalkozású jogviszony keretében történő tevékenységvégzésre vonatkozó szabályoknak, az egészségügyi államigazgatási szerv a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozó nyilvántartásba vételét elutasítja.
c)81 közszolgáltatás keretében történő tevékenységvégzés esetén a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelővel vagy az egészségügyi közszolgáltatást finanszírozó más állami szervvel.
12/F. §82 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv a szabadfoglalkozású egészségügyi dolgozót törli a hatósági nyilvántartásból, ha
13. §83 (1)84 Ha az egészségügyi szakmára nincs meghatározva szakmai minimumfeltétel, az egészségügyi szolgáltató részére átmeneti működési engedély adható. Az egészségügyi szolgáltató részére azon szakmák esetében is átmeneti működési engedély adható, amelyek az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló, illetve az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló jogszabályok szerint járóbeteg-szakellátáshoz integrált nappali ellátási formában is végezhetők, de az ellátási forma jellegéből adódó speciális szakmai feltételek nem kerültek meghatározásra.
(2)85 Az átmeneti működési engedély kiadásához szükséges szakmai feltételeket az engedélyezési eljárásban az egészségügyi államigazgatási szerv megkeresésére az országos tisztifőorvos az általa felkért szakfelügyelő véleménye alapján, a (3) és (4) bekezdésben meghatározottak szerint állapítja meg. A szakfelügyelő az átmeneti működési engedély kiadásához szükséges szakmai feltételekről szóló véleményét megküldi az országos tisztifőorvosnak. Az adott szakmára meghatározott átmeneti szakmai feltételeket az országos tisztifőorvos közzéteszi, azzal, hogy ezen szakmai feltételeket az egészségügyi államigazgatási szerv az azonos szakmára irányuló valamennyi engedélyezési eljárásban alkalmazza.
(3)86 Az országos tisztifőorvos a szakmai minimumfeltétellel nem rendelkező szakma tekintetében az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló jogszabály rendelkezéseinek figyelembevételével, a szakmához tartozó tevékenységeknek megfelelő orvosi és szakdolgozói feltételeket, az ahhoz szükséges tárgyi, valamint közegészségügyi és speciális higiénés feltételeket meghatározva állapítja meg a működéshez szükséges szakmai feltételeket.
(4)87 Járóbeteg-szakellátás keretében gyakorolt szakmákban a nappali ellátási forma tekintetében a minimális követelményeket és a speciális személyi, tárgyi, valamint szakmai környezeti minimumfeltételeket az országos tisztifőorvos az ezen ellátási formában végezhető szakmához tartozó tevékenységekhez szükséges speciális feltételek szerint állapítja meg:
(5)88 Az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló jogszabály hatálybalépését követően, az egészségügyi szolgáltató – a jogszabály hatálybalépését követő 2 hónapon belül benyújtott – kérelmére, az egészségügyi államigazgatási szerv az átmeneti működési engedély felülvizsgálatával egyidejűleg működési engedélyt ad ki.
(6)89 Ha az egészségügyi szolgáltató az (5) bekezdésben számára meghatározott határidőn belül nem kéri az átmeneti működési engedélye felülvizsgálatát, az egészségügyi államigazgatási szerv – legfeljebb 15 napos határidő tűzésével – felhívja a szolgáltatót a kérelem és nyilatkozat pótlására. Amennyiben a szolgáltató a felhívásban foglalt határidőre sem teljesíti kötelezettségét, az egészségügyi államigazgatási szerv a határidő elmulasztásától számított 15 napon belül a működési engedélyt hivatalból visszavonja.
(7)90 Az átmeneti működési engedély felülvizsgálatára kérelemre induló eljárásban nem alkalmazhatók az igazgatási-szolgáltatási díjfizetési kötelezettségre vonatkozó szabályok.
14. § (1)91 Az egészségügyi szolgáltató minden olyan tervezett változást, amely érinti a működési engedély kiadásának feltételeit, illetve a működési engedélyben szereplő adatokat, szakmákat vagy szolgáltatásokat, köteles előzetesen írásban bejelenteni a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szervnek. Az előre nem tervezhető eseményeket, adatokat azok észlelését, keletkezését követő nyolc napon belül kell bejelenteni. Amennyiben a változás érinti a működési engedély 11. § (2) bekezdésében előírt kötelező tartalmát, kérni kell a működési engedély módosítását, kivéve, ha a működési engedély módosítására külön jogszabályban foglaltak alapján hivatalból kerül sor. Ha az egészségügyi államigazgatási szerv a működési engedély módosítására okot adó körülményről hivatalból értesül, a működési engedélyt hivatalból módosítja.
(2)92 Az egészségügyi szolgáltató a 8. § (1) bekezdése szerinti adatok közül
(2a)93 A (2) bekezdés szerinti változást az egészségügyi szolgáltató a (2) bekezdés b) pontjában foglalt adatok tekintetében minden hónap 10. napjáig, a változott adatok közlésével, a (2) bekezdés a) és c) pontja szerinti adatokat a változást követő 8 napon belül jelenti be. Ha a (2) bekezdés a) pontja szerinti adatok változása érinti a 8. § (4) bekezdés a) pontja szerinti szerződést, akkor a szerződés másolatát a bejelentéshez csatolni kell. A (2) bekezdés c) pontja szerinti változás esetén a bejelentéshez csatolni kell a 8. § (4) bekezdés i) pontja szerinti nyilatkozatot.
(2b)94 A hibás adatközlést az egészségügyi szolgáltató haladéktalanul kijavítja.
(3)95 Az (1) bekezdés szerinti bejelentés alapján a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket.
(3a)96 Az Eütv. 94. §-a szerinti mentési tevékenységet, valamint a betegszállítást végző egészségügyi szolgáltató az e feladatának ellátását biztosító mentőjárműveiben, illetve betegszállító járműveiben bekövetkezett változást a változást követő 8 napon belül a következő adatok közlésével bejelenti a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szervnek:
(3b)97 Az egészségügyi szolgáltató által a (3a) bekezdés alapján bejelentett változás hatósági nyilvántartásba vételéről a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv 8 napon belül tájékoztatja a bejelentőt és a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőt. Az egészségügyi szolgáltató által a (3a) bekezdés alapján bejelentett új mentőjármű, illetve betegszállító jármű szakmai minimumfeltételeknek való megfelelőségét a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv a nyilvántartásba vételt követő 60 napon belül ellenőrzi.
(4)98 A (2) bekezdés b) pontja szerinti jelentéseket elektronikusan, az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) elektronikus humán erőforrás nyilvántartó informatikai rendszere útján kell megtenni. Az első bejelentést követően az egészségügyi szolgáltató az adatokban bekövetkezett változást jelenti. A bejelentés a következő módszerekkel tehető meg:
b)99 az internetalapú űrlap kitöltéséhez szükséges adatoknak az egészségügyi szolgáltató saját elektronikus nyilvántartásából informatikai eszközök segítségével történő automatikus beküldésével az egészségügyért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) humán erőforrás nyilvántartó informatikai rendszerébe.
(5)100 A (4) bekezdés b) pontjában meghatározott módon köteles a (2) bekezdés b) pontja szerinti adatszolgáltatásnak eleget tenni
(6)101 A jelentések online továbbításához szükséges formai követelményeket, a jelentés módjának technikai leírását – beleértve az adatszerkezetet, a rekordképeket és az adatmezők részletes definícióját –, valamint a felhasználói kézikönyveket az országos tisztifőorvos a minisztérium internetes honlapján teszi közzé.
(7)102 A minisztérium informatikai rendszerében országos nyilvántartást vezet az egészségügyi szolgáltatók által bejelentett humán erőforrás adatokról.
(8)103 A nyilvántartások, illetve jelentések pontossága és megbízhatósága érdekében az egészségügyi szolgáltató az országos tisztifőorvos felhívására közölni köteles az általa bejelentett humán erőforrás adatokkal összefüggésben rendelkezésére álló adatot.
(9)104 Az országos tisztifőorvos a tudomására jutott, írásban dokumentált adatok alapján hivatalból helyesbíti a tévesen megküldött adatokat.
14/A. §105
15. §106 (1) Amennyiben új vagy módosított szakmai minimumfeltételt előíró jogszabály kerül kihirdetésre, az egészségügyi szolgáltató – ha jogszabály eltérően nem rendelkezik – az új, vagy módosított jogszabály hatálybalépésétől számított két hónapon belül bejelenti a működési engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv részére szolgáltatásainak az új vagy módosított minimumfeltételnek való megfelelését.
(3)107 Ha az új vagy módosított szakmai minimumfeltételt előíró jogszabály a működési engedély módosítását is szükségessé teszi – és a szolgáltató az új vagy módosított minimumfeltételeknek megfelel –, az egészségügyi államigazgatási szerv a működési engedélyt módosítja, mely módosítás során nem alkalmazhatók az igazgatási-szolgáltatási díjfizetési kötelezettségre vonatkozó szabályok.
Működési engedély módosítás az egészségügyi szakellátási kapacitások és ellátási területek változása miatt109
15/A. §110 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv hivatalból módosítja az érintett egészségügyi szolgáltató működési engedélyét, amennyiben az az egészségügyi szakellátási kapacitások, illetve ellátási területek tárgyában hozott döntés miatt szükséges.
(2) Az (1) bekezdés szerinti esetben a működési engedély módosítására irányuló eljárás megindítható a szakellátási kapacitás, illetve az ellátási terület tárgyában hozott döntés jogerőre emelkedését megelőzően is, azzal, hogy a működési engedély módosítása tárgyában nem hozható döntés a szakellátási kapacitás, illetve az ellátási terület tárgyában hozott döntés jogerőre emelkedését megelőzően.
(3)111 A működési engedély 14. §, 15. §, illetve e § szerinti módosításáról szóló határozatot közölni kell a 11. § (5) bekezdésében felsorolt szervekkel.
16. §112 (1)113 Az egészségügyi államigazgatási szerv – a 9. §-ban, a 13. §-ban, a 15. §-ban és a 17. § (2) bekezdésében meghatározott ellenőrzésen kívül – előre meghatározott és közzétett ütemezés szerint végzi az egészségügyi szolgáltatók ellenőrzését, amelynek során vizsgálja a jogszabályban meghatározott személyi, tárgyi, szakmai minimumfeltételek, a szakmai szabályok, protokollok, illetve közegészségügyi előírások teljesítését.
(3)114 Az egészségügyi közszolgáltatást végző egészségügyi szolgáltatóra vonatkozó, a (2) bekezdés e)–g) pontja szerinti felfüggesztés és működési engedély visszavonása esetén a betegellátás átmeneti biztosítása érdekében más egészségügyi szolgáltató kijelöléséről a kijelölésre kerülő egészségügyi szolgáltató működési engedélyét kiadó egészségügyi államigazgatási szerv dönt.
(4)115 Az egészségügyi szolgáltató működését az országos tisztifőorvos felkérésére a szolgáltatás helye szerinti járási hivatal akkor is ellenőrizheti, ha a szolgáltatásra jogosító működési engedélyt az országos tisztifőorvos adta ki. A járási hivatal az ellenőrzésről készült jegyzőkönyv egy példányát haladéktalanul, de legfeljebb nyolc napon belül megküldi az engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szerv részére.
(6)116 Amennyiben az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzése során az egészségügyi szakmai tevékenység minőségét érintő vagy minőségfejlesztést igénylő problémát, hiányosságot tár fel, arról haladéktalanul értesíti a szakmai minőségértékelést végző egészségügyért felelős minisztert.
17. § (1)117
(2)118 Az egészségügyi államigazgatási szerv soron kívüli ellenőrzést folytat le rendkívüli esemény, valamint panaszbejelentés kivizsgálására.
Az egészségügyi szolgáltató tevékenységének szüneteltetése119
18. §120 (1)121 Az egészségügyi közszolgáltatást végző szolgáltató a működési engedélyében szereplő bármely egészségügyi szolgáltatás ellátását – a fenntartó tájékoztatása mellett – szüneteltetheti. A szüneteltetést legalább nyolc nappal korábban be kell jelenteni az engedélyező egészségügyi államigazgatási szervnek, megjelölve a szünetelő szervezeti egység helyett egészségügyi szolgáltatást nyújtó szervezeti egységet annak azonosító kódjának feltüntetésével. Amennyiben a szünetelést bejelentő egészségügyi szolgáltatónál nincs az adott szakmában más szervezeti egység, az egészségügyi szolgáltató más egészségügyi szolgáltatóval megállapodik a helyette történő egészségügyi szolgáltatásról. A szünetelésről szóló bejelentéshez csatolni kell a megállapodást. A szüneteléssel kapcsolatban nem kell módosítani a működési engedélyt.
(2)122 Amennyiben a szünetelést bejelentő szolgáltató nem csatolja a szünetelés bejelentéséhez az (1) bekezdés szerinti megállapodást, az egészségügyi államigazgatási szerv dönt az egészségügyi szolgáltatás nyújtását átmenetileg végző szolgáltató kijelöléséről. A kijelölésről a kijelölésre kerülő egészségügyi szolgáltató működési engedélyét kiadó egészségügyi államigazgatási szerv dönt.
(3)123 A szüneteltetés tényéről tájékoztatni kell a szakellátási kapacitások nyilvántartását vezető országos tisztifőorvost, a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőt, valamint az egészségügyi ellátás folyamatos működtetésének egyes szervezési kérdéseiről szóló miniszteri rendelet alapján kiadott sürgősségi ügyeleti rend szerinti ügyeleti ellátás szüneteltetése esetén az Országos Mentőszolgálatot is.
(4)124 Az egészségügyi szolgáltatónak az előre nem tervezhető szüneteltetést az arra okot adó körülmény észlelésétől számított nyolc napon belül be kell jelentenie az engedélyt kiadó egészségügyi államigazgatási szervnek és a fenntartónak.
(7)125 Az (1) és a (4) bekezdés szerinti bejelentés alapján – a bejelentésétől számított – legfeljebb egy évig szünetel az egészségügyi szolgáltatás ellátása. Ezt követően az egészségügyi közszolgáltatást végző szolgáltató – az (1) és a (6) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – évente kezdeményezheti a szünetelés meghosszabbítását az előző év elteltét követő 30 napon belül.
(8)126 Abban az esetben, ha a bejelentést, illetve a meghosszabbítást követő egy év elteltét követő 30 napon belül az egészségügyi közszolgáltatást végző szolgáltató nem kezdeményezte a (7) bekezdésben foglaltak szerint a szünetelés meghosszabbítását és a szünetelés megszüntetését sem jelentette be, az adott egészségügyi szolgáltatás ellátásához használt szakellátási kapacitás tekintetében az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 5. § (5) bekezdését kell alkalmazni azzal, hogy egészségügyi államigazgatási szervként az országos tisztifőorvos jár el és az eljárás hivatalból indul.
19. § (1)127 Az egészségügyi államigazgatási szerv a működési engedélyt visszavonja, ha
c)128 az egyéni vállalkozói tevékenyég folytatására való jogosultsága megszűnik,
d)129 az egyéni vállalkozót törölték az orvosok vagy az egészségügyi szakdolgozók működési nyilvántartásából, vagy a szakmai kamarából jogerős határozattal kizárták, vagy a jogszabály szerinti eljárásban a munkaköri egészségi alkalmasság elbírálásának során az egészségügyi tevékenység végzésétől eltiltották,
e)130 a 16. § (2) bekezdés e) és g) pontja szerinti esetek fennállnak,
h)131 az egészségügyi alapellátás körében kötött feladat-ellátási szerződés megszűnik,
l)132 a közreműködést igénybe vevő egészségügyi szolgáltató bejelentése szerint a közreműködő szolgáltatóval kötött közreműködői szerződés megszűnt.
(2)133 A működési engedély visszavonásáról a visszavonás időpontjában a szolgáltató vonatkozásában a 7. § (2) bekezdése alapján hatáskörrel rendelkező egészségügyi államigazgatási szerv dönt. A működési engedély visszavonásáról szóló határozatot közölni kell a 11. § (5) bekezdésében felsorolt szervekkel.
20. § (1)134 A működési engedély kiadására jogosult egészségügyi államigazgatási szerv bírságot szab ki, ha az egészségügyi szolgáltató a 14. § (1) és (2) bekezdésében és a 18. §-ban, továbbá a mentésről szóló miniszteri rendeletben előírt bejelentési kötelezettségét elmulasztja vagy valótlan adat közlésével az egészségügyi államigazgatási szervet megtéveszti. A bírság legmagasabb összege természetes személy esetén a külön jogszabály szerinti igazgatási szolgáltatási díjnak a kétszerese, jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet esetén pedig az ötszöröse. A bírság összegének megállapításához az igazgatási szolgáltatási díjnak a bírság kiszabásakor az egészségügyi szolgáltató valamennyi szolgáltatása alapján irányadó mértékét kell figyelembe venni.
a)135 az a természetes személy, illetőleg jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, melynek személyesen közreműködő tagját kuruzslás miatt elítélték, az ítélet, illetőleg a határozat jogerőre emelkedésétől számított három évig,
b)136 az a természetes személy, illetőleg jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, melynek személyesen közreműködő tagját kuruzslás miatt elítélték, amennyiben az eljárás megindulásakor a szolgáltatás nyújtásához előírt feltételekkel rendelkezett, az ítélet, illetőleg a határozat jogerőre emelkedésétől számított egy évig,
c)137 az a természetes személy vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, melynek egészségügyi szolgáltatásra jogosító működési engedélyét a 19. § (1) bekezdés g) pontja alapján vonták vissza, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három évig.
21. §138
22. §139
(3)140 A rendelet hatálybalépésének napján hatályos – az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, a működési engedélyről és az egyéni vállalkozás keretében végezhető egészségügyi szolgáltatásról szóló 69/2002. (IV. 12.) Korm. rendelet 29. § (5) bekezdésével hatályon kívül helyezett jogszabályok alapján kiadott – működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltató működési engedélyét az első változásbejelentés alkalmával kell kicserélni. A kicserélés iránti kérelmet az egészségügyi államigazgatási szerv két hónapon belül bírálja el.
23/A. §143
24. §144 Az egészségügyi szolgáltatások Egészségbiztosítási Alapból történő finanszírozásának részletes szabályairól szóló 43/1999. (III. 3.) Korm. rendelet és az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelet módosításáról szóló 365/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.) 15. §-ával megállapított 13. § a Módr. hatálybalépését követően benyújtott kérelmek elbírálása során alkalmazandó. A Módr. hatálybalépésekor már átmeneti működési engedéllyel rendelkező szolgáltató a működési engedélye első módosítását követően kell, hogy megfeleljen a 13. §-ban meghatározott minimumfeltételeknek.
25. §145 (1) Az egyes egészségbiztosítási és egészségügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelettel megállapított, a működési engedélyre vonatkozó rendelkezéseket a 2012. január 1-jét követően benyújtott kérelmek elbírálásánál kell alkalmazni.
(5)146 Az egyes egészségbiztosítási és egészségügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelettel megállapított és az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelettel módosított 3. mellékletben foglaltakat a 2012. április 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
(6)147 Az egyes egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított 15/A. §-t a megyei önkormányzatok konszolidációjáról, a megyei önkormányzati intézmények és a Fővárosi Önkormányzat egyes egészségügyi intézményeinek átvételéről szóló 2011. évi CLIV. törvény 7. § (2) bekezdése alapján indult és a Módr2. 3. §-ának a hatálybalépésekor148 folyamatban lévő eljárásokkal kapcsolatban is alkalmazni kell.
(7)149 A (3) bekezdéstől eltérően a hajléktalanok ellátását biztosító, valamint a rendvédelmi szervek és a Nemzeti Adó- és Vámhivatal egészségügyi szolgáltatói, a vasutas igényjogosultakat ellátó egészségügyi szolgáltatók által, továbbá az orvostudományi egyetemeken az orvosképzés keretében nyújtott, területi ellátási kötelezettség nélküli háziorvosi ellátás nyújtására működési engedély adható.
(8)150 A (7) bekezdés szerinti rendelkezést a 2012. július 1-jén folyamatban lévő eljárások esetén is alkalmazni kell.
(9)151 Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelettel megállapított 6/A. § (3) bekezdésében foglaltaknak a 2012. július 1-jén működési engedéllyel rendelkező egészségügyi szolgáltatók esetében 2013. július 1-jétől kell megfelelni.
(10)152 Ha az egészségügyi szolgáltatók és működési engedélyük nyilvántartásáról, valamint az egészségügyi szakmai kódjegyzékről szóló miniszteri rendeletben meghatározott szakmák, szakmakódok változása érinti a működési engedélyben meghatározott adatokat, a változást a működési engedély módosulásáig a minisztérium honlapján közzétett tájékoztatóban meghatározottak szerint kell figyelembe venni azzal, hogy a változást – a tájékoztató elérhetőségének biztosításával egyidejűleg – a működési engedélyekről vezetett nyilvántartásban át kell vezetni.
26. §153 E rendelet a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló, 2011. március 9-i 2011/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.
1. melléklet a 96/2003 . (VII. 15.) Korm. rendelethez154
2. melléklet a 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelethez155
3. melléklet a 96/2003. (VII. 15.) Korm. rendelethez156
23 A 6/A. §-t és az azt megelőző alcímet a 25/2004. (II. 26.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta a szövegbe.
24 A 6/A. § (1) bekezdését a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A 6/A. § (2) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
26 A 6/A. § (3) bekezdése a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 26. §-ával megállapított, az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § a) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 6/B. §-t a 25/2004. (II. 26.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 308/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 7. § a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 104. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 7. § (1) bekezdése a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 48. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
30 A 7. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 7. § (3) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 32. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 7. § (4) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 32. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 7. § (4a) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 34. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 7. § (5) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 32. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 7. § (6) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 7. § (6a) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 53. §-a iktatta be, szövege a 192/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 34. § a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 7. § (7) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 30. § (4) bekezdésével megállapított, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés b) és c) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 7. § (8) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
39 A 7. § (9) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 32. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 7. § (10) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 48. § a) pontja. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
41 A 8. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 35. §-ával megállapított szöveg.
42 A 8. § (1) bekezdés m) pontját az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdése iktatta be.
43 A 8. § (4) bekezdés a) pontja az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 8. § (4) bekezdés d) pontja a 60/2017. (III. 20.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
45 A 8. § (5) bekezdés a) pontja a 46/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 8. § (5) bekezdés c) pontját az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 28. § (3) bekezdése iktatta be.
47 A 8. § (6) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
48 A 9. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 36. §-ával megállapított szöveg.
49 A 10. § (1) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte.
50 A 10. § (2) bekezdése a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A 11. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 37. §-ával megállapított szöveg.
52 A 11. § (2) bekezdés g) pontja az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § d) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 11. § (2) bekezdés j) pontja az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 11. § (2) bekezdés k) pontját az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
55 A 11. § (2) bekezdés m)–n) pontját az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
56 A 11. § (5) bekezdés a) pontja az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § c) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 11. § (5) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 11. § (5a) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 27. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés e) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 11. § (6) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
60 A 11. § (7) bekezdése az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 11. § (8) bekezdése az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 11. § (10) bekezdését a 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be, szövege a 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
63 A 11. § (11) bekezdését a 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
64 A 11. § (11) bekezdés b) pont ba) alpontja a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 12. §-t megelőző alcím a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
66 A 12. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
67 A 12. § (2) bekezdése a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 12/A. §-t az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 30. §-a iktatta be.
69 A 12/A. § (6) bekezdés g) pontja a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § d) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 12/A. § (10) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 48. § b) pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 12/A. § (12) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 12/B. §-t az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 30. §-a iktatta be.
73 A 12/C. §-t a 40/2014. (II. 24.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
74 A 12/C. § (2) bekezdés c) pontját a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
75 A 12/C. § (3) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 48. § c) pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 12/D. §-t megelőző alcímet a 40/2014. (II. 24.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
77 A 12/D. §-t a 40/2014. (II. 24.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
78 A 12/D. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 47. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
79 A 12/E. §-t megelőző alcímet a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
80 A 12/E. §-t a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
81 A 12/E. § (10) bekezdés c) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 12/F. §-t a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
83 A 13. § a 365/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
84 A 13. § (1) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 13. § (2) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
86 A 13. § (3) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 35. § a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 13. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 13. § (5) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 47. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
89 A 13. § (6) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 13. § (7) bekezdését a 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 21. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdése iktatta be.
91 A 14. § (1) bekezdése a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 39. §-ával megállapított, a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 36. §-a szerint módosított szöveg.
92 A 14. § (2) bekezdését újonnan az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 31. §-a iktatta be, szövege a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 14. § (2a) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 31. §-a iktatta be, szövege a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 25. § a) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 14. § (2b) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdése iktatta be.
95 A 14. § (3) bekezdése a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított, a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 25. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 14. § (3a) bekezdését a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
97 A 14. § (3b) bekezdését a 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 14. §-a iktatta be.
98 A 14. § (4) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 49. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 14. § (4) bekezdés b) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 14. § (5) bekezdését a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 49. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be.
101 A 14. § (6) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 14. § (7) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 14. § (8) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 14. § (9) bekezdését a 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 14/A. §-t a 312/2004. (XI. 17.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 6. § a) pontja.
106 A 15. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 41. §-ával megállapított szöveg.
107 A 15. § (3) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 32. §-ával megállapított, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 48. § d) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
108 A 15. § (4) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 58. §-a hatályon kívül helyezte.
109 A 15/A. §-t megelőző alcímet a 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
110 A 15/A. §-t a 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
111 A 15/A. § (3) bekezdését a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 54. §-a iktatta be.
112 A 16. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 42. §-ával megállapított szöveg.
113 A 16. § (1) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 35. § b) pontja, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § f) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 16. § (3) bekezdése a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 55. §-ával megállapított szöveg.
115 A 16. § (4) bekezdése a 174/2012. (VII. 26.) Korm. rendelet 32. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdés b) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 16. § (6) bekezdését a 136/2013. (V. 10.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
117 A 17. § (1) bekezdését a 12/2005. (I. 26.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte.
118 A 17. § (2) bekezdése a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
119 A 18. §-t megelőző alcím az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 35. § g) pontja szerint módosított szöveg.
120 A 18. § a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 43. §-ával megállapított szöveg.
121 A 18. § (1) bekezdése az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § d) pontja, a 192/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 34. § c) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 18. § (2) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
123 A 18. § (3) bekezdése a 40/2014. (II. 24.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés h) és i) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 18. § (4) bekezdése az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § e) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 18. § (7) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 28. §-a iktatta be.
126 A 18. § (8) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 28. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 19. § (1) bekezdésének bevezető szövegrésze a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
128 A 19. § (1) bekezdés c) pontja a 308/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
129 A 19. § (1) bekezdés d) pontja a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 44. §-ával megállapított szöveg.
130 A 19. § (1) bekezdés e) pontja a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 44. §-ával megállapított szöveg.
131 A 19. § (1) bekezdésének h) pontját a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésének i) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 29. §-a iktatta be.
132 A 19. § (1) bekezdés l) pontját a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 34. § (1) bekezdése iktatta be.
133 A 19. § (2) bekezdése a 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 20. § (1) bekezdése a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 45. §-ával megállapított, az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § f) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 20. § (2) bekezdés a) pontja a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdés j) pontja, a 63/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. § c) pontja, a 46/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 5. § b) és c) pontja szerint módosított szöveg.
136 A 20. § (2) bekezdés új b) pontját a 312/2004. (XI. 17.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti b) pont jelölését c) pontra változtatta. A 20. § (2) bekezdés b) pontja a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdés j) pontja, a 63/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. § c) pontja, a 46/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 5. § b) és c) pontja szerint módosított szöveg.
137 A 20. § (2) bekezdésének eredeti b) pontjának jelölését a 312/2004. (XI. 17.) Korm. rendelet 9. §-a c) pontra változtatta. A 20. § (2) bekezdés c) pontja a 46/2014. (II. 26.) Korm. rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
138 A 21. §-t és az azt megelőző alcímet a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
139 A 22. §-t és az azt megelőző alcímet a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 8. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
140 A 23. § (3) bekezdése a 215/2009. (IX. 30.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése, a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (39) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
141 A 23. § (4) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 855. pontja hatályon kívül helyezte.
142 A 23. § (5) bekezdését a 25/2004. (II. 26.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 855. pontja.
143 A 23/A. §-t a 312/2004. (XI. 17.) Korm. rendelet 10. §-ának (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
144 A 24. §-t a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 855. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 365/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
145 A 25. §-t a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 46. §-a iktatta be.
146 A 25. § (5) bekezdését a 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 20. §-a iktatta be.
147 A 25. § (6) bekezdését a 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
148 A hatálybalépés időpontja 2012. június 1.
149 A 25. § (7) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 30. §-a iktatta be, szövege a 366/2012. (XII. 17.) Korm. rendelet 35. §-a, a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § g) pontja, a 204/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
150 A 25. § (8) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 30. §-a iktatta be.
151 A 25. § (9) bekezdését a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 30. §-a iktatta be.
152 A 25. § (10) bekezdését az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 32. §-a iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 56. § (3) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
153 A 26. §-t a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. §-a iktatta be.
154 Az 1. mellékletet a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 106. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 32. § b) pontja.
155 A 2. mellékletet a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 47. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 33. § g) pontja szerint módosított szöveg.
156 A 3. mellékletet a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 47. (2) bekezdése iktatta be, szövege az 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 34. §-ával megállapított szöveg.


text:
Beadványok a bírósági ügyvitelben - Jogi asszisztens
Veszélyek és erkölcsi konfliktusok a munkahelyi...
A bírósági ügyek iratait kezelőiroda kezeli, a nagyobb ügyfélforgalmú bíróságokon külön büntető, polgári és szabálysértési irodát létesíthet. A cégügyek iratait a megyei bíróságokon és a Fővárosi Bíróságon a cégiroda kezeli.
A beadványok átvétele
Az ügyféltől a beadványt a felvilágosításra megállapított időben az irodavezető vagy az e feladattal megbízott személy veszi át. A személyesen benyújtott beadványt átvevő személy a beadvány felzetén az érkezés megjelölésére szolgáló bélyegzővel igazolja az átvételt, és (ha már rendelkezésre áll) rájegyzi a lajstromszámot is. Az ügyfél kívánságára szóban előterjesztett kérelem jegyzőkönyvbe foglalásáról elismervényt kell adni, vagy átadni részére a felvett jegyzőkönyv egy hitelesítetlen másolati páldányát.
A felvilágosítási időn kívül az ügyfél beadványait a bíróság bejáratánál lévő, zárt gyűjtőszekrényben helyezheti el. A gyűjtőszekrényt a hivatali munkaidő végén minden esetben, továbbá a szükségeshez képest naponta többször is ki kell üríteni. A gyűjtőszekrényen a kiürítés időpontját fel kell tüntetni.
A postán érkezett vagy más hatóságtól kézbesítővel küldött iratot a bíróság elnöke által kijelölt személy veszi át. A postán érkezett ajánlott, expressz és térivevényes iratokat a postán vezetett könyvben egyenként kell átvenni. Telefax és e-mail átvételére a bíróság elnöke által kijelölt személy jogosult.
A küldemény átvételekor ellenőrizni kell a kézbesítő okmányon és a küldeményen lévő azonosítő jel megegyezőségét, az iratot tartalmazó boríték, illetve egyéb csomagolás sértetlenségét. A küldeményt átvevő személy sérült küldemény átvétele esetén a sérülés tényét mind az átvételi elismervényen, mind a borítékony megjelöli. A postai úton érkező sérült, könyvelt küldemények átvételéről jegyzőkönyvet kell készíteni és az a küldemény tartalmához csatolni.
Az átvevő a kézbesítő okmányon olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével ismeri el az átvételt; az "azonnal" és a "sürgős" jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal jelöli meg a kézbesítő okmányon és a borítékon egyaránt.
Az iratokra felragasztott, illetve az iratokon lerótt illetékbélyeget az irat bírósághoz érkezésének, illetve az illeték leróvásának napján az irat átvételére jogosult személy (az illetéktörvény rendelkezéseinek megfelelően) nyomban köteles felülbélyegezni (értékteleníteni) úgy, hogy a felülbélyegzés időpontja utóbb is megállapítható legyen.
A bírósághoz postán érkezett pénzt vagy egyéb értéket (pl. ékszer, kötvény, fel nem használt illetékbélyeg) bírósági letétként kell kezelni, s az illetékes bírósági gazdasági hivatalhoz, illetve a bíróság elnöke által kijelölt bírósági letétkezelőhöz kell eljuttatni.
Ha a kezelőiroda a beadvány benyújtásakor hiányt észlel, felhívja a felet a hiány pótlására. Ha a fél a hiányt nem pótolja és ragaszkodik a beadvány benyújtásához, a beadványt át kell venni.
A bíróság székhelyén működő más bíróság, illetve az ügyészség részére szóló beadványt a levélborítékkal együtt haladéktalanul át kell adni. Az iroda a bírósághoz nyilvánvalóan tévesen küldött iratokat érkeztető-bélyegzővel látja el és a levélborítékkal együtt továbbítja a címzetthez.
Kezdő irat: minden olyan irat, amelynek a bíróságon nincs előzménye, amely a bíróságon az eljárást megindítja. A kezdő iratot a beérkezést követő munkanapon a bíróság elnökének kell bemutatni.
Utóirat: minden olyan irat, amely a bíróságnál már megindult ügyre vonatkozik, amennyiben nem tekinthető kezdőiratnak.
Kezdő iratként kezelendő iratok
Büntető, pogári, munkaügyi ügyszakban:
perújítási indítvány
hatályon kívül helyezést kimondó másodfokú ítélet
eljárás félbeszakadása, szünetelése, felfüggesztése után az eljárást úójból megindító irat
szabálysértési ügyben panasz és kifogás
büntetés-végrehajtási ügyben szabadságvesztésről és közérdekű munkáról kialakított értesítés
végrehajtási ügyben a bírósághoz érkező első irat
kényszergyógykezelés felülvizsgálatára irányuló indítvány
bíróság meghagyás elleni ellentmondás
fizetési meghagyás elleni ellentmondás
Cégbírósági ügyben:
cég bejegyzésére irányuló kérelem
a fióktelep bejegyzésére irányuló kérelem
új tagjegyzék benyújtására irányuló kérelem
a cégjegyzék átvételére irányuló kérelem
a bejegyzés módosítására irányuló kérelem
a bejegyzés és cég törlésére irányuló kérelem
végelszámolás és felszámolás bejegyzésére irányuló kérelem
egyéb adat bejegyzésére irányuló kérelem
Jogi asszisztens tétel 3.
https://jogi-asszisztens.blog.hu/api/trackback/id/tr3505654
Julcsi	2008.06.26. 18:42:09
Sziasztok! Egy jó tanács mindenkinek: az ügyészségi ügyv.-ből nagyon sokat tanultam és annyira össze zavarodtam, hogy végül három mondatot tudtam csak kinyögni. Nincs is ilyen sok mindenre idő a vizsgán. Az egészre kaptunk 15 percet, tehát elég minden tételből kb 8-10 mondatot megjegyezni, és azt jól elmondani,mert az a fontos, hogy a vizsgán magabiztos legyél és amit tudsz, azt jól mond el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Bíróság ítélete (első tanács), 2012. október 25.
Folien Fischer AG és Fofitec AG kontra Ritrama SpA.
A Bundesgerichtshof (Németország) által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem.
A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség – Polgári és kereskedelmi ügyekben fennálló joghatóság – Jogellenes károkozással, illetve jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel kapcsolatos ügyekben fennálló különös joghatóság – Nemleges megállapítási kereset (»negative Feststellungsklage«) – A lehetséges károkozó azon lehetősége, hogy az esetleges károsultat, a jogellenes károkozásért való felelősség hiányának megállapítása céljából, annak a helynek a bírósága előtt perelje, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet.
C‑133/11. sz. ügy.
2012. október 25. ( *1 )
„A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — Polgári és kereskedelmi ügyekben fennálló joghatóság — Jogellenes károkozással, illetve jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel kapcsolatos ügyekben fennálló különös joghatóság — Nemleges megállapítási kereset (»negative Feststellungsklage«) — A lehetséges károkozó azon lehetősége, hogy az esetleges károsultat, a jogellenes károkozásért való felelősség hiányának megállapítása céljából, annak a helynek a bírósága előtt perelje, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet”
A C-133/11. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Bundesgerichtshof (Németország) a Bírósághoz 2011. március 18-án érkezett, 2011. február 1-jei határozatával terjesztett elő az előtte
a Folien Fischer AG,
a Fofitec AG
a Ritrama SpA
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2012. február 15-i tárgyalásra,
a Folien Fischer AG és a Fofitec AG képviseletében G. Jaekel Rechtsanwalt,
a Ritrama SpA képviseletében J. Petersen Rechtsanwalt,
a francia kormány képviseletében G. de Bergues és B. Beaupère-Manokha, meghatalmazotti minőségben,
a holland kormány képviseletében C. Wissels és B. Koopman, meghatalmazotti minőségben,
az Európai Bizottság képviseletében W. Bogensberger és M. Wilderspin, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2012. április 19-i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o.; helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o., HL 2011. L 124., 47. o.) 5. cikke (3) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
E kérelmet a svájci székhelyű Folien Fischer AG (a továbbiakban: Folien Fischer) és a szintén a svájci székhelyű Fofitec AG (a továbbiakban: Fofitec), valamint az olaszországi székhelyű Ritrama SpA (a továbbiakban: Ritrama) közötti – a versenyjogba ütköző jogellenes károkozásért való felelősség hiányának megállapítására irányuló, nemleges megállapítási keresettel kapcsolatos – jogvita keretében terjesztették elő.
A 44/2001 rendelet (2) preambulumbekezdéséből kitűnik, hogy e rendelet a belső piac megfelelő működésének érdekében „a polgári és kereskedelmi ügyekben az e rendelet hatálya alá tartozó tagállamok határozatainak gyors és egyszerű elismerése és végrehajtása céljából elengedhetetlenül [szükséges,] a joghatósági összeütközésre vonatkozó szabályok egységesítésére és az alaki követelmények egyszerűsítésére irányuló rendelkezések” bevezetését célozza.
E rendelet (11) preambulumbekezdése szerint:
Az említett rendelet (12) preambulumbekezdése a következőképpen szól:
Ugyanezen rendelet (15) preambulumbekezdése értelmében:
„A harmonikus jogalkalmazás érdekében a párhuzamos eljárások lehetőségét el kell kerülni, és biztosítani kell, hogy ne hozzanak egymással összeegyeztethetetlen határozatot két tagállamban [...]”
A 44/2001 rendelet (19) preambulumbekezdése szerint:
„Biztosítani kell [az új tagállamoknak ezen egyezményhez való csatlakozásáról szóló egyezményekkel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról és a határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27-i egyezmény (HL 1972. L 299., 32. o., a továbbiakban: Brüsszeli Egyezmény)] és e rendelet közötti folytonosságot, ennek érdekében átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani. Ugyanez a folytonossági követelmény vonatkozik a Brüsszeli Egyezménynek a [...] Bírósága általi értelmezésére is.”
A joghatóságra vonatkozó szabályok a 44/2001 rendelet II. fejezetében, a 2–31. cikkben találhatók.
E rendelet 2. cikkének (1) bekezdése, amely a II. fejezet „Általános rendelkezések” című 1. szakaszában található, a következőképpen szól:
A rendelet ugyanezen szakaszban található 3. cikkének (1) bekezdése így rendelkezik:
Ugyanezen rendelet 5. cikkének 3. pontja, amely a II. fejezet „Különös joghatóság” című 2. szakaszában található, a következőképpen szól:
jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy ilyen cselekményből fakadó igénnyel kapcsolatos ügyekben annak a helynek a bírósága előtt, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet.”
A 44/2001 rendelet 27. cikke szerint:
„(1) Amennyiben azonos jogalapból származó, azonos felek között folyamatban lévő eljárásokat különböző tagállamok bíróságai előtt indítottak, a később megkeresett bíróság az elsőként megkeresett bíróság joghatósága megállapításáig hivatalból felfüggeszti az eljárást.
(2) Amennyiben az elsőként megkeresett bíróság joghatóságát állapítják meg, a később megkeresett bíróság ennek javára megállapítja saját joghatóságának hiányát.”
A svájci székhelyű Folien Fischer laminált papírtermékek és öntapadó fóliák kifejlesztésével, előállításával és értékesítésével foglalkozik. Többek között Németországban forgalmaz végtelenített kártyaűrlapokat.
A szintén svájci székhelyű és a Folien Fischer vállalkozáscsoporthoz tartozó Fofitec az iratok különösen valamely tagsági kártyával együtt történő átadására szolgáló űrlapokat, valamint e kártyaűrlapok anyagát oltalom alá helyező szabadalmak jogosultja.
Az olaszországi székhelyű Ritrama különféle fajtájú laminátokat és többrétegű fóliákat fejleszt, gyárt és forgalmaz.
2007. márciusi levelében a Ritrama arra hivatkozott, hogy a Folien Fischer forgalmazási politikája, valamint a szabadalmi licenciák megadásának megtagadása a versenyjoggal ellentétes.
E levél kézhezvételét követően a Folien Fischer és a Fofitec nemleges megállapítási keresetet nyújtottak be a Landgericht Hamburghoz (Németország), annak megállapítása érdekében, hogy a Folien Fischer nem köteles véget vetni a kedvezmények és a forgalmazási szerződések megfogalmazása körében kialakított kereskedelmi gyakorlatának, és a Ritramát e kereskedelmi gyakorlat tekintetében sem megszüntetési, sem kártérítési igény nem illeti meg. A Folien Fischer és a Fofitec annak megállapítását is kérték, hogy a Fofitec nem köteles az őt megillető – az űrlapok előállítását és az űrlapok előállítására szolgáló alapokat oltalmazó – európai szabadalmak közül kettő vonatkozásában licenciát adni.
E nemleges megállapítási kereset benyújtását követően a Ritrama és svájci székhelyű leányvállalata, a Ritrama AG szolgáltatás kikényszerítésére irányuló keresetet indított a Tribunale di Milano (Olaszország) előtt, úgy érvelve, hogy a Folien Fischer és a Fofitec versenyellenes magatartást tanúsított, valamint kártérítést és annak kamatait, illetve a Fofitec arra kötelezését kérve, hogy az érintett szabadalmakon kényszerlicenciát biztosítson. A Bíróság előtti tárgyalás során a Ritrama megerősítette, hogy ezt az eljárást felfüggesztették.
A Landgericht Hamburg a Folien Fischer és a Fofitec által benyújtott nemleges megállapítási keresetet, mint elfogadhatatlant, elutasította. E bíróság ítéletét az Oberlandesgericht Hamburg (Németország) a fellebbezési eljárásban helybenhagyta.
Az Oberlandsgericht Hamburg határozatában nem ismerte el a német bíróságok joghatóságát, mivel álláspontja szerint a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjában foglalt jogellenes károkozásra vonatkozó joghatósági szabály nem alkalmazható a Folien Fischer és a Fofitec által benyújtott nemleges megállapítási keresetre, hiszen e kereset éppen annak megállapítását célozza, hogy semmilyen jogellenes károkozás nem történt.
A Bundesgerichtshof, miután a Folien Fischer és a Fofitec hozzá fordult felülvizsgálati kérelmével, arra szeretne választ kapni, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjában foglalt joghatósági szabály abban az esetben is alkalmazható-e, amikor egy potenciális kár okozója nyújt be nemleges megállapítási keresetet annak megállapítása érdekében, hogy az adott kár potenciális károsultja semmilyen igényt nem támaszthat a lehetséges jogellenes károkozásra tekintettel. E körülmények között a Bundesgerichtshof úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és az alábbi kérdést terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„Úgy kell-e értelmezni a [...] 44/2001 [...] rendelet 5. cikkének 3. pontját, hogy a jogellenes károkozással kapcsolatos ügyek tekintetében irányadó joghatósági ok az olyan nemleges megállapítási keresetre is alkalmazható, amelyben a potenciális károkozó arra hivatkozik, hogy a potenciális károsultat egy meghatározott történeti tényállásból eredően nem illetik meg a jogellenes károkozásból (a jelen ügyben: a versenyjogi rendelkezések megsértéséből) fakadó igények?”
A Ritrama vitatja az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés relevanciáját az alapeljárás eldöntése szempontjából. A kérdést előterjesztő bíróság által hivatkozott 2007. márciusi levele nem hivatalos felszólítást jelentett, hanem csupán a nézeteltérések tisztázását szolgáló tárgyalásokra szóló felhívást. Az említett levél nem nyújt megfelelő eljárási alapot vagy megfelelő okot az alapeljárás alperesének perbevonására, a Folien Fischernek és a Fofitecnek tehát egyáltalán nincs perindítási joga.
A Ritrama úgy érvel továbbá, hogy tekintettel arra, hogy nem áll versenyben a Folien Fischerrel és a Fofiteckel Németországban, az eljárásjog értelmében a vitatott jogellenes cselekményt nem követhették el e tagállamban. Következésképpen a német bíróságok nem alapíthatják joghatóságukat a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjára.
E tekintetben meg kell állapítani egyfelől, hogy a Ritrama a Folien Fischernek és a Fofitecnek a kérdést előterjesztő bíróság előtti eljáráshoz fűződő érdekét kívánja kétségbe vonni, és vitatja az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés relevanciáját. Amint a Bíróság már kimondta, kizárólag a kérdést előterjesztő bíróság rendelkezik hatáskörrel az előterjesztett jogvita tényállásának megállapítására és megítélésére, valamint a nemzeti jog értelmezésére és alkalmazására (lásd a C-11/07. sz., Eckelkamp és társai ügyben 2008. szeptember 11-én hozott ítélet [EBHT 2008., I-6845. o.] 32. pontját, valamint a C-165/09-C-167/09. sz., Stichting Natuur en Milieu és társai egyesített ügyekben 2011. május 26-án hozott ítélet [EBHT 2011., I-4599. o.] 47. pontját).
Másfelől mindenesetre az állandó ítélkezési gyakorlatból kitűnik, hogy a nemzeti bíróság feladata, hogy az előtte folyamatban lévő ügy sajátosságaira figyelemmel megítélje mind az előzetes döntéshozatal szükségességét ítéletének meghozatala szempontjából, mind pedig a Bíróság elé terjesztendő kérdések jelentőségét (a C-439/08. sz. VEBIC-ügyben 2010. december 7-én hozott ítélet [EBHT 2010., I-12471. o.] 41. pontja, valamint a C-118/11. sz. Eon Aset Menidjmunt ügyben 2012. február 16-án hozott ítélet 76. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
A Bíróság csak akkor utasíthatja el a határozathozatalt a nemzeti bíróság által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésről, ha a közösségi jog kért értelmezése nyilvánvalóan nem áll kapcsolatban az alapjogvita tényeivel vagy tárgyával, ha a probléma hipotetikus, vagy ha nem állnak a Bíróság rendelkezésére azon ténybeli és jogi körülmények, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a feltett kérdésekre hasznos módon válaszolhasson (lásd különösen a C-188/10. és C-189/10. sz., Melki és Abdeli egyesített ügyekben 2010. június 22-én hozott ítélet [EBHT 2010., I-5667. o.] 27. pontját, valamint a C-41/11. sz., Inter-Environnement Wallonie és Terre wallonne ügyben 2012. február 28-án hozott ítélet 35. pontját).
Márpedig a jelen esetben nem ez a helyzet, mivel a kérdést előterjesztő bíróság világosan megjelölte az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés feltevésének okait, és e bíróság számára az előtte folyamatban lévő jogvita elbírálásához szükséges az e kérdésre adott válasz.
E körülmények között az előzetes döntéshozatal iránti kérelmet elfogadhatónak kell minősíteni.
Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy úgy kell-e értelmezni a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontját, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik a jogellenes károkozásért való felelősség hiányának megállapítására irányuló, nemleges megállapítási kereset is.
Először is emlékeztetni kell egyrészről arra, hogy a 44/2001 rendelet rendelkezéseit önálló módon, e rendelet rendszerére és célkitűzéseire figyelemmel kell értelmezni (lásd többek között a C-189/08. sz. Zuid-Chemie-ügyben 2009. július 16-án hozott ítélet [EBHT 2009., I-6917. o.] 17. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot, valamint a C-509/09. és C-161/10. sz., eDate Advertising és Martinez egyesített ügyekben 2011. október 25-én hozott ítélet [EBHT 2011., I-10269. o.] 38. pontját).
Másrészről, mivel a 44/2001 rendelet a tagállamok viszonyában a Brüsszeli Egyezmény helyébe lépett, a Bíróság által az ezen egyezmény rendelkezéseire vonatkozóan adott értelmezés az említett rendelet rendelkezéseire is érvényes, amennyiben ezen jogszabályok rendelkezései egyenértékűnek tekinthetők (a fent hivatkozott Zuid-Chemie-ügyben hozott ítélet 18. pontja, valamint a fent hivatkozott eDate Advertising és Martinez egyesített ügyekben hozott ítélet 39. pontja).
Márpedig a 44/2001 rendeletnek a jelen ügyben irányadó rendelkezései – azaz az 5. cikk 3. pontja és a 27. cikk – a Brüsszeli Egyezmény rendelkezéseivel megegyező rendszert tükröznek, ezenkívül azok szövege majdnem azonos. Az így megállapított egyenértékűségre tekintettel a 44/2001 rendelet (19) preambulumbekezdésének megfelelően biztosítani kell a két jogszabály értelmezése közötti folyamatosságot (lásd a fent hivatkozott Zuid-Chemie-ügyben hozott ítélet 19. pontját).
Másodszor emlékeztetni kell arra, hogy egyfelől a 44/2001 rendelet célja tehát a jogbiztonság megteremtése, amely az Európai Unióban letelepedett személyek jogi védelmének megerősítésében nyilvánul meg, egyszerre lehetővé téve mind a felperesnek, hogy könnyen azonosíthassa, mely bíróság előtt indíthat keresetet, mind pedig az alperesnek, hogy ésszerűen kiszámíthassa, mely bíróság előtt indítható ellene kereset (lásd különösen a C-533/07. sz., Falco Privatstiftung és Rabitsch ügyben 2009. április 23-án hozott ítélet [EBHT 2009., I-3327. o.] 22. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot, valamint a C-327/10. sz. Hypoteční-banka ügyben 2011. november 17-én hozott ítélet [EBHT 2011., I-11543. o.] 44. pontját).
Másfelől a 44/2001 rendelet különös joghatóságra vonatkozó rendelkezéseit a rendelet (12) preambulumbekezdésével összhangban a gondos igazságszolgáltatás megkönnyítésének célkitűzésére figyelemmel kell értelmezni.
E megfontolások fényében kell a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontját értelmezni.
A 44/2001 rendelet 5. cikke 3. pontjának hatálya
Meg kell jegyezni, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikke 3. pontjának szövege szerint az e rendelkezés tárgyát képező különös joghatósági szabály általánosan „jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy ilyen cselekményből fakadó igénnyel” kapcsolatos. E megfogalmazás alapján tehát nem zárható eleve ki az említett rendelkezés hatálya alól a nemleges megállapítás kereset.
Egyébiránt állandó ítélkezési gyakorlat értelmében az alperes lakóhelye szerinti bíróság joghatóságának elvétől eltérést jelentő, a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjában meghatározott különös joghatósági szabály alapja a különösen szoros kapcsolat léte a jogvita és a káresemény bekövetkezésének vagy esetleges bekövetkezésének helye szerinti bíróságok között, ami a gondos igazságszolgáltatásra és a hatékony eljárásszervezésre tekintettel igazolja a joghatóság ez utóbbiak számára való biztosítását (lásd a fent hivatkozott Zuid-Chemie-ügyben hozott ítélet 24. pontját, valamint a fent hivatkozott eDate Advertising és Martinez egyesített ügyekben hozott ítélet 40. pontját).
Ugyanis a jogellenes károkozással kapcsolatos ügyekben a jogvita tárgyához való közelsége és a könnyebb bizonyításfelvétel miatt rendszerint a káresemény bekövetkezésének vagy esetleges bekövetkezésének helye szerinti bíróság a legalkalmasabb a határozathozatalra (lásd ebben az értelemben a C-167/00. sz. Henkel-ügyben 2002. október 1-jén hozott ítélet [EBHT 2002., I-8111. o.] 46. pontját, valamint a fent hivatkozott Zuid-Chemie-ügyben hozott ítélet 24. pontját).
Emlékeztetni kell arra is, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjában található „azon hely, ahol a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet” kifejezés magában foglalja egyrészt azt a helyet, ahol a kár, másrészt azt a helyet, ahol a kárt okozó esemény bekövetkezett, ezért a felperes választásától függően az alperes perelhető mind az egyik, mind a másik hely szerinti bíróság előtt (a C-523/10. sz. Wintersteiger-ügyben 2012. április 19-én hozott ítélet 19. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
Ennélfogva a nemzeti bíróságnak meg kell állapítania e két kapcsoló elv egyikének fennállását ahhoz, hogy megállapíthassa joghatósága fennállását jogellenes károkozásra, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekményre vagy ilyen cselekményből fakadó igényre vonatkozó jogvita elbírálására.
Meg kell tehát határozni, hogy a nemleges megállapítási kereset sajátosságától függetlenül, az ilyen kereset elbírálására megállapítható-e joghatóság a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontjában meghatározott feltételek alapján.
E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a nemleges megállapítási kereset sajátossága azon alapul, hogy a felperes az alperes számára kártérítési jogosultságot eredményező felelősség feltételei fennállása hiányának megállapítását kéri.
Ebben az összefüggésben, amint a főtanácsnok indítványa 46. pontjában kifejtette, a nemleges megállapítási kereset tehát a jogellenes károkozással kapcsolatos ügyekben megszokott szerepek felcserélődésével jár, hiszen itt a felperes egy jogellenes károkozásból eredő kötelem potenciális adósa, míg az alperes e cselekmény állítólagos károsultja.
Ugyanakkor a szerepek e felcserélődése nem zárja ki a nemleges megállapítási keresetet a 44/2001 rendelet 5. cikke 3. pontjának hatálya alól.
E rendelkezésnek a jogi fórum előreláthatóságára és a jogbiztonságra irányuló célkitűzései, melyekre az ítélkezési gyakorlat több ízben emlékeztetett (lásd legutóbb a C-292/10. sz. G-ügyben 2012. március 15-én hozott ítélet 39. pontját és a fent hivatkozott Wintersteiger-ügyben hozott ítélet 23. pontját), nem vonatkoznak sem a felperes és alperes szerepének felcserélődésére, sem egyik vagy másik védelmére.
Közelebbről, a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontja nem ugyanazt a célt követi, mint az ugyanezen rendelet II. fejezete 3–5. szakaszában található joghatósági szabályok, melyek a gyengébb félnek kívánnak fokozott védelmet biztosítani (lásd e tekintetben a C-111/09. sz. ČPP Vienna Insurance Group ügyben 2010. május 20-án hozott ítélet [EBHT 2010., I-4545. o.] 30. pontját és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
Következésképpen, amint arra a Folien Fischer és a Fofitec, a német, francia, holland és portugál kormány, valamint az Európai Bizottság helyesen hivatkozik, az említett 5. cikk 3. pontja alkalmazásának nem feltétele, hogy az állítólagos károsult indítson keresetet.
Jóllehet a nemleges megállapítási keresetet benyújtó érdekei eltérnek annak az érdekeitől, aki annak megállapítására irányuló keresetet nyújt be, hogy az alperes felelős adott kárért, és kártérítésre kötelezését kéri. Ugyanakkor a bíróság által elvégzendő vizsgálat mindkét esetben lényegében ugyanazokra a ténybeli és jogi elemekre vonatkozik.
Egyébiránt a C-406/92. sz. Tatry ügyben 1994. december 6-án hozott ítélet (EBHT 1994., I-5439. o.) – a többek között a Brüsszeli Egyezmény perfüggőségre vonatkozó 21. cikkének, mely jelenleg a 44/2001 rendelet 27. cikke, értelmezésével kapcsolatos – 45. pontjából kitűnik, hogy azonos a jogalapja és azonos a tárgya az alperesnek adott kárért való felelőssége megállapítására és e címen kártérítés fizetésére kötelezésére irányuló keresetnek és ugyanezen alperesnek adott kárért való felelőssége hiányának megállapítására irányuló keresetének.
Meg kell továbbá állapítani, hogy a joghatóság vizsgálatának szakaszában a bíróság nem értékeli a nemleges megállapítási kereset elfogadhatóságát vagy megalapozottságát a nemzeti jog szabályai szerint, hanem kizárólag a bíróság államával fennálló kapcsoló elveket azonosítja, melyek a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontja értelmében igazolhatják joghatóságát.
E körülmények között a nemleges megállapítási keresetnek a jelen ítélet 42. pontjában hivatkozott sajátossága nem befolyásolja azt a vizsgálatot, amelyet a nemzeti bíróságnak kell elvégeznie ahhoz, hogy megállapíthassa joghatósága fennállását jogellenes károkozásra, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekményre vagy ilyen cselekményből fakadó igényre vonatkozó jogvita elbírálására, mivel az kizárólag a bíróság államával fennálló kapcsoló elv létének megállapítására vonatkozik.
Ennélfogva, amennyiben a nemleges megállapítási keresetben szóban forgó tényezők igazolhatják a jelen ítélet 39. pontjában hivatkozott ítélkezési gyakorlat értelmében az azon állammal fennálló kapcsolatot, ahol akár a kár, akár a káresemény bekövetkezett vagy bekövetkezhet, a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontja címén e jogvita elbírálására e két hely egyikének bírósága helyesen megállapíthatja joghatóságát, függetlenül attól, hogy az említett keresetet a jogellenes károkozás állítólagos károsultja, vagy az e jogellenes károkozásból eredő kötelem potenciális adósa nyújtotta-e be.
Ezzel ellentétben, amennyiben a bíróság nem tudja a bíróság államában azonosítani a jelen ítélet 39. pontjában hivatkozott két kapcsoló elv egyikét sem, nem állapíthatja meg joghatóságát a 44/2001 rendelet 5. cikke 3. pontja célkitűzéseinek megsértése nélkül.
Fentiekből következik, hogy a nemzeti bíróságok joghatóságának megállapításához nem zárható ki a 44/2001 rendelet 5. cikke 3. pontjának hatálya alól a nemleges megállapítási kereset.
Következésképpen az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 44/2001 rendelet 5. cikkének 3. pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik a jogellenes károkozásért, illetve a jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekményért való felelősség hiányának megállapítására irányuló nemleges megállapítási kereset.
A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendelet 5. cikkének 3. pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés hatálya alá tartozik a jogellenes károkozásért, illetve a jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekményért való felelősség hiányának megállapítására irányuló nemleges megállapítási kereset.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Debreceni Törvényszék - Enyhítette a másodfokú bíróság a rakamazi „Teknősbékaház” vádlottjainak ügyében hozott elsőfokú ítéletet | Magyarország Bíróságai
Debreceni Törvényszék - Enyhítette a másodfokú bíróság a rakamazi „Teknősbékaház” vádlottjainak ügyében hozott elsőfokú ítéletet
2020.01.15. - 12:45
A Debreceni Törvényszék, mint másodfokú bíróság 2020. január 15-én tartott nyilvános ülést annak a négy vádlottnak az ügyében, akik egy 660 milliós állami támogatás megtartása érdekében valótlan elszámolást nyújtottak be, így a költségvetésből származó pénzzel kapcsolatban elszámolási, tájékoztatási kötelezettségüket elmulasztották.
A törvényszék a 3 évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény esetében az elsőrendű vádlott 2 év börtönbüntetését 1 évre, annak felfüggesztését 4 évről 2 évre enyhítette, míg a másodrendű vádlott 1 év börtönbüntetését 8 hónapra, annak felfüggesztést 2 évről 1 év 6 hónapra enyhítette. A két vádlottat a bíróság előzetes mentesítésben részesítette.
A harmadrendű vádlott és védője a korábban bejelentett fellebbezését visszavonta, így a vele szemben kiszabott 1.620.000 forint pénzbüntetés jogerőre emelkedett, míg a negyedrendű vádlott ugyanezen összegű pénzbüntetését 900.000 forintra enyhítette.
Dr. Hutkai Mariann a büntetőtanács elnöke az ítélet szóbeli indoklása során kiemelte, hogy a másodfokú bíróság az ügyet teljeskörűen felülbírálta. Az elsőfokú bíróság ítéletét az ügyészség tudomásul vette, így azt súlyosítani nem lehetett. A bíróság megállapította, hogy eljárásjogi szempontból a Debreceni Járásbíróság eljárása törvényszerű volt, az ügyfelderítési kötelezettségének kimerítően eleget tett.
Az ítélet szerint a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség az Észak-alföldi Operatív Program keretében versenyképes turisztikai termék- és attrakciófejlesztésre tett közzé felhívást, amelyre a rakamazi önkormányzat 2008 áprilisában projektjavaslatot nyújtott be. Az NFÜ 2010. januári döntése értelmében a város vissza nem térítendő támogatásban részesült. A projekt elszámolható költsége több mint 658 millió forint volt, amelyhez 520 milliót meghaladó támogatási összeg volt nyújtható. Ezt a támogatási szerződést 2012. november végén módosították, az összeg 666 millióra, a támogatás mértéke pedig 526,4 millióra emelkedett.
A volt polgármester mellett a kivitelezésben részt vevő három cég képviselői az ügy további három vádlottja. A beruházást a kivitelezési munkák végén úgy jelentették készre, továbbá a teljesítést úgy igazolták, hogy a kivitelezési munkálatokat az építési szerződésben vállalt határidőben és minőségben nem készítették el, a hibalistán szereplő hiányosságok elvégzésére pedig a kiszabott nyolc nap alatt nem is lett volna lehetőség. A csatolt hibalisták tanúsága szerint a Nagyteknősbéka Ház projektelem esetében összesen 44, a Kisteknősbéka Ház projektelem esetében összesen 20, míg a Vízi Tanösvény esetében 9 hiba, illetve hiányosság került rögzítésre. Többek között a Nagyteknősbéka Ház zsaluzata nem volt megfelelő, az áram, az ivóvíz és a gáz nem volt bekötve, a lift nem működött, az akvárium nem volt megfelelően szigetelve, így ez az épület nyilvánvalóan készre nem lett volna lejelenthető. A bíróság szerint megállapítható volt, hogy a projekt átadásának lezárásáról készült jegyzőkönyvek és egyéb iratok valótlan tartalmáról valamennyi vádlott tudott.
Dr. Hutkai Mariann indokolásában elmondta, hogy a másodfokú bíróság az időmúlást jóval nagyobb súllyal vette figyelembe, továbbá a súlyosító körülmények közül mellőzte a társtettesi alakzatot és a beruházás magas értékét és az első és másodrendű vádlott vonatkozásában nagy nyomatékkal vette figyelembe, hogy büntetlen előéletűek voltak a cselekmény elkövetésekor és azóta sem indult ellenük büntetőeljárás, így az előzetes mentesítésre érdemesnek találta őket a bíróság.
A Debreceni Törvényszék döntése a mai napon jogerőre emelkedett.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság