text:
2015. évi CVII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
3. A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény módosítása
4. A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény módosítása
5. A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény módosítása
6. A határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló 2011. évi LXVII. törvény módosítása
7. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosítása
a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény, és ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról *
1. § A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 18. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A végrehajtási lap eredeti példánya a bíróságnál marad. A végrehajtási lapról annyi kiadmányt kell készíteni, hogy a végrehajtó, az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó ügyben a Magyar Bírósági Végrehajtói Kar (a továbbiakban: Kar) hivatali szerve, valamint minden végrehajtást kérő és adós (a továbbiakban együtt: felek) egy-egy példányt kapjanak.”
2. § A Vht. 231. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„231. § (1) A miniszter a Kar felügyeletének ellátására, továbbá a Kar hatékony működésének elősegítésére miniszteri biztost nevezhet ki. A miniszteri biztos az e törvényben meghatározottak szerint gyakorolja a (2)-(3) bekezdésben foglalt azon jogosítványokat, amelyeket a kinevezés a feladatkörébe utal. A miniszteri biztos a Kar jogosítványait akként gyakorolhatja, ahogyan azt a jogszabály a Kar részére előírja. Miniszteri biztos kinevezése esetén a Kar bármely pénzügyi kötelezettségvállalásához, a szerződések teljesítésének elfogadásához és a kifizetésekhez a miniszteri biztos jóváhagyására van szükség, és kizárólag ő gyakorolja a Kar alkalmazottai feletti munkáltatói jogokat.
a) részt vehet a Kar szerveinek ülésén,
b) tájékoztatást kérhet a Kar szerveitől és azok tisztségviselőitől,
c) megismerheti a Kar és szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar és szervei bármely iratát,
e) beléphet a Kar és szervei által használt bármely helyiségbe,
f) felügyeli a Kar ügyintézési és ügyviteli tevékenységét,
g) elrendelheti a Kar gazdálkodásának és informatikai rendszereinek vizsgálatát,
h) rendkívüli közgyűlést hívhat össze.
a) tájékoztatást nyújt a sajtó, a rádió és a televízió részére a végrehajtási ügyekről és a Kar ügyeiről,
b) elrendelheti a végrehajtó összeférhetetlenségének ellenőrzését, és a Kar által lefolytatott ellenőrzés eredményétől függően az összeférhetetlenség fennállását bejelenti a miniszter felé,
d) iránymutatás kiadását kezdeményezheti,
e) jóváhagyja az ugyanazon járásbíróság mellett működő végrehajtók esetében a végrehajtási ügyek elosztásának rendjét, és az ügyek elosztásának rendje év közbeni megváltoztatását,
f) javaslatot tesz a miniszternek végrehajtói álláshely létesítésére és megszüntetésére,
g) felterjesztés előtt jóváhagyja a végrehajtói kinevezési javaslatot.
(4) A miniszteri biztos által gyakorolt jogkörök vonatkozásában a Kar jogosítványai szünetelnek.
(5) A miniszteri biztos a tevékenységéről negyedévente beszámol a miniszternek.”
3. § A Vht. 233. § (4) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A jogi szakvizsgával rendelkező személy végrehajtóvá nevezhető ki, ha)
„a) megfelel az (1) bekezdés a)-d) és f) pontjában foglaltaknak,”
4. § A Vht. 234. §-a helyébe a következő rendelkezés lép, és a Vht. a következő 234/A. §-sal egészül ki:
5. § A Vht. 235. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A miniszter a végrehajtókat - közös, indokolással ellátott, írásban előterjesztett kérelmükre és a Kar hivatali szerve vezetőjének egyetértésével - egymás székhelyére pályázat nélkül kölcsönösen áthelyezheti.”
6. § A Vht. 236. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A kártérítés, illetve a sérelemdíj fedezetére a végrehajtó köteles legalább harmincmillió forint értékű felelősségbiztosítást kötni és azt a működése alatt fenntartani.”
7. § A Vht. 237. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A végrehajtó köteles a szolgálatba lépését megelőzően a Kar hivatali szerve vezetőjének, illetve az általa kijelölt személynek igazolni az összeférhetetlenség megszüntetését, bemutatni a bélyegzője lenyomatát, a letéti és elszámolási számlájának nyitásáról szóló fizetésiszámla-szerződést, a felelősségbiztosítási szerződést és bejelenteni hivatali helyiségének címét.
(2) A Kar hivatali szervének vezetője vagy az általa kijelölt személy ellenőrzi, hogy a végrehajtó hivatali helyisége és annak felszerelése alkalmas-e a hivatás gyakorlására.”
8. § (1) A Vht. 239. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(A végrehajtói szolgálat megszűnik)
„f) a szolgálat folyamatosságának megállapítása hiányában a határozott idő utolsó”
(2) A Vht. 239. § (3) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„d) a távolléttel érintett napok száma meghaladja egy naptári évben a 275 napot, vagy három egymást követő naptári évben a 270 napot,”
(3) A Vht. 239. § (3) bekezdése a következő f) és g) ponttal egészül ki:
„f) a végrehajtónak 90 napot meghaladóan nincs bejelentve állandó helyettese,
g) a végrehajtó a kinevezését követő 3 hónapon belül nem alapít végrehajtói irodát vagy nem lép be tagként végrehajtói irodába.”
(4) A Vht. 239. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Ha a Kar bármely tagja vagy hivatali szervének alkalmazottja a szolgálat megszűnésére okot adó körülményről szerzett tudomást, köteles azt a Kar hivatali szerve vezetőjének haladéktalanul bejelenteni, aki köteles erről haladéktalanul tájékoztatni a minisztert. Összeférhetetlenség esetén a Kar hivatali szervének vezetője írásban felszólítja a végrehajtót, hogy az összeférhetetlenséget 30 napon belül szüntesse meg; e határidő eredménytelen eltelte esetén jelenti be a miniszternek az összeférhetetlenség fennállását.”
9. § A Vht. 240/A. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Ha a végrehajtó szolgálata megszűnik vagy az állandó helyettese jár el, a végrehajtó, illetve a végrehajtási iratokat, nyilvántartásokat, ezek megőrzésére szolgáló számítástechnikai eszközöket (a továbbiakban e § alkalmazásában együtt: végrehajtási iratok) birtokló személy a 240. §-ban meghatározott időponttól számított 15 napon belül a szolgálatba lépő új végrehajtó, illetve a felfüggesztéstől, szüneteléstől számított 15 napon belül az állandó helyettes részére átadja a folyamatban lévő és befejezett végrehajtási ügyek iratait, a végrehajtási ügyek nyilvántartásait tartalmazó iratokat, valamint a végrehajtási ügyek és nyilvántartások számítógépes adathordozón rögzített adatait tartalmazó eszközöket, amelyeket az átvételre jogosult köteles átvenni.
(2) A 245. § (1) bekezdés a)-c) pontja alapján eljáró helyettesnek rendelkezési joga van a helyettesített végrehajtó letéti számlája felett, ha pedig a megüresedett végrehajtói álláshelyre új végrehajtót neveztek ki, a letéti számlán kezelt összegeket átadja a szolgálatba lépő végrehajtónak. Ha a 245. § (1) bekezdés a)-c) pontja alapján történő helyettesítés esetén a végrehajtói álláshelyre új végrehajtót neveztek ki, a letéti számlán kezelt összegeket a helyettesítő átadja a szolgálatba lépő végrehajtónak. Ha a felfüggesztés vagy a szünetelés megszűnik, a helyettes letéti számla feletti rendelkezési joga megszűnik.”
10. § A Vht. 240/B. §-a és az azt megelőző alcím cím helyébe a következő alcím cím és rendelkezés lép:
„A végrehajtói szolgálat szünetelése
240/B. § (1) Az egybefüggően 30 napot meghaladó távollét esetén a 31. naptól a végrehajtói szolgálat szünetel. Ha egy naptári évben a távollét összesen meghaladja a 90 napot, a végrehajtói szolgálat a 91. naptól szünetel.
(2) Ha a végrehajtót országgyűlési, helyi önkormányzati képviselőjelöltként, illetve polgármesterjelöltként nyilvántartásba vették, ettől az időponttól a választás befejezéséig, illetve megválasztása esetén a mandátuma megszűnéséig végrehajtói szolgálata szünetel.
(3) A szünetelést a Kar hivatali szerve állapítja meg.
(4) A végrehajtó a szünetelés időtartama alatt végrehajtói tevékenységet nem végezhet.
(5) A végrehajtói szolgálat szünetelése alatt a végrehajtó kari tagsága fennmarad, de nem gyakorolhatja a kari tagságból eredő jogokat és nem terhelik az abból eredő kötelezettségek.”
11. § A Vht. 240/C. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A miniszter a végrehajtó kölcsönös áthelyezése, felmentése, továbbá szolgálata folyamatossága és megszűnése megállapítása, valamint a végrehajtói kinevezés érvénytelenségének megállapítása ügyében a Ket. rendelkezései szerint jár el.”
12. § A Vht. 240/E. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„240/E. § Végrehajtó-helyettesként az működhet, akit a Kar hivatali szerve az önálló bírósági végrehajtó-helyettesek nyilvántartásába felvett, és a 238. § (2) bekezdése szerinti esküt letette. Az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló törvényben foglalt eskü szövegében szereplő tisztség megnevezése az eskütétel során: önálló bírósági végrehajtó-helyettes. A Kar hivatali szerve a nyilvántartásba való felvételét kérő személyt meghallgatja. A meghallgatáson jelen lehetnek a Kar elnökségének tagjai.”
13. § (1) A Vht. 240/F. § (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Végrehajtó-helyettesként lehet nyilvántartásba venni azt, aki)
„e) egyetemi jogi végzettséggel rendelkezik,”
(2) A Vht. 240/F. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Végrehajtó-helyettes lehet az a jogi szakvizsgával rendelkező személy, aki megfelel az (1) bekezdés a)-d) és g)-h) pontjában foglaltaknak, ha nem áll fenn vele szemben a (2) bekezdés szerinti kizáró ok.”
(3) A Vht. 240/F. § (5) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki:
„g) a 65. életévét betöltötte.”
14. § A Vht. 241/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A végrehajtó, a végrehajtó-helyettes és a végrehajtójelölt köteles a jogszabályban meghatározott szervezet képzésein és továbbképzésein részt venni.”
15. § A Vht. 243-245. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„243. § (1) A végrehajtót az általa foglalkoztatott, legalább egyéves végrehajtó-helyettesi gyakorlattal rendelkező végrehajtó-helyettes vagy az állandó helyettese helyettesítheti.
(2) A végrehajtó a kinevezését követő 90 napon belül köteles bejelenteni az állandó helyettesét a Kar hivatali szervének, és azzal egyidejűleg be kell nyújtania az állandó helyettes helyettesítésre vonatkozó elfogadó nyilatkozatát.
(3) Ha a végrehajtónak több végrehajtó-helyettese van, ki kell jelölnie azt a helyettest, aki a helyettesítésre jogosult, és a kijelölést haladéktalanul be kell jelentenie a Kar hivatali szervének.
(4) Állandó helyettes bármely végrehajtó lehet. Az állandó helyettes új állandó helyettes bejelentéséig köteles ellátni helyettesítési feladatait. A végrehajtó kettőnél több állandó helyettességet nem vállalhat.
(5) A végrehajtó-helyettes a munkaviszonya fennállása alatt köteles ellátni helyettesítési feladatait.
(6) A helyettesített végrehajtó által foglalkoztatott végrehajtó-helyettes a helyettesítés tartama alatt a helyettesítést ellátó állandó helyettes vagy végrehajtó-helyettes utasításait köteles teljesíteni.
(7) Ha a végrehajtási ügy intézése során egyidejűleg több helyszínen is végrehajtási cselekményt kell foganatosítani, a végrehajtó és állandó helyettese, valamint a végrehajtó által foglalkoztatott végrehajtó-helyettes a különböző helyszíneken - ugyanabban a végrehajtási ügyben is - egyidejűleg eljárhat.
244. § (1) A végrehajtó köteles a távollétét és annak megszűnését bejelenteni a Kar hivatali szervének. A bejelentéssel egyidejűleg be kell nyújtania a helyettesítő nyilatkozatát, amely szerint a helyettesítő személy a távollét időtartama alatt a helyettesítési feladatokat ellátja.
(2) Ha a végrehajtó egyúttal állandó helyettes is, az (1) bekezdés szerinti bejelentésével egyidejűleg a távollétről tájékoztatnia kell azt a végrehajtót is, akinek bejelentett állandó helyettese.
(3) Az állandó helyettes (2) bekezdés szerinti tájékoztatása esetén a végrehajtó a 243. § (2) bekezdésében foglaltak szerint köteles bejelenteni a végrehajtót, aki az állandó helyettes távolléte alatt az állandó helyettesi feladatokat ellátja.
245. § (1) Helyettesnek kell eljárni, ha
c) a végrehajtó szolgálata szünetel,
d) a végrehajtó 30 napot meg nem haladóan van távol.
(2) Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott esetekben, valamint akkor ha a végrehajtó szolgálata a 240/B. § (2) bekezdése alapján szünetel, a végrehajtót az általa foglalkoztatott végrehajtó-helyettes, a helyettesítés egyéb eseteiben az állandó helyettes helyettesíti.
(3) Amennyiben a végrehajtó nem foglalkoztat legalább egyéves végrehajtó-helyettesi gyakorlattal rendelkező végrehajtó-helyettest, a végrehajtót állandó helyettese helyettesíti.
(4) A távollét bejelentését követően a Kar hivatali szerve felhívja a helyettesként eljárni köteles személyt a helyettesítési feladatainak ellátására a helyettesként történő eljárásról szóló okirat kiállításával, és a helyettesítést feltünteti a végrehajtók névjegyzékében.
(5) A végrehajtó-helyettes helyettesként a végrehajtó hatáskörében teljes jogkörrel és önálló felelősséggel jár el.
(6) A helyettes gondoskodik a végrehajtó irodájának zavartalan működéséről, a működési költségeket kifizeti, a számláit kezeli, a végrehajtó alkalmazottjai felett a munkáltatói jogokat gyakorolja az alapvető munkáltatói jogok kivételével.”
16. § A Vht. 249. §-a és a 250. §-a helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„249. § (1) A végrehajtók szakmai és érdek-képviseleti szerve a Kar.
(2) A Kar jogi személy, székhelye Budapest. A Kart a törvényszék nem veszi nyilvántartásba.
(3) A Kar tagjai a végrehajtók és a végrehajtó-helyettesek. A végrehajtó a kinevezése napján, a végrehajtó-helyettes a végrehajtó-helyettesi névjegyzékbe történő felvétele napján válik a Kar tagjává.
250. § (1) A Karra - az e törvényben foglalt eltérésekkel - a köztestületre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A Kar az e törvényben és más jogszabályban meghatározott jogok gyakorlásával és kötelezettségek teljesítésével képviseli és védi a végrehajtók és a végrehajtó-helyettesek érdekeit, ellátja a végrehajtói szolgálattal kapcsolatos, jogszabályban meghatározott feladatokat.
(2) A Kar jogai és feladatai különösen:
1. vezeti a végrehajtók, végrehajtó-helyettesek, végrehajtójelöltek, végrehajtói kézbesítésre felhatalmazott végrehajtójelöltek névjegyzékét;
2. havi rendszerességgel tájékoztatja a minisztert a végrehajtói névjegyzék adatairól és az adatváltozásokról;
3. ellenőrzi az általa vezetett névjegyzékekbe való felvétel feltételeinek folyamatos fennállását;
4. kiállítja a végrehajtók, végrehajtó-helyettesek és végrehajtójelöltek igazolványát;
5. vezeti a távollévő végrehajtók nyilvántartását, és felhívja a helyettesként eljáró személyt a helyettesítésre;
6. a végrehajtói szolgálat megszűnésével kapcsolatos körülményekről haladéktalanul tájékoztatja a minisztert;
7. engedélyezi végrehajtói iroda alapítását;
8. nyilvántartást vezet a végrehajtói irodákról;
9. a végrehajtói szolgálat megkezdése előtt ellenőrzi a végrehajtó hivatali helyiségét, felelősségbiztosítását, bélyegzőlenyomatát, a letéti és elszámolási számla megnyitásáról szóló szerződést;
10. intézi a végrehajtókkal, végrehajtó-helyettesekkel és végrehajtójelöltekkel kapcsolatos panaszügyeket;
11. igazolja a végrehajtók, végrehajtó-helyettesek és végrehajtójelöltek gyakorlatát;
12. lebonyolítja a végrehajtó-jelölti kézbesítési vizsgát;
13. fegyelmi eljárást kezdeményez, nyilvántartja a jogerős fegyelmi határozatokat;
14. az önálló bírósági végrehajtók hatáskörébe tartozó ügyekről a hiteles, pontos és gyors tájékoztatás érdekében felvilágosítást ad a sajtó, a rádió és a televízió részére;
15. - a bíróság hatáskörébe tartozó ügyek kivételével - dönt a végrehajtó kizárásáról és új végrehajtó kijelöléséről;
16. nyilvántartást vezet a végrehajtók által folytatott végrehajtási eljárásokról;
17. a végrehajtói hirdetmények elektronikus úton történő közzétételére szolgáló informatikai alkalmazást működtet;
18. árverési csarnokot működtethet;
19. működteti és fejlesztheti az elektronikus árverési rendszert, az elektronikus ügyviteli rendszert és a végrehajtási iratok elektronikus kézbesítési rendszerét;
20. működteti és fejlesztheti a végrehajtási ügyek végrehajtók közötti elosztására és a végrehajtható okiratok, valamint a kézbesítendő okiratok végrehajtóknak történő megküldésére szolgáló informatikai alkalmazást;
21. a végrehajtói álláshelyre pályázatot ír ki és a pályázati eljárást lebonyolítja;
22. javaslatot tesz a miniszter számára az egyes ellátási területek meghatározásához, összevonásához;
23. ellátja az ügykiosztással kapcsolatban jogszabályban meghatározott feladatokat;
24. számítástechnikai fejlesztéseket végezhet;
25. szolgáltatásokat nyújthat a végrehajtók számára;
26. dönt az összeférhetetlenséggel kapcsolatos eljárás lefolytatásáról;
27. dönt az e törvény szerinti titoktartás alóli felmentésről;
28. vezeti a végrehajtók elektronikus aláírásának nyilvántartását;
29. a végrehajtási ügyek intézéséről statisztikai adatgyűjtést és adatszolgáltatást végez;
30. vezeti az ellenőrzésbe bevonható végrehajtók, végrehajtó-helyettesek és volt végrehajtók nyilvántartását;
31. ellenőrizheti a 226/A. §-ban foglaltak betartását;
32. elkészíti a Kar etikai szabályzatát;
33. a Kar tagjaira kötelező iránymutatást adhat ki, különösen a végrehajtó irodájának kialakításáról, felszereltségéről.
(3) A Kar a 251. § (1) bekezdés c) pontja szerinti hivatali szerve útján gyakorolja a (2) bekezdésben meghatározott jogokat és teljesíti a (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket. E jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése során a hivatali szerv együttműködik a Kar elnökségével, a Kart a hivatali szerv vezetője képviseli.
(4) A Kar - az elnökség útján - érdek-képviseleti feladata ellátása érdekében:
a) megválasztja a fegyelmi bíróság vizsgálóbiztosait;
b) véleményezi a végrehajtókkal és a Karral kapcsolatos jogszabályok tervezetét;
c) szakmai bizottságot működtethet;
d) a végrehajtók nemzetközi szervezeteivel kapcsolatot tarthat fenn.
(5) A Kar érdek-képviseleti tevékenységével összefüggésben felmerülő kiadásokat elsősorban a tagdíjak fedezik. A Kar közfeladataival összefüggésben felmerülő kiadásokat az általános költségátalány és a Kar egyéb bevételei fedezik. A Kar hivatali szerve a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott módon engedélyezheti az érdek-képviseleti feladatok ellátásának általános költségátalányból történő finanszírozását.”
17. § A Vht. 250/A. § (1)-(4) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A Kar a tagjairól és a végrehajtójelöltekről az e §-ban foglaltak szerint vezet nyilvántartást. A nyilvántartás - a (2) bekezdés 1. és 3-5. pontjában, a (3) bekezdés d) és e) pontjában, valamint a (4) bekezdés d) pontjában megjelölt adatok, továbbá a végrehajtó-helyettes és végrehajtójelölt alkalmazásának kezdő időpontjára és a munkavégzésből történő hosszabb időtartamú kiesésére vonatkozó adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(2) A végrehajtók névjegyzéke a következő adatokat tartalmazza:
1. természetes személyazonosító adatok,
2. székhely, illetékességi terület,
3. az iskolai végzettséget tanúsító okirat kiállítója, kelte,
4. a jogi szakvizsga letételéről szóló oklevél száma, kelte,
5. a végrehajtói szakvizsga-bizonyítvány kelte, száma,
6. a végrehajtói kinevezést megelőző szakmai gyakorlat adatai,
7. a kinevezés napja és időtartama,
8. az eskütétel napja,
9. a hivatalba lépés napja,
10. a végrehajtó körbélyegzőinek lenyomata,
11. a végrehajtó állandó helyettese,
12. a végrehajtó által alkalmazott végrehajtó-helyettes, végrehajtójelölt,
13. a végrehajtó helyettesítésére kijelölt végrehajtó-helyettes,
14. az áthelyezés napja,
15. a végrehajtói szolgálat megszűnésének napja, oka,
16. a szolgálat megszűnése esetén a végrehajtói iratok átadásának vagy irattárba helyezésének napja,
17. a végrehajtó ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának vizsgálati időpontja,
18. fegyelmi büntetések,
19. a végrehajtó ellen indult panaszügyek,
20. a végrehajtó vállalkozói és letéti számlájának száma, a letéti számla feletti rendelkezésre jogosult neve, a számlát vezető hitelintézet neve,
21. a végrehajtó irodájának és kézbesítési irodájának címe,
22. a végrehajtó azonosító száma,
23. a végrehajtó hivatali elektronikus aláírás-tanúsítványa érvényességének kezdete és lejárta.
(3) A végrehajtó-helyettesek névjegyzéke a következő adatokat tartalmazza:
a) a (2) bekezdés 1., 3-5. és 18-19. pontjában foglalt adatok,
b) a névjegyzékbe vétel és az abból történő törlés időpontja,
c) a végrehajtó-helyettest alkalmazó végrehajtó neve és székhelye, a végrehajtó-helyettes alkalmazásának kezdő időpontja, a munkavégzésből történő hosszabb időtartamú - 90 napot meghaladó - kiesésre vonatkozó adatok,
d) az alkalmazás (munkaviszony) megszűnésének napja és módja,
e) a végrehajtó-helyettes hivatali elektronikus aláírás tanúsítványa érvényességének kezdete és lejárta.
(4) A végrehajtójelöltek névjegyzéke a következő adatokat tartalmazza:
a) a (2) bekezdés 1., 3-4. pontjában foglalt adatok,
b) a névjegyzékbe vétel és az abból történő törlés napja,
c) a végrehajtójelöltet alkalmazó végrehajtó neve és székhelye, a végrehajtójelölt alkalmazásának kezdő időpontja, a munkavégzésből történő hosszabb időtartamú kiesésre vonatkozó adatok,
e) a végrehajtói kézbesítési vizsga letételének időpontja, a végrehajtói kézbesítésre felhatalmazott végrehajtójelöltek névjegyzékébe vétel és az abból történő törlés időpontja.”
18. § A Vht. 251. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„251. § (1) A Kar szervei:
a) a közgyűlés, amely a Kar minden tagját magában foglalja,
b) az öttagú elnökség,
c) a Kar hivatali szerve.
(2) A Kar egyetemi jogi végzettséggel rendelkező végrehajtó tagja az elnökség tagjává és elnökévé megválasztható, kivéve, ha a 267. § (1) bekezdés d) vagy e) pontja szerinti fegyelmi büntetés hatálya alatt áll.
(3) A Kar a munkájának elősegítésére szakmai bizottságokat hozhat létre.
(4) A Kar tagja jogosult:
a) a Kar által létrehozott szakmai bizottságokban részt venni;
b) a Kar hivatali szerve által nyújtott szolgáltatásokat igénybe venni;
c) a szakmai képzéseken oktatónak jelentkezni;
d) az önálló bírósági végrehajtók ügyvitelének, hivatali működésének és magatartásának ellenőrzésére irányuló vizsgálatok lefolytatásába bevonható végrehajtónak, végrehajtó-helyettesnek jelentkezni.
(5) A Kar végrehajtó tagja jogosult vizsgálóbiztosnak jelentkezni.
(6) Az elnökség a tagjai közül megválasztja a Kar elnökét és alelnökét.”
19. § (1) A Vht. 252. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a Kar végrehajtó tagjainak több mint a fele jelen van. Határozatképtelenség esetén a közgyűlést 30 napon belüli időpontra újra össze kell hívni, a megismételt közgyűlés a résztvevők számára tekintet nélkül határozatképes. A két közgyűlés között több mint egy hétnek kell eltelnie.”
(2) A Vht. 252. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közgyűlésen a Kar végrehajtó tagjai rendelkeznek szavazati joggal.”
20. § A Vht. 253. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„253. § (1) A Kar vagyona felett - a tagdíjból származó bevételek kivételével - a tulajdonosi jogokat a Kar hivatali szerve gyakorolja, így különösen a Kar hivatali szervét illeti meg a Kar bankszámlái feletti rendelkezési jog. A Kar a tagdíjak összegét erre elkülönített számlán kezeli, és az e számla feletti rendelkezési jog az elnökséget illeti meg.
(2) A Kar hivatali szerve a hatáskörébe tartozó ügyekben a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott rendben dönt. A Kar hivatali szervének vezetője gyakorolja a munkáltatói jogokat a Kar alkalmazottai felett. A Kar hivatali szervének vezetője a gazdálkodással összefüggő feladatok körében jóváhagyja a Kar pénzügyi kötelezettségvállalásait és kifizetéseit, dönt a teljesítésigazolások elfogadhatóságáról.
(3) A Kar hivatali szervének vezetőjét a miniszter nevezi ki 7 évre egyetemi jogi végzettséggel és legalább 5 éves vezetői gyakorlattal rendelkező személyek közül. A vezető felett a munkáltatói jogokat a miniszter gyakorolja.
(4) A Kar hivatali szervének vezetője
c) megismerheti a Kar szervei által kezelt valamennyi adatot,
d) megtekintheti a Kar más szerveinek bármely iratát,
f) tájékoztatást nyújt a sajtó, a rádió és a televízió részére a végrehajtási ügyekről,
g) tevékenységéről félévente beszámol a miniszternek.
(5) A Kar hivatali szervének vezetője más keresőtevékenységet nem folytathat, és egyéb tevékenységéért - a tudományos, oktatói, művészeti, szerzői jogi védelem alá eső, lektori, szerkesztői tevékenységet és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyt kivéve - díjazást nem fogadhat el.
(6) A Kar hivatali szervének vezetője nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja, valamint gazdasági társaság személyes közreműködésre kötelezett tagja.
(7) A Kar hivatali szerve vezetőjének hozzátartozója nem lehet végrehajtó, illetve végrehajtó-helyettes.
(8) A Kar hivatali szerve vezetőjének megbízatása megszűnik
a) a megbízatása időtartamának leteltével,
c) az összeférhetetlenség fennállásának megállapításával,
e) a kinevezés visszavonásával.
(9) Összeférhetetlenség esetén a miniszter írásban felszólítja a Kar hivatali szervének vezetőjét, hogy az összeférhetetlenséget 30 napon belül szüntesse meg; e határidő eredménytelen eltelte esetén a miniszter megállapítja az összeférhetetlenség fennállását.
(10) A Kar hivatali szerve vezetőjének jogviszonyára az e törvényben nem szabályozott kérdésekben a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény 1-31. §-át; 46. §-át; 51-52. §-át; 54-55. §-át; 80-81. §-át; 86-91. §-át; 103-106. §-át; 115-134. §-át; 154-164. §-át; 166-177. §-át; 179-180. §-át; 190. §-át megfelelően alkalmazni kell.”
21. § A Vht. 253/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„253/A. § Az elnökség javaslatot tehet fegyelmi eljárás kezdeményezésére.”
22. § A Vht. 253/C. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„253/C. § (1) A Kar hivatali szervének vezetője az elnökség bevonásával szervezeti és működési szabályzatot készít, amely - e törvény keretei között - tartalmazza a Kar szervezetének, működési rendjének és gazdálkodásának, továbbá a Kar feladatai ellátásának részletes szabályait.
(2) A szervezeti és működési szabályzatot, valamint az iránymutatást a meghozatalától számított 15 napon belül jóváhagyás végett be kell mutatni a miniszternek. A miniszter a szervezeti és működési szabályzat, illetve az iránymutatás megküldésétől számított 30 napon belül kifogással élhet a szervezeti és működési szabályzat, illetve iránymutatás azon rendelkezésével szemben, amely - elfogadása esetén - a 253/D. § alapján törvényességi felügyeleti intézkedést indokolna.
(3) Az etikai szabályzat jóváhagyására a Kar szervezeti és működési szabályzatának jóváhagyására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(4) A Kar elnöksége maga határozza meg az ügyrendjét.
(5) A Kar hivatali szerve internetes honlapot tart fenn, ahol közzéteszi a szervezeti és működési szabályzatot, az elnökség ügyrendjét, az etikai szabályzatot és az iránymutatásokat.”
23. § A Vht. 253/D. § (5) és (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(5) Ha a bíróság a jogszabálysértést megállapítja,
a) a Kar szerveinek határozatát megsemmisítheti,
b) a törvényes működés helyreállítása érdekében
ba) elrendelheti a Kar közgyűlésének és elnökségének összehívását,
bb) a Kar jogszabálysértő szervének működését felfüggesztheti, és ellenőrzésére - a Kar tagjai közül - felügyelőbiztost rendelhet ki, ha a Kar szerve működésének törvényessége másképpen nem biztosítható.
(6) A felügyelőbiztos a törvényes működés helyreállítása céljából haladéktalanul intézkedik a Kar jogszabálysértően működő szervének összehívásáról. A törvényes működés helyreállítását követően a felügyelőbiztos kirendelését meg kell szüntetni. Nem rendelhető ki felügyelőbiztosként az, aki a Kar valamely szervében nem viselhet tisztséget.”
24. § A Vht. 253/H. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„253/H. § A Kar a szervezeti és működési szabályzatában a közigazgatási hatósági ügynek nem minősülő eljárásaiban is lehetővé teheti a Ket. szerinti elektronikus kapcsolattartás szabályainak alkalmazását. A Kar hivatali szerve a Ket. alapján szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatásokat vehet igénybe.”
25. § A Vht. 254/A. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A végrehajtói iroda alapítására, nyilvántartására, működésére, ellenőrzésére, megszűnésére és tagjainak felelősségére e törvényben foglalt eltérésekkel a Polgári Törvénykönyvnek a korlátolt felelősségű társaságra vonatkozó szabályait kell alkalmazni.”
26. § A Vht. 254/A. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A végrehajtó a kinevezését követő 3 hónapon belül köteles végrehajtói irodát alapítani vagy végrehajtói irodába tagként belépni.”
27. § A Vht. 254/B. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Végrehajtói irodát egy vagy több végrehajtó alapíthat. Végrehajtó iroda tagja csak végrehajtó lehet.”
28. § A Vht. 254/C. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A végrehajtói iroda alapító okiratában meg kell határozni)
„b) a tagok nevét, szolgálati helyét (annak a járásbíróságnak a megnevezését, amelyre kinevezték), hivatali helyiségének címét, illetékességi területének kiterjesztését és terjedelmét,”
29. § A Vht. 254/E. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A végrehajtói iroda a végrehajtási tevékenységen kívül üzletszerű gazdasági tevékenységet nem folytathat.”
30. § A Vht. 254/F. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A végrehajtói irodai tagsági jogviszony megszűnik)
„b) a tag halálával,”
31. § A Vht. 254/F. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A tagsági jogviszony megszűnése esetén a megszűnés időpontjában fennálló állapot szerint kell elszámolni a taggal. A tagot megillető vagyonrészt - eltérő megállapodás hiányában - a tagsági jogviszony megszűnésétől számított 3 hónapon belül pénzben kell kifizetni.
(3) A végrehajtói iroda megszűnik akkor is, ha a végrehajtói iroda egyetlen tagjának végrehajtói szolgálata megszűnt.”
32. § A Vht. 254/H. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„254/H. § (1) A Ket. rendelkezéseit kell alkalmazni - az e §-ban foglalt eltérésekkel - a következő ügyekben:
a) bejegyzés a végrehajtó-helyettesek és végrehajtójelöltek névjegyzékébe, törlés e névjegyzékből, kivéve, ha a törlésre a 240/F. § (5) bekezdés e) pontja alapján kerül sor,
b) a végrehajtói iroda alapítási engedélyének megadása iránti eljárás,
c) felvétel a végrehajtói irodák kari nyilvántartásába, törlés e nyilvántartásból,
d) a végrehajtói tevékenység gyakorlásának időtartama alatt a 239/A. § szerint lefolytatott hatósági ellenőrzés és a 240/A. § (5) bekezdése alapján a végrehajtási iratok átadásának megtörténtére vonatkozóan lefolytatott hatósági ellenőrzés.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárás lefolytatása iránti kérelmet a Kar hivatali szervénél írásban vagy szóban, szóbeli kérelmet pedig csak személyesen lehet előterjeszteni. Nem minősül írásbeli kérelemnek a telefax útján benyújtott kérelem.
(3) Az (1) bekezdés szerinti eljárást a Kar hivatali szerve folytatja le.
(4) A névjegyzékből, nyilvántartásból történő törlés iránti eljárást hivatalból meg kell indítani, ha a Kar bármely szerve a törlési okról tudomást szerez; a törlési eljárás során az ügyfél nyilatkozattételre és adatszolgáltatásra kötelezhető.
(5) Ha a Kar hivatali szerve a névjegyzékbe történő bejegyzés vagy a nyilvántartásba vétel iránti kérelemnek helyt ad, az erről szóló határozatnak kell tekinteni a nyilvántartásba vételről kiállított okiratot. Az okiratnak tartalmaznia kell
a) az eljáró szerv nevét, a hatósági ügy számát, a kiadmányozó nevét és aláírását, az okirat kiállításának helyét és időpontját,
c) végrehajtó-helyettes és végrehajtójelölt névjegyzékbe vétele esetén nevét, születési helyét és időpontját, anyja nevét, a névjegyzékbe vétel időpontját, az alkalmazó végrehajtó nevét és székhelyét,
d) a végrehajtói irodák nyilvántartásába történő felvétel esetén a végrehajtói iroda nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, tagjainak nevét és személyazonosító adatait.
(6) Az (1) bekezdés szerinti hatósági eljárásban az ügyfél nem jogosult és a hatóság nem köteles elektronikus úton írásban kapcsolatot tartani.”
33. § A Vht. 256/A. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A törvényszéki végrehajtó-helyettes a törvényszéknél szolgálati viszonyban álló bírósági tisztviselő, akit a törvényszék elnöke pályázat alapján nevez ki. A kinevezésre a 240/F. § (1)-(4) bekezdése megfelelően irányadó azzal, hogy a kinevezéséhez középfokú iskolai végzettséggel kell rendelkeznie. Az eskütételre a 256. § (2) bekezdése megfelelően irányadó azzal, hogy az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló törvényben foglalt eskü szövegében szereplő tisztség megnevezése az eskütétel során: törvényszéki végrehajtó-helyettes.”
34. § A Vht. 266. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) Fegyelmi vétséget követ el az a 225. § (1) bekezdésében felsorolt személy, aki
a) az e törvényben vagy más jogszabályban meghatározott hivatásbeli kötelességét vétkesen megszegi vagy elmulasztja, illetve
b) az etikai szabályzatban foglaltakat megszegi, és ezzel a feladatának ellátásához szükséges közbizalmat megingatja, hivatásának tekintélyét csorbítja.
(2) Fegyelmi vétséget követ el az önálló bírósági végrehajtó, az önálló bírósági végrehajtó-helyettes és az önálló bírósági végrehajtójelölt akkor is, ha vétkes magatartása a Kar iránymutatásában foglaltakat súlyosan sérti.”
35. § A Vht. 267. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az (1) bekezdés c), d) és e) pontjában, illetve a (2) bekezdés e) pontjában foglalt fegyelmi büntetés más fegyelmi büntetéssel együtt is kiszabható.”
36. § A Vht. 269. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem folytatható le a fegyelmi eljárás, ha)
„a) a feljelentő a cselekménynek a tudomására jutásától számított 6 hónapon túl tett feljelentést, vagy”
37. § A Vht. 278. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A fegyelmi tanács a feljelentésnek a fegyelmi bíróság elnökéhez való érkezésétől számított 30 napon belül - a (4) bekezdésben foglalt kivétellel - határozattal elrendeli a vizsgálatot és annak lefolytatására vizsgálóbiztost rendel ki.”
38. § (1) A Vht. 279. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A vizsgálóbiztos köteles a tényállás megállapításához szükséges körülményeket tisztázni. Ennek érdekében a vizsgálóbiztos nyilatkoztatja az eljárás alá vont személyt, tanúkat hallgathat meg, szakértő közreműködését veheti igénybe, meghallgathatja a feljelentő képviselőjét és egyéb bizonyítást végezhet.”
(2) A Vht. 279. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép és a § a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A vizsgálóbiztos a kirendelését tartalmazó határozat kézhezvételét követő 30 napon belül a fegyelmi vizsgálat eredményéről a fegyelmi tanácsnak írásban jelentést tesz, és a jelentést megküldi a feljelentőnek, valamint ha a feljelentést nem ő tette, a miniszternek és a Kar hivatali szerve vezetőjének is. A vizsgálóbiztos indokolt kérelmére a fegyelmi tanács a jelentéstételre nyitva álló határidőt egy alkalommal 30 nappal meghosszabbíthatja.
(6) A vizsgálóbiztos a jelentésében a kötelességszegés súlyáról nem nyilváníthat véleményt, fegyelmi büntetés kiszabására nem tehet javaslatot.”
39. § A Vht. „Fegyelmi vizsgálat” alcíme a következő 279/A. §-sal egészül ki:
„279/A. § (1) A jelentés kézhezvételét követően a feljelentő a feljelentésben megjelölt tényállást kiegészítheti, amelyet a kézhezvételt követő 15 napon belül megküld a fegyelmi tanácsnak.
(2) A fegyelmi tanács a feljelentés kiegészítését megküldi a vizsgálóbiztosnak, aki a 279. §-ban foglaltak szerint lefolytatott vizsgálat alapján a jelentését kiegészíti, és azt a feljelentés kiegészítésének kézhezvételét követő 30 napon belül megküldi a fegyelmi tanácsnak és a feljelentőnek, valamint ha a feljelentést nem ő tette, a miniszternek és a Kar hivatali szerve vezetőjének is.”
40. § A Vht. 285. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(1) A fegyelmi tanács a határozatában az eljárás alá vont személyt a fegyelmi vétség alól felmenti, vétkességét megállapítja vagy az eljárást megszünteti, és mindegyik esetben dönt az eljárási költség viseléséről.
(2) Ha a fegyelmi tanács az eljárás alá vont személy vétkességét állapította meg, a határozatnak a fegyelmi büntetést is tartalmaznia kell.”
41. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/G. §-sal egészül ki:
„306/G. § E törvénynek a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2015. évi XL. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.3.) megállapított rendelkezéseit a Módtv.3. hatálybalépését követő kamarai szervi ülések összehívása és lebonyolítása, valamint a kamara szerveinek megválasztása során - a szervezeti és működési szabályzat Módtv.3.-nak megfelelő módosítása hiányában is - alkalmazni kell.”
42. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/H. §-sal egészül ki:
„306/H. § (1) A kamara 2015. augusztus 31-i fordulónappal megszűnik, általános jogutódja a Kar. A Kar 2015. szeptember 1. napjával alakul meg.
(2) A kamara végrehajtó és végrehajtó-helyettes tagjai a Kar megalakulásával e törvény erejénél fogva a Kar tagjaivá válnak.
(3) A kamarai elnökség a feladatátadás végrehajtása érdekében a kamara hatályos szerződéseiről jegyzéket készít és azok iratanyagát átadásra előkészíti, valamint a számviteli törvény és egyéb vonatkozó jogszabályok alapján a kamara tevékenységét lezáró beszámolót, vagyonmérleget és azt alátámasztó vagyonleltárt készít 2015. augusztus 31-i fordulónappal.
(4) A kamarai tisztségviselők megbízatása - a vizsgálóbiztosok kivételével - a Kar hivatali szerve útján ellátandó közfeladatok vonatkozásában a hivatali szerv vezetőjének kinevezésével, az egyéb kari feladatok vonatkozásában a Kar elnökségének megválasztásával megszűnik. A Kar elnökségét - a miniszter által jóváhagyott ideiglenes választási szabályzat alapján - legkésőbb 2015. szeptember 30. napjáig meg kell választani.
(5) A kamara vagyona e törvény erejénél fogva átszáll a Karra. A jogok és kötelezettségek átszállása nem minősül a kamara által kötött szerződések módosításának.
(6) A Kar hivatali szervének első vezetőjét a miniszter 2015. szeptember 1. napjával nevezi ki.
(7) A kamara alkalmazottai tekintetében 2015. szeptember 1. napjától a munkáltatói jogokat a Kar hivatali szerve vezetője látja el.
(8) A kamara megszűnésekor folyamatban lévő fegyelmi eljárások tekintetében 2015. szeptember 1. napjától az elnökség jogkörét a Kar hivatali szerve látja el.
(9) A Kar hivatali szervének vezetője az elnökség bevonásával 2015. december 31. napjáig elkészíti és jóváhagyásra bemutatja a miniszternek a Kar szervezeti és működési szabályzatát.
(10) A Kar elnökségének megválasztásakor az újraválaszthatóságot korlátozó rendelkezés alkalmazása során a kamarai elnökségi tisztségviselést is figyelembe kell venni, mint az újraválaszthatóságot korlátozó körülményt, a Módtv.3. hatálybalépése után keletkezett kamarai tisztségviselés kivételével.”
43. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/I. §-sal egészül ki:
„306/I. § A 2015. szeptember 1. napján határozatlan idejű kinevezéssel rendelkező önálló bírósági végrehajtók szolgálata az e naptól számított 7 év elteltével megszűnik, kivéve, ha a 234/A. § alapján előterjesztett kérelemre a miniszter megállapítja a szolgálat folyamatosságát. A szolgálat folyamatosságának megállapításakor a 2015. szeptember 1. napját követő cselekményekkel összefüggésben megállapított fegyelmi büntetéseket kell értékelni.”
44. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/J. §-sal egészül ki:
„306/J. § (1) A 2015. szeptember 1. napján végrehajtói szakvizsgával nem rendelkező önálló bírósági végrehajtónak 2017. március 31. napjáig végrehajtói szakvizsgát kell tennie.
(2) Amennyiben a 2015. szeptember 1. és 2017. december 31. napja között kinevezett önálló bírósági végrehajtó nem rendelkezik végrehajtói szakvizsgával, legkésőbb a kinevezésétől számított egy éven belül meg kell azt szereznie.
(3) Amennyiben az önálló bírósági végrehajtó nem tesz eleget az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségnek, a miniszter megállapítja a szolgálat megszűnését.”
45. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/K. §-sal egészül ki:
„306/K. § (1) A 2015. szeptember 1. napján végrehajtói szakvizsgával nem rendelkező önálló bírósági végrehajtó-helyettesnek 2017. március 31. napjáig végrehajtói szakvizsgát kell tennie.
(2) Amennyiben a 2015. szeptember 1. és 2017. december 31. napja között nyilvántartásba vett önálló bírósági végrehajtó-helyettes nem rendelkezik végrehajtói szakvizsgával, legkésőbb a kinevezéstől számított egy éven belül meg kell azt szereznie.
(3) Amennyiben az önálló bírósági végrehajtó helyettes nem tesz eleget az (1) és (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének, a Kar hivatali szerve törli a végrehajtóhelyettesek névjegyzékéből.”
46. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/L. §-sal egészül ki:
(6) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti önálló bírósági végrehajtó nem tesz eleget az (1)-(5) bekezdésben meghatározott kötelezettségének, a miniszter megállapítja a szolgálat megszűnését.”
47. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/M. §-sal egészül ki:
(5) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti önálló bírósági végrehajtó-helyettes nem tesz eleget az (1)-(4) bekezdésben meghatározott kötelezettségének, a Kar hivatali szerve törli az önálló bírósági végrehajtó-helyettest az önálló bírósági végrehajtó-helyettesek névjegyzékéből.”
48. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/N. §-sal egészül ki:
„306/N. § (1) A 2015. szeptember 1. napján a cégjegyzékbe bejegyzett végrehajtói iroda köteles e törvénynek a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény, és ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi CVII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.4.) megállapított rendelkezéseivel összhangban álló továbbműködéséről dönteni, az erről szóló legfőbb szervi határozatot és szükség szerint a változásbejegyzési kérelmet a cégbírósághoz benyújtani oly módon, hogy 2016. június 30. napjáig a változás cégbírósági bejegyzése is megtörténjen. Amennyiben a döntés következtében valamely tag tagsági jogviszonya megszűnik, vele a megszűnés időpontjában fennálló állapot szerint kell elszámolni. A tagot megillető vagyonrészt - eltérő megállapodás hiányában - a tagsági jogviszony megszűnésétől számított 3 hónapon belül pénzben kell kifizetni.
(2) Annak a végrehajtói irodának a tagja, amely az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségének határidőben nem tesz eleget, végrehajtási cselekményt nem végezhet.”
49. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/O. §-sal egészül ki:
„306/O. § (1) Az az önálló bírósági végrehajtó, aki 2015. szeptember 1. napján nem tagja végrehajtói irodának, köteles végrehajtói irodát alapítani vagy végrehajtói irodába tagként belépni oly módon, hogy 2016. június 30. napjáig az alapítás, illetve a változás cégbírósági bejegyzése is megtörténjen.
50. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/P. §-sal egészül ki:
„306/P. § 2015. szeptember 1. napjától szünetel annak az önálló bírósági végrehajtónak a szolgálata, akit a Módtv.4. hatálybalépésekor a 245. § (1) bekezdés c) pontja alapján tartós helyettes helyettesít.”
51. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/Q. §-sal egészül ki:
„306/Q. § 2015. szeptember 30. napjáig minden önálló bírósági végrehajtó köteles bejelenteni állandó helyettesét, valamint a helyettesítésre kijelölt önálló bírósági végrehajtó-helyettesét a Kar hivatali szervének.”
52. § A Vht. „Átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 306/R. §-sal egészül ki:
„306/R. § (1) 2015. szeptember 30. napjáig minden önálló bírósági végrehajtó köteles megkötni és bemutatni a Kar hivatali szervének a 236. § (2) bekezdése szerinti felelősségbiztosítási szerződést.
(2) Az a végrehajtó, aki 2015. szeptember 1. napját megelőzően a kamaránál biztosítékot helyezett letétbe a végrehajtói működése körében, illetve az eljárása során okozott károk és személyiségi jogsértésért járó sérelemdíj fedezetére, az (1) bekezdésben foglaltak szerint köteles megkötni és bemutatni a Kar hivatali szervének a felelősségbiztosítási szerződést.
(3) Az (1) bekezdés szerinti felelősségbiztosítási szerződés megkötését megelőző károkozás és személyiségi jogsértés esetén a Kar hivatali szerve a kártérítés, illetve a sérelemdíj összegét a végrehajtót kártérítés, illetve sérelemdíj fizetésére kötelező jogerős és végrehajtható bírósági határozat alapján, az igény bejelentésétől számított 30 napon belül fizeti meg a károsultnak a marasztalt végrehajtó által letétbe helyezett biztosíték összegéből.
(4) Ügyenként legfeljebb húszmillió forint összegű kártérítést, illetve sérelemdíjat lehet kifizetni a biztosíték összegéből, évente pedig legfeljebb negyvenmillió forint összegű kár, illetve sérelemdíj megtérítésére használható fel a biztosíték összege.
(5) A Kar hivatali szerve a biztosíték összegét erre elkülönített számlán kezeli. A számla megterhelésére csak a Kar szervezeti és működési szabályzatában meghatározott személy adhat megbízást.
(6) Ha a biztosíték összegéből a Kar hivatali szerve kifizetést teljesít, a kifizetett összegnek megfelelő összeget a végrehajtónak 30 napon belül be kell fizetnie a Kar számlájára, amiről a Kar hivatali szerve igazolást állít ki. A végrehajtó szolgálatának megszűnését követő 30. napig a biztosíték fel nem használt összegét a végrehajtó részére vissza kell fizetni, kivéve, ha vele szemben kártérítés megfizetésére irányuló eljárás vagy per van folyamatban, ebben az esetben az eljárás befejezését követő 30 napon belül kell a biztosíték megmaradt összegét visszafizetni részére.”
53. § A Vht. 307. § (2) bekezdése a következő p) ponttal egészül ki:
„p) a végrehajtó állandó helyettes általi helyettesítésével összefüggő elszámolás, ügyvitel és ügykezelés részletes szabályait,”
54. § A Vht.
1. 57/A. § (3) bekezdésében, 254/G. § (2) bekezdésében, 298. § (3) bekezdésében a „kamarát” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervét”,
2. 254/D. § (5) bekezdésében, 267. § (1) bekezdés d) pontjában, 274. § (4) bekezdésében a „kamarai” szövegrész helyébe a „kari”,
3. 34/A. § (2) bekezdésében, 35/A. § (2), (5) és (6) bekezdésében, 37/C. § (4) bekezdésében, 57/A. § (2), (5) és (6) bekezdésében, 132/C. § (1) bekezdésében, 143. § (2) bekezdésében, 234/B. § (1) bekezdés b) pontjában, 239/A. § (1)-(4) bekezdésében, 240/A. § (4)-(5) bekezdésében, 240/F. § (5) bekezdésében, 241. § (6) bekezdésében, 253/E. § (1)-(4), (6)-(8), valamint (11) és (12) bekezdésében, 253/F. § (1)-(3) bekezdésében, 253/G. § (1) és (4) bekezdésében, 254/D. § (1)-(3), valamint (5) és (6) bekezdésében, 254/F. § (5) bekezdésében, 254/G. § (1), (3) és (4) bekezdésében, 274. § (4) bekezdésében, 292. § (5) bekezdésében, 297. § (2) bekezdésében, 298. § (1) bekezdésében a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szerve”,
4. 34/A. § (1) bekezdésében a „kamarát” szövegrész helyébe a „Kart”,
5. 34/A. § (2) bekezdésében, 35/A. § (1) bekezdésében a „kamarának” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének”,
6. 35/B. § (2) bekezdésében a „kamara rendszere” szövegrész helyébe a „kézbesítési rendszer”,
7. 35/C. § (1) bekezdésében a „kamarával” szövegrész helyébe a „Karral”,
8. 35/C. § (4) bekezdésében a „kamarára” szövegrész helyébe a „Karra”,
9. 37/C. § (9) bekezdésében, 47. § (2) bekezdésében, 253/D. § (2) bekezdésében a „kamarát” szövegrész helyébe a „Kart”,
10. 47/A. § (8) bekezdésében a „végrehajtó tevékenységét ellenőrző kamara részére” szövegrész helyébe a „végrehajtó tevékenységének ellenőrzésére a 230. § szerint jogosult Igazságügyi Hivatal részére”,
11. 226. § (2) bekezdésében a „kamara elnöke - a kamara elnökével szemben fennálló kizárási ok esetén a helyettesítésére jogosult kamarai vezető -” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”,
12. 226. § (3) bekezdés a) pontjában és (6) bekezdésében a „kamara elnökének” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szerve vezetőjének”,
13. 226. § (4) bekezdésében, 229. § (2) bekezdésében, 278. § (1) bekezdésében, 292. § (3) bekezdésében, 294. § (1) bekezdésében a „kamara elnöke” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”,
14. 226. § (5) bekezdésében a „kamara elnökének” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője részére”,
15. 226. § (5) bekezdésében a „kamara elnöke (elnök esetében helyettese)” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”,
16. 227. § (3) bekezdésében a „kamarában” szövegrész helyébe a „Karban”,
17. 229. § (4) bekezdésében a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”,
18. 229/A. §-ában a „kamara elnöke vagy a kamara általa kijelölt tagja” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője vagy az általa kijelölt személy”,
19. 31/A. §-ában, 34/A. § (1) bekezdésében, 230/A. § (2) bekezdésében, 250/A. § (7) és (8) bekezdésében, a 253/D. § (1), (3) és (4) bekezdésében, valamint (8) bekezdésében, 279. § (2) bekezdésében, 305. § (6) bekezdésében, 307. § (2) bekezdés d) pontjában a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar”,
20. 232. § (1) bekezdésében a „határozatlan időre” szövegrész helyébe a „hét évre, de legfeljebb a 65. életéve betöltésének napjáig”,
21. 238. § (1) bekezdésében a „kamara elnöke” szövegrész helyébe a „Kar elnöke”,
22. 254/D. § (1) bekezdésében, 254/G. § (1) bekezdésében a „kamaránál” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervénél”,
23. 241. § (1) bekezdésében a „kamara” szövegrészek helyébe a „Kar”,
24. 239. § (6) bekezdésében a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”, a „kamarát” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervét”,
25. 240/F. § (5) bekezdés f) pontjában, 241. § (6) bekezdés f) pontjában a „kamarai felszólításra” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szerve felszólítására”,
26. 253/E. § (1) bekezdésében a „kamarához” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének”,
27. 249. §-át megelőző alcím címében a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Kar”,
28. 252. § (1) bekezdésében a „kamarai tagok” szövegrész helyébe a „Kar tagjainak”,
29. 252. § (8) bekezdésében a „kamara által létrehozott hivatali szervezet” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szerve”,
30. 253/D. § (2) bekezdésében a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar szerveinek”,
31. 253/E. § (2) bekezdésében, 279. § (5) bekezdésében, 283. § (3) és (4) bekezdésében, 285. § (5) bekezdésében, 287. § (1) bekezdésében, 292. § (1) és (5) bekezdésében, valamint 296. § (1) bekezdésében a „kamarának” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének”,
32. 254/G. § (1) bekezdésében a „kamaránál” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervénél”,
33. 254/G. § (3) bekezdésében a „50” szövegrész helyébe a „10”,
34. 250/A. § (6) bekezdésében a „kamarai névjegyzékben” szövegrész helyébe a „Kar által vezetett névjegyzékben”,
35. 267. § (2) bekezdés f) pontjában a „kamarai névjegyzékből” szövegrész helyébe a „Kar által vezetett névjegyzékből”,
36. 269. § (1) bekezdés b) pontjában a „3” szövegrész helyébe az „5”,
37. 271. § (1) bekezdésében a „kamara közgyűlése” szövegrész helyébe a „Kar elnöksége”,
38. 274. § (4) bekezdésében a „kamara” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szerve”,
39. 277. § (2) bekezdésében a „kamarát a szervezeti és működési szabályzatában megjelölt tagja, alkalmazottja,” szövegrész helyébe a „Kart a Kar hivatali szervének vezetője, az általa kijelölt jelölt alkalmazottja,”,
40. 278. § (1) bekezdésében a „kamara elnöke” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetője”,
41. 278. § (4) bekezdésében a „fegyelmi intézkedést” szövegrész helyébe a „30 napon belül fegyelmi intézkedést”,
42. 280. § nyitó szövegrészében a „jelentés” szövegrész helyébe a „jelentés, annak kiegészítése esetén a kiegészített jelentés”,
43. 281. § (1) bekezdésében, 293. § (3) bekezdésében a „kamarát” szövegrész helyébe a „Kar hivatali szervének vezetőjét”
55. § Hatályát veszti a Vht.
1. 16. § b) pontjában az „és kamarai tagdíj” szövegrész,
2. 225. § (4) bekezdése,
3. 234. § (2) bekezdése,
4. 236. § (3)-(6) bekezdése,
5. 240. § d) pontja,
6. 240/F. § (1) bekezdés c) pontja,
7. 241/A. § (2) bekezdésében a „kamara által szervezett” szövegrész,
8. 241/A. §-át követő alcíme,
9. 248. § (3) bekezdése,
10. 250/A. § (5) bekezdésében a „végrehajtók helyettesítésére kirendelt tartós” szövegrész,
11. 250/A. § (5) bekezdés b) pontja,
12. 252. § (5) bekezdése,
13. 253/B. §-a,
14. 254/B. § (2)-(10) bekezdése,
15. 254/F. § (1) bekezdés a) pontjában a „kivéve a (2) bekezdésben foglalt esetet,” szövegrész,
16. 254/F. § (1) bekezdés c) pontja,
17. 254/F. § (1) bekezdés e) pontjában a „végrehajtó” szövegrész,
18. 254/F. § (1) bekezdés f) pontja,
19. 254/G. § (1) bekezdés c) pontjában a „végrehajtói,” szövegrész,
20. 254/E. § (1) bekezdése,
21. 263. § (2) bekezdésében a „valamint a 234. § (2) bekezdését” szövegrész,
22. 266. § (3) bekezdése,
23. 267. § (2) bekezdés c) és d) pontja,
24. 278. § (2) bekezdése,
25. a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény módosításáról szóló 2015. évi XL. törvénnyel megállapított 306/F. §-a.
56. § Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 73/A. § (3) bekezdésében a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar” szöveg lép.
57. § A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény
a) 117. § (3) bekezdésében és 117/B. §-ában a „végrehajtói kamarát” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kart”,
b) 1. számú melléklet II. pont 10. alpontjában a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar”
58. § A fizetési meghagyásos eljárásról szóló 2009. évi L. törvény
a) 53. § (1) bekezdésében a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar”,
b) 55. § (4) bekezdésében a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kart”
59. § A hagyatéki eljárásról szóló 2010. évi XXXVIII. törvény 28. § (2) bekezdés c) pontjában a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kart” szöveg lép.
60. § A határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló 2011. évi LXVII. törvény 27. § (1) bekezdésében a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar” szöveg lép.
61. § Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény
a) 9/L. § (1) bekezdés d) pontjában a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kart”,
b) 9/L. § (4) bekezdés d) pontjában a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar”
62. § A bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló 2014. évi XV. törvény 10. § (2) bekezdés p) pontjában a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara” szövegrész helyébe a „Magyar Bírósági Végrehajtói Kar” szöveg lép.
63. § (1) Ez a törvény - a (2)-(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel - a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1-2. §, a 4-5. §, a 6. §, a 7-12. §, a 13. § (1) bekezdése, a 14-40. §, az 53. § és az 54-62. § 2015. szeptember 1. napján lép hatályba.
(3) A 13. § (3) bekezdése 2016. január 1. napján lép hatályba.
(4) A 3. § és a 13. § (2) bekezdése 2018. január 1. napján lép hatályba.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 2015
§ 2015
§ 2015


text:
Hírklikk - Pert veszített a médiahatóság az MSZP-vel szemben
2020. július 8. 20:21 2020. júl. 8. 20:21
Egyoldalú, nem kiegyensúlyozott tájékoztatás történt az MTVA Kunhalmi Ágnessel és társaival szemben elvesztett birtokvédelmi perét követően. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) köteles újra lefolytatni az eljárást, amelyben először az MTVA-nak adott igazat.
Emlékezetes, hogy 2018. decemberében birtokvédelmi eljárás indult, mert a rabszolgatörvény elleni tüntetéssorozat során, ellenzéki országgyűlési képviselők léptek be az MTVA székházába, hogy a tüntetők követeléseit adásban felolvassák. Ezt azonban nem engedték meg nekik, sőt, többüket erőszakkal eltávolították az épületből, miután a kerületi jegyző jogellenesnek minősítette ott tartózkodásukat.
Az emiatt az MTVA ellen indított „Kunhalmi és társai”-pert jogerősen megnyerték a képviselők első- és másodfokon is, tehát a birtokvédelmi eljárásban nem volt igaza sem a jegyzőnek, sem az MTVA-nak.
A megnyert per után, azonban az erről beszámoló riportműsorba az M1 nem hívta meg a nyertes fél képviselőit, csupán a közmédia ügyvédeit, ez pedig – most már bírósági ítéletbe foglaltan – kimerítette az egyoldalú, nem kiegyensúlyozott tájékoztatás fogalmát.
A képviselők ezért az NMHH-hoz fordultak, amely az MTVA-nak adott igazat velük szemben, ám ezt a döntést megtámadták, és a bíróság most új eljárásra kötelezte a hatóságot, amelyben a mostani bírósági döntést, illetve a bíróság által képviselt álláspontot kell figyelembe venni.
Litresits András, a politikusok jogi képviselője a Hírklikket úgy tájékoztatta, hogy ez a döntés egy korábban – Ujhelyi István ügyében – született döntés után már a második alkalom, hogy a bíróság így foglalt állást.
Eszerint a bíróság az M1 televíziós csatorna Ma este című hírműsorának 2019. szeptember 27. napján 20 óra 32 perctől közzétett adásával kapcsolatban megsemmisítette az NMHH határozatát, és a hatóságot új eljárásra kötelezte.
Litresits szerint, a bíróság azért nem tudott új döntést hozni az NMHH helyett és „csak" megsemmisíteni tudta az NMHH határozatot, mert az Ujhelyi István és a TV2, illetve az NMHH között zajlott peres ügy után, a médiatörvénybe „beépítettek” egy döntési korlátozást, ami alapján a bíróság legfeljebb csak megsemmisíthet, de határozatot az NMHH helyett nem hozhat.
Az ítélet szerint, a bíróság megállapította, hogy
a médiaszolgáltató által leadott műsorszám és annak kommentálása nem felelt meg a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének.
Ezt többek között azzal indokolták, hogy
„Az MSZP aznapi közleményében rögzítette, hogy az országgyűlési képviselői a köz érdekében jártak az MTVA székházában és a bíróság kimondta, hogy jogszerűen tartózkodtak ott. Ez a nyilatkozat azonban a kifogásolt műsorszegmensben még utalás szintjén sem jelent meg. Az a körülmény, hogy az MSZP közleményét nem, csak az MTVA székházba való bemenetel jogszerűségére vonatkozó nyilatkozatot tartalmazott, hanem egyéb véleménynyilvánítást is, nem menti fel a médiaszolgáltatót a műsorszegmenshez tartozó álláspont közlése alól”.
„Ezzel ellentétben, a műsorszám egész időtartama alatt a képernyőn olvasható volt a következő felirat: ’Ellenzéki képviselők fenyegetik a közmédiát’, amely egyértelműen azt sugallta a nézőknek, miszerint az ellenzéknek az az egységes álláspontja a birtokvédelmi ügyben született elsőfokú ítélet vonatkozásában, hogy annak értelmében lehetőségük van a közmédia fenyegetésére”.
„Egyebekben a műsorszám teljes időtartama alatt, a műsorvezető az ítélet értékelésével kapcsolatos ellenzéki álláspontról alkotott magánvéleményét ismertette. A kiegyensúlyozott tájékoztatás kötelezettségét, a másik oldal álláspontjának megjelenítését nem helyettesíti a műsor vezetőjének véleménynyilvánítása, amelyet a másik oldal egységes álláspontjaként ad elő a vitatott műsorszámban. A kiegyensúlyozatlan tájékoztatás a műsorszegmens egészét jellemző, egyoldalú véleménynyilvánításból ered, amelynek következményeként a demokratikus közvélemény tájékozódáshoz való joga sérül”.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az új Pp. jogértelmezési kérdései | Kúria
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 2018. január 1-jén lép hatályba. Az Országgyűlés által elfogadott törvény eddig is számos értelmezési kérdést vetett fel. A Kúria elnöke ezért, az új eljárási kódex értelmezési nehézségeket jelentő rendelkezéseinek megvitatása, a későbbiekben pedig a gyakorlat által felvetett kérdések megválaszolása érdekében egy konzultációs testület felállításáról rendelkezett.
A testületet dr. Orosz Árpád, a Polgári Kollégium kollégiumvezető-helyettese vezeti. Tagjai nagy gyakorlattal rendelkező és a polgári eljárásjogot kiválóan ismerő bírók, akik a testületben való részvételükkel a magyarországi bírósági szintek mindegyikét képviselik.
A konzultációs testület állásfoglalásai a bíróságokra nem kötelezőek, csupán iránymutatásokat fogalmaznak meg a felmerülő kérdések lehetséges értelmezésével kapcsolatban.
Bíró tagok:
Dr. Balogh Zoltán kollégiumvezető, Kecskeméti Törvényszék
Dr. Baloginé dr. Faiszt Judit kúriai bíró
Dr. Bartus Erika törvényszéki tanácselnök, Tatabányai Törvényszék
Dr. Bottka Erzsébet törvényszéki tanácselnök, Budapest Környéki Törvényszék
Dr. Cseh Attila kúriai bíró
Dr. Drexlerné dr. Karcub Edit ítélőtáblai tanácselnök, Debreceni Ítélőtábla
Dr. Erőss Monika kúriai bíró
Dr. Farkas Attila kúriai bíró
Kostyákné dr. Vass Ágnes törvényszéki tanácselnök, Nyíregyházi Törvényszék
Dr. Kovács Helga Mariann törvényszéki tanácselnök, Fővárosi Törvényszék
Dr. Orosz Árpád kúriai tanácselnök, kollégiumvezető-helyettes
Dr. Puskás Péter kúriai bíró
Dr. Sifter Ágnes törvényszéki tanácselnök, Zalaegerszegi Törvényszék
Dr. Szabó Klára kollégiumvezető, Fővárosi Ítélőtábla
Dr. Szeghő Katalin ítélőtáblai tanácselnök, Szegedi Ítélőtábla
Dr. Tolnai Ildikó törvényszéki tanácselnök, Pécsi Törvényszék
Dr. Varga Edit Mária kúriai bíró
Vargáné dr. Gerényi Mónika kerületi bírósági bíró, Pesti Központi Kerületi Bíróság
A testület koordinátora:
Dr. Vasady Loránt Kúriára beosztott bíró
A testület segítői:
Dr. Gelencsér Dániel kúriai főtanácsadó
Kis Roxána bírósági tisztviselő
A Kúria elnöke által a konzultációs testületbe meghívott új bírók:
Dr. Dzsula Marianna ítélőtáblai bíró, Debreceni Ítélőtábla
Dr. Madarász Anna kúriai bíró
Büsz. 36. § (2) bek.Cstv. 33/A. § (13) bek.Ctv. 75. §E-kapcsolattartási tv. 9. § (1) bek. b) pontE-ügyintézési tv. 1. § 19. pontE-ügyintézési tv. 9. § (1) bek. b) pontFmhtv. 20. § (1) bek.Itv. 49. §Itv. 57. § (1) bek. a) pontItv. 58. § (2) bek.Jat. 15. § (2) bek.Mt. 272. § (7) bek.Pp. 1. § (2) bek.Pp. 101. §Pp. 110. § (3) bek.Pp. 111. §Pp. 112. §Pp. 114. §Pp. 115. §Pp. 115. § (1) bek.Pp. 117. § (2) bek.Pp. 121. § (1) bek. f) pontPp. 136. § (3) bek.Pp. 141. § (1) bek.Pp. 141. § (2) bek.Pp. 141. § (3) bek.Pp. 144. § (1) bek. a) pontPp. 144. § (2) bek.Pp. 144. § (3) bek.Pp. 149. § (1) bek.Pp. 150. §Pp. 151. §Pp. 152. §Pp. 153. §Pp. 170. §Pp. 170. § (1) bek.Pp. 170. § (1) bek. b) pontPp. 170. § (2) bek.Pp. 170. § (2) bek. a) pontPp. 170. § (2) bek. b) pontPp. 170. § (2) bek. c) pontPp. 170. § (3) bek.Pp. 170. § (3) bek. b) pontPp. 170. § (3) bek. d) pontPp. 170. § (4) bek.Pp. 173. § (2) bek.Pp. 176. §Pp. 176. § (1) bek. c) pontPp. 176. § (1) bek. d) pontPp. 176. § (1) bek. j) pontPp. 176. § (2) bek. e) pontPp. 177. § (1) bek.Pp. 177. § (3) bek.Pp. 178. § (1) bek.Pp. 178. § (2) bek.Pp. 179. § (1) bek.Pp. 179. § (2) bek.Pp. 181. § (1) bek.Pp. 181. § (2) bek.Pp. 181. § (3) bek.Pp. 182. §Pp. 182. § (1) bek.Pp. 182. § (2) bek.Pp. 183. § (1) bek.Pp. 183. § (4) bek.Pp. 183. § (5) bek.Pp. 184. § (2) bek.Pp. 185. § (1) bek.Pp. 185. § (3) bek.Pp. 187. §Pp. 188. §Pp. 189. §Pp. 189.§ (6) bek.Pp. 190. § (1) bek. b) pontPp. 191. §Pp. 191. § (3) bek.Pp. 191. § (4) bek.Pp. 194. § (1) bek.Pp. 194. § (2) bek.Pp. 197. § (1) bek. b) pontPp. 197. § (1) bek. c) pontPp. 198. §Pp. 199. §Pp. 199. § (1) bek. b) pontPp. 199. § (2) bek.Pp. 199. § (2) bek. a) pontPp. 199. § (3) bek. b) pontPp. 2. § (1) bek.Pp. 2. § (2) bek.Pp. 20. § (3) bek. a) pontPp. 20. § (4) bek.Pp. 201. § (3) bek.Pp. 201. § (4) bek.Pp. 201. § (5) bek.Pp. 203. § (1) bek.Pp. 203. § (2) bek.Pp. 203. § (3) bek.Pp. 204. § (1) bek.Pp. 209. § (1) bek.Pp. 214. § (1) bek.Pp. 214. § (2) bek.Pp. 215. §Pp. 216. §Pp. 217. §Pp. 220. § (1) bek.Pp. 220. § (1) bek. d) pontPp. 220. § (7) bek.Pp. 227. § (3) bek.Pp. 237. §Pp. 237. § (2) bek.Pp. 239. § (1) bek.Pp. 239. § (2) bek.Pp. 24. § (1) bek.Pp. 24. § (3) bek.Pp. 240. §Pp. 240. § (1) bek.Pp. 240. § (1) bek. a) pontPp. 240. § (1) bek. e) pontPp. 240. § (1) bek. f) pontPp. 240. § (3) bek.Pp. 241. § (1) bek.Pp. 241. § (1) bek. a) pontPp. 244. §Pp. 244. § (3) bek.Pp. 246. §Pp. 246. § (1) bek. a) pontPp. 246. § (2) bek.Pp. 253. § b) pontPp. 256. § (1) bek.Pp. 259. §Pp. 26. § (1) bek.Pp. 26. § (2) bek.Pp. 264. § (2) bek.Pp. 266. § (4) bek.Pp. 269. § (1) bek. c) pontPp. 269. § (2)-(5) bek.Pp. 269. § (4) bek.Pp. 269. § (6) bek.Pp. 27. § (4) bek.Pp. 275. § (1) bek.Pp. 276. § (2) bek.Pp. 276. § (3) bek.Pp. 276. § (4) bek. b) pontPp. 278. § (4) bek.Pp. 28. § (1) bek. c) pontPp. 3. §Pp. 30. §Pp. 30. § (2) bek.Pp. 302. § (1) bek.Pp. 302. § (2) bek.Pp. 302. § (3) bek.Pp. 302. § (4) bek.Pp. 303. § (2) bek.Pp. 304. § (5) bek.Pp. 306. §Pp. 306. § (1) bek.Pp. 306. § (2) bek.Pp. 306. § (3) bek.Pp. 307. § (1) bek.Pp. 307. § (1) bek. c) pontPp. 308. § (3) bek.Pp. 308. § (4) bek.Pp. 310. § c) pontPp. 315. § (2) bek.Pp. 316. § (1) bek. a) pontPp. 316. § (2) bek. a) pontPp. 316. § (2) bek. b) pontPp. 316. § (3) bek.Pp. 318. § (2) bek.Pp. 325. §Pp. 336. § (1) bek.Pp. 340. § b) pontPp. 340. § c) pontPp. 341. § (4) bek.Pp. 346. § (3) bek.Pp. 348. § (2) bek.Pp. 36. §Pp. 364. §Pp. 365. § (2) bek. b) pontPp. 365. § (2) bek. c) pontPp. 37. §Pp. 370. § (1) bek.Pp. 371. § (1) bek.Pp. 371. § (2) bek.Pp. 374. §Pp. 379. §Pp. 38. § (1) bek.Pp. 381. §Pp. 382. §Pp. 383. § (4) bek.Pp. 383. § (5) bek.Pp. 383. § (6) bek.Pp. 385. § (1) bek.Pp. 388. §Pp. 389. §Pp. 392. §Pp. 393. § a) pontPp. 393. § e) pontPp. 394. § (1) bek.Pp. 395. § (1) bek.Pp. 397. § (1) bek.Pp. 397. § (2) bek.Pp. 398. §Pp. 399. § (1) bek.Pp. 399. § (2) bek.Pp. 399. § (3) bek.Pp. 399. § (4) bek.Pp. 4. § (1) bek.Pp. 400. § (2) bek.Pp. 401. § (1) bek.Pp. 402. § (3) bek.Pp. 406. § (1) bek.Pp. 406. § (2) bek.Pp. 429. §Pp. 430 §Pp. 431. § (4) bek.Pp. 432. § (1) bek. d) pontPp. 433. §Pp. 434. § (1) bek.Pp. 438. §Pp. 444. § (1) bek.Pp. 447. §Pp. 453. § (1) bek.Pp. 455. §Pp. 460. § (1) bek.Pp. 472. §Pp. 474. §Pp. 476. §Pp. 48. § (5) bek.Pp. 480. §Pp. 483. §Pp. 483. § (1) bek.Pp. 483. § (2) bek.Pp. 491. § (2) bek.Pp. 495-496. §Pp. 505. § (2) bek. b) pontPp. 513. § (1) bek.Pp. 514. § (2) bekPp. 514. § (3) bekPp. 566. § (2) bek.Pp. 583. § (1) bek.Pp. 6. §Pp. 605. §Pp. 618. § (1) bek.Pp. 630. §Pp. 630. § (1) bek.Pp. 65. §Pp. 7. § (1) bek.Pp. 7. § (1) bek. 12. pont a) alpontPp. 7. § (1) bek. 16. pontPp. 7. § (1) bek. 18. pontPp. 7. § (1) bek. 2. pontPp. 72. §Pp. 72. § (2) bek.Pp. 74. § (1) bek.Pp. 75. §Pp. 76. § b) pontPp. 76. § c) pontPp. 77. §Pp. 78. § (4) bek.Pp. 79. § (1) bek.Pp. 81. § (3)Pp. 81. § (5)Pp. 82. § (1) bek.Pp. 82. § (3) bek.Ptké. 11. § (6) bek.Szaktv. 45. § (2) bek. a) pontÜttv. 2. §,Üttv. 27. § (1) bek. a) pontÜttv. 29. § (1) bek.Üttv. 34. § (1) bek.Üttv. 34. § (2) bek.
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület ülésén elfogadott állásfoglalások (2019. április 26.)
A perfelvételi tárgyaláson előadott keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot visszautasító végzés ellen nincs helye fellebbezésnek. A törvény nem korlátozza, hogy a fél a perfelvétel lezárásáig hányszor terjeszthet elő keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot.
Kérdésként merült fel, hogy ha a perfelvételi tárgyaláson a jogi képviselővel eljáró felperes megváltoztatja a keresetét, de azt nem adja elő a keresetlevélre vonatkozó szabályoknak megfelelő tartalommal és a bíróság a keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot visszautasítja, a visszautasító végzés ellen a Pp. 177. § (1) bekezdése alapján van-e helye fellebbezésnek.
A Pp. 185. § (3) bekezdése szerint a bíróság visszautasítja a keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot, ha a benne foglalt kereset esetében a törvény szerint a keresetlevél visszautasításának lenne helye; a hiánypótlási felhívás kiadásának szükségességére a keresetlevél visszautasítására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A bíróság elutasítja a keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozatot, ha nem állnak fenn az (1) bekezdésben foglalt feltételek, a bíróság e bekezdés szerinti határozatát köteles indokolni.
A Pp. 365. § (2) bekezdés b) pontja értelmében az elsőfokú bíróság végzése ellen akkor van helye fellebbezésnek, ha azt e törvény külön megengedi.
A Pp. rendelkezései szerint tehát az ilyen végzés ellen nincs helye fellebbezésnek, mert a Pp. 185. § (3) bekezdése kifejezetten rendelkezik az ilyen típusú végzés meghozataláról, így arra nem a Pp. 177. § (1) bekezdésében foglaltak az irányadók, amely rendelkezésre a törvény semmilyen módon nem utal vissza. A Pp. 365. § (2) bekezdés b) pontja alapján ez ellen a végzés ellen nincs helye fellebbezésnek, mert a törvény azt külön nem engedi meg.
A törvény indokolása szerint a keresetváltoztatást elutasító, vagy visszautasító végzés ellen a törvény a gondos pervitelre való ösztönzés és az eljárás szükségtelen elhúzódásának megakadályozása érdekében nem enged külön fellebbezést, mivel a perfelvétel lezárásáig a félnek lehetősége van a keresetváltoztatást újra, szabályszerűen előterjeszteni. Hangsúlyozni kell azonban itt is, hogy a végzést a nem fellebbezhető volta ellenére a bíróságnak indokolnia kell. Az indokolási kötelezettség egyrészt arra vezethető vissza, hogy a fél megtudja, mi volt az elutasítás oka és az újabb nyilatkozatát ennek megfelelően terjesztheti elő. További oka az indokolási kötelezettségnek az, hogy a fél az érdemi döntés elleni fellebbezésében támadhatja a bíróság által e körben meghozott végzést, azzal szemben tehát a jogorvoslati lehetőség ilyen módon biztosított.
A keresetváltoztatást tartalmazó nyilatkozat újból szabályszerűen előterjeszthető – a törvény eltérő rendelkezése hiányában – korlátlan számban. Megjegyzendő, hogy ha valamennyi keresetváltoztatásra vonatkozó nyilatkozat visszautasításra kerül és a fél újabbat már nem terjeszt elő, akkor az eredeti kereseti kérelem alapján kell érdemben tárgyalni.
[Pp. 177. § (1) bek., 185. § (3) bek., 365. § (2) bek. b) pont]
I. A késedelmesen csatolt bizonyítási eszköz, illetve a késedelmesen előterjesztett bizonyítási indítvány a perfelvételi szakban a Pp. 183. § (5) bekezdése alapján kiszabott pénzbírságtól függetlenül figyelembe vehető, ha a fél azt a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig, a törvény keretei között nyújtotta be.
II. Az érdemi tárgyalási szakban bizonyítási eszköz vagy bizonyítási indítvány csak az utólagos bizonyítás keretében, a Pp.-ben meghatározott módon és határidőben terjeszthető elő. Az e szabályok megsértésével benyújtott bizonyítékot vagy bizonyítási indítványt a bíróság figyelmen kívül hagyja.
A perfelvételi szakra irányadó szabályok szerint bizonyítási eszköz csatolására vagy bizonyítási indítvány előterjesztésére perfelvételi iratban [Pp. 7. § (1) bekezdés 16. pont] és a perfelvételi tárgyaláson tett perfelvételi nyilatkozatban kerülhet sor [Pp. 183. § (1) bekezdés].
A perfelvétel a bíróság közrehatása mellett valósul meg, ami – többek között – azt jelenti, hogy a bíróság meghatározza a perfelvétel módját, illetve megfelelő határidővel felhívja a felet perfelvételi irat előterjesztésére. A fél ugyanakkor önállóan is előterjeszthet egyes perfelvételi iratokat, illetve egyéb perfelvételi nyilatkozatot tartalmazó iratokat. Ezekben az esetekben a fél élhet bizonyítási indítvánnyal és csatolhat bizonyítási eszközt.
A bíróság a perfelvételi tárgyaláson is lehetőséget biztosít arra, hogy a felek perfelvételi nyilatkozataikat előadják [Pp. 191. § (3) bekezdés], így nem kizárt, hogy a fél akár a perfelvétel lezárását megelőző tárgyaláson terjessze elő bizonyítási indítványát [Pp. 194.§ (2) bekezdés].
A feleknek az eljárásjog arra is lehetőséget ad, hogy perfelvételi nyilatkozataikat (pl. bizonyítási indítványukat) az ellenfél hozzájárulása nélkül megváltoztassák: erre a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig van mód [Pp. 183. § (4) bekezdés].
Előfordulhat, hogy a felperes nem a keresetlevelében, hanem a kereset-változtatását tartalmazó válasziratában [Pp. 201. § (3)-(4) bekezdés], míg az alperes a Pp. 204. § (1) bekezdés vagy a 209.§ (1) bekezdés szerinti határidőben a viszontkereset-levelében vagy a beszámítást tartalmazó iratában terjeszt elő bizonyításra irányuló indítványt. Az sem kizárt, hogy az alperes az írásbeli ellenkérelmét követően, egy későbbi előkészítő iratban nyújtson be bizonyítási eszközt vagy terjesszen elő bizonyítási indítványt, de ez esetben vizsgálandó, hogy az indítvány megtételére – annak tartalmára figyelemmel – volt-e lehetőség korábban, már az ellenkérelem beadásakor. A Pp. ugyanis szankcionálja, ha a fél indokolatlanul késedelmesen teszi meg a perfelvételi nyilatkozatát. Így a bizonyítási indítványra és a csatolt bizonyítási eszközökre is igaz, hogy amennyiben a perfelvételi nyilatkozat megtételére vagy megváltoztatására úgy kerül sor, hogy arra a félnek már korábban lehetősége volt, a bíróság őt pénzbírsággal sújtja [Pp. 183. § (5) bekezdés].
A fentieket összegezve: a perfelvételi szakban késedelmesen előterjesztett bizonyítási eszköz vagy bizonyítási indítvány – önmagában a késedelem miatt, függetlenül a pénzbírság kiszabásától – nem hatálytalan, az figyelembe vehető, ha egyébként annak benyújtására a törvény keretei között, a perfelvételt lezáró végzés meghozataláig került sor. A törvényi kereteket ugyanakkor a Pp. 203. § (1) bekezdése adja meg, amely szerint a fél perfelvételi iratot akkor terjeszthet elő, ha arra a bíróság felhívta, vagy azt törvény lehetővé teszi. Az ennek megsértésével előterjesztett irat – e törvény eltérő rendelkezése hiányában – hatálytalan. Ez utóbbi hatálytalanság azonban nem a késedelem következménye.
A perfelvétel lezárása után a perfelvételi nyilatkozatok, s ennél fogva a bizonyítás keretei is rögzülnek. Az érdemi tárgyalási szakban emiatt a fél már csak a törvényben meghatározott esetben és feltételekkel tehet vagy változtathat meg perfelvételi nyilatkozatot [Pp. 214.§ (2) bekezdés]. Ez vonatkozik a bizonyítási indítványokra és a bizonyítási eszközökre is.
A tilalom alól a Pp. kivételesen, az utólagos bizonyítás keretében – a 220. § (1) bekezdésében felsorolt esetekben – enged eltérést. Ha a fél az utólagos bizonyítás szabályait nem tartja be, így ha a törvényi határidőt vagy az esetleg meghosszabbított határidőt elmulasztja, a bizonyítási eszközt vagy indítványt a Pp. 220. § (7) bekezdése értelmében figyelmen kívül kell hagyni. A késedelmesen előterjesztett bizonyíték – amint azt a Pp. 278. § (4) bekezdése is kimondja – a tényállás megállapításakor nem értékelhető, az elkésett bizonyítási indítvány alapján pedig a bizonyítás elrendelése mellőzendő.
[Pp. 7. § (1) bek. 16. pont, 183. § (1), (4) bek., 191. § (3) bek., 194. § (2) bek., 201. § (3)-(5) bek., 203. § (1) bek., 204. § (1) bek., 209. § (1) bek., Pp. 214. § (2) bek., 220. § (1), (7) bek., 278. § (4) bek.]
Az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozatára hivatkozással perújításnak nincs helye.
A Pp. 393. § a) pontja lehetővé teszi az alapperben el nem bírált jogerős bírói vagy más hatósági határozatra hivatkozással perújítást kezdeményezését. Ez a szabály azonban nem értelmezhető úgy, hogy az az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) határozatára is vonatkozik.
A joggyakorlat egységes a tekintetben, hogy a perújításnak az a) pontban szereplő alapesete kifejezetten ténykérdések tekintetében kíván rendkívüli perorvoslati lehetőséget biztosítani (a teljesség igénye nélkül: EBH2000.371., BH 1996.605., BH 1996.430., BH 1986.519.). Perújítási okként ezért egy bírósági határozat akkor szolgálhat, ha az alapperhez szorosan kapcsolódó olyan megállapítást tartalmaz, amely az eredeti peres eljárás előkérdését jelentette volna. Az EUB viszont az eljárása során nem folytat le bizonyítást, az előterjesztő bíróság által kifejtett tényállás, valamint a felek, a tagállamok, és a Bizottság észrevételei alapján hozza meg döntését az előterjesztett kérdésekről.
A sajátos eljárási jellemzőkből kifolyólag az EUB funkciója kifejezetten az uniós jog értelmezésére szorítkozik, jogkérdésben foglal állást: szükségszerűen pontosítja valamely uniós jogszabály jelentését és terjedelmét, amely szerint azt a hatálybalépésének időpontjától értelmezni és alkalmazni kell, illetőleg értelmezni és alkalmazni kellett volna.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelemnek az uniós jog értelmezésére vagy érvényességére, nem pedig a nemzeti jogszabályok értelmezésére vagy az alapjogvita keretében felmerült ténykérdésekre kell vonatkoznia. Azt a megállapítást, hogy egy uniós jogi rendelkezésnek más a tartalma és az értelme annál, mint amire korábban egy tagállami bíróság jutott, nem lehet ténybeli kérdésnek értelmezni. Nincs ez másként akkor sem, ha közvetetten abban a kérdésben kell dönteni, hogy egy tagállami rendelkezés összeegyeztethető-e az uniós joggal. Az EUB jogértelmező tevékenysége során hozott ítélete éppen ezért nem igazolhat új tényt.
Az EUB az előzetes döntéshozatali eljárásban hozott határozatában tehát – akár az uniós jog értelmezéséről, akár érvényességéről dönt – minden esetben jogkérdésben és nem ténybeli kérdésben foglal állást, így perújítási okként a magyar szabályok szerint nem alkalmazható.
[Pp. 393. § a) pont]
A keresetet elutasító ítélet elleni fellebbezés folytán a másodfokú bíróság által – az ügy érdemében – hozott közbenső ítélet rendelkező részének az elsőfokú ítélet megváltoztatására és a kereset jogalapjának megállapítására vonatkozó rendelkezést kell tartalmaznia. Egyúttal mellőzni kell a keresetet elutasító elsőfokú ítélet perköltségviselésre vonatkozó rendelkezését, és meg kell határozni a másodfokú eljárással felmerült perköltség összegét minden – azt felszámító – peres fél számára.
Az 1952. évi Pp. alkalmazása során kialakult bírósági gyakorlat abban a kérdésben nem volt egységes, hogy a másodfokon hozott közbenső ítélet rendelkező részében szükséges-e 1. az összegszerűség és az elsőfokú ítélet egyéb rendelkezései – így például a perköltség –tekintetében az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezéséről rendelkezni, illetve 2. ha nem, úgy ki kell-e mondani, hogy a másodfokú bíróság az elsőfokú bíróságnak az iratokat megküldi, vagy ez utóbbit elegendő az indokolásban feltüntetni.
Az 1952. évi Pp. 253. §-ával összefüggésben kialakult álláspont szerint az, hogy a másodfokú bíróság az ügy érdemében helybenhagyó, megváltoztató, rész-, vagy közbenső ítéletet hoz, nem pontos szövegezés, mert a törvény külön szólt egyrészt a helybenhagyó és megváltoztató ítélet, másrészt a közbenső vagy a részítélet hozataláról. A per érdemében azonban a másodfokú bíróság valójában csak helybenhagyó vagy megváltoztató ítéletet hozhatott, amely egyaránt lehetett ítélet, közbenső ítélet, részítélet.
A gyakorlatban az ítélet elleni fellebbezés alapján (ugyanígy a felülvizsgálati eljárásban) hozott közbenső ítélet esetében a másodfokú bíróság (Legfelsőbb Bíróság/Kúria) döntése rendszerint együtt járt az elsőfokú (vagy a másodfokú) ítélet részbeni hatályon kívül helyezésével. A Legfelsőbb Bíróság a 4/2009. (XII.14.) PK véleményében emiatt adott olyan iránymutatást, hogy ilyen esetben – az 1952. évi Pp. 252. § (4) bekezdésére, illetve a Pp. 275. § (5) bekezdésére utalással – a perköltség mindkét félre kiterjedő megállapításának van helye.
A jogalkotó ezt a szabályt átvette, és a Pp. a 383. § (5) bekezdésében kimondja, hogy ha a keresetet elutasító ítélet elleni fellebbezés folytán hozott közbenső ítélettel a kereset jogalapját megállapította, a másodfokú bíróság csupán a perköltség összegét határozza meg, annak viselése kérdésében egyebekben az elsőfokú bíróság dönt. [A Kúria a Pp. alkalmazásában kizárólag emiatt nem tartotta fenn az említett PK véleményt (1/2017. PJE).]
E rendelkezés beiktatására nem lett volna szükség, ha másodfokon a közbenső ítélet meghozatala folytán a keresetet elutasító ítéletet az összegszerűség tekintetében hatályon kívül kellene helyezni és ebben a körben új eljárásra és új határozat hozatalára kellene utasítani az elsőfokú bíróságot.
Mindamellett hangsúlyozandó, hogy a Pp.-nek a másodfokon hozott, a keresetet elutasító elsőfokú ítéletet megváltoztató közbenső ítéletről szóló 383. §-a a „Döntés az ügy érdemében” elnevezést viseli, és amely szerint ilyen tartalmú döntésre akkor kerülhet sor, ha nem kell az ítéletet hatályon kívül helyezni.
Megállapítható továbbá, hogy a Pp. 383. § (4) bekezdése már nem tartalmazza az 1952. évi Pp.-nek azt a rendelkezését, hogy ha a követelés összegére nézve a tárgyalást folytatni kell, a másodfokú bíróság az iratokat az elsőfokú bíróságnak küldi meg. Emiatt ezt az intézkedést (valójában ügyviteli rendelkezést) a Pp. alkalmazása során már nem kell a rendelkező részbe foglalni, elég az indokolásban feltüntetni.
[Pp. 381. §, 383. § (4)-(5) bek.]
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület ülésén elfogadott állásfoglalások (2019. március 1.)
A kapcsolattartás megváltoztatása iránt indított perben nem terjeszthető elő a kiskorú gyermek tartása iránti kereset/viszontkereset.
A Ptk. 4:178. § (1) és (2) bekezdése alapvető gyermeki jogként definiálja a külön élő szülővel való személyes és közvetlen kapcsolattartás jogát, és a kapcsolattartás a külön élő szülő legfontosabb jogosítványa, egyben a gyermekkel szembeni kötelezettsége. A kapcsolattartás rendezésének hatásköri megosztását a Ptk. 4:181. § (1) és (4) bekezdése tartalmazza. A főszabály szerint a rendezés gyámhatósági hatáskör, a házassági vagy a szülői felügyelettel kapcsolatos perben azonban a kapcsolattartásról egyezség hiányában is a bíróság dönt. A kapcsolattartás rendezése olyan szorosan összefügg a szülői felügyelet rendezésével, hogy arról a bíróságnak hivatalból is határoznia kell, ha azt a gyermek érdekében szükségesnek látja. Ez a kötelezettség a másodfokú bíróságot is terheli, ha a szülői felügyelet gyakorlása tekintetében az elsőfokú ítéletet megváltoztatta (BH 2017.158-II.). A kapcsolattartás rendezése nem illetékköteles, ha azt a szülői felügyelet gyakorlásának rendezésével vagy annak megváltoztatásával együtt terjesztik elő [1/2017. PJE határozattal fenntartott 3/2008. (XI. 24.) PK vélemény III. pont].
A Ptk. szabályaival összhangban a Pp. 455. § (1) bekezdése alapján a házasság felbontása és a Pp. 476. §-a szerint a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránti keresetet lehet összekapcsolni a kapcsolattartás rendezésére vagy a kapcsolattartás megváltoztatása irányuló keresettel.
Bírói hatáskörbe tartozik a kapcsolattartás megváltoztatása, ha azt a bíróság rendezte és további konjunktív törvényi feltételként a korábbi határozata jogerőre emelkedésétől számított két év még nem telt el.
A kapcsolattartás megváltoztatása iránti pernek a gyermek tartása iránti perrel való összekapcsolhatóságát érintő kérdés a hatásköri szabályok alapján úgy értelmezhető, hogy a felperes keresetében, tárgyi keresethalmazatban kéri a bírói határozattal korábban szabályozott kapcsolattartás megváltoztatását, és a kiskorú gyermek tartása iránti perek gyűjtőfogalmába (Pp. 488. §) tartozó keresetet terjeszt elő, illetve a kapcsolattartás megváltoztatása tárgyában indult perben az alperes viszontkeresettel kéri a tartási kötelezettség megállapítását, megváltoztatását vagy megszüntetését.
A kapcsolattartás megváltoztatására a Ptk. külön rendelkezést nem tartalmaz, a szülői felügyelettel kapcsolatos részjogosítvány jellegéből adódóan a felek megállapodásával, vagy az ítélettel szabályozott kapcsolattartás megváltoztatásának feltételei a szülői felügyelet gyakorlásának és a gyermek elhelyezésének megváltoztatását szabályozó Ptk. 4:170. § (1) bekezdésében foglaltakhoz igazodnak (BH 2018.115.).
A kapcsolattartás megváltoztatása iránti perek a személyi állapotot érintő perek kategóriájába sorolhatók (CKOT 2017.11.20-21.- 2. sz. állásfoglalás). A Pp. XXXV. Fejezete a szülői felügyelettel kapcsolatos perek között külön per keretében nem szabályozza a gyermek és a különélő szülő kapcsolattartásának megváltoztatásával kapcsolatos pereket. Az önállóan indítható perre – értelemszerűen – a Fejezet eljárási rendelkezéseit kell alkalmazni.
A szülői felügyelet gyakorlásának rendezése iránti perekben (Pp. 474. §) a keresettel összekapcsolható a kapcsolattartás rendezése, megváltoztatása. A gyermek harmadik személynél történő elhelyezésére, továbbá a szülői felügyelet megszüntetésére irányuló keresettel összekapcsolható keresetek között a Pp. 480. §-a és a 483. § (1) bekezdése a kapcsolattartás rendezése, megváltoztatása iránti keresetet nem szabályozza. A Pp. 483. § (2) bekezdése alapján a szülői felügyeleti jog visszaállítása iránti kereset más keresettel nem kapcsolható össze.
A kiskorú gyermek tartása iránt indított, a Pp. XXXV. Fejezetében szabályozott perek összekapcsolási szabálya, a Pp. 491. § (2) bekezdése a kapcsolattartás megváltoztatása iránti kereset/viszontkereset egy perben való együttes elbírálását kizárja. A kiskorú gyermek tartására irányuló kereset kizárólag a gyermek feletti szülői felügyeleti jog gyakorlásának rendezése iránti keresettel kapcsolható össze.
A kapcsolattartás megváltoztatása önállóan indítható per, a szülői felügyeleti jog és a kapcsolattartás rendezése közötti szoros összefüggés ellenére, a keresetek összekapcsolásának kógens eljárásjogi szabályai alapján a kapcsolattartás megváltoztatása iránt indított perben nem terjeszthető elő a kiskorú gyermek tartása iránti kereset/viszontkereset.
[Pp. 474. §, 480. §, 483. § (1)-(2) bek., 491. § (2) bek.]
Darabszám: 82 | Megjelenítés: 11 - 15
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2017. november 3-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2017. december 8-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. január 12-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. február 16-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. március 23-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. június 25-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. szeptember 7-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. október 12-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. november 30-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalás
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2018. november 30-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2019. március 1-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2019. április 26-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2019. június 14-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások
Az új Pp. jogértelmezési kérdéseivel foglalkozó konzultációs testület 2019. október 21-én tartott ülésén elfogadott állásfoglalások

matches:
Kúria
Kúria
Bíróság
Kúria
§ 19
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság


text:
IV/00895/2016
. IV/00895/2016
Első irat érkezett: 05/10/2016
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.III.37.585/2015/10. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (szövetkezeti földhasználati jog)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 09/01/2016
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - kérte a Kúria Kfv.III.37.585/2015/10. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
Az indítványozó gazdasági társaság szövetkezeti földhasználati jogosultja, egyben birtokosa egy solymári erdő művelési ágú kárpótlási földalapba tartozó ingatlannak. A területen található vasútvonal rekonstrukciója miatt a terület kártalanítás fejében történő kisajátításáról döntött a Pest Megyei Kormányhivatal. A döntés ellen az indítványozó felülvizsgálati kérelemmel élt, melyet a Kúria helybenhagyott.
A Kúria indokolása szerint a szövetkezeti földhasználati jog mint jogintézmény az időközbeni szabályozási változások folytán megszűnt, ezért ilyen jog az indítványozót nem illetheti meg.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria ítélete megsértette az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság elvét, amely szorosan összefügg a jogbiztonság követelményével, mert egy napjainkban már nem szabályozott, azonban továbbra is élő, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett jogintézményt, a szövetkezeti földhasználati jogot egyszerűen megszüntetett, illetve megszűntnek mondott ki azzal, hogy a szövetkezeti földhasználati jogra sem jogok, sem kötelezettségek nem épülnek. Ezzel a Kúria túlterjeszkedett saját hatáskörén, ráadásul egy olyan perben, ahol maga a jogintézmény létezése és fennállta fel sem merült kérdésként.
A Kúria ítélete továbbá megsértette az Alaptörvény I. cikkének (3) bekezdését, mert az Alkotmánybíróság és a Kúria következetesen képviselt álláspontja és gyakorlata szerint a megszerzett jogok és jogosítványok az azok alapját képező törvény hatályon kívül helyezésével nem enyésznek el. .
Rozmaring Szövetkezeti Vagyonkezelő Kft.
Kúria Kfv.III.37.585/2015/10. számú ítélete
IV_895_4_2016_ind_kieg.anonim.pdf IV_895_0_2016_inditvany. anonim.pdf
A határozat száma: 3225/2016. (XI. 14.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 10/24/2016
2016.10.24 15:00:00 2. öttagú tanács
3225_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.585/2015/10. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az alkotmányjogi panasz előterjesztő gazdasági társaság (a továbbiakban: indítványozó) jogi képviselője útján 2016. március 18-án nyújtotta be az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszát, melyben kérte a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.585/2015/10. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[2]	Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perben megállapított tényállás szerint a Pest Megyei Kormányhivatal (I. rendű alperes) – a Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zrt. (II. rendű alperes) kérelme alapján – a 2013. július 24. napján kelt PEB/040/1873-19/2013. számú határozatával egy uratlan ingatlant meghatározott összegű kártalanítás fejében kisajátított. A kártalanítás összegét a II. rendű alperes köteles volt bírói letétbe tenni, mivel az ingatlan-nyilvántartásban a tulajdonos nem volt feltüntetve. Az ingatlan-nyilvántartás szerint az indítványozót az ingatlanon termelőszövetkezeti földhasználati jog illette meg.
[3]	A Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2015. február 18. napján kelt 8.K.28383/2013/18. sorszámú ítéletében elutasította az indítványozó (felperes) keresetét, amelyben a közigazgatási határozat hatályon kívül helyezését és az I. rendű alperes új eljárás lefolytatására kötelezését kérte arra hivatkozással, hogy a kisajátításról szóló 2007. évi CXXIII. törvény (a továbbiakban: Kstv.) 9. § (1) bekezdése alapján kártalanításra jogosult, mivel a kisajátított ingatlanon termelőszövetkezeti földhasználati jog illeti meg. Az ítélet indokolása szerint a közigazgatási hatóság helytállóan állapította meg, hogy a termelőszövetkezeti földhasználati jog nem azonos a Kstv. 9. § (1) bekezdésében meghatározott tulajdonjoggal, továbbá a kisajátított ingatlanért az indítványozó (felperes) mint tulajdonos részére nem állapítható meg kártalanítás, mivel az indítványozó (felperes) a kisajátítási eljárásban nem tudta igazolni jogosultságát.
[4]	A Kúria mint felülvizsgálati bíróság a 2015. november 17-én kelt Kvf. III. 37.585/2015/10. sorszámú ítéletében hatályában fenntartotta a jogerős ítéletet. A Kúriának arról kellett döntést hozni, hogy a termelőszövetkezeti földhasználati joggal rendelkező jogosultat a termőföld kisajátítása esetén megilleti-e a kártalanítás. A Kúria a Kstv. 9. § (1) bekezdésének értelmezése tekintetében osztotta a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítéletében foglaltakat. A Kúria hivatkozott arra is, hogy a Kstv. 9. § (2) bekezdése, miszerint a megszűnt jogokért járó kártalanítást az ingatlan tulajdonjoga elvonásáért járó kártalanításnál figyelembe kell venni, az adott ügyben nem volt alkalmazható, mivel az indítványozó (felperes) joga nem a kisajátítás folytán szűnt meg. Ezen túlmenően megjegyezte, hogy nem csak a földhasználati jog szűnt meg, hanem a termelőszövetkezet is, amelyet a földhasználati jog megilletett. Továbbá kiemelte, hogy a kisajátított ingatlan a kárpótlási földalapba van kijelölve, melynek következtében az ebből a földalapból jogosultságot szerzőknek lesz joga a kártalanítás összegére.
[5]	Az indítványozó szerint a kifogásolt bírói döntés sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdését, valamint I. cikk (3) bekezdését. Az indítványozó ennek alátámasztására előadta, hogy „a Kúria a jogbiztonság követelményét sértette meg azon döntésével, indokolásával, amikor egy napjainkban már nem szabályozott, azonban továbbra is élő, fennálló, (sajátosságából eredően) tulajdonosi jogosítványokkal »felvértezett« jogintézményt, nevezetesen a szövetkezeti földhasználati jogot egyszerűen „megszüntetett”, illetve megszűntnek mondott ki ítéletével, ezzel ugyanis a Kúria azt mondta ki, hogy a szövetkezeti földhasználati jogra sem jogok se kötelezettségek nem épülnek.”
[6]	Az indítványozó – az Alkotmánybíróság Hivatalának hiánypótlási felhívását követően – 2016. július 7. napján kiegészítette indítványát. Ebben az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésének sérelmére hivatkozva megismételte korábbi érveit.
[7]	2. Az Abtv. 56. § értelmében az Alkotmánybíróság az ügyrendjében meghatározottak szerint tanácsban eljárva dönt az alkotmányjogi panasz befogadásáról. A tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket. A befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indoklással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[8]	Az indítványozó a bírósági eljárásban felperesként vett részt, így érintettsége a támadott ítéletekkel összefüggésben egyértelműen megállapítható. Az Abtv. 27. §-a azonban nem csupán az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló ügyben való érintettséget követeli meg, hanem feltételezi az összefüggést az alapügy és az alkotmányjogi panasz eljárás között. Az alapügyben való érintettség az alkotmányjogi panasz eljárás szükséges, de nem elégséges feltétele. Az alkotmányjogi panasz funkciója a jogorvoslat, amely az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogainak sérelmét feltételezi. Ezért az alkotmányjogi panasz érdemben csak akkor bírálható el, ha az indítványozó az Alaptörvényben biztosított jogai sérelmét látja.
[9]	Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság és az annak részét képező jogbiztonság alkotmányos követelményére hivatkozásnak alkotmányjogi panasz eljárásban az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint csak kivételes esetekben – a visszaható hatályú jogalkotásra és a felkészülési idő hiányára alapított indítványok esetében – van helye {3062/2012. (VII.26.) AB határozat, Indoklás [171]; {3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indoklás [14]–[17]; 3322/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indoklás [10]; 3323/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indoklás [9]; 3324/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indoklás [9]; 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indoklás [11]}. Jelen alkotmányjogi panasz esetében az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésére nem lehet alappal hivatkozni, mivel az önmagában nem veti fel az indítványozó Alaptörvényben garantált jogainak sérelmét.
[10]	Hasonlóképpen nem lehet önmagában az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésben foglalt rendelkezésre sem hivatkozni Alaptörvényben foglalt jog megjelölése nélkül. Az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdése ugyanis az alapjogok korlátozásának mércéjéről rendelkezik, de önmagában nem biztosít alapjogot.
[11]	Tekintettel arra, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 27. §-ában foglalt tartalmi feltételeknek, mivel egyetlen alapjogának sérelmére sem hivatkozott, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
. 05/10/2016
. 3225/2016. (XI. 14.)
. 10/24/2016

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria