text:
Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület - PDF
Download "Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület"
1 Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület 1121 BUDAPEST Költő u. 21. Tel. & Fax: , Adószám: Magyar Köztársaság Alkotmánybírósága Budapest, február Budapest Donáti u. 35/45. Tárgy: jogszabály alkotmányellenességének utólagos megállapítása iránti kérelem Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Bukor Zoltán, mint a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület (1121 Budapest, Költő utca 21.) képviselője az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. ának b) és f) pontjai és 21. ának (2) és (4) bekezdése alapján kérem, hogy az Alkotmánybíróság hatálybalépésének időpontjára visszamenőleges hatállyal állapítsa meg a Magyar Köztársaság évi költségvetéséről szóló évi CXXXV. törvény (a továbbiakban Kötv.) 122. (23) bek., a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó szervek feladat és hatáskörének felülvizsgálatáról szóló 340/2004. (XII.22.) Kormányrendelet (a továbbiakban Hatfel.Rend.) 12., a 4. (12) és (46) bek., 6. (14) és (6) bek., 710., 11. (1) és (4) bek., 1217., 19., 20. (1) és (3) bek., 21., 22. (34) bek., 23., 25. (34) bek., 2629., 30. (3) bek.; az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főigazgatóság és a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó területi szervek feladat és hatásköréről szóló 341/2004. (XII. 22.) Kormányrendelet (a továbbiakban Hatfel2.Ren.) 1114., 17. (1) bek., 1921., 23. (23) bek., továbbá a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségek illetékességi, valamint a nemzeti park igazgatóságok és környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok működési területéről szóló 29/2004. (XII. 25.) KvVM rendelet (a továbbiakban Működ.Ren.) 12. alkotmányellenességét, és semmisítse meg a felsorolt jogszabályhelyeket. Álláspontunk szerint a felsorolt jogszabályhelyek súlyosan alkotmányellenesek, mivel ütközik az Alkotmány 61. ának (1) bekezdésében ( A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze. ), az Alkotmány 2. ának (1) bekezdésében ( A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. ), az Alkotmány 7. ának (1) bekezdésében ( A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, 12 biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját. ), az Alkotmány 35. a (1) bekezdésének b) pontjában ( A Kormány [ ] biztosítja a törvények végrehajtását ), végül az Alkotmány 18. ában és 70/D. ának (1) bekezdésében ( A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. és A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. ) foglaltakkal. Kérjük a Tisztelt Alkotmánybíróságot, hogy sürgősségi eljárással járjon el az ügyben, mivel véleményünk szerint az alkotmányellenesen előidézett jogbizonytalanság, illetve természetvédelmi hatósági munka gyengítése napról napra több és súlyosabb természetvédelmi közérdek sérelmet idéz elő, mivel: Indoklás 1. A jogalkotó nem hagyott kellő időt a jogszabály végrehajtására való felkészülésre. 2. Számos technikai ellentmondásra alapozva véleményünk szerint a jogbiztonság sérelmét is állítani lehet. Ezek közé tartozik a Hatfel2.Ren. 21. (1) bek.ben található elemi elírási hiba, de ide tartozhatnak azok az ellentmondások is, amelyek az Őrszolgálat jogállásából adódnak. 3. A szabálysértési hatósági jogkör kérdésében felmerül a hatásköri összeütközések kérdése is. 1. Egyesületünk megítélése szerint a természetvédelmi államigazgatás működését alapjaiban megváltoztató Kötv (23) bek. ahol törvény természetvédelmi és vízügyi hatósági feladat ellátásáról rendelkezik, a feladatot ellátó szerven a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget kell érteni három lényeges, az alábbiakban részletezett szempontból is durván sérti a jogbiztonság alkotmányos követelményét, azaz ellentétes az Alkotmány 2. (1) bek.vel, amely szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam : 1.1 A rendelkezés ellentétes a jogszabályszerkesztésről szóló 12/1987 /XII. 29.) IM rendelet 9. (1) bek.vel, amely szerint a hatályukat vesztő jogszabályokat, illetőleg a jogszabályoknak a hatályukat vesztő rendelkezéseit a jogszabályban kifejezetten fel kell sorolni. A felsorolásban a hatályon kívül helyezett jogszabály rövid megjelölését a címmel együtt kell feltüntetni. A későbbiekben bizonyított módon a kifogásolt rendelkezés feltehetően nem teljes körű számvetés eredményeképpen 11 törvény és közel kéttucatnyi miniszteri rendelet számtalan jogszabályhelyét módosítaná, és az államigazgatási hatósági jogkörök legszélesebb palettájával rendelkező természetvédelmi hatóság feladatkörét egy teljességgel új szervezethez helyezné át. Az, hogy a kifogásolt törvényszakasz nem sorolja fel konkrétan a hatályon kívül helyezett, igen nagy mennyiségű jogszabályi rendelkezést, megítélésünk szerint sérti a jogalkotásról szóló évi XI. törvény (a továbbiakban: Jat.) 18. (1) bek.t is, amely szerint a jogszabály megalkotása előtt a tudomány eredményeire támaszkodva elemezni kell a szabályozni kívánt társadalmigazdasági viszonyokat, az állampolgári jogok és kötelességek érvényesülését, az érdekösszeütközések feloldásának a lehetőségét, meg kell vizsgálni a szabályozás várható hatását és a végrehajtás feltételeit. Erről a jogalkotót tájékoztatni kell. Az Országgyűlés, mint jogalkotó, a jogalkotásra vonatkozó formai szabályok durva megsértése miatt e jogszabályhely kapcsán nem volt kielégítő módon tájékoztatva, és nem is lehetett abban a helyzetben, hogy felmérje, milyen döbbenetes mennyiségű, mértékű, és milyen várható eredményű jogszabály módosulásról dönt, 23 különösképp, mivel a költségvetési törvény elfogadása során nem azzal foglalkozott, hogy azt elemezze, vajon sérüle a természeti környezet állapotának megőrzésére, a természetvédelmi közérdek érvényesítésére, a védettség szintjének megőrzésére vonatkozó, az Alkotmány 18. ából levezethető alkotmányos kötelezettség. A jogszabály előkészítője bizonyítható módon nem gondoskodott megfelelő társadalmi, szakmai és érdekképviseleti egyeztetésről, nem hagyott időt és módot a tervezett jogszabály végrehajtására való felkészülésre sem. Számos természetvédelmi jogszabály végrehajtásához és érvényesítéséhez szükség van széleskörű szakmai és társadalmi támogatottságra, jelen esetben azonban a szűken vett szakmai érdekképviseletek sem tudtak felkészülni a várható változások végrehajtására, nem beszélve a társadalmi szervezetekről. A jogszabály előkészítő számos törvényi rendelkezést sértett, így a Jat. 20. át, amely szerint a jogalkalmazó szerveket, a társadalmi szervezeteket és az érdekképviseleti szerveket be kell vonni az olyan jogszabályok tervezetének elkészítésébe, amelyek az általuk képviselt és védett érdekeket, illetőleg társadalmi viszonyokat érintik, másrészt a nem készült a évi LIII. törvény 43. (1) bekezdése szerint előírt vizsgálati elemzés, amelyet ugyanezen törvény 44. (2) bekezdése szerint véleménynyilvánítás céljából meg kell küldeni az Országos Környezetvédelmi Tanácsnak, így az Országos Környezetvédelmi Tanácsnak nem volt módjában tájékozódni, illetve véleményt nyilvánítani. E pont kapcsán szeretnénk idézni az 1/1999. (II. 24.) AB határozatot, amely szerint a törvényalkotási eljárás formai szabályainak maradéktalan megtartását, mint fontos alkotmányos követelményt, az Alkotmánybíróság már több korábbi határozatában hangsúlyozta [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 85; 29/1997. (IV. 29.) AB határozat, ABH 1997, 122; 66/1997. (XII. 29.) AB határozat, ABH 1997, 397, 401] A Kötv (23) bek. (illetve az azt magában foglaló törvény) kihirdetése, december 27., valamint hatályba lépése, január 1. közötti minimális időtartam nem volt elegendő arra, hogy a jogalkalmazó szervek értve ezalatt elsősorban a tervezett új államigazgatási szervet, a nemzeti park igazgatóságok természetvédelmi hatósági feladatkörét átvevő környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségeket (a továbbiakban KÖTEVIFE) akár emberi, anyagi forrásaikat tekintve, akár logisztikai hátterük tekintetében felkészüljenek a megváltozott viszonyokra, a rájuk zúdított feladatok ellátására. Erről részleteket beadványunk 2.2. fejezetében közlünk. Mindez nem csak a jogbiztonság alkotmányos követelményének mond ellent példaként idézzük a 39/1999. (XII. 21.) AB határozatot, amely szerint az Alkotmánybíróság gyakorlatában számos határozatot hozott, amelyekben a jogszabály hatálybalépése kapcsán az új rendelkezések alkalmazására való felkészülési időt alkotmányos követelményként határozta meg [7/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 45, 47.; 25/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH 1992, 131, 132; 28/1992. (IV. 30.) AB határozat, ABH 1992, 155, ; 57/1994. (XI. 17.) AB határozat, ABH 1994, 322, 324.; 43/1995. (VI. 30.) AB határozat, ABH 1995, 188, 196.], hanem a természetvédelmi hatósági feladatok ellátására január 1től (feltehetően még jó darabig) a feladatuk teljesítésére alkalmatlan KÖTEVIFEk lehetetlen körülmények közötti létrehozásával a természeti környezetünk megóvására irányuló természetvédelmi közérdek érvényesítését akadályozza, ezáltal ellentétbe kerülve az Alkotmány 18. sal, amely szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez A kifogásolt Kötv (23) bek. ahol törvény természetvédelmi és vízügyi hatósági feladat ellátásáról rendelkezik, a feladatot ellátó szerven a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőséget kell érteni súlyos jogalkalmazási 34 hiányosságot, illetve jogbizonytalanságot teremt a természetvédelmi hatósági feladatok elengedhetetlen részét alkotó hatósági ellenőrzések jövőbeli megvalósításának terén. A fenti rendelkezés alapján minden természetvédelmi hatósági feladatot az újonnan létrehozott KÖTEVIFE látna el. Csakhogy természetvédelmi hatósági feladatokat nem csak nemzeti park igazgatóságok részéről eljáró ügyintézők, mint hatósági személyek láttak el az ő munkájuk ellátásához kapott néhány (elégtelenül kevés) új státuszt a korábbi környezetvédelmi felügyelőségek szervezeti rendszerére épülő KÖTEVIFE hálózat, hanem a nemzeti park igazgatóságok szervezetében működő Természetvédelmi Őrszolgálat is. Az Őrszolgálat szervezeti helyzetét, feladatkörét a természet védelméről szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban Tvt.) 59. (1) bek., illetve a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és mezei őrszolgálatról szóló évi CLIX. törvény (a továbbiakban Őrtv.) a ismerteti. Az Őrtv. 12. szerint a Természetvédelmi Őrszolgálat tagja (a továbbiakban: természetvédelmi őr) az igazgatóság illetékességi területén jogosult és köteles a természet védelmére vonatkozó előírások betartását ellenőrizni. A természet védelmére vonatkozó egyedi (államigazgatási határozat révén született), vagy általános, jogi előírások betartásának ellenőrzése az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló évi IV. törvény (a továbbiakban Áe.) VI. fejezetében taglalt hatósági ellenőrzési tevékenységnek felel meg. A természetvédelmi hatósági feladatkör KÖTEVIFEkhez rendelése egyben azt is jelenti, hogy a nemzeti park igazgatóságok szervezeti keretében maradó Természetvédelmi Őrszolgálat a továbbiakban nem végezhet hatósági ellenőrzés jellegű tevékenységet, így nem kap az Áe.n alapuló felhatalmazást a területre történő belépéshez szükséges iratok megtekintéséhez (szükséges hatósági engedély felmutatásának megköveteléséhez). Az eddigi természetvédelmi hatóság valóban terepközelben lakó és dolgozó, területi őrző, észlelő, intézkedő, nemzeti park igazgatóságonként átlagosan kéttucatnyi természetvédelmi őrének feladatát a továbbiakban a kifogásolt Kötv. rendelkezés alapján a KÖTEVIFEknek kellene átvennie, csakhogy ehhez sem státuszokkal (és azokat betöltő emberekkel), sem a megfelelő logisztikai háttérrel, például a szükséges gépkocsiállománnyal, és a működtetéséhez szükséges anyagi forrásokkal nem rendelkeznek. Ez a természet védelmére vonatkozó egyedi és általános (jogi) előírások helyszíni ellenőrzési lehetőségének rendkívül drasztikus csökkenését eredményezi. Itt érdemes megjegyezni, hogy a későbbiekben még tárgyalandó, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségek illetékességi, valamint a nemzeti park igazgatóságok és környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok működési területéről szóló 29/2004. (XII. 25.) KvVM rendelet (Működ.Ren.) hatósági feladatkörük megszűnte miatt nem illetékességi, hanem működési területet állapít meg a nemzeti park igazgatóságok számára. Nemzeti parki illetékességi terület híján az Őrtv. 12. ban megfogalmazott, illetékességi területhez rendelt őrszolgálati feladatok egyike sem értelmezhető. A természetvédelmi őrök a természetvédelmi őrökre, illetve őrszolgálatokra vonatkozó részletes szabályokról szóló 4/2000 (I.21.) Kormányrendelet vonatkozó rendelkezései szerint csak természetvédelmi őri vizsga, pszichológiai alkalmassági vizsgálat, fegyvervizsga, stb. letétele után láthatják el feladataikat, így hiába ruházza át egyetlen tollvonással a Kötv. kifogásolt természetvédelmi hatósági feladataikat a KÖTEVIFEkre, ott értelemszerűen nem állnak rendelkezésre 3 nap alatt az előírt követelményeknek megfelelő, és az Őrtv.ben felsorolt kényszerítő intézkedések megtételére feljogosított, szolgálati fegyver viselésére jogosult személyek. Amennyiben a jogalkotó a Természetvédelmi Őrszolgálatot a jelenlegi állományával együtt kívánta volna áthelyezni a KÖTEVIFEkhez, úgy e szándék megállapítására a Kötv (23) bek. alkalmatlan. Jelenleg tehát mind a Természetvédelmi Őrszolgálat tagjai, mind a nemzeti park igazgatóságok teljes bizonytalanságban vannak a tekintetben, hogy milyen 45 feladatkörrel, ki működteti tovább az őrszolgálatot. Akár valóban az volt a jogalkotó (illetve a jogszabály beterjesztő) szándéka, hogy az újonnan létrehozott KÖTEVIFE lássa el a hatósági kényszerintézkedésekben és terepi ellenőrző rendszerben megtestesülő természetvédelmi hatósági feladatkört (amire jó darabig nem képes), akár az, hogy a hatósági feladatkörrel egyébként nem rendelkező nemzeti park igazgatóságok szervezetében maradó Természetvédelmi Őrszolgálat lássa el a továbbiakban is a természetvédelmi hatósági munka ezen részét, a jogszabály szövegéből ez nem derül ki egyértelműen. Az így teremtett, megítélésünk szerint alkotmányellenes jogbizonytalanság ellentétes a Jat. 18. (2) bek.vel, amely szerint a jogszabályokat a magyar nyelv szabályainak megfelelően, világosan és közérthetően kell megszövegezni. Idézzük ezúttal például a 41/2001. (X. 19.) AB határozat vonatkozó részét, amely szerint az Alkotmánybíróság már több döntésében, így különösen az indítványozó által is említett 11/1992. (III. 5.) AB határozatban hívta fel a figyelmet a jogállamiságnak arra az alkotmányos követelményére, hogy mivel a jogbiztonság szorosan a jogállamisághoz kapcsolódik a jogbiztonság az államtól és elsősorban a jogalkotótól azt várja el, hogy a jog egésze, egyes részterületei és egyes szabályai is világosak, egyértelműek, hatásukat tekintve kiszámíthatóak és a norma címzettjei számára [ ] előre láthatóak legyenek. (ABH , 84.) A jogbizonytalanság mértékét jelzi, hogy a szintén január 1 től hatályba lépő Hatfel2.Ren., mint az új szervezeti rendszer működtetéséhez készült végrehajtási jogszabály a természetvédelmi őrszolgálatok irányításával továbbra is a nemzeti park igazgatóságokat ruházza fel (20. b) pont). De vajon mit csinál ez az őrszolgálat a jogalkotók szerint? A kialakult súlyos jogbizonytalanság amely miatt a terepen történő ellenőrzésre, kényszerítő intézkedésre egyedül képes Természetvédelmi Őrszolgálat tagjával szemben jelenleg bárki élhet azon megfontolandó kifogással, hogy minden természetvédelmi hatósági feladatot a KÖTEVIFE lát el, így ő jogtalanul intézkedik, illetve a KÖTEVIFE képtelensége arra, hogy eme hatósági feladatkört ellássa, a természeti környezet megóvását célzó természetvédelmi érdekérvényesítés, így például a jogosan országos felháborodást kiváltó, vendégvadászok által végrehajtott madármészárlások; a természetközeli élőhelyek megszűnése, pl. művelési ág megváltoztatása, azaz indokolatlan beszántása vagy beerdősítések stb. megelőzésének komoly gátja, így ellentétes az Alkotmány már idézett 18. ával ( a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez ). A kialakult jogbizonytalanság teljes egészében még fel sem tárt mértékére jól rávilágít az is, hogy a nemzeti park igazgatóságok hatósági feladatai közé tartozik (tartozott) a jogszabályban hatáskörükben utalt ügyekben szabálysértési hatóságként eljárni (lásd a szabálysértésekről szóló évi LXIX. törvény 35. g) pontot). A kifogásolt Kötv. rendelkezés azonban csak a természetvédelmi hatósági feladat ellátásának átruházásáról szól, így a nemzeti park igazgatóság elvileg szabálysértési hatóság maradt. Az ugyanazon ügyben indítható, természetvédelmi bírság kiszabását lehetővé tevő természetvédelmi hatósági jogkör, és a szabálysértési bírság kiszabását lehetővé tevő szabálysértési hatósági jogkör két különböző intézményhez telepítése nem szolgálja a hatékony, és egyszerű államigazgatási ügyintézést, vélhetően nem is ez volt a jogalkotói szándék. Erre utal, hogy a végrehajtási jogszabálynak szánt Működ.Rend. a nemzeti park igazgatóságoknak már csak működési területet állapít meg, nem hatósági illetékességi területet. A nemzeti park igazgatóságok többsége ezért január 1. után úgy véli, hogy a jogalkotói logikát követve nem is tartozik őrá a szabálysértési ügyek lefolytatása; a Kötv. törvényi utasítását szó szerint értelmezve a KÖTEVIFE ugyanezt gondolhatja. (A helyzetet bonyolítja, hogy a terepi tettenérésre alkalmas szervezeti felépítése, logisztikai háttere jelenleg csak a nemzeti park 56 igazgatóságoknak van.) A kialakult jogbizonytalanság sérti az Alkotmány 2. (1) bek.ben, és a 18. ban megfogalmazott alkotmányos követelményeket, illetve jogokat. Az abszurd helyzetek sorára, a jogbizonytalanságra újabb példa, hogy a védett területek egészén továbbra is nem hatósági, hanem állapotfelmérési, bemutatási, kutatási, nem hatósági jellegű megőrzési, fenntartási, rehabilitációs, stb. feladatkörrel rendelkező nemzeti park igazgatóságok (a feladatkörükre vonatkozó jogi hivatkozás részletezését lásd a következő 1.4. szövegfejezet harmadik bekezdésében) elvesztették azon, korábban törvényben garantált jogukat arra, hogy az ingatlantulajdonosok kötelesek tűrni köztisztviselőiknek a természetvédelmi kezelés körébe tartozó feladatok ellátása közbeni belépését, mozgását, stb. a nem nemzeti parki vagyonkezelésű ingatlanokon is. A Tvt. 41. (1) bek. szerint a tulajdonos, vagyonkezelő, használó köteles tűrni a természetvédelmi hatóságnak a védett természeti érték és terület oltalma, tudományos megismerése, bemutatása érdekében végzett tevékenységét, így különösen a természetvédelmi érték megközelítését, bemutatását, őrzését, állapotának ellenőrzését, és a hatósági tájékoztató, valamint eligazító táblák elhelyezését, továbbá a 41. (2) bek. szerint a tulajdonos, vagyonkezelő, használó köteles tűrni, hogy a természetvédelmi hatóság a természeti érték oltalma, tudományos megismerése érdekében ingatlanát időlegesen használja, arra használati jogot szerezzen, vagy tulajdonjogát egyébként korlátozza. A Kötv. kifogásolt rendelkezése után a fent idézett két jogszabályhely a továbbiakban elvileg a KÖTEVIFE, mint természetvédelmi hatóság tevékenységének eltűrésére vonatkozik. Csakhogy a felsorolt, eltűrendő feladatköröknek egy jelentős része tudományos megismerés, bemutatás, az oltalmi tevékenység egy jelentős része, például sérült védett állatok begyűjtése, stb. nem hatósági feladat (bárha azt korábban az egyúttal természetvédelmi hatóságként működő intézmény látta is el), és azt a továbbiakban nem a természetvédelmi hatóság végezné, hanem megmaradna a nemzeti park feladatkörének (a Hatfel2.Ren. 21. (2) bek. c) pont, illetve a Tvt. 36. (2) bek. alapján). Miután azonban az utóbbi intézmény nem természetvédelmi hatóság, így a jelen helyzetben a törvényben garantált megközelítési, őrzési, stb. jogosultságai is elvesztek. A jogalkotó kapkodását jelzi, és tovább növeli a technikai ellentmondások tekintetében a jogbiztonság sérelmét, hogy például a Hatfel2.Ren. 21. (1) bek.be olyan elemi elírási hiba csúszott, ami normális jogalkotói folyamatban nagy biztonsággal kiszűrendő lenne: e bekezdés azon, a nemzeti park igazgatóságok által állami feladatként ellátandó alaptevékenységek felsorolását kezdi meg, amik a 17. ban foglaltakon túli feladatok körébe tartoznak. Csakhogy a 17. a vízügyi és környezetvédelmi igazgatóságok feladatkörét részletezi, amelyet ezek szerint a nemzeti park igazgatóságok is elláthatnak, sőt el kell látniuk 1.4. A környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó szervek feladat és hatáskörének felülvizsgálatáról szóló 340/2004. (XII. 22.) Kormányrendelet (Hatfel.Rend.), az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség, az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főigazgatóság és a környezetvédelmi és vízügyi miniszter irányítása alá tartozó területi szervek feladat és hatásköréről szóló 341/2004. (XII. 22.) Kormányrendelet (Hatfel2.Ren.), továbbá a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőségek illetékességi, valamint a nemzeti park igazgatóságok és környezetvédelmi és vízügyi igazgatóságok működési területéről szóló 29/2004. (XII. 25.) KvVM rendelet (Működ.Ren.) fentebb felsorolt jogszabályhelyeinek mindegyike a természetvédelmi hatósági feladatkör átruházásból adódó 67 jogszabályváltozásokról rendelkezik. Tekintettel arra, hogy a természetvédelmi hatósági jogkörrel az Országgyűlés által alkotott törvény Tvt. 58. a) pont (lásd még a 6. (4) bek.t) ruházta fel a nemzeti park igazgatóságokat, e jogkör más szervre telepítését is csak törvény végezheti el. (Hiszen amennyiben alacsonyabb szintű jogszabály állapítaná meg a természetvédelmi hatósági jogkör új címzettjét, az ellenétes lenne a Jat. 1 (2) bek.vel, miszerint az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal ) E törvényi átruházást puccsszerűnek is nevezhető módon a Kötv (23) bek. jelentette, a jogszabály benyújtójának szándékai szerint. Amennyiben azonban e jogszabályhely alkotmányellenességére derülne fény fenti kezdeményezésünk alapján, úgy a hatósági jogkör átruházásából adódó számtalan jogkövetkezmény között rendet vágni szándékozó, szemlátomást végiggondolatlan végrehajtási jogszabályhelyek korábban felsorolt jogszabályhelyei is alkotmányos alapjukat vesztik, hiszen alacsonyabb szintű jogszabályként ellentétesek a Tvt. természetvédelmi hatósági jogkört a nemzeti park igazgatóságokra telepítő részével. Az a körülmény, hogy a korábban bizonyíthatóan úgyszólván félhavonta változó szakmai körökben sem ismert reformkoncepciók után a végeredményképpen kihirdetett és kifogásolt végrehajtási jogszabályok ugyancsak elégtelenül rövid (2004. december 22től, illetve dec. 25től január 1ig) terjedő időszakot adtak a jogszabály alkalmazására hivatott államigazgatási szerveknek, így különösen a KÖTEVIFEknek a felkészüléshez, megítélésünk szerint önmagában is megalapozza az Alkotmány 2. (1) bek.vel ellentétes volta, és a hasonló tárgyban született korábbi AB határozatok megállapításai szerint alkotmányellenes mivoltukat. Az általuk lefektetett szervezeti struktúra eleve determinálja a KÖTEVIFEk képtelenségét a természetvédelmi hatósági feladatok ellátására, hiszen a Természetvédelmi Őrszolgálat irányítását, működtetését továbbra is a nemzeti park igazgatóságokra bízza (lásd a Hatfel2.Ren. 20. b) pontot), így az új természetvédelmi hatóság terepi észlelésre, ellenőrzésre, tettenérésre, kényszerintézkedés megtételére alkalmas szervezeti egység nélkül marad. A súlyos jogbizonytalanság, anomália akkor is fennállna, ha a Természetvédelmi Őrszolgálat egyszerűen a KÖTEVIFEhez lett volna áthelyezve, hiszen tagjai a védett terület közelében lakó, terepen dolgozó köztisztviselőkként a gyakorlatban a nemzeti park igazgatóságok vagyonkezelési feladatainak ellátásában (őrzés, munkairányítás, ellenőrzés, haszonbér szerződéskötések, egyeztetések, tárgyalások, stb.) is nélkülözhetetlen szerepet töltöttek be, így elvitelük a vagyonkezelőnek szánt nemzeti parkokat hozná lehetetlen helyzetbe, hiszen érdemben nem tudnák ellátni a Hatfel2.Ren. 20. és 21. ában megfogalmazott azon feladatokat, amelyek kiterjedt, és folyamatos terepi jelenlétet igényelnek. (A természetvédelmi kutatás, az élőhelyek fenntartása és rehabilitációja, a területi monitoring rendszer, a Hatfel2.Ren. 21. (2) bek. c) pont alapján a KÖTEVIFE hatósági feladatkörébe nem tartozó természetvédelmi kezelési feladatok, így a Tvt. 36. (2) bek.ben megfogalmazott módon a védett természeti érték, terület felmérése és nyilvántartása, megóvása, őrzése, fenntartása, bemutatása, valamint helyreállítása a nemzeti parkok feladataként értelmezhetők.) Az pontban vázolt anomáliák megítélésünk szerint természetesen ellentétesek az eddig nem hivatkozott, de számunkra mérföldkőnek számító, 28/1994. (V. 20.) AB határozat azon megállapításával, miszerint a környezethez való jog tárgyából és dogmatikai sajátosságából az következik, hogy a természetvédelem jogszabályokkal biztosított szintjét az állam nem csökkentheti, kivéve, ha ez más alkotmányos jog vagy érték érvényesítéséhez elkerülhetetlen. A védelmi szint csökkentésének mértéke az elérni kívánt célhoz képest ekkor sem lehet aránytalan. A 28/1994. ügyben úgy kerültek ki védett területek a természetvédelmi szervek kezeléséből, hogy nem volt garancia arra, hogy az új tulajdonosok ugyanolyan szintű 78 védelmet biztosítsanak. A mostani ügyben a védelmi szint csökkenése nem konkrét területre állítható, hanem a természetvédelmi igazgatási szervezet hatékonysága csökken különösen a jogszabályi ellentmondások okozta jogbizonytalanság és a felkészülésre, a szükséges fejlesztésekre szánt idő hiánya miatt, ezen keresztül romolhat a területek az egész ország összes védett területének helyzete. Mindez a jogbizonytalanság létrehozása akkor történt, amikor az Európai Unió tagállamaként természeti értékekben rendkívül gazdag országként a tagállamokra kötelező jogszabályokat és célkitűzéseket is be kellene tartani, amelyek tovább gyarapítják a természetvédelmi igazgatás munkaterhét, és joganyagát. 2. E fejezetrészben kiegészítő, részletező, bizonyító, ellenőrzési lehetőséget javasoló megjegyzéseinket szeretnénk az fejezethez hozzáfűzni Az 1.1. fejezetben foglalt állításunk amely a Kötv (23) bek. következtében beálló hihetetlen mennyiségű jogszabályváltozásra utal bizonyítására csatoltuk azon brosúrák néhány példányát, amelyek a KvVM által tervezett további jogszabálykorrekciókról szólnak. Ezek nem teljes körű, és nagyon is kapkodva összeállítottnak tűnő anyagok, de az átgondolás nélkül elindított jogváltozáslavina nagyságrendjét érzékeltetik Annak megvizsgálására, hogy vajon felkészülhetteke az újonnan létrehozott KÖTEVIFEk a természetvédelmi hatósági feladatok ellátására, a következők ellenőrzését, illetve átgondolását javasoljuk: Tudomásunk szerint folyamán a KvVM adatszolgáltatást kért a nemzeti park igazgatóságoktól arról, hogy hány ügyintézőjük lát el hatósági feladatokat. A KÖTEVIFEk állománya országos átlagban e megadott, korábbi hatósági ügyintézői állomány 60%ára lett csökkentve, úgy, hogy közben a természetvédelmi hatósági feladatkör csak növekedett, például az Európai Közösségek jogi aktusaiban meghatározott védettségi kategóriákba tartozó területek, legfontosabbként a Natura 2000 területek kijelölésével (lásd a Tvt. 41/A t, és a kapcsolódó végrehajtási jogszabályokat). Ez utóbbiakkal a valamilyen védettségi szintet élvező területek aránya közel kétszeresére nőtt az országban. A KÖTEVIFEk ugyanakkor nem rendelkeznek a Természetvédelmi Őrszolgálathoz hasonló, terepi információgyűjtésre képes szervezeti egységgel, valós létszámhátrányuk tehát még a fentebb említettnél is sokszorosan nagyobb. A természetvédelmi hatósági ügyintézéshez felhasználható gépkocsiállományuk töredéke a nemzeti parkoknál rendelkezésre állóhoz képest. Ennek azért van különös jelentősége, mert a természetvédelmi hatóság tényállás tisztázása során a műszaki jellegű adatok alapján döntő többi társhatósággal ellentétben olyan speciális, az élőhelyek természetességére, illetve védett természeti értékek előfordulására vonatkozó adatokat igényel, amelyeket az ügyfelek (a környezeti hatásvizsgálatra, így élővilágvédelmi szakértők közreműködésére kötelezett tevékenységek kivételével) nem tudnak megadni, a tervezett tevékenységükről készített beadványok, műszaki tervek nem adnak ehhez támpontot. A természetvédelmi hatóság tehát igen sok esetben maga kénytelen begyűjteni a döntéséhez szükséges adatokat a KÖTEVIFEk ehhez szükséges emberi erőforrása, illetve logisztikai kapacitása azonban csak töredéke a korábbi természetvédelmi hatóságénak. A nemzeti park igazgatóságok hosszú évek alatt, költségvetési és pályázati forrásokból komoly térképi és távérzékeléses (légi felvételekből, illetve űrfelvételekből álló) adatbázisokat, az ezek működtetéséhez szükséges szoftverhátteret (térinformatikai szoftverek) építettek ki, amelyek a hatósági döntés előkészítését szolgálták. (Egy gyep, egy erdő természetközeli, vagy zavart, pláne beszántott mivolta például gyakorta habár korántsem mindig légi felvételről is eldönthető.) Általában ezen adatbázisok alapján mérlegelte a 89 nemzeti park igazgatóság, hogy egyáltalán szükségese a terepi helyszínelés a további adatgyűjtéshez, vagy sem. A szerzői joggal védett térképek, légi felvételek, szoftverek nem másolhatók le a KÖTEVIFE számára, és nem is ajándékozhatók át, hiszen a nemzeti park igazgatóságoknak továbbra is szüksége van rájuk teljes működési területükön, lévén, hogy a védett természeti értékek nyilvántartásához, felméréséhez, stb. kapcsolódó feladataik ezt továbbra is igénylik (lásd a Hatfel2.Ren t). A KÖTEVIFEknek tehát érdemi döntés előkészítő adatbázisok, térképi anyagok, stb. nélkül kell ellátni hatósági feladataikat, a szükséges háttér kiépítése azonban nem három napba és nem kis pénzbe kerül, ezt talán felesleges külön hangsúlyozni. Lehet természetesen azt mondani, hogy a természeti értékek nyilvántartására nem is kötelezett KÖTEVIFEk szükséges esetben felkérik a nemzeti park igazgatóságokat szakértőnek. Ha azonban a friss végrehajtási jogszabályok alapján továbbra is a nemzeti park igazgatóságok vezetik a természeti értékek nyilvántartását, úgy gyakorlatilag minden egyes államigazgatási ügyben rászorul a KÖTEVIFE a nemzeti parkok szakértői közreműködésére. Ezzel a reformváltozások magyarázataként szolgáló egyszerűbb ügyintézés ideológiája rögvest megdől, hiszen pontosan ugyanannyi levélváltást igényel egy ügy szakszerű elintézése a jövőben is, mint eddig (sőt, a természetvédelmi hatóság eljáró hatósági működését igénylő ügyek bonyolultabbak is lesznek, mert az eljáró KÖTEVIFEnek saját tényállás tisztázása helyett a természetvédelmi szakvélemény beszerzéséhez is szakértőt kell fogadnia). Ha az Áe., illetve a szakértők tevékenységét, díjazását szabályozó jogszabályok alapján történik a szakértői vélemények megkérése, akkor arra az ügyfelet külön nyilatkoztatni kell (újabb, korábbi szabályozás értelmében nem szükséges levélváltás megjelenése az eljárásban), illetve a szakértői véleményért díjat kell fizetni, vagyis az államigazgatási ügyintézés folyamata megdrágul a KÖTEVIFE számára. Ez utóbbi ok miatt a KÖTEVIFEk ellenérdekeltek lesznek abban, hogy rendszeresen szakértőként kérjék fel a nemzeti park igazgatóságokat. Másfelől pedig számos esetben a helyszíneket ismerő nemzeti park igazgatóságok összeférhetetlenségük miatt nem lehetnek a KÖTEVIFE szakértői. Az Áe. 3. szabályai szerint és Hatfel2.Ren. 21. (2) bekezdésében különösen az a) és c) pontokban meghatározott feladatok tekintetében ügyfélnek minősülő nemzeti park igazgatóság és szakértői szerepköre összeférhetetlenséget alapoz meg. Azzal, hogy a KÖTEVIFEk nem rendelkeznek a Természetvédelmi Őrszolgálat fölött, jelentősen sérül a természetvédelmi hatósági előírások ellenőrzésének eddigi szintje is. A nemzeti park igazgatóságok ugyanis az őrszolgálat révén képesek voltak hatósági előírásaik utólagos ellenőrzésére, ezt az ellenőrző kapacitást az új természetvédelmi hatóság értelemszerűen elvesztette. Hiába kéri fel a KÖTEVIFE adott ügyben szakértőként a nemzeti park igazgatóságot, az ellenőrző funkciók ellátásával nem lehet külső szakértőt megbízni. Kiegészítésképpen jeleznénk, miszerint köztudomású tény az is, hogy a KvVM égisze alatt egyesített vízügyi és természetvédelmi szakágazat között a mai napig vannak és természetszerűleg lesznek is ágazati ellentétek, például a természeti környezet állapotát jelentősen rontó, gazdasági célzatú belvízelvezetések, a vízfolyásszabályozási tevékenység, stb. miatt. Eddig a külön hatóságként működő két ágazat között a szakszerű és jogszerű kompromisszumok megkötését az Áe. hatósági, szakhatósági együttműködésre vonatkozó szabályozása garantálta, amely lehetőséget kínált a megalapozott szakhatósági vélemények figyelembevételének számonkérésére mind jogi, mind pedig a társadalmi kontrol szempontjából. Ezentúl egyetlen intézményen belül kell a két különböző ágazati érdeket összehangolni, így a természetvédelmi érdeket megfelelően, szakszerűen figyelembe vevő elsőfokú döntés meghozatalára ezentúl csupán az új, megfelelő természetvédelmi információs háttér nélküli intézmények belső szervezeti és működési szabályzata kínál garanciát, amelyet január 1ig jogszabályok biztosítottak. A jelenlegi garanciák a természetvédelmi érdekek érvényesülésének számonkérését sem jogi szempontból, sem a társadalmi kontrol 910 szempontjából nem teszik lehetővé az egyik hétről a másikra megszűntetett természetvédelmi szakhatósági eljárás hiányában. Ennek értelmében kiszolgáltatottabbá válik a belső dolgozóként döntést hozó szakember, a korábban szakhatósági folyamatban résztvevő nemzeti park igazgatósághoz viszonyítva. /Nem érdektelen figyelembe venni azt sem, hogy tudomásunk szerint az új KÖTEVIFEk egyikének sincs olyan vezetője, aki korábban a természetvédelmi szakágazatban dolgozott volna./ Véleményünk szerint ezek a körülmények is a természeti értékek korábban elért védettségi szintjének csökkentéseként értékelhetők, illetve ellentétesek az Alkotmány 61. ának (1), az Alkotmány 2. ának (1), az Alkotmány 7. ának (1), az Alkotmány 35. a (1) b), végül az Alkotmány 18. ában és 70/D. ának (1) bekezdésében foglaltakkal. 3. Megítélésünk szerint a természetvédelmi államigazgatás bizonyos szempontokból valóban szükségesnek látszó szervezeti és működési reformja sokkal átgondoltabb jogalkotói munkát kíván annál, mint ami december utolsó másfél hetében történt: a jelenlegi szervezetrendszer nagyfokú jogbizonytalanságba taszítása, és hatósági részének gyakorlati működésképtelenné tétele. Az átgondolt jogalkotói munkát és nem utolsósorban, a jogalkotás folyamatának szabályozottságába, tisztaságába vetett közbizalmat megítélésünk szerint csak az szolgálhatja, ha a tisztelt Alkotmánybíróság mielőbb megsemmisíti az alkotmányellenes jogszabályhelyeket. Ellenkező esetben az eleve rosszul, kapkodva megkezdett szervezeti reform megkövesedését, az abban kódolt anomáliák kiterebélyesedését eredményező további jogalkotói folyamatra van csupán kilátás. Az általunk jelzett jogbizonytalanságok, durva hibák egy része de nem a jogalkotás szakszerűségébe, átgondoltságába vetett közbizalom szüntethető meg csupán utólagos jogalkotási korrekciók sorozatával. A súlyosabb gond azonban megmaradna: a létrehozott új természetvédelmi hatóság, a KÖTEVIFE még hosszú ideig tartó képtelensége arra, hogy önálló hatósági működése révén szakszerűen ellássa természeti környezetünk védelmét, és biztosítsa a 28/1994 (V. 20.) AB határozat szellemében a védettség eddigi, korábbi szintjét. Megmaradna a döntések, illetve a döntés előkészítéshez szükséges nyilvántartások készítésének és fenntartásának különböző helye; megmaradna a vagyonkezeléshez és hatósági működéshez egyaránt nélkülözhetetlen Természetvédelmi Őrszolgálat kényszerű hiánya valamelyik oldalon; a dolgok jelen állása szerint még hosszú ideig megmaradna a KÖTEVIFEk kielégítő működést ellehetetlenítő létszámhiánya, logisztikai hátránya. Beadványunkban azért kértük a tisztelt Alkotmánybíróság sürgősségi eljárását, mert a megítélésünk szerint alkotmányellenesen előidézett jogbizonytalanság, illetve természetvédelmi hatósági munka gyengítés napról napra több és súlyosabb természetvédelmi közérdek sérelmet idéz elő, amelyek jelentős része visszafordíthatatlan károkat jelent (számos természeti érték helyreállítás lehetetlen vagy rendkívül hosszú időt vesz igénybe, amelyekre nincs forrás és várhatóan nem is lesz). Meggyőződésünk szerint az alkotmányellenesen végrehajtott szervezeti és működési reform helyett két, valóban járható és érdemben vitatható előnyű, hátrányú alternatívája van a jövőbeni, szakszerű változtatásoknak. Az egyik a rosszul megkezdett, de elölről, jogszerűen és szakszerűen is követhető út: új természetvédelmi hatóság létrehozása annak érdekében, hogy végérvényesen el legyen választva a természetvédelmi vagyonkezelés és hatósági működés. Az újonnan létrehozandó természetvédelmi hatóság számára azonban újból nekirugaszkodva, átgondolt, és érdemi társadalmi vitára bocsátott jogalkotással, jogszabályi 1011 garanciákkal, megfelelő költségvetési forrásokkal, kielégítő köztisztviselői létszámmal, a döntés előkészítéshez szükséges logisztikai háttérrel, megfelelő felkészülési idővel, stb. biztosítani kell azon működési körülményeket, amelyek nem vezetnek természeti környezetünk korábbi védettségi szintjének alkotmányellenes csökkenéséhez. A másik út az eddigi, európai szinten egyedülálló, és minden hibája ellenére nemzetközi mércével kimagaslóan teljesítő természetvédelmi hatósági rendszer fenntartása, vagyis a nemzeti park igazgatóságok államigazgatási szerepének megőrzése. A nemzeti parki vagyonkezelésű területekre vonatkozó ügyekben eddig kijelölt eljáró hatóságok jártak el, ami nehézkes a jelenlegi kormányzati indokolások szerint (hiszen az ország más területén működő hatóságnak kell az adott ügyben döntést hozni). Valóban, ez a rendszer sem volt tökéletes, de sokkalta kevesebb rombolás, erőfeszítés és pénz szükségeltetne a javításához, mint a teljes eddigi természetvédelmi struktúra felforgatásához. A hiányosan létező, de a védett természeti területekre kötelezően elkészítendő természetvédelmi kezelési tervek és természeti értékleltárak teljes körű létrehozatala után a kijelölt eljáró hatóságok az eddiginél sokkal könnyebb döntési helyzetben találnák magukat, hiszen a legtöbb ügyben minden, a döntéshez szükséges információt megtalálnának a kezelési tervekben és természeti értékleltárakban. A nemzeti park igazgatóságok, pedig a működési területüknek mégiscsak 90% feletti részét alkotó, nem saját vagyonkezelésű területein nyugodtan elláthatnák továbbra is az eddigi működési körülményeket nem rombolva, hanem továbbfejlesztve a természetvédelmi hatósági feladatokat, ahogyan azt a világ számos országban teszik (lásd Írország, amely nemzeti parkjainál dolgozó munkatársak szintén ellátnak hatósági feladatokat). Az ország természetszerető közvéleményének jelentős része, hasonlóképp az egzisztenciális félelmeik miatt megszólalni, vitatkozni nem merő nemzeti park igazgatósági gárdák jelentős része számára nyílt titok: a fentiekben általunk alkotmányellenesnek ítélt természetvédelmi államigazgatási reform valós célja annak minden körülményére tekintettel nem az ügyintézés egyszerűsítése, hanem a gazdaságélénkítő kormányzati elszántság jegyében a természetvédelmi közérdek eddigi érvényesítési szintjének burkolt, ám igencsak hatékony visszaszorítása. /Megjegyezzük, hogy a nemzeti park igazgatóságok vezetői és munkatársai belső utasításként kapták, hogy nem nyilatkozhatnak az átszervezés ügyeit érintően./ Tájékoztatásul közöljük, hogy jelen kérelmünket a Természetvédelmi Tanácsadó Szolgálat és Dr. Sólyom László szakmai segítségével és számos más civil és szakmai szervezettel történt egyeztetés alapján állítottuk össze. Tisztelettel: Bukor Zoltán alelnök 11 Több megjelenítése
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Természetvédelmi jog és igazgatás. Természetvédelem
Természetvédelem Természetvédelem Alapfogalmak Természetvédelem alatt jogi értelemben a természeti értékek és területek, tájak, valamint azok természeti rendszereinek, biológiai sokféleségének általános Részletesebben [(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza]
Országgyűlés Hivatala ;~,~:~~, : ~ X10,(3 2 11 FEER 21. 2013. évi... törvény a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi Részletesebben A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt. alapító okirata
XX/1130/5/2010. A Bükki Nemzeti Park Igazgatóság módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. (2) bekezdésében, az államháztartás Részletesebben Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség. Szervezeti és Működési Szabályzatának a
Az Alsó-Tisza-vidéki Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség Szervezeti és Működési Szabályzatának 1.-4. -a KÖLTSÉGVETÉSI ALAPOKMÁNY 2005. ÉVRE 1. Fejezeti szám, megnevezése: 16 Környezetvédelmi Részletesebben A tervezet előterjesztője
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. január 29-i ülésére Tárgy: A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz összegyűjtésére, elszállítására és elhelyezésére Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Ecsegfalva Községi Önkormányzat Képviselő-testületének március 29-én tartandó ülésére
ELŐTERJESZTÉS Ecsegfalva Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2016. március 29-én tartandó ülésére Az előterjesztés tárgya: Egyes önkormányzati rendeletek hatályon kívül helyezésétől szóló rendelet Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben 338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet
338/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet a földhivatalokról, a Földmérési és Távérzékelési Intézetről, a Földrajzinév Bizottságról és az ingatlan-nyilvántartási eljárás részletes szabályairól A Kormány az Alkotmány Részletesebben KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM. Tervezet
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1948/2007. Tervezet a Debreceni Nagyerdő Természetvédelmi Terület létesítéséről szóló 10/1992. (III. 25.) KTM rendelet módosításáról (közigazgatási egyeztetés) Részletesebben T/7395. számú törvényjavaslat. a környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/7395. számú törvényjavaslat a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény módosításáról Előadó: Dr. Fazekas Sándor földművelésügyi miniszter Budapest, Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. szeptember 15-i ülésére Tárgy: A környezetvédelem részleges helyi szabályozásáról szóló 33/2012.(XII.18.) önkormányzati rendelet Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
TÁJÉKOZTATÓ az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu Az Országgyűlés az alapjogok védelme érdekében Részletesebben módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata
ET JF/515/2/2011. A Fertő-Hanság Nemzeti Park Igazgatóság módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okirata Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény 88. (2) bekezdésében, az államháztartás Részletesebben Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal
Tájékoztató a 2016. június 4. napját megelőzően engedély nélkül létesített vízkivételt biztosító vízilétesítmények vízjogi fennmaradási engedélyezési eljárásáról BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Részletesebben LÉBÉNY NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2008. (VI.30.) rendelete a. behajtási engedélyek szabályozásáról
LÉBÉNY NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2008. (VI.30.) rendelete a behajtási engedélyek szabályozásáról Lébény Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete
Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete Dósa Henrietta Táj- és természetvédelmi referens VM, Nemzeti Parki és Tájvédelmi Főosztály Természet védelméről szóló 1996. évi LIII. Törvény Részletesebben II. Köztársasági Elnökség
II. Köztársasági Elnökség I. A célok meghatározása, felsorolása Magyarország Alaptörvényének 9. cikk (1) bekezdése rögzíti a köztársasági elnök legfőbb feladatát: Magyarország államfője a köztársasági Részletesebben A módosított kormányrendeletek hatásai a tűzvédelmi szakhatósági eljárásokra. A deregulációról egymás közt
A módosított kormányrendeletek hatásai a tűzvédelmi szakhatósági eljárásokra A deregulációról egymás közt Hatásköri rendezés A tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. Részletesebben Környezetvédelmi és Környezetgazdasági Főosztály -környezetvédelmi termékdíjjal kapcsolatos hatáskörök gyakorlása -hatósági ellenőrzést tart
Környezetügyért Felelős Államtitkárság Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőségek Nemzeti Park Igazgatóságok 1 Vidékfejlesztési Részletesebben A Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf. 5002/2012/13. számú határozata
A Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf. 5002/2012/13. számú határozata A Kúria Önkormányzati Tanácsa a dr. Rácz Vanda jogtanácsos által képviselt Komárom- Esztergom Megyei Kormányhivatal (2800 Tatabánya, Részletesebben egyes tiltott, kirívóan közösségellenes magatartásokról
[a tervezet a Képviselő-testület 2012. március 27. napján tartandó ülésén kerül megtárgyalásra] Nagyfüged Községi Önkormányzat Képviselő-testületének.../2012. (...) önkormányzati rendelete egyes tiltott, Részletesebben VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88) , Fax: (88)
VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-012 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu Szám: 02/137-24/2016. Sürgős minősítésű indítvány E L Ő Részletesebben Tisztelt Képviselő-testület!
6. napirendi pont E - 167 Előterjesztő: Előterjesztést készítette: dr. Zakály Erzsébet Előzetesen tárgyalja: Ügyrendi Bizottság Mellékletek: Rendelet-tervezet Előterjesztés Nagykovácsi Nagyközség Önkormányzat Részletesebben TERVEZET. a védett tokfajok hasznosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló.../.. (..) KvVM rendeletről
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/865/2008 TERVEZET a védett tokfajok hasznosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló../.. (..) KvVM rendeletről /közigazgatási egyeztetés/ Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben Szentlőrinc Nagyközség Képviselőtestületének 11/1996.(IV.25.) számú R e n d e l e t e. a helyi jellegű természeti értékek védelméről
Szentlőrinc Nagyközség Képviselőtestületének 11/1996.(IV.25.) számú R e n d e l e t e a helyi jellegű természeti értékek védelméről (A 11/2012.(V.31.), a 18/2009.(X.01.), a 7/2001.(V.31.) sz. Rendelettel Részletesebben Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88) , Fax: (88)
Szám: 02/305-5/2012. Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének Elnöke 8200 Veszprém, Megyeház tér 1. Tel.: (88)545-011, Fax: (88)545-096 E-mail: mokelnok@vpmegye.hu ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben A Fenntartható fejl ődésbizottsága jelentése
Az Országgyűlés Fenntartható fejl ődés bizottsága Kapcsolódó bizottság A Fenntartható fejl ődésbizottsága jelentése a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes törvények Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata Képviselőtestületének /2012. ( ) önkormányzati rendelete a szociális ellátások helyi szabályozásáról szóló /20. (III..) önkormányzati rendelet módosításáról (t e r v Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. - a Képviselő-testülethez. A belső ellenőrzésről
Mátészalka Város Önkormányzat J e g y z ő j é t ő l 4700 Mátészalka Hősök tere 9.sz. Tel:(44) 501-364 Fax:(44) 501-367 Száma:./2007. ELŐTERJESZTÉS - a Képviselő-testülethez A belső ellenőrzésről Tisztelt Részletesebben Budapest, szeptember
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KVVM/KJKF/785/2009. TERVEZET a Természetvédelmi İrszolgálat Szolgálati Szabályzatáról szóló 9/2000. (V. 19.) KöM rendelet módosításáról szóló miniszteri rendeletrıl Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/827/2008. Tervezet a Megyer-hegyi Tengerszem Természetvédelmi Terület 24/1997. (VIII. 1.) KTM rendelet módosításáról (közigazgatási egyeztetés) Budapest, Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása, számszerűsítése Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE. (2010. július 12.) a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény jövedelemkorlátozást bevezető módosításáról
HU AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK VÉLEMÉNYE (2010. július 12.) a Magyar Nemzeti Bankról szóló törvény jövedelemkorlátozást bevezető módosításáról (CON/2010/56) Bevezetés és jogalap 2010. július 1-jén a magyar Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA augusztus 16., hétfõ. Tartalomjegyzék. 229/2010. (VIII. 16.) Korm.
MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2010. augusztus 16., hétfõ 133. szám Tartalomjegyzék 229/2010. (VIII. 16.) Korm. rendelet 69/2010. (VIII. 16.) ME határozat 70/2010. (VIII. 16.) ME határozat Részletesebben Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései
M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2011. évi 11. szám 3547 VI. Az Alkotmánybíróság határozatai és végzései Az Alkotmánybíróság 6/2011. (II. 3.) AB határozata A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság jogszabály Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám: 117/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Budapest Főváros IX. kerület Ferencváros Önkormányzata Képviselőtestületének Részletesebben Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata
Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata Csanádpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdése Részletesebben 2. (1) Az Ör. 2. (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, a következő f) ponttal egészül ki:
Gecse Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(III..) önkormányzati rendelete a települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 3/2011.(I.28.) önkormányzati rendelet Részletesebben SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI KORMÁNYHIVATAL FÖLDMŰVELÉSÜGYI IGAZGATÓSÁG ÜGYREND
SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI KORMÁNYHIVATAL FÖLDMŰVELÉSÜGYI IGAZGATÓSÁG ÜGYREND A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kormányhivatal Szervezeti és Működési Szabályzatának (a továbbiakban: SzMSz) 12. c) pontjában Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben TÁRGY: Javaslat bankszámla-hozzájárulással kapcsolatos döntések meghozatalára E L Ő T E R J E S Z T É S
AZ ELŐTERJESZTÉS SORSZÁMA: 228. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Javaslat bankszámla-hozzájárulással kapcsolatos döntések meghozatalára E L Ő T E R J E S Z T É S SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŰLÉSÉNEK Részletesebben I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság
I. Országgyűlés Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság I. A célok meghatározása, felsorolása Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. évi törvény Részletesebben Tisztelt Képviselő-testület!
Jegyző Tárgy: Teljesítménykövetelmények alapját képező 2012. évi célok meghatározása a Polgármesteri Hivatal köztisztviselői részére Tisztelt Képviselő-testület! A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben MAGYARORSZÁG KORMÁNYA
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/6774. számú törvényjavaslat a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény és az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének Részletesebben Előterjesztés Hajdúhadház Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. november 27-én tartandó ülésére
HAJDÚHADHÁZ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA JEGYZŐJÉTŐL 4242. HAJDÚHADHÁZ, BOCSKAI TÉR 1. TELEFON: 384-103, TELEFAX: 384-295 Előterjesztés Hajdúhadház Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. november 27-én Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2005. december 19-i ülésére Tárgy: Zirc Városi Önkormányzat 2006. évi belső ellenőrzési tervének kockázatelemzése Előterjesztés tartalma: Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére. A közútkezelői hatáskörök átruházásáról
ELŐTERJESZTÉS Alsózsolca Város képviselő-testületének 2013. október 31-én tartandó ülésére A közútkezelői hatáskörök átruházásáról A 2012. évi XCIII. Törvény megszüntette a jegyző közútkezelői hatáskörét Részletesebben Pásztó Város Polgármestere Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) * ; * /13 Fax: (06-32)
Pásztó Város Polgármestere 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/13 Fax: (06-32) 460-918 E-mail: forum@paszto.hu Szám: 1-98/2016. A rendelet megalkotása minősített szavazattöbbséget Részletesebben Mi az a Natura 2000? Honnan lehet tudni, hogy egy ingatlan Natura 2000 területen van?
Mi az a Natura 2000? A Natura 2000 egy olyan összefügg európai ökológiai hálózat, amely a közösségi jelent ség természetes él hely-típusok, közösségi jelent ség állatés növényfajok védelmén keresztül biztosítja Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben ELŐ TERJESZTÉS. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének. 2015. február 26-i ülésére
ELŐ TERJESZTÉS Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. február 26-i ülésére Tárgy: Egyes önkormányzati rendeletek hatályon kívül helyezése Előadó: Sümegi Attila jegyző Előterjesztés tartalma: Részletesebben KONCEPCIÓ. Az egyes törvények mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseinek módosításáról szóló törvényhez
KONCEPCIÓ Az egyes törvények mentelmi jogra vonatkozó rendelkezéseinek módosításáról szóló törvényhez A mentelmi jog a törvény előtti egyenlőség alkotmányos elve alóli kivétel, amelyet a közjogi hagyományaink Részletesebben Tervezet. egyes védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szervének kijelöléséről. (közigazgatási egyeztetés)
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/480/2008. Tervezet egyes védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szervének kijelöléséről (közigazgatási egyeztetés) Budapest, Részletesebben A gazdasági és közlekedési miniszter, a honvédelmi miniszter és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter
GAZDASÁGI ÉS KÖZLEKEDÉSI MINISZTÉRIUM Iktatószám: GKM/ /2008 A gazdasági és közlekedési miniszter, a honvédelmi miniszter és a polgári nemzetbiztonsági szolgálatokat irányító tárca nélküli miniszter /2008. Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása Előadó: dr. H. Nagy Judit főosztályvezető-helyettes Részletesebben TERMÉSZETVÉDELEM ÉS BIRTOKPOLITIKA
TERMÉSZETVÉDELEM ÉS BIRTOKPOLITIKA Dr. Kovács Mátyás 2 1. VÉDETT TERMÉSZETI TERÜLETEK KEZELÉSÉNEK EDDIGI GYAKORLATA. Általában igaz Európa minden országára az, hogy a természetvédelmi oltalom alá került Részletesebben A MAGYAR SZABADALMI HIVATAL ALAPTEVÉKENYSÉGÉBE TARTOZÓ MUNKAKÖRÖK JEGYZÉKE
3. melléklet A MAGYAR SZABADALMI HIVATAL ALAPTEVÉKENYSÉGÉBE TARTOZÓ MUNKAKÖRÖK JEGYZÉKE A köztisztviselők jogállásáról szóló 1992. évi XXIII. törvény 7. -ának (6) bekezdése alapján szabadalmi elbíráló Részletesebben J a v a s l a t Ózd város 2013-2018. közötti időszakra készült Környezetvédelmi Programjának elfogadására
J a v a s l a t Ózd város 2013-2018. közötti időszakra készült Környezetvédelmi Programjának elfogadására Ózd, 2012. március 28. Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: PH. Településfejl. és Vagyong. Osztály Részletesebben 1. A kormánymegbízott
1. A kormánymegbízott 4. (1) A kormánymegbízott a Kormányhivatal vezetőjeként: a) Vezeti a Kormányhivatalt, gyakorolja annak feladat- és hatásköreit; b) Ellátja a költségvetési szerv vezetőjének hatáskörébe Részletesebben Szervezeti és jogszabályi változások a felszín alatti vizek területén. XXI. Konferencia a felszín alatti vizekről Siófok 2014.04.
Szervezeti és jogszabályi változások a felszín alatti vizek területén Jelinek Gabriella főosztályvezető-helyettes Belügyminisztérium Vízgyűjtő-gazdálkodási Főosztály 2013. november 27: A Kormány a vízügyi Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET május 17-i ülésére
Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata Ikt.szám: 131/2012. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. május 17-i ülésére Tárgy: Egyes szabálysértési tárgyú rendelkezéseket megállapító önkormányzati Részletesebben Daruszentmiklós Község Önkormányzat Képviselőtestületének 13/2004. (IV. 1.) ÖKT számú rendelete
Daruszentmiklós Község Önkormányzat Képviselőtestületének 13/2004. (IV. 1.) ÖKT számú rendelete A község történelme szempontjából meghatározó épített környezet védelméről Daruszentmiklós Község Önkormányzat Részletesebben A települési önkormányzat jegyzőjének közreműködése a komplex környezetvédelmi hatósági eljárásokban
A települési önkormányzat jegyzőjének közreműködése a komplex környezetvédelmi hatósági eljárásokban Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 2011. június 8. dr. Jeges-Varga Részletesebben törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról
Új változat a T/57 helyett 4n1v.3? 3Y T ~ G4 2006 MAJ 3 0. T/.... számú törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról Budapest, 2006. május 2006. évi... törvény a Magyar Köztársaság Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1518/2008. Tervezet természetvédelmi kezelési tervéről (közigazgatási egyeztetés) Budapest, 2008. november természetvédelmi kezelési tervéről szóló KvVM Részletesebben TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról. Preambulum
1. melléklet TÖRÖKBÁLINT VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK.Önkormányzati rendelete a Környezetvédelmi Alap létrehozásáról Preambulum Törökbálint Város Önkormányzata Képviselő-testülete a környezet Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének november 17-ei ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 2016. november 17-ei ülésére Tárgy: A 2017. évi bérrendezéssel kapcsolatos döntés meghozatala Előadó: Ottó Péter polgármester Előterjesztés Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testületének 2016. május 26-i ülésére Tárgy: A közterületek tisztántartásáról és a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatásról Részletesebben Másodfokon is elvérzett a szentkirályszabadjai reptér
Másodfokon is elvérzett a szentkirályszabadjai reptér A szentkirályszabadjai repülőtér előzetes vizsgálati eljárásában másodfokon is elutasította a környezetvédelmi hatóság a Buda West Airport Zrt. engedélykérelmét Részletesebben 1.) sz. napirendi ponthoz előterjesztés. Rábapatona Község Önkormányzata Képviselő-testületének. A Képviselő-testület rendeleteinek felülvizsgálata
1.) sz. napirendi ponthoz előterjesztés Rábapatona Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2016. június 28-án, 17 00 órakor megtartandó ülésére A Képviselő-testület rendeleteinek felülvizsgálata Előterjesztő: Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. Várpalota Város Önkormányzati Képviselő-testületének 2015. április 23-i ülésére
Várpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete 8100 Várpalota, Gárdonyi Géza u. 39. Tel: 592 660. Pf.: 76. fax: 592 676 e-mail: varpalota@varpalota.hu E L Ő T E R J E S Z T É S Várpalota Város Önkormányzati Részletesebben A Munkaanyag nem tekinthető a Minisztérium álláspontjának. A Belügyminiszter /2012. (..) BM rendelete
1 TERVEZET! A Belügyminiszter /2012. (..) BM rendelete az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv gazdasági rendszerének átalakításával összefüggésben egyes miniszteri rendeletek módosításáról Részletesebben A gyermekétkeztetés megszervezése önkormányzati feladat. A gyermekek napközbeni ellátásáról az 1/2011. (I.24.) önkormányzati rendelet rendelkezik.
Előterjesztő: Dr. Faragó Péter polgármester Készítette: Dr. Guláné Bacsó Krisztina Előterjesztés a gyermekek napközbeni ellátásáról szóló 1/2011. (I.24.) önkormányzati rendelet és a pénzbeli és természetbeni Részletesebben Pálmonostora Község Önkormányzat. Polgármesteri Hivatalának. Szervezeti és Működési Szabályzata
Pálmonostora Község Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Szervezeti és Működési Szabályzata 1 Az államháztartás működési rendjéről szóló többször módosított 217/1998. (XII. 30.) Korm. rend. 10.. (4) Részletesebben Tárgy: Dunakeszi Város Önkormányzatának a kedvtelésből tartott állatok tartásának helyi szabályairól szóló./2016. (. ) önkormányzati rendelete
Dióssi Csaba polgármester úr részére Dunakeszi Város Polgármesteri Hivatala Székhelyén Tárgy: Dunakeszi Város Önkormányzatának a kedvtelésből tartott állatok tartásának helyi szabályairól szóló./2016. Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S 41/2016. (IV.28.) sz. előterjesztés Budakalász Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2016. április 28-ai rendes ülésére Tárgy: Javaslat a háztartási szennyvíz elszállítására Részletesebben SIMONTORNYA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. /2014.(...) önkormányzati rendelete
SIMONTORNYA VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK /2014.(...) önkormányzati rendelete a Képviselő-testület és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 10/2013. (III.27.) önkormányzati rendelet Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE. ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 Nyílt ülésen tárgyalandó ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére Részletesebben 13. Hajdúnánás Városi Önkormányzat POLGÁRMESTERÉTŐL
Hajdúnánás Városi Önkormányzat POLGÁRMESTERÉTŐL Száma: 17329-11/2016. 13. Előkészítők: Maginé dr. Csirke Erzsébet aljegyző, Dr. Nagy Attila pályázatkezelési ügyintéző Az előterjesztés törvényességi ellenőrzője: Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTER Szám: 13.880-1/2006-SZMM TERVEZET E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére egyes fogyasztóvédelmi tárgyú kormányrendeletek kormányzati szervezetalakítással összefüggő Részletesebben A műszaki vizsgálatról
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2015. május 28-i ülésére Tárgy: Az államháztartáson kívüli forrás átvételének szabályairól szóló önkormányzati rendelet megalkotása Részletesebben ../2006. (. ) BM rendelet
../2006. (. ) BM rendelet a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú Részletesebben K I V O N A T a Nyírbátor Város Önkormányzata Képviselő-testületének 39/2015. (V.27.) önkormányzati határozatából. K.m.f.
K I V O N A T a Nyírbátor Város Önkormányzata Képviselő-testületének 39/2015. (V.27.) önkormányzati határozatából a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról, az önkormányzati hatósági ügyekben, az Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Veszprém Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. július 10-i ülésére
VESZPRÉM MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK ELNÖKE 8200 VESZPRÉM, MEGYEHÁZ TÉR 1. TEL.: (88)545-011, FAX: (88)545-012 E-MAIL: MOKELNOK@VPMEGYE.HU Szám: 02/151-2/2014. ELŐTERJESZTÉS a Veszprém Megyei Önkormányzat Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria KÚRIA Kúria