text:
A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS - PDF
Download "A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS"
1 Mohai Gabriella Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Témavezető: Hack Péter A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS I. A közérdekű munka mint alternatív büntetés a büntetőeljárás menetében 1. A vizsgálat tárgya Mindenekelőtt a témám rövid vázolásával szeretnék választ adni arra a kérdésre, hogy a közérdekű munka büntetés mint anyagi jogi intézmény milyen kapcsolatban áll a büntetőeljárással. A kutatás tárgya annak a vizsgálata, hogy azokban az esetekben, amikor lehetőség van közérdekű munka büntetés kiszabására a Büntető Törvénykönyv lehetővé teszi, és a bűncselekmény jellegét, az elkövető személyiségét tekintve a közérdekű munka adekvát szankció, milyen arányban élnek a gyakorlatban a közérdekű munka büntetés lehetőségével a jogalkalmazók. A közérdekű munka büntetést a kutatás azért határozza meg alternatíva -ként, mert Büntető Törvénykönyvünk leggyakrabban szabadságvesztés büntetést ír elő a bűncselekmények szankciójaként, valamint mind a jogalkalmazók, mind a közvélemény számára a szabadságvesztés a mérce az alternatív szankciók megítélésénél, 1 így minden más büntetés vagy intézkedés alternatívának tekinthető. A évi LXXX. törvény a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény módosításáról feloldotta szankciórendszerünk szabadságvesztés-centrikus voltát, kérdés azonban, hogy a jogalkalmazás él-e ezzel a lehetőséggel. 2 A kutatás a közérdekű munka büntetés alkalmazását vizsgálja, azonban a hatályos büntető eljárásjogi törvény számos egyéb alternatív útvonal -at kínál a klasszikus útvonalterv -hez képest. A büntetőeljárás menetében a következő kronológiai sorrendben merülhetnek fel a hagyományostól eltérő megoldások: a nyomozás befejezését követően közvetítői eljárásra és vádemelés elhalasztására kerülhet sor a büntetőeljárásról szóló GÖNCZÖL 2006, 669. o. 2 BUSCH 2010, 292. o.
2 258 Mohai Gabriella évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) által megfogalmazott szabályok szerint. 3 Az ügyész közvetítői eljárásra utalja az ügyet tevékeny megbánás esetén, és amennyiben a közvetítői eljárás eredményesen zárul, akkor büntetőeljáráson kívül oldódik meg az ügy. A közvetítői eljárást az illetékes megyei (fővárosi) igazságügyi szolgálat folytatja le. 4 A tevékeny megbánás intézményét a Büntető Törvénykönyv (a továbbiakban: Btk.) büntethetőséget megszüntető okként határozza meg, 5 melynek során az elkövetőnek közvetítői eljárás keretében lehetősége nyílik arra, hogy a bűncselekménnyel okozott sérelmet jóvátegye. 6 Vádemelés elhalasztása esetén az ügyész a vádemelést elhalasztja, ha ennek a gyanúsított jövőbeni magatartásában mutatkozó kedvező hatása feltételezhető, ezért ügyészi próbára bocsátásnak is tekinthető. 7 A Btk. Általános Részében intézkedésként szabályozott próbára bocsátás és pártfogó felügyelet, valamint a büntetések közül a felfüggesztett és a feltételes szabadságvesztés szintén egyfajta alternatív út -nak tekinthető a büntetőeljárás menetében. Próbára bocsátás esetén a bíróság a büntetés kiszabását próbaidőre elhalasztja, ha alaposan feltehető, hogy a büntetés célja a büntetés kiszabásának csupán a kilátásba helyezésével is elérhető. A próbaidő eredményes elteltével az elkövető büntethetősége megszűnik. 8 A gyakorlatban ez úgy jelenik meg, hogy az ügyész vádat emel, a bíróság megállapítja a vádlott bűnösségét, de a büntetés kiszabását próbaidőre elhalasztja. A pártfogó felügyelet önállóan nem, csak büntetés vagy más intézkedés mellett alkalmazható. 9 Felfüggesztett vagy részben felfüggesztett szabadságvesztés esetén az ügyész vádat emel, a bíróság ítéletében megállapítja a bűnösséget és kiszabja a szabadságvesztés büntetést, de annak végrehajtását felfüggeszti vagy részben felfüggeszti. A szabadságvesztés végrehajtása próbaidőre akkor függeszthető fel, ha különösen az elkövető személyi körülményeire figyelemmel alaposan feltehető, hogy a büntetés célja annak végrehajtása nélkül is elérhető. 10 Feltételes szabadságra bocsátásra úgy kerülhet sor, hogy az ügyész vádat emel, a bíróság ítéletében megállapítja a bűnösséget és kiszabja a büntetést, az elítélt a szabadságvesztés büntetés letöltését megkezdi, de 3 Be (1) bek. d.) pont; 221/A. ; Be. 221/A. 5 Btk. 36. (1) bek. büntethetőséget megszüntető ok, Btk. 36. (2) bek. a büntetés kiszabása körében korlátlan enyhítést engedő ok 6 Btk Be Btk Btk Btk. 89.
3 A közérdekű munka mint alternatív büntetés 259 nem tölti ki teljesen. A bíróság a határozott ideig tartó szabadságvesztésre ítéltet akkor bocsátja feltételes szabadságra, ha különösen a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartására és arra a készségére tekintettel, hogy törvénytisztelő életmódot fog folytatni alaposan feltehető, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető. 11 A vádemelés elhalasztásának tartamára, a feltételes szabadság tartamára, a próbára bocsátás próbaidejére és a szabadságvesztés felfüggesztésének próbaidejére pártfogó felügyelet rendelhető el, ha mindezek eredményes elteltéhez az elkövető rendszeres figyelemmel kísérése szükséges. 12 Az általános eljáráshoz képest alternatívát jelentenek a Be. által a külön eljárások között szabályozott bíróság elé állítás, lemondás a tárgyalásról és a tárgyalás mellőzése. 13 A különeljárás definícióját Király Tibor tankönyvében találjuk meg. A különeljárás az olyan eljárás, amely miként az általános eljárás is a büntetőjogi főkérdések (a bűnösség, a jogkövetkezmények) eldöntésére irányul, és - az eljárási alapelvek megtartásával, de részben kivételek eltűrésével, - a törvényben meghatározott külön (speciális) szabályok és kivételek szerint az általános eljárási szabályok alapján folyik. 14 Az egyszerűsítő külön eljárásokkal kapcsolatban felmerülő érveket és ellenérveket a következőképpen foglalja össze Tóth Mihály Büntető eljárásjog című tankönyve. A gyorsítást szolgáló egyszerűsítő bírósági eljárások alkalmasak lehetnek a hagyományos bírósági eljárás késedelmeinek kiküszöbölésére. Egyes, jellegüknél fogva csekélyebb súlyú, illetve a terhelt által beismert, vagy tettenérés folytán könnyen bizonyítható bűncselekmények rendelkezhetnek olyan személyi vagy ténybeli körülményekkel, amelyek nem indokolják a törvény szerint hosszadalmasabb rendes eljárás lefolytatását, ugyanakkor lehetőséget adnak az elkövető beismerésére, valamint személyiségére, a bűncselekmény körülményeire, a kiszabható büntetésre, a bűnösség fokára, az okozott kár mértékére tekintettel az egyszerűsített eljárás lefolytatására. Kétségtelen tény ugyanakkor, hogy az egyszerűsítő eljárások lefolytatása számos, a bírói eljárásra vonatkozó lényeges alapelv feladásával jár. Az eljárások lefolytatása gyors és hatékony, ugyanakkor magában 11 Btk /A. 12 Btk A külön eljárások megjelölés KIRÁLY Tibor tankönyvében különeljárás -ként, TÓTH Mihály tankönyvében külön eljárás -ként szerepel. Az idézetek használatakor a szerzők által írt megjelölést, egyébként a külön eljárások megjelölést használom. 14 KIRÁLY 2008, 591. o.
4 260 Mohai Gabriella hordozza annak veszélyét, hogy az anyagi igazság felderítése csorbát szenvedhet, és ily módon árthat az igazságszolgáltatás eszméjének. 15 Büntetőeljárás szakasza Intézkedésre jogosult Alternatív lehetőség Nyomozás Rendőrség/ Ügyészség nyomozás felfüggesztése Vádemelés Ügyészség 1. közvetítői eljárás 2. vádemelés elhalasztása (pártfogó felügyelet) Bíróság előtti eljárás Bíróság 1. próbára bocsátás 2. felfüggesztett szabadságvesztés (pártfogó felügyelet) Büntetés-végrehajtás Bíróság feltételes szabadságvesztés (pártfogó felügyelet) Büntetés-végrehajtás Igazságügyi Szolgálat pártfogó felügyelet után Külön eljárások Ügyészség/Bíróság 3. bíróság elé állítás 4. lemondás a tárgyalásról 5. tárgyalás mellőzése Alternatív útvonal -at jelent a büntetések vagylagos kiszabásának lehetősége, melynek során a Btk. által meghatározott bűncselekményi kör esetén a jogalkotó bírói mérlegelés körébe utalja annak eldöntését, hogy milyen büntetést szab ki. A hatályos törvény által alkalmazott jogtechnikai megoldástól függ, hogy ez a felhatalmazás a Büntető Törvénykönyv Általános vagy Különös Részi szabályai között kerül-e elhelyezésre május 1. napjáig Büntető Törvénykönyvünk fő- és mellékbüntetések között tett különbséget. Főbüntetésnek minősült a szabadságvesztés, a közérdekű munka és a pénzbüntetés. Mellékbüntetés volt a közügyektől eltiltás, a foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, a kitiltás, a kiutasítás és a pénzmellékbüntetés. A Büntetőjog Általános Rész című tankönyv a fő- és mellékbüntetések közötti különbséget úgy magyarázta, hogy a főbüntetések önállóan, más büntetés kiszabása nélkül alkalmazhatóak voltak, míg a mellékbüntetések rendszerint csak valamely főbüntetés mellett kerülhettek kiszabásra. A fő- és mellékbüntetés megkülönböztetés relativizálódott és meghaladottá vált, ugyanis már a Btk. megalkotásakor is lehetőség volt arra, hogy a mellékbüntetések többségét főbüntetés kiszabása nélkül, önállóan alkalmazza a bíróság. 16 Mellékbüntetés főbüntetés helyett önálló büntetésként akkor volt alkalmazható, ha a bűncselekmény büntetési tétele háromévi sza- 15 TÓTH 2009, o. 16 BUSCH 2006, 246. o.
5 A közérdekű munka mint alternatív büntetés 261 badságvesztésnél nem volt súlyosabb, és a büntetés célja így is elérhető volt. Önálló büntetésként csak egy mellékbüntetést lehetett kiszabni. 17 A Btk. 38. (3) bekezdése sorolta fel azokat a mellékbüntetéseket, amelyek főbüntetés helyett önálló büntetésként is alkalmazhatóak voltak: foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás és kiutasítás május 1. napját megelőzően a Btk. azt a jogtechnikai megoldást alkalmazta, hogy amennyiben a bűncselekmény törvényi tényállásában meghatározott szankció vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztés volt, bűncselekményenként nevesítette a szankciók vagylagos alkalmazásának lehetőségét: a büntetés vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztés, közérdekű munka vagy pénzbüntetés. A Btk. különös része 62 törvényi tényálláshoz fűzte vagylagosan a közérdekű munka alkalmazásának lehetőségét. 19 A hatályos Btk. szankciórendszere büntetésekből és intézkedésekből áll. A évi LXXX. törvénnyel (a továbbiakban: 2009-es novella) bevezetett módosítás alapján május 1. napjától a Btk ának értelmében a büntetéseket két csoportra osztjuk: büntetések és mellékbüntetések. A Btk. 38. (1) bekezdése sorolja fel a büntetési nemeket: szabadságvesztés, közérdekű munka, pénzbüntetés, foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás és kiutasítás. A Btk. 38. (2) bekezdése értelmében mellékbüntetésnek minősül a közügyektől eltiltás és a kitiltás. A 2009-es novella a korábbi szankciórendszerhez képest differenciáltabb szankcionálási rendszert alakít ki, amelynek célja, hogy az alkalmazandó szankciók típusa, súlya, szigora jobban illeszkedjen a bűncselekmény súlyához, jellegéhez és az elkövető személyi körülményeihez. A differenciálás megteremtését szolgálja a büntetések kombinált alkalmazásának rugalmasabbá tétele. Így a novella csaknem teljesen felszámolja a korábban meglévő, a büntetések együttes, illetve egymás helyett történő kiszabására vonatkozó korlátokat. A Btk. 38. (3) bekezdése kisebb tárgyi súlyú bűncselekmények esetében általános jelleggel lehetővé teszi szabadságvesztés helyett egy vagy több más büntetés alkalmazását, ha a bűncselekmény büntetési tételének felső határa 3 évi szabadságvesztésnél nem súlyosabb. A novella a különös részi bűncselekmények absztrakt fenyegetettségi fokától függően teszi lehetővé szabadságvesztés helyett más büntetés önálló vagy további büntetéssel, illetve büntetésekkel együtt történő kiszabását. A novella alkotói azt remélték ettől a megoldástól, hogy a többi büntetési nem a szabadságvesztés büntetésnek olyan reális alternatíváivá válnak, 17 Btk. 88. (hatályon kívül helyezte a évi LXXX. tv május 1. napjától) 18 BUSCH 2006, 328. o. 19 VÓKÓ 2009, 319. o.
6 262 Mohai Gabriella amelyek adott esetben a szabadságelvonásnál nagyobb mértékű tényleges joghátrányt jelentenek a szabadságvesztés káros hatásai nélkül. 20 A 2009-es módosítás technikailag úgy valósult meg, hogy a novella a Btk. Különös Részében megszüntette az alternatív büntetések kilátásba helyezését. A Btk. Különös Része az egyes bűncselekményeket többnyire kizárólag szabadságvesztéssel, kivételesen kizárólag pénzbüntetéssel fenyegeti. Az enyhébb absztrakt tárgyi súlyú bűncselekmények esetén a 2009-es novella az Általános Részbe iktatta be azt az átvezető szabályt, hogy amennyiben a bűncselekmény büntetési tételének felső határa háromévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb, akkor szabadságvesztés helyett közérdekű munka, pénzbüntetés, foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás vagy kiutasítás, illetőleg e bűncselekmények közül több is kiszabható. A módosítás tehát kizárólag technikai jellegű és valójában kiterjeszti azoknak a bűncselekményeknek a körét, amelyeket a törvény alternatív büntetéssel fenyeget. Az új szabályozás jogi jelentősége valójában abban áll, hogy a legfeljebb három évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetett bűncselekmények miatt a jövőben enyhítő rendelkezés (Btk. 87. ), illetve a korábbi 88. alkalmazására történő hivatkozás nélkül is kiszabható szabadságvesztésnél enyhébb büntetés. 21 A közérdekű munka büntetés szabályai annyiban módosultak, hogy május 1. napjától követve az európai országok többségében alkalmazott megoldást a büntetés tartamát órákban kell meghatározni, melynek legkisebb mértéke 42 óra, legnagyobb mértéke 300 óra. A közérdekű munka, illetőleg ennek hátralevő része helyébe lépő szabadságvesztést úgy kell megállapítani, hogy 6 óra közérdekű munkának 1 napi szabadságvesztés felel meg. Az átváltoztatás után fennmaradó közérdekű munkának egy napi szabadságvesztés felel meg. A közérdekű munka helyébe lépő szabadságvesztés 2 hónapnál rövidebb is lehet. 22 A közérdekű munka büntetés, mint alternatíva a büntetőeljárás során, először a vádemeléskor az ügyészi szakban merül fel büntetési indítványként, ezt követően a büntetés kiszabásakor a bírói szakban, majd a büntetés végrehajtásakor a pártfogó felügyelete mellett találkozunk vele. 20 BUSCH 2010, 293. o. 21 BUSCH 2010, 303. o. 22 Btk
7 A közérdekű munka mint alternatív büntetés A vizsgálat módszere A tanulmány a menet közben módszert alkalmazva az egyéni kutatómunka egy részéről számol be annak érdekében, hogy a tudományos közösség visszacsatolása által a helyes irányban haladjon tovább. A vizsgálat a évben jogerősen közérdekű munka büntetéssel befejezett ügyekre terjedt ki Budapest VIII. kerületében. A év vizsgálatát az indokolta, hogy a kutatás kezdetekor, 2011-ben már rendelkezésre álltak statisztikai adatok a évből, és ezek voltak a legfrissebb, legaktuálisabb adatok. Ezen kívül valamennyi, 2010-et megelőző évhez viszonyítva ekkor volt a legnagyobb a kiszabott közérdekű munka büntetések száma, tehát az adatok számossága miatt is ez az év tűnt legalkalmasabbnak a vizsgálat elvégzésére, továbbá 2010-ben voltam pártfogó felügyelő. A vizsgálat módszertanával kapcsolatban szükséges megjegyezni, hogy a kutatás saját gyűjtésű adatokra épül, ezért valósan tükrözi a trendeket, nagyságrendileg helyes, azonban csekély hibahatárral számolni lehet. A vizsgált 212 ügy 241 terheltet jelent, ezért a továbbiakban már nem ügyeket, hanem kiszabott közérdekű munka büntetéseket jelölnek a számok, hiszen egy ügynek több terheltje is lehet. A kutatás fordított kronológiai sorrendben haladt annak érdekében, hogy a közérdekű munka büntetés eljárásjogi vonatkozásai, tehát a vádemelési, bírósági szak kerüljön a középpontba. Azok az ítéletek képezték a vizsgálat alapját, amelyekben a évben közérdekű munka büntetés kiszabására került sor, és ezekben az ügyekben vizsgáltam meg, hogy milyen bűncselekmény miatt került sor a közérdekű munka büntetés kiszabására és mi volt a büntetési indítvány a vádiratban. II. A vizsgálat eredménye 1. A közérdekű munka büntetések első- és másodfokú bírósági gyakorlata Először a évben jogerősen befejezett közérdekű munka büntetésekre vonatkozó első és másodfokú bírósági gyakorlatot és az ehhez kapcsolódó ügyészi jogalkalmazást, ezt követően a bűncselekmények szerinti megoszlást mutatom be. A évben jogerősen közérdekű munka büntetéssel befejezett ügyek többségében 2005 és 2010 közötti években került sor vádemelésre.
8 264 Mohai Gabriella 2005 A Budapesti VIII. kerületi Ügyészség évi vádiratai közül 16 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, ezek közül 11 esetben első fokon jogerőre emelkedett a közérdekű munka büntetés. A Fővárosi Bíróság mint másodfokú bíróság 3 esetben helybenhagyta az ítéletet, 1 esetben próbára bocsátást alkalmazott, 1 esetben pedig börtönbüntetésre súlyosította az ítéletet. Elsőfok 16 Másodfok Összesen Helybenhagyás Enyhítés Súlyosítás A 14 jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 5 esetben indítványozott közérdekű munkát, 1 esetben pénzbüntetés, 6 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány. Jogerős KM 14 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV. 2 Ø A táblázatok tartalmával kapcsolatban szükséges megjegyezni, hogy január 1. napját megelőzően a vádiratnak nem volt kötelező tartalmi eleme a büntetési indítvány kizárólag abban az esetben, ha az ügyész nem vett részt a tárgyaláson, ez a magyarázata annak, hogy a vizsgált vádiratok között előfordult olyan, amely nem tartalmazott büntetési indítványt.
9 A közérdekű munka mint alternatív büntetés A 2006-os vádiratok közül 31 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, ezek közül 29 terhelt esetében elsőfokon jogerőre emelkedett az ítélet. Mindössze 2 esetben járt el a másodfokú bíróság és mindkét másodfokú ítélet helybenhagyta az elsőfokú bíróság ítéletét. Elsőfok 31 Másodfok Összesen Helybenhagyás Enyhítés Súlyosítás 2 2 Ø Ø A 31 jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 7 esetben indítványozott közérdekű munkát, 12 esetben pénzbüntetés, 10 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány. Jogerős KM 31 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV. 2 Ø A 2007-es vádiratok közül 41 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, ezek közül 38 esetben első fokon jogerőre emelkedett a közérdekű
10 266 Mohai Gabriella munka. A Fővárosi Bíróság másodfokú gyakorlatában 2 esetben helybenhagyták, egy esetben súlyosították az elsőfokú bíróság ítéletét. Elsőfok 41 Másodfok Összesen Helybenhagyás Enyhítés Súlyosítás 3 2 Ø 1 A jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 30 esetben indítványozott közérdekű munkát, 3 esetben pénzbüntetés, 5 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány. Jogerős KM 40 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV. 2 Ø 3 30 Ø A Budapesti VIII. kerületi Ügyészség 2008-as vádiratai közül 59 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, ezek közül 49 esetben első fokon jogerőre emelkedett az ítélet. Összesen 10 terhelt esetében került másodfokú bíróság elé az ügy, és valamennyi másodfokú ítélet helybenhagyta az elsőfokú bíróság ítéletét.
11 A közérdekű munka mint alternatív büntetés 267 Elsőfok 59 Másodfok Összesen Helybenhagyás Enyhítés Súlyosítás Ø Ø Az 59 jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 31 esetben indítványozott közérdekű munkát, 1 esetben próbára bocsátás, 11 esetben pénzbüntetés, 11 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány az ügyészség részéről. Jogerős KM 59 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV A 2009-es vádiratok közül 72 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, ezek közül 70 esetben első fokon jogerőre emelkedett a közérdekű munka. Összesen 2 terhelt esetében került másodfokú bíróság elé az ügy és mindkét másodfokú ítélet súlyosította az elsőfokú bíróság ítéletét. Elsőfok 72 Másodfok Összesen Helybenhagyás Enyhítés Súlyosítás 2 Ø Ø 2
12 268 Mohai Gabriella A 70 jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 51 esetben indítványozott közérdekű munkát, 10 esetben pénzbüntetés, 6 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány az ügyészség részéről. Jogerős KM 70 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV. 3 Ø A 2010-es vádiratok közül 25 terhelt esetében született első fokon közérdekű munka büntetés, és egyetlen esetben sem került másodfokú bíróság elé az ügy. A 25 jogerős közérdekű munkabüntetés vonatkozásában az ügyészség 15 esetben indítványozott közérdekű munkát, 4 esetben pénzbüntetés, 5 esetben szabadságvesztés volt a büntetési indítvány az ügyészség részéről. Jogerős KM 25 Vádirat szerinti büntetési indítvány Ø PRÓB. PÉNZB. KM FF. SZV. VH. SZV. 1 Ø
13 A közérdekű munka mint alternatív büntetés 269 A év vizsgálatával kapcsolatban fel kell hívni a figyelmet arra a tényre, hogy a évben közérdekű munka büntetést indítványként tartalmazó vádiratoknak csak csekély része fejeződött be a évben jogerősen közérdekű munka büntetéssel. Megállapítható, hogy minél közelebbi a vádemelés időpontja a évhez, annál inkább csökken a valószínűsége annak, hogy másodfokú eljárásra került sor az ügyben. Minél közelebbi a vádemelés időpontja a évhez, annál nagyobb a valószínűsége a tárgyalás mellőzésével hozott közérdekű munka büntetést kiszabó ítéleteknek. A tárgyalás mellőzésével kiszabott közérdekű munka büntetések további vizsgálat tárgyát képezik. A táblázat összefoglalóan mutatja a jogerős közérdekű munka büntetések alakulását ig, és az egyes oszlopokon belül vannak ábrázolva a különböző büntetési indítványok.
14 270 Mohai Gabriella 2. A közérdekű munka büntetések bűncselekmények szerinti megoszlása A bűncselekmények szerinti megoszlás vizsgálata során a kutatás nem tett különbséget bűntettek és vétségek között, ugyanis nem a kiszabott büntetés mértéke képezte a vizsgálat tárgyát, hanem az, hogy milyen bűncselekmény miatt került sor a közérdekű munka büntetés kiszabására A 2005-ben jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek 42 %-ban garázdaság, 28 %-ban kábítószerrel visszaélés, 21 %-ban lopás és 7 %-ban orgazdaság miatt került sor.
15 A közérdekű munka mint alternatív büntetés A 2006-ban jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek közel 40 %-ban garázdaság, 23 %-ban lopás, 16 %-ban kábítószerrel visszaélés, 10 %-ban szerzői joggal visszaélés, 3 %-ban áru hamis megjelölése, 3 %-ban ittas járművezetés, 3 %-ban tartás elmulasztása és 3 %-ban orgazdaság miatt került sor A 2007-ben jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek 54 %-ban kábítószerrel visszaélés, 24 %-ban lopás, 8 %-ban szerzői joggal visszaélés, 5 %-ban garázdaság, 3 %-ban tartás elmulasztása, 3 %-ban súlyos testi sértés és 3 %-ban zártörés miatt került sor.
16 272 Mohai Gabriella 2008 A 2008-ban jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek 50 %-ban lopás, 10 %-ban garázdaság, 14 %-ban kábítószerrel visszaélés, 5 %- ban köz-és magánokirat-hamisítás, 3 %-ban súlyos testi sértés, 3 %-ban áru hamis megjelölése, 2 %-ban szerzői joggal visszaélés, 2 %-ban csalás, 2 %-ban sikkasztás, 2 %-ban rongálás, 2 %-ban ittas vezetés és 2 %-ban jogtalan elsajátítás miatt került sor A 2009-ben jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek 42 %-ban lopás, 18 %-ban garázdaság, 12 %-ban kábítószerrel visszaélés, 10 %-ban közokirat-hamisítás miatt, 6 %-ban szerzői joggal visszaélés, 3 %-ban tartás elmulasztása, 3 %-ban súlyos testi sértés, 1 %-ban rongálás, 1 %-ban készpénz-helyettesítő fizetési
17 A közérdekű munka mint alternatív büntetés 273 eszközzel visszaélés, 1 %-ban ittas járművezetés, 1 %-ban egyedi azonosító jel meghamisítása, 1 %-ban szeméremsértés és 1 %-ban zaklatás miatt került sor A 2010-ben jogerőre emelkedett közérdekű munka büntetések kiszabására az esetek 76 %-ban lopás, 8 %-ban garázdaság, 8 %-ban közokirattal visszaélés és 8 %- ban rongálás miatt került sor. III. A vizsgálat eredményéből levonható következtetések A következtetések levonása a további kutatás feladata, azonban már most megfigyelhető a közérdekű munka büntetések alkalmazása során a bűncselekményi kör
18 274 Mohai Gabriella differenciálódása, és az a tény, hogy a vagyon elleni és közrend elleni bűncselekmények dominanciája mindvégig meghatározó. A re vonatkozó statisztikai tájékoztatás szerint tehát hosszabb távon a vagyon elleni bűncselekmények aránya a legmeghatározóbb az összbűnözésen belül. Összevetve ezt az adatot, valamint a vizsgálat megállapítását, hogy folyamatosan bővülő bűncselekményi kör esetén kerül sor egyre növekvő számban a közérdekű munka büntetés kiszabására, megkérdőjelezhetetlen a büntetés létjogosultsága, azonban a büntetés végrehajtása, hatékonysága sok megoldandó kérdést vet fel. Az adatokból megállapítható, hogy mind a bíróság, mind az ügyészség egyre nagyobb számban alkalmazza a közérdekű munka büntetést, azonban nagy kérdés, hogy egyáltalán felkészültünk-e erre. Felhasznált irodalom BÁNÁTI J. BELOVICS E. CSÁK Zs. SINKU P. TÓTH M. VARGA Z.: Büntető eljárásjog. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2009 BELOVICS E. BÉKÉS I. BUSCH B. GELLÉR B. MARGITÁN É. MOLNÁR G. SINKU P.: Büntetőjog Általános Rész. HVG-ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2006 BELOVICS E. BÉKÉS I. BUSCH B. DOMONKOS A. GELLÉR B. MARGITÁN É. MOLNÁR G. SINKU P.: Büntetőjog Általános Rész. HVG- ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., Budapest, 2010 GÖNCZÖL K. KEREZSI K. KORINEK L. LÉVAY M.: Kriminológia Szakkriminológia. CompLex Jogi és Üzleti Tartalomszolgáltató Kft., Budapest, 2006 KIRÁLY T.: Büntetőeljárási jog. Osiris Kiadó Kft., Budapest, 2008 VÓKÓ Gy.: Magyar büntetés-végrehajtási jog. Dialóg Campus Kiadó, Budapest- Pécs, 2009

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Kúria határozatot hozott a Sztrájktörvény alapján indult nem peres eljárás tárgyában | Kúria
A Kúria határozatot hozott a Sztrájktörvény alapján indult nem peres eljárás tárgyában
Tájékoztató a Kúria Mpk.X.10.303/2019/4. számú ügyben hozott döntéséről, melynek elvi tartalma: a Sztrájktv. nem tesz különbséget az egyeztető eljárások tartalma alapján a lehetséges felek között, a Sztrájktv. 2. §-a alapján folytatott egyeztető eljárásnak ezért magában kell foglalnia a 4. § (3) bekezdése szerinti egyeztetést és megállapodást is.
A kérelmező szakszervezet 2019. január 11-én sztrájk bizottságot alakított és közzé tette sztrájk követeléseit. A kérelmező és a kormány által kijelölt képviselők között 2019. márciusában és áprilisában több egyeztetés is volt, amelyeken a feleknek nem sikerült megállapodniuk. A kérelmező szakszervezet és a kérelmezett munkáltatói központok között egyeztetésre nem került sor. 2019. május 1-jén a kérelmező 2019. május 29. napjára sztrájkot hirdetett és erről 2019. május 3-án kelt levelében tájékoztatta a tárgyaló delegációt.
A kérelmező 2019. május 7-én megküldte a kérelmezett munkáltatók részére a még elégséges szolgáltatás biztosítása érdekében tett javaslatát. A kérelmezettek saját javaslatot nem fogalmaztak meg.
A kérelmező kérelmében annak megállapítását kérte, hogy a kérelmezetteknél a még elégséges szolgáltatás mértéke és feltételei az általa a kérelmezettekhez elküldött javaslatnak megfelelő tartalmú. Kérelmét a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény (a továbbiakban: Sztrájktv.) 4. § (3) bekezdésére alapította.
A közigazgatási és munkaügyi bíróság végzésével a kérelmező kérelmét elutasította. A kérelmező fellebbezése folytán eljárt törvényszék az elsőfokú végzést helybenhagyta.
A jogerős végzés ellen a kérelmező nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, melyben annak hatályon kívül helyezését, az elsőfokú végzés megváltoztatását és a kérelmező kérelmének helyt adó döntés meghozatalát kérte.
A Kúria a jogerős végzést hatályában fenntartotta.
A Sztrájktv. 1. § (3) bekezdése értelmében a sztrájkjog gyakorlása során a munkáltatónak és a munkavállalóknak együtt kell működni. A jogerős végzés helytálló indokolást tartalmaz arra nézve, miszerint ezen rendelkezésből nem következik az a kérelmezői álláspont, hogy a még elégséges szolgáltatás mértékéről és feltételeiről kizárólag a munkáltatóval folytatható egyeztetés, illetve köthető megállapodás, minden esetben az adott tényállás függvényében kell meghatározni a kérelmezett (kérelmezettek) személyét.
A másodfokú bíróság helytállóan emelte ki és jogszabálysértés nélkül értékelte az adott ügyben a döntéshez szükséges lényeges körülményeket, így azt, hogy a kérelmező által megfogalmazott sztrájkkövetelések, melyek közül a kérelmező 2019. május 3-án írt levelében már csak négyet tartott fenn, egyértelműen jogalkotási kérdések, törvények módosítására irányult. Az egyeztetéseket a kérelmező szakszervezet a Sztrájktv. 2. § (2) bekezdésében foglaltak szerinti képviselővel folytatta, egyeztetés a kérelmező és a kérelmezett központok, mint munkáltatók között nem folytak, a tervezett sztrájk országos demonstrációként került meghirdetésre.
A Kúria a sztrájkjog gyakorlásának egyes kérdéseiről szóló 1/2013. (IV.8.) KMK vélemény I. pontjához fűzött indokolás szerint azok az érdekek, amelyeket a munkavállalók a sztrájkjog gyakorlásával védelmezhetnek, nem csak kedvezőbb munkafeltételekre vagy foglalkoztatási jellegű kollektív igényekre irányulhatnak, hanem a munkavállalókat közvetlenül érintő gazdasági és szociálpolitikai, valamint munkaügyi problémák megoldására is.
A sztrájkjog gyakorlása, mint a munkavállalókat megillető alkotmányos alapjog kifejezett tiltott törvényi rendelkezés hiányában nem korlátozható, a munka törvénykönyve szerinti kollektív munkaügyi vita alanyai között felmerült, jogvitáknak nem minősülő, munkaviszonnyal összefüggő, kollektív szerződéses, vagy annak minősülő megállapodás eléréséhez biztosított jogra nem szűkíthető. Ez az értelmezés következik a Sztrájktv. 2. § (2) bekezdésében foglaltakból.
A KMK vélemény II/1. pontjához fűzött indokolás szerint törvényi szabályozás hiányában a sztrájkot megelőző egyeztetés során kell a még elégséges szolgáltatás mértékéről és feltételeiről megállapodni.
A Sztrájktv. 4. § (3) bekezdése iránti eljárás a sztrájkot megelőző egyeztetésben résztvevő ellenérdekű felek bármelyikének kérelmére indul.
Az előzőekből is következően a törvény nem tesz különbséget az egyeztető eljárások tartalma alapján a lehetséges felek között, a Sztrájktv. 2. §-a szerint folytatott egyeztető eljárásnak magában kell foglalnia a 4. § (3) bekezdése szerinti egyeztetést és megállapodást is. Ezért ennek meghiúsulása esetén is irányadónak kell tekinteni a KMK vélemény IV. pontjában foglaltakat, a törvény szerinti nemperes eljárásban kérelmezői, illetve kérelmezetti oldalon a Kormány vehet részt, ezért az eljárt bíróságok által levont jogkövetkeztetés nem jogszabálysértő.
A sztrájk a munkavállalói nyomásgyakorlás egyik végső eszköze. A tervezett nyomásgyakorlás csak akkor lehet észszerű, ha a sztrájkot kezdeményező fél a sztrájkköveteléseket teljesíteni képes féllel egyeztet és állapodik meg a törvény által meghatározott kérdésekben. Ez esetben tartható meg a sztrájk a Sztrájktv. 2. § (1) bekezdése és 4. § (3) bekezdése alapján.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
észrevételt I. Észrevétel a késedelmek kérdésében 1. A kereset elkésettsége Fővárosi Bíróság 1055 Budapest, Markó u Budapest, Pf PDF
észrevételt I. Észrevétel a késedelmek kérdésében 1. A kereset elkésettsége Fővárosi Bíróság 1055 Budapest, Markó u Budapest, Pf. 16.
Download "észrevételt I. Észrevétel a késedelmek kérdésében 1. A kereset elkésettsége Fővárosi Bíróság 1055 Budapest, Markó u. 27. 1363 Budapest, Pf. 16."
1 Fővárosi Bíróság 1055 Budapest, Markó u Budapest, Pf. 16. tárgy: Felperesi észrevétel és feltételes igazolási kérelem a K /2006. sz. ügyben Budapest, augusztus 28. Tisztelt Bíróság! Alulírott dr. Garajszki Zoltán (1037 Budapest, Remetehegyi út 194/B.), mint felperes, személyesen eljárva, a Magyar Ügyvédi Kamara (1054 Budapest, Szemere utca 8.) (a továbbiakban: MÜK), mint alperes, elnöksége Üif. 812/2006/3. számú határozata (a továbbiakban: határozat) ellen, K /2006. szám alatt folyamatban lévő ügyben, az alábbi terjesztem elő: észrevételt I. Észrevétel a késedelmek kérdésében 1. A kereset elkésettsége augusztus 25-én volt módom elolvasni az alperes érdemi nyilatkozatát és ekkor volt módom bepillantást nyerni ügyem irataiba. Ezek közül néhány iratról a mai napon másolatot készíthettem. Az alperes azt állítja, hogy én a másodfokú határozatot június 16-án vettem kézhez. Igaz, hogy én nem vezettem nyilvántartást az iratok kézhezvételéről, ezért annak pontos, valóságos dátumára nem emlékszem. Az általam megjelölt, június 30-i dátum is abból adódott, hogy egy olyan borítékon, melyről azt gondoltam, hogy abban érkezhetett a támadott határozat (ennek postázási dátuma június 15. volt) található volt egy második kézbesítésre utaló postai jelzés és egy dátumbélyegző lenyomat. Ezen dátumot követő ötödik munkanapot vélelmeztem (tekintettel a Pp. 99. (2) bekezdésére is) a kézbesítés dátumának. (A boríték előlapjának fénymásolatát mellékelem F/1. sorszám alatt.) Most, utólag is kérdéses számomra, hogy valóban ebben a borítékban történt-e a másodfokú határozat kézbesítése, ugyanis a másodfokú határozat első oldalán az szerepel, hogy annak postázására június 13-án sor került. A kérdéses boríték, illetve az alperes által becsatolt tértivevény másolat (amiről az alperes állítja, hogy a támadott határozat kézbesítését mutatja) alapján az látszik, hogy a postázás dátuma ettől eltér, az a dokumentumon megjelölt postázási időpontot két nappal követi. Ezért ma sem tudom biztosan, hogy mely borítékban, mikor került sor a határozat kézbesítésére. A valós kézbesítési dátumra azért nem emlékszem, mert a kérdéses időszakban olyan betegség alatt álltam, aminek hatására teljesen összemosódtak az időpontok, időszakok, történések. A megelőző években is évente több alkalommal (2005. évben háromszor) tört ki rajtam arcüreggyulladás, mely jellemzően 1,5 2 hónapig elhúzódott, hol lázas, hol hőemelkedéses állapotokban váltogatva, tompult állapotot okozva, amikor ügyeim nyomon követésére csak nagyon korlátozottan voltam képes. Ezen időszakban időnként néhány
2 órás otthoni (nem fizikai) munkavégzésre alkalmas állapotba kerültem, de többnyire fekvőbeteg voltam januárjában aztán endoszkópos arcüreg-műtéten estem át, melynek során a baloldali arcüreg nyálkahártyáját és egy nagy cisztát eltávolítottak (kórházi zárójelentésem másolatát F/2. sorszám alatt csatolom). Sajnos a gyulladás kiújult, a megelőző tüneteket produkálva, súlyosítva légúti allergiás reakciókkal (ez a visszaesés egyébként sajnos elég tipikusnak mondható). Kezelési időszakom június 7. és július 25. között tartott. Lábadozási időszakomban a keresetlevelet már ki tudtam dolgozni. Keresetem beadására július 25-én került sor, abban a hiszemben, hogy bőven határidőben vagyok. Ez a hiszem (feltételesen) csak az alperesi érdemi nyilatkozat olvasása során dőlt meg. Az alperes által állított kereseti elkésettségről tehát augusztus 25-én szereztem tudomást. Ennek hatására a mai napon kértem kezelőorvosomat, hogy igazolja betegségem, mely igazolást F/3. sorszám alatt csatolok. Más igazolással nem rendelkezem, mert május 31-én munkaviszonyom megszűnt, táppénzre nem vagyok jogosult, munkavégzési (személyes közreműködési) kötelezettségem nincs, tehát egyéb igazolás beszerzésére eddig semmi nem indított. Kérem ezért a tisztelt Bíróságot, hogy amennyiben az előzőekben jelzett ellentmondások ellenére bizonyítva látná, hogy a kérdéses borítékban (az alperes által csatolt tértivevény tanúságának megfelelően) június 16-án került kézbesítésre számomra az alperesi határozat a fentiek szerint előadottak alapján, szíveskedjen keresetem előterjesztésének késedelmét a Pp (1) bekezdése alapján igazoltnak tekinteni. 2. Az alperesi nyilatkozat elkésettsége Keresetemet július 25-én, személyesen adtam le az elsőfokú határozatot hozó közigazgatási szervnél a Pp (2) bek. alapján. Ezen jogszabályhely alapján az alperes közigazgatási szerv 20 napon belül köteles a keresetet a bírósághoz továbbítani úgy, hogy ezen időszakon belül 5 napot biztosít az alperes közigazgatási szerv első fokú szerve részére és 15 napot a másodfokú szerve részére. A Pp (2) bek. szerint az alperes szervei részére biztosított, összesen 20 napos határidő augusztus 14-én járt le. A kereset bírósághoz történő továbbítására pedig csak augusztus 22-én került sor. Az alperes késedelmére igazolási kérelmet nem terjesztett elő. Álláspontom szerint az a tény, hogy az alperesi közigazgatási szerv két foka között milyen a kommunikáció, és a szervezet két foka között hogyan jelölik meg a belső iratáramlás dátumait, nem eredményezheti a határidő túllépésének jogszerűségét. 3. Az elsőfokú határozat elkésettsége Álláspontom szerint az alperesi érdemi nyilatkozat azon állítása, mely szerint az Üt ában foglalt 60 napos határidő (külön határidő hosszabbítási határozat nélkül) jogszerűen meghosszabbodik a döntést hozó testület határidőt követő első üléséig pusztán attól, hogy az előkészített előterjesztést követően, határidőn belül megtartott testületi ülés előtt újabb (egyébként irreleváns) adatot kérnek valamely szervtől, téves. A hivatkozott Ket. 33. (4) bek. szerint csak akkor jogszerű a határidőt követő első testületi ülésen határozatot hozni, ha az a határidőn belül nem lehetséges. Álláspontom szerint a határidőben megtartott (2006. április 3-i) testületi ülésen minden adat rendelkezésre 2
3 állt a jogszerű döntés meghozatalához, illetve annak eldöntéséhez, hogy szükséges-e határozni a határidő meghosszabbításáról ügyemben. Egy elnökségi ülésen résztvevőtől olyan szóbeli tájékoztatást kaptam, hogy a április 3-i BÜK elnökségi ülésen (ahol a velem együtt meghallgatott többi tagjelöltről döntöttek) a tagfelvételi ügyben úgy született döntés, hogy a beterjesztett listán szereplő összes név tekintetében vita nélkül az elnökség egyetlen szavazással döntött a kérelmezők tagfelvételének jóváhagyásáról. És ezen a listán az én nevem is szerepelt. (Ezért április 21-én levelet is írtam a BÜK elnökének, kérve az írásbeli tájékoztatást és a Ket. 68. (1) bek. alapján kértem másolatot az ezzel kapcsolatos iratokról. Az iratmásolatokra vonatkozó kérésemet a BÜK elnöke azzal elutasította el, hogy ügyemet a BÜK elnöksége az ő személyes kérésére nem tárgyalta. Mivel azonban a tagfelvétellel kapcsolatos lényegi kérdésben céloztam megvédeni igazam, a levélben foglaltakat tudomásul vettem.) A késedelem hivatkozási alapjául becsatolt cégbírósági tájékoztatás pedig teljesen irreleváns információ (és egyébként pontatlan is). Magam jeleztem a meghallgatásomon, hogy 15 cég választott könyvvizsgálója vagyok. A Fővárosi Bíróság, mint Cégbíróság ebből 8 céget sorol fel. Mivel választott könyvvizsgálói tisztségeim közül egy szövetkezetnél áll fenn, 6 társaságot nem említ. Tagi jogviszonyt pedig 1 cégnél említ, holott 3 ilyen, tagi jogviszony jellegű befektetésem van. Mindezek alapján is látható, hogy a cégbírósági tájékoztatástól egyébként sem volt várható semmilyen érdemi információ, mely a döntéshozatalt ne tette volna lehetővé a április 3-i ülésen, legalább a határidő meghosszabbításáról. II. Keresetem megalapozottsága 1. Észrevételek az alperes által vázolt tények -hez Az alperes megint megismétli, hogy én tettem volna olyan kijelentést, mely szerint ahol könyvvizsgálói tevékenységet végzek, ott nem kívánok ügyvédi tevékenységet is végezni. Ez talán a negyedik olyan kísérlet, mellyel ezt a kijelentést alaptalanul nekem tulajdonítják. Én mindenesetre nem tettem ilyen kijelentést, melyről utoljára a kereset 10. oldalán írtam. Az érdemi nyilatkozat 2. oldalának alján szereplő, álláspontomról készített összefoglalás pontatlan. A b) pontban írottak kapcsán, szerintem pont az ellenkezőjét állítottam keresetemben. Eszerint helyesen: Álláspontom szerint a megtámadott határozatok jogszabálysértők, mert tévesen értelmezték az általam végzett könyvvizsgálói tevékenységet az ügyvéddé válás akadályának annak ellenére, hogy az az Üt. 6. (2) bek. c) pontjában meghatározott, az ügyvédi státusz-összeférhetetlenségi eseteket feloldó (nem az ügyvédi tevékenység mellett folytatható Ütv. 5. (3) bek.) nem igazságügyi szakértői tevékenység fogalma alá tartozik. 3
4 2. Észrevételek a nyilatkozat tartalmára (III. pontra) Az alperesi irat a keresetlevélről rögzíti, hogy bár új elemeket nem tár fel, de több fogalmat összecsúsztat, jogszabályi előírásokat tévedésből, vagy szándékosan félreértelmez. E kijelentés kapcsán, úgy vélem célszerű rögzítenem, hogy szerintem az alperessel egy jogi kérdés megítélésében folytatunk jogvitát. Perben állunk, haragban nem. Jogász kollégák ütköztetik eltérő nézeteiket egy jogkérdésben. És meg vagyok győződve arról, hogy e kérdésben az általam most is képviselt, a MÜK korábbi gyakorlatában is érvényre jutó, több megyei ügyvédi kamarában jelenleg is érvényesülő álláspont a helyes. És ezért ezen álláspontot teljes meggyőződésemmel, legjobb képességeim szerint, igazamat a végsőkig védeni próbálva képviselem. Az más kérdés, hogy esetemben egzisztenciális vetülete is van a vitának. Azonban semmiképpen nem feltételezném az alperesről azt, hogy azért mert más véleményen van, a fogalmakat összecsúsztatná, a jogszabályi előírásokat (akárcsak megengedően) szándékosan értelmezné félre és ezzel személyes vetületet adna jogvitánknak. Azt feltételezem, hogy az alperes is jogi igazának tudatában, teljes meggyőződéssel és legjobb tudása szerint képviseli álláspontját, remélve, hogy a most folyó jogvitában a bíróság ítéletet hoz, irányt mutatva a jelenleg ellentétes gyakorlatok közül a megfelelő érvényre jutásához. És ennek feltételezését esetemben is elvárom a másik fél részéről is. Az alperesi megjegyzés felesleges, sértő és antikollegiális. Egyébként a kereset tekintettel arra is, hogy a támadott másodfokú határozat az állásfoglalás iránti kérelem kapcsán hozott két határozat és az első fokú határozat érvelésétől gyökeresen eltérő indokolást adott mind terjedelmében, mind tartalmában számtalan új elemet tár fel. Ennek részletezése azonban nem vezetne közelebb a jogvita eldöntéséhez. Az a keresetből amúgy is kiderül A hiányos határozatok A február 3-án benyújtott kérelmem szó szerint a következő volt: Alulírott dr. Garajszki Zoltán (1037 Budapest, Remetehegyi út 194/b.), mint a Garajszki Ügyvédi Iroda (továbbiakban: Iroda) alapítója azzal a kérelemmel fordulok a t. Kamarához, hogy az ügyvédekről szóló évi XI. törvény 106. (2) bek. c) és d) pontjai alapján szíveskedjék az Irodát az ügyvédi irodák névjegyzékébe és engem, mint az Iroda tagját, az ügyvédek névjegyzékébe felvenni. Természetesen én is úgy kezeltem a határozatokat, hogy azok az ügyvédi iroda vonatkozásában is elutasítók, azonban az tény, hogy a kérelem az irodára is vonatkozott, amivel kapcsolatban a határozatok nem tartalmaztak említést. Álláspontom szerint csekély jelentőségű formai hiba történt, ami nincs kihatással az ügy fő kérdésére. Ettől azonban a határozatok e kérdésben hiányosak Az összeférhetetlenség értelmezése Elöljáróban rögzítem, hogy a szintén nagyon aprólékos etikai és összeférhetetlenségi normákkal szabályozott könyvvizsgálói tevékenység álláspontom szerint legkisebb mértékben sem veszélyezteti az ügyvédi hivatás elfogulatlan, befolyásmentes, független gyakorlását, az ügyvéd méltóságát. Ezért az ügyvédi hivatás és éthosz alkotmányos biztosítékai a könyvvizsgálói tevékenység gyakorlásával nem sérülnek. Semmiképp sem jobban, mint bármely más, az Üt. 6. (2) bekezdésében felsorolt tevékenységi esetekben. Ezért ennek 4
5 kapcsán fel sem merül az elvtelen (?), a megbízó érdekeivel ellentétes, vagy egyébként jogszerűtlen képviselet fokozott veszélyének lehetősége. A főtevékenységek vonatkozásában a jogszabályok két oldalról is korlátozzák a megbízások elvállalásának eseteit, kizárva a függetlenséget veszélyeztető helyzeteket. Egyrészt, egy ügyfélnek nem lehet egyszerre ügyvédi és könyvvizsgálati szolgáltatásokat is végezni, másrészt, hogy az Üt ában és a Kkt ában említett megbízás, illetve ügyfél alatt bármely minőségben (ügyvédként, vagy könyvvizsgálóként) létrejött kapcsolatot érteni kell. Tehát a megbízások elvállalásának és ellátásának szabályozásában áll az összeférhetetlenség kivédésének kulcsa. És nem pedig abban (szerintem főképp ebben áll az alperesi tévedés), hogy egy személy nem gyakorolhatja mindkét tevékenységet. A független ügyfeleknek nyújtott szolgáltatások általában a több oldalról megalapozott felkészültség okán az ügyfelek érdekeinek jobban megfelel, és mint ilyen, az ügyvédi eskü szellemének érvényesülését is előmozdítja. Az érdemi nyilatkozat szerintem megalapozatlan, amikor kijelenti a következőket: Miből gondolja az alperes, hogy az ügyvédi foglalkozás hivatásszerűségével összeegyeztethetetlen például az oktatói tevékenység, mely például szintén hivatás és mely kifejezetten engedélyezett az Üt. szerint? De például ilyen a választottbírói, vagy a képviselői tevékenység, melyek szintén igen magas elhivatottságot kívánó, sok időt, odafigyelést és felkészülést igénylő tevékenységek, melyek a jogalkotó szerint is kifejezetten engedélyezettek. És e körbe tartozik, mint nem igazságügyi szakértői tevékenység, a könyvvizsgálói hivatás gyakorlása is. És a törvényalkotó szerint igenis található idő ezen tevékenységek, hivatások gyakorlására is, amellett, hogy az ügyvéd felkészül az ügyekre és önképzi magát. És, mint ahogy például a képviselői, vagy az oktatói tevékenységgel kapcsolatban melyek szintén állandó jellegű kereső foglalkozások, a könyvvizsgálói és az ügyvédi hivatás együttes gyakorlása esetén sem lehet a főállás-másodállás múltidéző fogalompárossal kifejezni a tevékenységek egymáshoz való viszonyát. Itt két főállásról, két hivatásról van szó, melyek együttes gyakorlása hasonlóan például a képviselői, vagy oktatói tevékenységhez kifejezetten engedélyezettek az Üt. szerint, akár alkalmazotti, vagy egyéb, az Üt. 6. (1) bekezdésében megjelölt státuszban is A könyvvizsgálói jogviszony jellege Az érdemi nyilatkozat álláspontom szerint tévesen értelmezi úgy egy társaság tagjaként, a törvényi felhatalmazással élve végzett tevékenységemet, hogy az számomra bármiféle kötelezettséget keletkeztetne. Természetesen, ha ezért díjazást igényelnék, akkor erről (a díjról) a társaság legfőbb szervények döntenie kéne, azonban ekkor sem létesül kötelezettség munkavégzésre. Ehhez társasági szerződésben, vagy egyéb szerződéssel kellene erre kötelezettséget vállalnom. Erről azonban esetemben szó sincs. Épp azért szüntettem meg munkaviszonyom május 31-én, hogy ezt az összeférhetetlenségi okot is megszüntessem. 5
6 Megalapozatlannak vélem továbbá az alperes munkavégzési kötelezettségre vonatkozó megállapodás létére utaló okfejtését. És továbbra is irrelevánsnak és ide nem illőnek tartom a társadalombiztosítási jogszabályokra történő hivatkozást, amely hivatkozás tarthatatlanságát a kereset 4. oldalán már részletesen kifejtettem. Az érdemi nyilatkozat 6. oldal utolsó előtti bekezdésében megint olyan állítást tulajdonítanak nekem, amit nem tettem. Az állítás: A felperes maga sem tagadja a személyes közreműködést a gazdasági társasága által nyújtott piaci szolgáltatásokban (ker. lev 5. old. utolsó előtti bek.) Ehhez képest ellenkező tartalmú állítást írtam a kérdéses helyen: A személyes tevékenység nyilvánvaló, azonban a közreműködés inkább a beosztott könyvvizsgálók, asszisztensek oldaláról lenne megfogalmazható, mint a feladatok ellátásáért felelős senior audit partner részéről. A két mondatot egymás mellé állítva, remélem, látható, hogy nem azt írtam, amit az alperes nekem tulajdonít. Ebből persze az is következik, hogy a kérdéses részt követő okfejtés is szerintem vitatandó. A vállalkozói tevékenység minősítéséről pedig fenntartom, amit a kereset 5. és 6. oldalán írtam. Kiemelem, hogy a vállalkozói tevékenységnek a többi közt mindenképp lényegi eleme, hogy azt a vállalkozó saját nevében és kockázatára végezze, amiről esetemben nincs szó. Ha például ügyvéd mezőgazdasági ingatlanait bérbe adja úgy, hogy azok teljes körű kezelésével megbíz (meghatalmaz) valakit, akkor vállalkozói tevékenységet folytathat, de ez személyes közreműködést nem igényel tőle. De ha feleslegesnek is minősítenénk a vállalkozói tevékenység jelzőit, az sem vezethet oda, hogy a vállalkozó tevékenység fogalmi alapelemeit kiiktassa. A feleslegesnek látszó törvényi szóhasználatokra egyébként számtalan példa van máshol is, de ez általában nem zavaró (pl. az Üt. 8. -ában, amikor a titoktartás kapcsán tényt és adatot említ, holott az adatok is tények). Ha a törvényalkotó az alperesi álláspontot célozta volna a törvényszövegben akkor valószínűleg az Üt. 6. (1) bek. b) pontjának rendelkezése ahhoz lenne hasonló, hogy személyesen nem működhet közre vállalkozási tevékenységben, és nem vállalhat abban korlátlan anyagi felelősséget. A törvényszöveg azonban az ügyvéd vállalkozói tevékenységéről beszél, ami álláspontom szerint a keresetben kifejtettek szerint rám nem vonatkoztatható. Az alperesi nyilatkozatban említett versenytanácsi határozatok pedig alapvetően a vállalkozások fogalmát járják körül, megállapítva, hogy az ügyvédi és orvosi tevékenység piaci jellegű. A 180/2004. Vj. sz. határozatban egyetlen alkalommal, annak pontjában, épp az ügyvédi tevékenységet minősítette a határozat vállalkozói tevékenységnek, ami alapján az Üt. 6. (1) bek. b) pontjával kapcsolatban merülnének fel problémák, ugyanis a törvényszöveg nem tartalmazza az egyéb kitételt. A vállalkozói tevékenység azonban akár egyéni, akár társas formában is történik, a saját néven, saját haszonszerzési cél érdekében folytatott tevékenység és a saját kockázat vállalása fogalmi alapelem Az ügyvédi tevékenység mellett végezhető tevékenységek A nyilatkozat 7. oldalán található levezetés úgy vélem pontatlan. A kereseti példa az adótanácsadásra vonatkozott (kereset 10. oldal vége). Ez azonban az ügyvéd vonatkozásában nem a 6. (2) bek. alá tartozó tevékenység, hanem az Üt. 5. (3) bek. a) pontjába. Könyvvizsgálói oldalról a Kkt. 27. b) pontjába tartozik. Erről (a Kkt ában szabályozott tevékenységekről) a helybenhagyott, elsőfokú határozat kimondja összeférhetetlenség ügyvédi vonatkozásban ab ovo nem áll fenn. Ezért az adótanácsadás olyan tevékenység, mely könyvvizsgáló és ügyvéd által is folytatható, de mindkét esetben úgy került e szakértői tevékenység szabályozásra, hogy az csak a főtevékenységi jelleg mellett (ügy- 6
7 véd, vagy könyvvizsgáló) folytatható. Tehát a nyilatkozatban kifogásolt átjárhatóságot ez nem valósítja meg. Egyébként a nyilatkozat által jelzett nyilvánvaló fogalmi kizártságra utaló jogszabályi rendelkezést én nem találtam, ezért számomra ez is kérdéses. Amit a nyilatkozat egyszerűen rögzíthetőnek ítél (mármint, hogy a könyvvizsgálói kamarai tagként és gazdasági társaság tagjaként végzett tevékenység nem minősül olyan szakértői tevékenységnek, amely ügyvédi munka mellett végezhető ) pont jogvitánk tárgya. Szerintem pontosan az ellenkezőjét kellene rögzítenünk. A nyilatkozat által tévesnek minősített értelmezésekkel kapcsolatban a következő észrevételeket teszem: ad a) A kereset oldalán olyan példák találhatók, amik bizonyítják, hogy a hatályos joganyag és jogirodalmi szövegek sokszor rögzítik, hogy a könyvvizsgáló szakértőnek tekintendő. A könyvvizsgáló, könyvszakértő fogalompár alkalmazása e példákban egy bekezdés terjedelemmel szerepel. Álláspontom szerint ez is arra utal, hogy a két fogalmat szinonímaként kell értelmezni, mert ezt támasztják alá az egyéb jogszabályhelyek, valamint a jogirodalmi szóhasználat. Egyébként könyvszakértő nem önállóan nevesített szakma, vagy tevékenység. Alatta mindig könyvvizsgálót értenek. Azt azonban elfogadom, hogy önmagában a könyvvizsgáló, könyvszakértő szavak vesszővel elválasztott egymásutánisága nem bizonyítaná a fogalmak egyenértékűségét. De marad egyértelmű példa ezen kívül is elég. ad b) A nyilatkozat szerint a szakértői működéssel kapcsolatos egyes kérdések szabályozásáról szóló 24/1971. (VI. 8.) Korm. rendelet (továbbiakban: R.) és a Kkt. szakértői tevékenységre vonatkozó szabályai eltérő szabályozási tárgyra irányulnak. Nézzünk egy példát! A Kkt. 27. b) pontja kifejezetten, öt tudományterületen teszi lehetővé könyvvizsgáló részére a szakértői tevékenység végzését, szakvélemények készítését mindenféle további engedély nélkül. Hogyan kell ezt értelmezni a R. 1. (1) bek. fényében, mely kimondja, hogy Szakértői címet az használhat és e rendelet szerinti szakértői működést csak az végezhet (szakértői véleményt az nyilváníthat), aki erre engedélyt kapott és ennek alapján a szakértők nyilvántartásába bejegyezték.? Vagy a (3) bek. következő rendelkezésének fényében: A szakértői tevékenységre jogosító engedélyt a tevékenység jellege szerint illetékes miniszter, illetőleg országos hatáskörű állami szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter) adja.? Én úgy vélem, a Kkt. 27. b) pontjának felhatalmazása alapján végzett szakértői tevékenység (hasonlóan a Kkt ával és egyéb jogszabályokkal szakértőiként megjelölt könyvvizsgálói tevékenységhez) pont a R. tárgyába tartozna. A R. korlátozásai pedig épp azért nem érvényesülnek, mert a magasabb szintű jogszabály rendelkezése lerontja az alacsonyabb szintű szabály alkalmazhatóságát. ad c) Nem attól végzek szakértői tevékenységet, mert könyvvizsgálói hivatásom gyakorlásához különleges szakértelemmel rendelkezem, hanem azért, mert több jogszabály (törvény) tevékenységemet ilyenként minősíti. A könyvvizsgálói szakértelem kereseti kifejtésére csak azért volt szükség, mert a határozat valamiféle tudománytalan jelleggel állította azt be. 7
8 ad d) A könyvvizsgálathoz általában kapcsolódó tevékenységek (legalábbis azok jó része, főként a szakértői tanácsadási jellegű elemek) legtöbbször immanens részei a könyvvizsgálatnak. Önálló végzésük került külön szabályozásra a Kkt ában. ad d) (a második d) ponthoz!!) Álláspontom szerint az alapkérdést kell megítélni, azaz fennáll-e az összeférhetetlenség. Álláspontom szerint, határozottan: nem! Ha ez igaz, akkor a felvételnek sem lehet törvényes akadálya. Abból a szempontból tényleg más lenne egy összeférhetetlenségi eset hatása, hogy tagfelvételnél egy megakadályozza a tagfelvételt, már kamarai tag ügyvéd esetében az összeférhetetlenség szüneteléssel megszüntethető. Az alapkérdés azonban szerintem ugyanaz és megítélni is ugyanúgy kell. ad e) A miniszterelnöki példa arra kívánt rávilágítani, hogy elméletileg jogosult lennék e posztra, de miniszterelnöki beiktatásommal kapcsolatban összeférhetetlenségi problémák adódnának, tehát e tevékenységet nem láthatnám el ügyvédként sem, könyvvizsgálóként sem. De én nem aspirálok miniszterelnökségre. Ezért pusztán a jogosultság nem eredményezhet összeférhetetlenséget. Hasonlóan a brókervizsgát tett ügyvédhez, aki a jogosultság megszerzésével még nem kerül összeférhetetlenségi helyzetbe, csak, ha gyakorolja a brókerséget. Mindez arra volt ellenpélda, hogy a határozat amiatt látta összeférhetetlennek a könyvvizsgálói tevékenységet az ügyvédi tevékenységgel, mert a könyvvizsgáló jogosult igazságügyi szakértői tevékenység végzésére. Tehát a tevékenységi jogosultság önmagában szerintem nem eredményezhet összeférhetetlenséget, főleg akkor, ha egyéb feltételek is hiányoznak esetemben az igazságügyi szakértői tevékenység végzéséhez, és egyébként sincs indíttatásom ilyen tevékenységet végezni. (1996 és 2001 között voltam már igazságügyi adószakértő és ennyi pont elég volt.) Mindezek alapján kérem a tisztelt bíróságot, hogy ügyemben szíveskedjen tárgyalást kitűzni és ügyemet tárgyalni. A keresetemben foglaltakat egyebekben változatlanul fenntartom. Tisztelettel: Dr. Garajszki Zoltán felperes 8
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Munkaviszonyban alkotott bankjegykép átdolgozása és pénzkibocsátás során való felhasználása Ügyszám: SZJSZT 16/2006 A megbízó által feltett kérdések: 1.

matches:
Bíróság
Bíróság
Pf. 16
Bíróság
Pf. 16
Bíróság
Pf. 16
bíróság


text:
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS - PDF
Benjámin Rácz
1 A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a évről Készült: Budapest, július Az alapítvány vezetője2 I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány általános adatai: 1.1. Neve: Szívbeteg Csecsemőkért Közhasznú Alapítvány 1.2. Székhely: 1091 Budapest, Üllői út Levelezési cím: 1091 Budapest, Üllői út Alapítás időpontja: november Alapító neve: Vörös Vilmos 1194 Budapest, 1.6. Az alapítvány célja: minden magyar állampolgárságú, vagy Magyarországon kezelt, szívrendellenességben szenvedő gyermek kórházi ellátási színvonalának emelése, műtéti és túlélési esélyeik javítása, testi és lelki rehabilitációja, valamint a rejtett szívbetegségek feltárásának elősegítése, műszerek, gyógyszerek, tárgyi eszközök, készpénzjuttatások, építőipari beruházások és megelőző szűrések szervezésének formájában, illetve minden érintett és potenciálisan veszélyeztetett magyar gyermek számára képességfejlesztő és ismeretterjesztő kiadvány készítése és terjesztése oktató-nevelő céllal, - pályázatokon nyert támogatások, képességfejlesztő gyermek-, és egészségügyi felvilágosító kiadványokért kapott, valamint gazdálkodó szervezetektől és magánszemélyektől gyűjtött adományok révén A kiemelt tevékenységi mutatók alakulása eft-ban: ÉVEK: Eszközök összesen: Saját tőke: Induló tőke: Tőkeváltozás: Tárgyévi eredmény: Kötelezettségek: Összes bevétel: Az alapítvány kuratóriumának tagjai: Neve: Lakhelye: Elnök: Nagy Károly 2117 Isaszeg, Tagok: Zsengellér Gábor 1131 Budapest, Suvadáné Kovács Mária 2454 Iváncsa, 1. oldal3 2. A számviteli politika fő vonásai: 2.1. Általános cél: Az alapítvány vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről megbízható és valós információk nyújtása Az értékelési módok és eljárások szempontjai: --Egyedi minősítés elve. --Befektetett pénzügyi eszközök közül a részesedések a ténylegesen teljesített szerzési (vételi) értéken; az értékpapírok szerzési (vételi) értéken; a bankbetétek az éven belül visszafizetésre kerülő összeggel csökkentett névértéken. --Készletek a legutolsó vásárlás beszerzési árán. --Vevő követelések az elismert számlázott összegben; az egyéb követelések egyeztetéssel ellenőrzött összegben. --Értékpapírok az egyedi minősítéssel módosított szerzési (vételi) értéken. --Pénzeszközök a pénztárjelentéssel és a bankszámlakivonatokkal egyeztetett összegben. --Kötelezettségek az elismert, elfogadott könyv szerinti értéken, a külföldi kötelezettségek a számlavezető bank mérleg fordulónapi deviza eladási árfolyamán (ha a könyv szerintinél ez utóbbi magasabb) Az értékcsökkenés elszámolási módszere: Az amortizáció alapja a bruttó érték, lineáris évenkénti elszámolású leírási módszer mellett, a használatbavétel időpontjától, a használatból való kikerülés napjáig. Az egyedileg 100 eft érték alatti eszközök a használatba vételkor egy összegben számolódnak el értékcsökkenési leírásként A mérleg és eredmény-levezetés választott formája: Mérleg: 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 1. sz. melléklet szerint. Eredmény-levezetés: 224/2000. (XII. 19.) Korm. rendelet 3. sz. melléklet szerint. A mérleg és az eredmény-kimutatás alkalmazott formája támogatja megfelelően a számviteli politika általános céljainak megvalósulását A követelések miatti értékvesztés elszámolásának rendje, a követelés minősítés elvei: A mérleg fordulónapon fennálló követelések, adott kölcsönök és előlegek miatt akkor kerül sor értékvesztés elszámolására, ha: = a beszámoló készítés záró napján a követelés még fenn áll, = a beszámoló készítés záró napján a követelés, fizetési határidőn túli (lejárt), = a vevő, az adós fizetőkészsége és képessége a rendelkezésre álló információk alapján aggályossá vált, = a követelés megtérülését nem, vagy nem teljes mértékben támasztja alá vagyoni biztosíték = nincs a követelés összegét elérő, vagy azt meghaladó, a követelés összegébe beszámítható ellen kötelezettség 2. oldal4 2.7. A beszámoló (mérleg) készítés záró napja: A beszámoló készítés záró napja a tárgyévet követő év április 30-a. 3. A számviteli alapelvektől való eltérések: Nincsenek. 4. Az előző év adatával össze nem hasonlítható adatok: Nincsenek. 5. Eszköz, vagy kötelezettség minősítésének megváltozása: Változásra nem került sor. 6. A vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzet alakulása: 6.1. Az eszközök értékének és összetételének alakulása: Az eszközök megoszlása eft-ban és %-ban az alábbiak szerint alakult: 2.6. A követeléseken kívüli értékvesztés meghatározásának rendje: A készletek, a befektetett pénzügyi eszközökből a részesedések, a tartósan adott kölcsönök és a tartós hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, valamint a forgóeszközök között kimutatott értékpapírok miatt akkor kerül sor értékvesztés elszámolására, ha = a beszámoló készítés záró napján az említett eszközök ismert piaci ára alacsonyabb azok könyv szerinti értékénél, = a készlet nem felel meg rendeltetésének és/vagy feleslegessé vált, = a részesedésben, a befektetés helyén tőkevesztés következett be, = az értékpapír fordulónapi tőzsdei jegyzési ára alacsonyabb a könyv szerintinél. Tétel eft % eft % eft % Változás Megnevezés A. Befektetett eszközök 40 0,16% 0 0,00% -40-0,16% B. Forgóeszközök ,84% ,00% ,16% ESZKÖZÖK ÖSSZESEN: ,00% ,00% ,00% 3. oldal5 Ezen belül, a részletező adatok a következőket mutatják: Megnevezés Változás eft % eft % eft % Immateriális javak 0 0,00% 0 0,00% 0 0,00% Ingatlanok 0,00% 0,00% 0 0,00% Műszaki és egyéb gép, berendezés, jármű 40 0,16% 0 0,00% -40-0,16% Beruházások és beruházásra adott előlegek 0,00% 0,00% 0 0,00% Befektetett pénzügyi eszközök 0,00% 0,00% 0 0,00% Készletek ,53% ,01% ,48% Vevő követelések 53 0,21% 53 0,17% 0-0,04% Egyéb követelések 922 3,66% 920 3,03% -2-0,63% Értékpapírok 0,00% 0,00% 0 0,00% Pénzeszközök ,44% ,79% ,65% ÖSSZESEN: ,00% ,00% ,00% A befektetett eszközök között az alapítvány működéséhez szükséges tárgyi eszközök kerültek kimutatásra, tárgyévben beszerzés nem történt, a befektetett eszközök értéke az elszámolt értékcsökkenés összegével csökkent. A forgóeszközök nagyobb része a továbbértékesítési céllal vásárolt gyermekkiadványokból álló készlet. Az egyéb követelések munkavállalóknak adott kölcsönből, ÁFA követelésből, valamint bérleti díj kaucióból adódnak A források változása: A források megoszlása eft-ban, és %-ban az alábbiak szerint alakult: Tétel eft % eft % eft % Változás Megnevezés C. Saját tőke ,89% ,29% ,60% D. Tartalék ,17% ,96% 256 1,21% E. Céltartalékok 0,00% 0,00% 0 0,00% F. Kötelezettségek 575 2,28% 509 1,67% -66-0,61% FORRÁSOK ÖSSZESEN: ,00% ,00% ,00% Ezen belül, a részletező adatok a következőket mutatják: Megnevezés Változás eft % eft % eft % Induló tőke ,73% ,80% ,07% Tőkeváltozás ,75% ,83% ,08% Tárgyévi eredmény 356 1,41% ,35% ,76% Tartalék ,17% ,96% 256 1,21% Céltartalékok 0,00% 0,00% 0 0,00% Hosszú lejáratú kötelezettségek 0,00% 0,00% 0 0,00% Szállítók 0,00% 0,00% 0 0,00% Rövid lejáratú hitelek és kölcsönök 0,00% 0,00% 0 0,00% Adó;TB;nyugdíj pt.;munkabér tartozás 487 1,93% 452 1,49% -35-0,44% Más rövid lejáratú kötelezettségek 88 0,35% 57 0,19% -31-0,16% ÖSSZESEN: ,00% ,00% ,00% 4. oldal6 6.3. A jövedelmezőség alakulása: A jövedelemtermelődés összetevőit az alábbi táblázat érzékelteti: A alapítvány induló tőkéje az előző években felhalmozott vagyonból áll. A tartalék összege a tárgyévet követően pénzügyileg rendezendő és költséget jelentő kiadások -úgymint december havi bérköltség munkáltatót terhelő közterhei, valamint költségtérítés- összegét mutatja. Az adó és TB tartozások az említett december havi munkabérek közterheit, a más rövidlejáratú kötelezettségek pedig a tárgyévet követően kifizetett gépjármű költségtérítés összegét tartalmazzák. Sorszám eft % Változás Megnevezés Közhasznú tevékenység bevételei ,6% 2. Vállalkozási tevékenység bevételei Közhasznú tevékenység kiadásai ,0% 4. Vállalkozási tevékenység kiadásai Közhasznú tevékenység eredménye ,6% 6. Vállalkozási tevékenység eredménye Pénzügyi eredmény ,8% 8. Nem pénzben realizált eredmény ,6% 9. Adófizetési kötelezettség Mérleg szerinti eredmény ( ) ,6% 6.4. A pénzügyi helyzet alakulása: A alapítvány pénzügyi helyzete stabil, kötelezettségeit folyamatosan, a határidőben teljesítette. A rövidlejáratú kötelezettségek fedezetére megfelelő összegű pénzkészlet áll rendelkezésre A mérleg fordulónapját követő fontosabb események: Nem történtek Az előző évek módosításai: Nem voltak. II. A mérleghez kapcsolódó kiegészítések: 1. Nem összehasonlítható adatok: Nincsenek. 2. Több helyen szerepeltethető adatok: Nincsenek. 3. Értékelési elvek (eljárások) megváltozása: Az értékelési elvek (eljárások) változatlanok. 4. Az immateriális javak és a tárgyi eszközök bruttó értéke és halmozott értékcsökkenése: (Lásd a beszámolóban csatolt táblázatot.) 5. oldal7 Az elszámolt értékcsökkenési leírás kizárólag lineáris módszerű, terven felüli leírásra nem került sor. A leírási kulcsok az egyedi minősítés elvének alkalmazásával, a várható használati idő alapul vételével kerültek megállapításra. 5. Egyéb kiegészítések: = Eszköz, vagy forrás minősítésének megváltoztatására nem került sor. = Meghatározó jelentőségű tárgyi eszköz értékcsökkenési leírása nem módosult. = A követelések miatt értékvesztés elszámolásának, ill. visszaírásának indoka nem merült fel. = A követeléseken kívüli más eszközök miatt értékvesztés elszámolásának, ill. visszaírásának indoka nem merült fel. = Céltartalék képzés, ill. felhasználás indoka nem merült fel. = Garancia kötelezettség nincs. = Függő és biztos (jövőbeni) kötelezettségvállalások, valamint hátrasorolt eszközök nincsenek. = Öt évnél hosszabb futamidejű; zálog, vagy egyéb joggal biztosított; a mérlegben meg nem jelenő; a kapott összegnél nagyobb összegben visszafizetendő kötelezettségek nincsenek. = Értékhelyesbítésekre nem került sor, piaci értéken értékelt eszközök nincsenek. = Környezet védelmét közvetlenül szolgáló tárgyi eszközök, továbbá veszélyes hulladékok nincsenek. = Jelentős immobil, vagy érték nélkül nyilvántartott készletek nincsenek. = Jelentős kétes és határidőn túli, avagy a vevő által el nem ismert követelések nincsenek. = Peresített követelések nincsenek. = A rövid lejáratú kötelezettségek között, a mérleg fordulónapját követő egy éven belül visszafizetendő hosszú lejáratú kötelezettség törlesztő részlete nem szerepel. III. Az eredménykimutatás kiegészítése 1. Nem összehasonlítható adatok: Nincsenek. 2. Export értékesítés árbevétele relációnként: NINCS. 3. Devizában, valutában elszámolt értékesítés: NINCS. 4. Kutatás, kísérleti fejlesztés költsége nem volt. 6. oldal8 IV. Tájékoztató kiegészítések: 1. Költségvetési támogatás és annak felhasználása: A 2006-os évben az adózó állampolgárok által felajánlott személyi jövedelemadó 1%- a eft, támogatást jelentett alapítványunk számára, melyből eft támogatást nyújtottunk két budapesti gyermekkórház részére, orvosi műszerek, kardiológiai szakkönyvek vásárlása és egészségmegőrző, betegségmegelőző programok támogatása formájában. A fennmaradó eft-ból eft-ot az alapítvány közhasznú céljaként is megjelölt képességfejlesztő gyermek és egészségügyi kiadvány létrehozására fordítottunk, míg a maradék eft-ot közvetlen működési ráfordításként használtuk fel. 2. Vagyon felhasználási kimutatás: A) Személyi jellegű ráfordítások eft bérköltség eft megbízási díjak eft tiszteletdíjak 274 eft személyi jellegű egyéb költségek eft személyi jellegű költségek közterhei eft B) Anyagjellegű ráfordítások eft C) Értékcsökkenési leírás 84 eft D) Egyéb költségek, ráfordítások eft E) A szervezet által nyújtott támogatások eft -ebből: cél szerinti támogatások eft F) Befektetett eszközök beszerzése eft G) Egyéb költségként, ráfordításként nem érvényesíthető kiadások 707 eft 3. Cél szerinti juttatás és annak felhasználása: nem volt. 4. Központi költségvetési szervtől, elkülönített állami pénzalaptól, helyi önkormányzattól, kissebségi települési önkormányzattól, települési önkormányzatok társulásától és mindezek szerveitől kapott támogatás és annak felhasználása: nem volt. 5. A vezető tisztségviselők és a felügyelő bizottság tagjai részére, a tárgyév után költségtérítésen kívül más járandóságok nem kerültek kifizetésre. Az tárgyévben a vezető tisztségviselők és a felügyelő bizottság tagjainak díjazása eftban: Megnevezés Létszám /fő/ Munkabér Tiszteletdíj Egyéb Együtt Vezetőség Felügyelő bizottság Összesen: oldal9 6. A közhasznú tevékenység tartalmi bemutatása: Alapítványunk 2006-ban Ft, támogatást nyújtott két bp-i gyermekkórház részére. Semmelweis Egyetem II. számú Gyermekklinika; 1094 Bp, Tűzoltó utca 7-9. és a Bethesda Gyermekkórház 1146 Bp, Bethesda u. 3. Mindkét intézmény az ország egész területéről fogadja a gyógyulni vágyó beteg gyermekeket. A Tűzoltó u-i Gyermekklinika szívultrahang vizsgálójában, az éves vizsgálatok száma 1500 és 2000 között van. Ilyen mértékű igénybevétel mellett az orvosi műszerek, berendezések folyamatos karbantartása, szükség esetén cseréje szükséges. Budapest VII. kerületének Polgármesteri Hivatalánál kezdeményeztük egy komplex prevenciós program megvalósítását óvodás és általános iskolás gyermekek körében kiemelt figyelemmel a hátrányos helyzetű gyermekekre. A kezdeményezés jó fogadtatásra talált, a program előkészítéseként kérdőíves felmérést végeztünk a kerület óvodáiban és általános iskoláiban. A gyermeklakosság egészségi állapota, táplálkozási és mozgási szokásai, a szülők együttműködési készsége derült ki számunkra a válaszokból, ez pontosította a helyi igényeket. A kérdőívek visszaérkezési aránya meglepően magas volt (48%), a pedagógusok is szívesen vettek részt a munkában. Elkészült a kérdőívek alapján egy tanulmány. Most következne a megvalósítás. Ennek jelen pillanatban a financiális háttér hiánya az akadálya. Folyamatban van több pályázatunk is, melyek sikeres elnyerése esetén tovább tudjuk folytatni megkezdett betegségmegelőző programunkat. Alapítványunk 2006-os támogatásai: Semmelweis Egyetem II. számú Gyermekklinika kardiológiai osztálya részére: Ft. Kardiológiai szakkönyvek vásárlása. Támogatva ezzel az orvostanhallgatók és az orvos továbbképzésben résztvevők munkáját. 100E Ft. A klinika egészségmegőrzés, betegségmegelőzés nevű programjára. Támogatva ezzel a prevenció, gyermekkorban való megvalósítását Ft. 1 db SONY Printer, valamint 4 doboz hozzávaló speciális papír. A printer az ultrahang berendezés része, és csak az ultrahang berendezéssel történt ultrahang felvételek kinyomtatására alkalmas. 540E Ft. 1 db HeartScreen 80G-L (3 csatornás EKG), valamint a hozzávaló végtagi csipeszes elektróda készlet, és mellkasi elektróda. Bethesda Gyermekkórház részére: 756E Ft. 1 db Vitalmonitor (intenzív osztályon használatos speciális vérnyomásmérő). 960E Ft. 1 db ArguSys FD holter monitor 3 csatornás (24 órás vérnyomásmérő számítógépes szoftverrel). Madarász utcai Gy. Kórház; gyermekkardiológusának Dr. Nemes Jánosnak az írásos javaslatára Angelcare típusú légzésfigyelő műszer vásárlása Ft, értékben. Ezt díjmentesen átadtuk Jenei György (1031 Bp, Kazal. 54.) részére. Jenei György a műszert februárjában, kifogástalan állapotban (így újra odaadható egy rászoruló családnak) visszaadta és beszámolt arról a jó hírről, hogy gyermeke Jenei Ákoska az elvégzett szívműtét után felépült és a légzésfigyelő az egy év alatt kétszer is megmentette az életét. 8. oldal10 7. Foglalkoztatottak létszáma, javadalmazása: Megnevezés Létszám /fő/ Bér /eft/ Személyi jellegű egyéb /eft/ Teljes munkaidős Egyéb Összesen A alapítvány más alapítványban vagy gazdasági társaságban jelentős, többségi, avagy közvetlen irányítást biztosító befolyással: nem rendelkezik. 9. Az alapítvány közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. 10. A vezető tisztségviselők, a felügyelő bizottság tagjai és a vezetés részére előlegek nincsenek folyósítva. 11. A könyvviteli szolgáltatás körébe tartozó feladatok irányításáért, vezetéséért felelős személy adatai: Neve: Palkovics Attila Nyilvántartási száma: Címe: 2030 Érd, Telefonszáma: (06) A beszámolót aláírni köteles személy Neve: Nagy Károly Lakóhelye: 2117 Isaszeg, Aláírása:... Kelt: Budapest, július hó 4. nap 9. oldal Hasonló dokumentumok
KÖZHASZNÚSÁGI JELEN TÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELEN TÉS a 2004. évről Készült: Budapest, 2005. május 2.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELEN TÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELEN TÉS a 2003. évről Készült: Budapest, 2004. május 6.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. Az alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a 2007. évről Készült: Budapest, 2008. március 1.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a 2010. évről Készült: Budapest, 2011. április 30.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a 2008. évről Készült: Budapest, 2009. május 31.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a 2009. évről Készült: Budapest, 2010. április 30.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a 2011. évről Készült: Budapest, 2012. május 26.... Az alapítvány vezetője I. Általános kiegészítések: 1. A alapítvány Részletesebben KERESZTÚRI REFORMÁTUS MISSZIÓ ALAPÍTVÁNY. Tartalom
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Székhely: 1173. BUDAPEST, Pesti út 31 Adószám: 18195998-1-42 Közhasznúsági fokozat: közhasznú alapítvány Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás a költségvetési támogatás Részletesebben Bakony és Balaton Keleti Kapuja Közhasznú Egyesület Kiegészítő melléklete a 2012. évi beszámolóhoz /Adatok: ezer Ft -ban/
1. oldal Bakony és Balaton Keleti Kapuja Közhasznú Egyesület Kiegészítő melléklete a 2012. évi beszámolóhoz /Adatok: ezer Ft -ban/ I. Általános rész 1./ Általános háttérinformációk Bakony és Balaton Keleti Részletesebben 2012.12.31 Egyszerűsített éves beszámoló
Statisztikai számjel: 18229367-9499-569-01 Nyilvántartási szám: 6414 Fővárosi Bíróság (határozat szám: 7.Pk.61.303/1996/2) A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! A szervezet megnevezése: Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Adószám: 19011211-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70 2011 Fordulónap: 2011. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2010 TARTALOM 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Cél Részletesebben Szegedi Vadaspark és Programszervező Közhasznú Nonprofit Kft. 2013. évi Egyszerűsített éves beszámolójának KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE
Szegedi Vadaspark és Programszervező Közhasznú Nonprofit Kft. 2013. évi Egyszerűsített éves beszámolójának KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 1. Általános kiegészítések 1.1. A vállalkozás bemutatása 1.1.1. A gazdálkodó Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
az egyéb szervezetmegnevezése az egyéb szervezet címe, telefonszáma 2014 évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2014. 01.01. - 2014 12.31. 1. Számviteli beszámoló ( közhasznú egyszerűsített beszámoló) a) Mérleg b) Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2008.
-1- Adószám: 18085167-1 - 41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 61.454/1996/4 1012 Budapest, Kosciuszkó T. u. 10. 2008. Beszámolási időszak: 2008. január 01. - 2008. december 31. Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2015. 01. 01. 2015. 12. 31. Budapest, 2016. április 30... A vállalkozás vezetője ( képviselője ) 1 1. Általános bemutatás A vállalkozás neve: STEMO MARKETING Kft. A vállalkozás rövidített Részletesebben 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló
Közhasznúsági jelentés 1. számú melléklete 18693001-1-13 Pk.60.266/2001 Ceglédi Őszikék Szociális Alapítvány 2700 Cegléd Bajcsy-Zs. u. 1 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló Tartalma: Egyszerűsített Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2012. évi gazdálkodásáról
Szervezet neve: Hajdú-Bihar Megyei Mérnöki Kamara Ikt. Sz.:../2013.K KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2012. évi gazdálkodásáról Jóváhagyom:... elnök 1 KIMUTATÁS A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. év I. ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Imre Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ADATOK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) a 2011. április 30-i fordulónapra elkészített, a tevékenységet lezáró egyszerűsített éves beszámolóhoz
Balassagyarmat Foglalkoztatási Nonprofit Közhasznú Kft 2660 Balassagyarmat Cégjegyzékszám: 1209006301 Óváros tér 15. TÁJÉKOZTATÓ ADATOK (KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET) a 2011. április 30i fordulónapra elkészített, Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. i Közhasznúsági jelentése Budapest,2012.március 7. A Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület Közhasznúsági jelentése Részletesebben Sasadi és Farkasréti Öregdiákok Egyesülete
1. Általános kiegészítések 1.1.A gazdálkodó bemutatása 1.1.1. A gazdálkodó főbb adatai - Székhely: - Internetes honlap címe: (ha a beszámolót a honlapon is közzéteszi) - Működési forma: Társasdalmi Rgyesület Részletesebben Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS év
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. év I. AZ ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló
TÁRSADALMI SZERVEZET MEGNEVEZÉSE: MAGYAR ORSZÁGOS HORGÁSZ SZÖVETSÉG TÁRSADALMI SZERVEZET CÍME: 1124 BUDAPEST, KOROMPAI U. 17. Statisztikai számjel: 19815857911252301 Egyszerűsített éves beszámoló 2015.12.31 Részletesebben T a r t a l o m I. A szervezet alapadatai II. A Messzelátó Egyesülete számviteli beszámolója III. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008 Messzelátó Egyesülete Budapest, 2009. T a r t a l o m I. A szervezet alapadatai II. A Messzelátó Egyesülete számviteli beszámolója III. Kimutatás a költségvetési támogatás felhasználásáról Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18128204-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12.Pk.60.535/2007 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
az egyéb szervezetmegnevezése az egyéb szervezet címe 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. 01. 01.-2011. 12. 31. 1. Számviteli beszámoló ( közhasznú egyszerűsített beszámoló) a) Mérleg b) Eredménylevezetés Részletesebben Közhasznú Egyszerûsített éves beszámoló
Bírósági határozat szám Adószám A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. a vállalkozás megnevezése: Médiakutató Alapítvány címe, telefonszáma: 1094 Budapest, Tûzoltó u. 73. III. em. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 19000565-2-13 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 536 1023 Budapest, Margit utca 9. III. I. 1. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. JÚNIUS Adószám: 19011211-2-13 Bejegyzõ szerv: Fõvárosi Bíróság Regisztrációs szám: 378 Magyar Pulmonológiai Alapítvány 2045 Törökbálint, Munkácsy Mihály út 70. Közhasznúsági Részletesebben SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET. 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13. Cégjegyzékszám: TE 3777. Ksh: 450135
SANDAN KARATE KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 2220 Vecsés Hunyadi u. 13. Adószám: 18701335-1-13 Cégjegyzékszám: TE 3777 Ksh: 450135 2011. évi Közhasznúsági jelentése Vecsés, 2012. május 23. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Bodor Karate és Rekreációs Közhasznú Sportegyesület
BODOR KARATE ÉS REKREÁCIÓS KÖZHASZNÚ SPORTEGYESÜLET 6724 Szeged, Körtöltés u. 52. i Közhasznúsági jelentése 1 A Bodor Karate és Rekreációs Közhasznú Sportegyesület Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről Részletesebben 2011. évi Egyszerűsített éves beszámoló
Közhasznúsági jelentés 1. számú melléklete 2011. évi Egyszerűsített éves beszámoló Tartalma: Egyszerűsített mérleg Közhasznú eredmény-kimutatás Szolnok, 2012. május 20. Szegedi György a Kuratórium elnöke Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 18188394-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 60953/2005 EgÉszsség, PRevenció, BizTonság, Életmód, Közbiztonság (ÉRTÉK-REND) Alapítvány 1161 Budapest, Baross utca 191 A Közhasznúsági Részletesebben Sirius Állat és Természetvédelmi Alapítvány évi KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE. (2030 Érd, Júlia u. 45.)
Sirius Állat és Természetvédelmi Alapítvány 2015. évi KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 1. A alapítvány rövid bemutatása: Tevékenység kezdete: 2005.02.17 Székhelye: 2030 Érd, Júlia u. 45. A beszámoló aláírására jogosult: Részletesebben 2009. évi Közhasznúsági jelentése
MÁKVIRÁG VIRÁGAI Gyermekellátási és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Székesfehérvár, Nefelejcs u. 79-1. 8000 2009. évi Közhasznúsági jelentése Székesfehérvár, 2010. május 22.. Pintérné Részletesebben KÖRZETI TŰZOLTÓ EGYESÜLET LETENYE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖRZETI TŰZOLTÓ EGYESÜLET LETENYE 8868 Letenye, Kossuth L. u.58. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013 évről Készítette: Talentum Kontakt kft 2014-04-22 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben Kiegészítő melléklet az Egyszerűsített éves beszámolóhoz 2010.01.01.-2010.12.31.
Adószám: 18617450-1-11 Bírósági bejegyzés száma: PK.65050/2008 Ister-Granum Korlátolt Felelősségű Európai Területi Együttműködési Csoportosulás 2500 Esztergom, Széchenyi tér 1. Kiegészítő melléklet az Részletesebben Kiegészítő melléklet
Adószám: Cégbíróság: Cégjegyzék szám: 23749720-2-41 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG CÉGBÍRÓSÁGA 01-09-976467 KÖVETKEZŐ OPCIÓ STATÉGIAI TANÁCSADÓ KFT 1028 Budapest, ÚJSOR UTCA 1 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Készítette: Alf Martienssen elnök sk. - 2 - T A R T A L O M 1. A 2007. évi számviteli beszámoló 2. A költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Sirius Állat és Természetvédelmi Alapítvány. 2012. évi KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE. (2030 Érd, Júlia u. 49.)
Sirius Állat és Természetvédelmi Alapítvány 2012. évi KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 1. A alapítvány rövid bemutatása: Tevékenység kezdete: 2005.02.17 Székhelye: 2030 Érd, Júlia u. 49. A beszámoló aláírására jogosult: Részletesebben Az Új Magyar Zene Egyesülete. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
181899 9499 29 1 Az Új Magyar Zene Egyesülete 167 Budapest, Podmaniczky u. 31. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 211 A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek Részletesebben 2010. évi. Közhasznúsági jelentése
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Őr, 2011. június 16. Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2010-es esztendőről 1. SZÁMVITELI Részletesebben A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület
A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület Közhasznúsági jelentése 2010 Közhasznúsági jelentés 1/9. oldal Közhasznúsági Jelentés az A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület 2010. évi működéséről A szervezet Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA
1 8 0 1 9 6 4 9-1 - 4 3 adószáma cégjegyzék száma KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJA 2 0 1 4 ÉV A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva Részletesebben Zempléni Tájak Vidékfejlesztési Egyesület
Zempléni Tájak Vidékfejlesztési Egyesület 2012. évi Egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójának KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE ÉS KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE I. Általános kiegészítések 1.Az egyesület bemutatása Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szkéné Színház Nonprofit Közhasznú Kft. 2011. december 31-i közhasznú egyszerűsített éves beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szkéné Színház Nonprofit Közhasznú Kft. 2011. december 31-i közhasznú egyszerűsített éves beszámolójához A Műegyetemi Ifjúsági Szolgáltató Nonprofit Közhasznú Kft. (továbbiakban: Részletesebben KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ. 2007. év. Tartalom: Mérleg Eredménylevezetés Az imm. javak és a tárgyi eszközök alakulása Közhasznúsági jelentés
61.33/1996/2 18229367-2-43 191 Budapest, Üllői út 155. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva! KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ 27. év Tartalom: Mérleg Eredménylevezetés Az imm. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2014 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Nagykanizsa, Részletesebben KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány. 2010. évi Közhasznúsági jelentése
KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. május 9. Dr. Huszák Gáborné KUKA Környezetvédelmi és Újrafelhasználó Közhasznú Alapítvány Részletesebben ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
18329394995692 statisztikai számjel ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 26 Székhely: 7838 Vajszló Rákóczi u 1 Adószám: 183293-1-2 Statisztikai számjel: 183293-9499-569-2 Részletesebben Magyar ILIAS Közösség Egyesület 2085, Pilisvörösvár, Horgászsor u. 3/B.
Bírósági határozat száma: Pk.60553/2010/1/II, 2011.01.25 Magyar ILIAS Közösség Egyesület 2085, Pilisvörösvár, Horgászsor u. 3/B. Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló 2013. január 1. - számviteli évről Részletesebben Őszikék 2005 Közhasznú Nonprofit Kft
Őszikék 2005 Közhasznú Nonprofit Kft 3232 Gyöngyös Üdülősor út 58. 2015. évi Egyszerűsített éves beszámolójának KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 1. Általános kiegészítések 1.1.A gazdálkodó bemutatása 1.1.1. A gazdálkodó Részletesebben 2012.ÉV KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ Kiegészítő melléklete
Alapítvány a cukorbetegekért 8200. Veszprém Ádám Iván u. 1. 2012.ÉV KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ Kiegészítő melléklete Veszprém, 2013. április 26. Reichardt Béláné alapítvány képviselője I. Részletesebben Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre
Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért Közhasznúsági jelentés 2011. évre Készítette: 2012. április 20. Alapítvány a klinikai biostatisztikai színvonal emeléséért 1138 Budapest, Népfürdő Részletesebben Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2011 év
Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése 2011 év Budapest: 2012. március 26. Ronald McDonald Gyermeksegély Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2011 évről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben 2009. évi. Közhasznúsági jelentése
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2009-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az Alapítvány Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló 2011
Közhasznúsági jelentés 1. sz. melléklete Pk.60.147/2007/2 Szent Kristóf Természetjáró Egyesület 8622 Szántód Iskola u.9. Egyszerűsített éves beszámoló 2011 Tartalma: Egyszerűsített mérleg Közhasznú eredménykimutatás Részletesebben Nemzeti Zenede Alapítvány. Közhasznú alapítványok, közhasznú közalapítványok közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
18198898 8552 569 01 Nemzeti Zenede Alapítvány 1065 Budapest, Nagymező utca 1. Közhasznú alapítványok, közhasznú közalapítványok közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2009 A közzétett adatok könyvvizsgálattal Részletesebben Közhasznú jelentés és pénzügyi beszámoló 2011.
Martfűi Városi Sportegyesület 5435 Martfű, Strand út 3. Adószám: 19866358-1-16 Közhasznú jelentés és pénzügyi beszámoló 2011. KIMUTATÁS A VEZETŐ TISZTSÉGVISELŐKNEK NYÚJTOTT JUTTATÁSOKRÓL Juttatás megnevezése Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Mérték Médiaelemző Műhely Közhasznú Nonprofit Kft. 2013.02.07-2013.12.31. egyszerűsített éves beszámolójához. 2013. március 31.
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Mérték Médiaelemző Műhely Közhasznú Nonprofit Kft. 213.2.7-213.12.31 egyszerűsített éves beszámolójához 213. március 31. a vállalkozás vezetője (képviselője) I. ÁLTALÁNOS RÉSZ A Részletesebben 2013. évi. Közhasznúsági jelentése
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az Alapítvány Részletesebben Adószám:
Közhasznúsági jelentés 2011 Egry József Általános Iskola TOLNAI ALAPÍTVÁNY Adószám: 18953305-1-20 8360. Keszthely, Vásár tér 10. Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben Kék Nefelejcs Alapítvány
Közhasznúsági jelentés 2008. Kék Nefelejcs Alapítvány 4405, Nyíregyháza, Bóbita u. 43. Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. Vagyon felhasználása Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági jelentés Csillogó Gyermekszemek Alapítvány 4100 Berettyóújfalu Vass Jenő u. 8. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Gálné Tóth Klára elnök 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Csillogó Gyermekszemek Alapítvány Részletesebben Közhasznú Egyszerûsített éves beszámoló
Bírósági határozat szám Adószám nincsenek alátámasztva. a vállalkozás megnevezése: Médiakutató Alapítvány címe, telefonszáma: 1094 Budapest, Tûzoltó u. 72. III. em. 4. Közhasznú Egyszerûsített éves beszámoló Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2012 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
Adószám: 19123958-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: 001/1990/12 4032 Debrecen, Nagyerdei körút 98. 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: 2010. január Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2007. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2006. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2007. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben DUNAKANYARI LÁTÁSSÉRÜLTEK EGYESÜLETE 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Székhely : 26 Vác Földvári tér 14. Adószáma : 1879869-1-13 Fővárosi Bíróság Nyilvántartási száma : 4426 Közhasznú fokozatot bejegyezte a Fővárosi Bíróság 4.Pk.6.425/25/2 számú határozatával. 211. évi Közhasznúsági Részletesebben KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010.
FALUNKÉRT, ISKOLÁNKÉRT, GYERMEKEINKÉRT ALAPÍTVÁNY 2615, Csővár, Kinizsi út 53/A. KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010. I. Számviteli beszámoló MÉRLEG 2010. ÉV Adatok e Ft-ban Sorsz. Tétel megnevezése Előző évi Önrevízió Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Kft. egyszerűsített éves beszámolójához. 2015. május 29. a vállalkozás vezetője (képviselője)
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a atlatszo.hu Közhasznú Nonprofit Kft. 2014 egyszerűsített éves beszámolójához 2015. május 29. a vállalkozás vezetője (képviselője) I. ÁLTALÁNOS RÉSZ A cég teljes neve: Alapítás időpontja: Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2009. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2008. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2009. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben Rotary Club Győr Alapítvány Közhasznúsági jelentés
Rotary Club Győr Alapítvány Közhasznúsági jelentés Készítette: Sys & Co Kft 2015. május 27. Rotary Club Győr Alapítvány 9086 Töltéstava, Virág u. 2/A 2014. évi Közhasznúsági jelentése Győr, 2015. május Részletesebben 2011. ÉVI EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 1. SZÁMÚ MELLÉKLETE 2011. ÉVI EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ Tartalom: Egyszerűsített mérleg Közhasznú eredmény-kimutatás 7400 Kaposvár, Bajcsy-Zs. u. 77. Fordulónap: 2011.12. 31. Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2013.május 24. Surányi Gábor elnök Közhasznúsági jelentése a 2012-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31.
Marcali Mentők Közalapítvány 8700 Marcali, Kossuth L. u. 41. KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31. Marcali, 2015. március 26. képviselő A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. I. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
az egyéb szervezetmegnevezése az egyéb szervezet címe, telefonszáma 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. 01. 01.-2011. 12. 31. 1. Számviteli beszámoló ( közhasznú egyszerűsített beszámoló) a) Mérleg Részletesebben Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági jelentés 2013 Magyar Magánbőrgyógyászok Közhasznú Egyesülete (MMKE) 8000 Székesfehérvár Palotai út 8/b Közhasznúsági jelentés részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben ÓZDI VÁLLALKOZÓI KÖZPONT ÉS INKUBÁTOR ALAPÍTVÁNY Közhasznú Társaság évi egyszerűsített éves beszámolója
1 8 4 0 0 6 5 6 Statisztikai számjel - - Cégjegyzék száma 1 1 ÓZDI VÁLLALKOZÓI KÖZPONT ÉS INKUBÁTOR ALAPÍTVÁNY Közhasznú Társaság 2007. évi egyszerűsített éves beszámolója 1 1 8 4 0 0 6 5 6 Statisztikai Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S
Bogáncs Kisállatotthon Alapítvány 2500 Esztergom, Bíróréti dűlő 10.453. hrsz. K Ö Z H A S Z N Ú J E L E N T É S a 2007. december 31i KÖZHASZNÚ egyszerűsített beszámolóhoz Keltezés: Esztergom, 2008. május Részletesebben IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM CÉGINFORMÁCIÓS ÉS AZ ELEKTRONIKUS CÉGELJÁRÁSBAN KÖZREMŰKÖDŐ SZOLGÁLAT
2015. 07. 02. ELEKTRONIKUS BESZÁMOLÓ PORTÁL NYOMTATÓBARÁT VERZIÓ IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM CÉGINFORMÁCIÓS ÉS AZ ELEKTRONIKUS CÉGELJÁRÁSBAN KÖZREMŰKÖDŐ SZOLGÁLAT 15EB 02 15EB 15EB/A 15EB/M/A1 15EB/M/A2 15EB/E Részletesebben Egyszerűsített Éves KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009.
Egyszerűsített Éves KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. KAPERNAUM CSOPORT ALAPÍTVÁNY 1126 Budapest, Hollósy Simon u. 8. Budapest, 2010. május 15. Az Egyszerűsített Éves Közhasznúsági Jelentést a Kuratórium 2010.05.30-i Részletesebben Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 2014. május 22.
214. május 22. Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 6771. Szeged, Palackozó u. 9. 213. évi Közhasznúsági jelentése Záradék: Az Éves Beszámolót és Közhasznúsági jelentést az Ebtenyésztők Részletesebben K I E G É S Z Í TŐ MELLÉKLET
K I E G É S Z Í TŐ MELLÉKLET A TAIKO Hungary Japándob Egyesület 2012. évi egyszerűsített beszámolójához Megyei nyilvántartási szám: 14784 / 2012 Országos nyilvántartásbeli azonosító: 879 / 2012 Budapest, Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31.
Baglas Néptánc Egyesület 8700 Marcali, Széchenyi u. 3. KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31. Marcali, 2015. június 10. Takács Gábor képviselő A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. Részletesebben 2012. évi. Közhasznúsági jelentése
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Őr, 2013. február 14. Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2012-es esztendőről 1. SZÁMVITELI Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓJÁNAK EREDMÉNYKIMUTATÁSA
Református Közéleti és Kulturális Központ Alapítvány Közhasznúsági Beszámoló 2013 Bírósági nyilvántartási szám: 7.PK.60669/2005/3 Adószám: 18187616-1-42 Református Közéleti és Kulturális Központ Alapítvány Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31.
Marcali Fürdőért Közalapítvány 8700 Marcali, Rákóczi u. 11. KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET 2014. december 31. Marcali, 2015. március 12. képviselő A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva. I. Részletesebben Éves beszámoló. EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Közhasznú Társaság üzleti évről
0 1-1 4-0 0 0 3 0 8 EDUCATIO Társadalmi Szolgáltató Közhasznú Társaság a vállalkozás megnevezése 1134 Budapest,Váci út. 37. Tel.: 06/1-477-3100 a vállalkozás címe, telefonszáma Éves beszámoló 2005.01.01-2005.12.31. Részletesebben Szervezet neve: Hajdú-Bihar Megyei Mérnöki Kamara Ikt. Sz.:.. /2006.K Jóváhagyom:.. elnök KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2005. évi gazdálkodásáról 1 KIMUTATÁS A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. NÉV: CÍM: Adószám: A Hálózati Tudás Terjesztéséért Programiroda Alapítvány 1123 Budapest, Csörsz utca 45.
NÉV: CÍM: Adószám: A Hálózati Tudás Terjesztéséért Programiroda Alapítvány 1123 Budapest, Csörsz utca 45. 1825583-2-43 KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a 213. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz PH Sisák Zoltán kuratóriumi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság