text:
BUDAPESTI KERESKEDELMI É S I P A R K A M A R A - PDF Ingyenes letöltés
Download "BUDAPESTI KERESKEDELMI É S I P A R K A M A R A"
1 BUDAPESTI KERESKEDELMI É S I P A R K A M A R A Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara ALAPSZABÁLY (elfogadta a ei, módosította a ei, ai, ai, ai, ei, ei, ei, ei, ai, ei, ai, ai, a ai, a ei, a ei, a i, a i, és a i Küldöttgyűlés) > Mottó: A BKIK-tagság legyen a megbízható vállalkozás garanciája!< Bevezető rendelkezések A gazdasági kamarákról szóló november 1-jéig hatályban volt, évi XVI. törvény rendelkezései szerint a Főváros területén székhellyel rendelkező, kereskedelmi, ipari és kézműipari tevékenységet folytató gazdálkodó szervezetek a gazdaság fejlesztésével, támogatásával, általános érdekeinek előmozdításával, az Európai Uniós integrációval, a regionális fejlesztéssel kapcsolatos tevékenységek elősegítése céljából létrehozták a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamarát (továbbiakban: Kamara, vagy BKIK), valamint a Budapesti Kézműves Kamarát. Az utóbbit a gazdasági kamarákról szóló évi CXXI. törvény (továbbiakban: Gktv.) előírásainak megfelelően március 31-ével beolvasztó Küldöttgyűlés, a kamara november 29-én megállapított és többször, módosított Alapszabályának, Szervezeti és Működési Szabályzatának, Küldöttgyűlési Ügyrendjének, Választási Szabályzatnak, továbbá minden más, a kamara szervezetét és működését érintő, a Küldöttgyűlés által elfogadott szabályzatának a rendelkezéseit január 25-én, utoljára pedig május 28-án módosította. Az elsődlegesen szakmai alapon, alulról építkező, önkéntes tagságú kamara célja és feladata, hogy a gazdasági verseny szabadságának tiszteletben tartásával, a gazdasági kamarákról szóló törvénynek, más jogszabályoknak és az Alapszabálynak megfelelően, önkormányzaton alapuló működéssel előmozdítsa a gazdaság fejlődését és szerveződését, a piaci magatartás tisztességét, a gazdasági tevékenységet folytatók általános, együttes érdekeinek érvényesülését. A kamara az Európai Unióban is kiemelt feladatának tekinti a magyar gazdaság képviseletét és a tagjai érdekében kifejtendő lobbi tevékenységet. Mindezekből kiindulva a Küldöttgyűlés a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Alapszabályát a következőkben határozza meg: I. FEJEZET Általános rendelkezések 1. A kamara elnevezése: Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara Rövidített elnevezés: BKIK Idegen nyelvű elnevezése: Budapest Chamber of Commerce and Industry Rövidítve: Budapest CCI. 2. A kamara székhelye: 1016 Budapest, Krisztina krt. 99. A kamara címe: 1016 Budapest, Krisztina krt. 99. A kamara postacíme: 1253 Bp. Pf A BKIK Győri Kirendeltsége cím: 9021 Győr, Szent István u. 10/a A BKIK Szegedi Kirendeltsége cím: 6721 Szeged, Párizsi körút Illetékességi köre: Budapest főváros területe. 4. Jellege: köztestületként működő, önkéntes tagságú kereskedelmi és iparkamara, amely önkormányzattal rendelkezik. Közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független és azoknak anyagi
2 támogatást nem nyújt. Tagjai és a vállalkozások kiemelve a hazai vállalkozásokat számára erőteljes gazdasági érdekérvényesítést, általános érdekképviseletet folytat, és részükre szolgáltatásokat nyújt. 5. Törvényességi felügyeletét az ügyészség látja el. 6. Az országos gazdasági érdekképviseletekkel való együttműködés módja és részletes szabályai: 6.1. A Kamara és a fővárosi székhelyű országos gazdasági érdekképviseleti szervezetek, illetve fővárosi szervezeteik vezetői rendszeresen tartandó munkamegbeszélések keretében értékelik a Főváros és a Központi Régió gazdaságának helyzetét, az együttműködés tapasztalatait, meghatározzák a soron következő időszak közös feladatait, különös tekintettel a szakképzésben és a vállalkozások jogi-közgazdasági környezetének alakításában való együttműködésre A tisztújító kamarai választások alkalmával a Kamara lehetőséget biztosít e szervezetek részére, hogy a küldöttekre, a tisztségviselőkre és a testületi szervek tagjaira vonatkozó javaslataikat a jelölésre - jelen Alapszabály rendelkezései szerint - mindenkor jogosult szervek felé megtegyék Az együttműködés legközvetlenebb módja - az egyes kérdésekben való közös, nyilvános fellépések vezetői szintű egyeztetésén túl - az érintett tagozatok, osztályok, szakmai osztályok, szakmai bizottságok munkája során valósul meg. Az együttműködésre vonatkozó további szabályokat az egyes szervezeti egységek saját szervezeti és működési szabályzataikban állapíthatják meg. 7. Az Alapszabály keretében használt kifejezések értelmezése: 7.1. gazdálkodó szervezet: a gazdasági társaság, az egyéni cég, az egyesülés, az egyes jogi személyek vállalata, a leányvállalat, a külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, a lakásszövetkezet kivételével a szövetkezet, az egyéni vállalkozó gazdasági kamara tagja: az a gazdálkodó szervezet, amely a tagsággal járó jogokat és kötelezettségeket önkéntesen vállalja, a gazdasági kamarába tagként felvették, és a tagokról vezetett nyilvántartásba bejegyezték kézműipari tevékenység: az a tevékenység, melyeket a Gktv. kézműipari tevékenységnek felsorol országos gazdasági érdekképviseleti szervezet: a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény alapján gazdasági érdekképviseleti célra létrehozott szervezet, illetve ezek szövetsége, amelynek legalább 10 megyére (Fővárosra) kiterjedően van tagsága képviseletre jogosult természetes személy: Képviseleti joggal rendelkeznek azok a természetes személyek, akiket a gazdálkodó szervezet a cégjegyzékben felsorolt - vezető tisztségviselője, vagy tisztségviselői cégszerűen a cégjegyzékben megfogalmazott módon, önállóan, illetve együttesen - aláírt nyilatkozattal a gazdálkodó szervezet tagjai (részvényesei), illetőleg alkalmazottai közül kamarai képviselőként bejelentenek. Az egyéni vállalkozó kamarai képviselőként saját magát, alkalmazottját, illetve segítő családtagját jelentheti be A képviseletre jogosult természetes személyek nevét a kamara tagjegyzéke tartalmazza. A szavazati jog gyakorlása A nem BKIK tag gazdálkodó szervezetek a szavazati jogukat kizárólag a cégjegyzék alapján összeállított választási névjegyzékben, képviseletre jogosult személyként feltüntetett természetes személy útján gyakorolhatják. Minden gazdálkodó szervezetet a kamarai választások során egy szavazat illet meg. (Gktv.30. (1)) A küldöttválasztás részletes szabályait az Alapszabály VIII. Fejezete és az Alapszabály 2. sz. melléklete tartalmazza A kamarai tag a tagok közvetlen, illetve közvetett részvételével működő szervezeti egység (ajánlott megnevezésként: tagozat, osztály, szakmai osztály, szakmai bizottság, illetve tagcsoport) ülésein részvételi-, tanácskozási-, továbbá jelöltállítási- és szavazati jogát csak a pont szerinti képviselő útján gyakorolhatja, más meghatalmazott, vagy jogi képviselő a gazdálkodó szervezet nevében nem járhat el. E fórumokon a jelölések, választások, és a visszahívások során szavazati jogot csak az a képviselő gyakorolhat, akit a pont szerinti tagjegyzékbe a választás napját megelőző 15 nappal bejegyeztek Egy képviseletre jogosult természetes személy csak egy mandátumot kaphat A választásokkal kapcsolatos szabályokat, így a kamara elnökének, (alelnökeinek) az elnökség, valamint az ellenőrző és az etikai bizottság tagjainak, póttagjainak, valamint az országos gazdasági kamarába 2
3 delegálandó küldöttek, pótküldöttek megválasztásának és visszahívásának a módját jelen Alapszabály VIII. Fejezetének rendelkezései tartalmazzák gazdasági kamara: a területi gazdasági kamara és az országos gazdasági kamara területi gazdasági kamara: a megyei (fővárosi) és a megyeszékhelyen kívüli megyei jogú városi kamara A küldöttek, a testületi tagok, valamint az MKIK küldöttek számának gazdasági súly szerinti megoszlását jelen Alapszabály 18. pontjának rendelkezéseire tekintettel kell megállapítani. A gazdasági súly megállapításakor a választási év január 1-jével regisztrált kamarai taglétszámot és a választási évet megelőző évben összesen befizetett tagdíjat 50-50%-ban kell figyelembe venni Cégjegyzék: a cégbíróság által a gazdálkodó szervezetekről (kivéve az egyéni vállalkozót) vezetett közhiteles nyilvántartás Kamarai hozzájárulás: a évi CLVI. törvénnyel módosított Gktv. 34/A. (1) előírása szerint a gazdálkodó szervezetek kötelező pénzbeli hozzájárulása a kamarai közfeladatok ellátásáért A gazdálkodó szervezetek kamarai nyilvántartása: évi CLVI. törvénnyel módosított Gktv. 8/A. előírása szerinti kamarai nyilvántartás Zárt lista: Az egyes tagozatok küldöttértekezletének kizárólagos joga az osztályértekezletek javaslatai alapján az adott tagozat területéről jelölőlistán javaslatot tenni a gazdasági súlyarányos létszámú testületek tagjaira és póttagjaira. A küldöttgyűlés a tagozati listán szereplő személyek jelölését nem változtathatja meg. Az egyes tagozatok által elfogadott zárt lista alapján történik a jelölés a Küldöttgyűlés által megállapított létszámkeret alapján a kamara alelnökére, elnökségének tagjaira és póttagjaira, az Ellenőrző Bizottság tagjaira és póttagjaira, az Etikai Bizottság tagjaira és póttagjaira, valamint az MKIK küldöttekre és pótküldöttekre A mandátum érvényessége: A tisztújító küldöttgyűlés által megválasztott és érvényes mandátummal rendelkező küldöttek, testületi szervek tagjai, a kamarai tisztségviselők és bármely egyéb kamarai tisztségre választottak mandátuma rendkívüli esemény bekövetkezte nélkül a négy éves választási ciklus időpontjának lejártáig érvényes. Az időközi választás során megválasztott személyek megbízatásának időtartama megegyezik a választási ciklus során az egyes tisztségek mandátumának érvényességi időpontjával Testületi szerv: A kamarai törvény értelmezése szerint a kamara elnöksége, ellenőrző bizottsága és etikai bizottsága Rendezett kamarai tagság: A kamarai tagsággal járó kötelezettségek: a meghatározott időben történő adatszolgáltatás, az adatszolgáltatás alapján megállapított kamarai tagdíj előírt időben történő megfizetése, a Gktv. és az Alapszabály által előírt egyéb kötelezettségek teljesítése Kirendeltség: A BKIK és valamely területi kamara közötti együttműködési megállapodás alapján, egymás illetékességi területén létrehozott iroda. II. FEJEZET A BKIK céljai, közfeladatai és feladatai 8. Általános célok, feladatok A BKIK-nak a törvényben foglalt feladatai eredményes ellátásán túl célja: a) a tagjai érdekeinek elsődlegességét szem előtt tartva a fővárosi székhelyű és telephelyű gazdálkodó szervezetek általános érdekeinek feltárása, lehetőség szerinti harmonizálása, megjelenítése, képviselete és érvényesítése, a kisebbségi vélemények megjelenítése mellett; b) fórum biztosítása a tagjait foglalkoztató vállalkozási, gazdasági és szakmai kérdések megtárgyalására, megoldására; c) tagjai, illetve más gazdálkodó szervezetek, kezdő vállalkozók részére jelen Alapszabályban foglalt célok és feladatok szerinti szolgáltatások biztosítása; 3
4 d) tevékenységével, megnyilvánulásaival, tagjai piacra jutásának és ott a helytállásuk támogatásával a korrekt üzleti élet és forgalom fellendítésének elősegítése; e) a korrekt üzleti magatartás ösztönzésével, példaképül állításával, megkövetelésével annak elérése, hogy a BKIK-tagság a megrendelői kapcsolatokban garanciát jelenthessen; f) a nemzetgazdasági azon belül a tagsági érdekek szempontjait előtérbe helyező részvétel, érdemi szerephez jutás a hazánkat érintő európai uniós folyamatban; g) a kerületi, a fővárosi és az agglomerációs önkormányzatokkal, az érintett társkamarákkal, érdekképviseleti szervezetekkel együttműködve, a gazdasági folyamatokat befolyásoló tervezésben részt kérve, egy dinamikusan fejlődő, vállalkozásbarát Központi Gazdasági Régió kialakulásának elősegítése; h) aktuális tevékenysége jó színvonalának, hasznosságának kommunikálásán túl a kamara 1850-re visszanyúló története, hagyományai felmutatásával, a Főváros ipara, kézműipara és kereskedelme kulturális értéket képviselő örökségének megóvásával és kiemelkedő személyiségek pályafutásának bemutatásával is hozzájárulni ahhoz, hogy a gazdasági kamaráknak a magyar közéletben betöltött szerepe, társadalmi elismertsége növekedjen; i) tagvállalkozásai versenyképességének javítása az Európai Uniós és magyarországi pályázati lehetőségek feltárásán és az ezekkel kapcsolatos információ-szolgáltatáson keresztül, valamint saját vállalkozásfejlesztési tevékenységének javítása pályázati források bevonásával. A kamara közfeladatai 9. A Kamara a gazdaság fejlesztésével összefüggésben: a) rendszeresen vizsgálja a gazdasággal összefüggő közfeladatok kamarai átvételének lehetőségeit, elemzéseket, értékeléseket és kidolgozott javaslatokat készít további közfeladatok kamarai átvételére. Előmozdítja a gazdasági tevékenység infrastruktúrájának fejlődését, ennek érdekében elkülönítve kezelt módon felhasználja éves tagdíjbevételének 5%-át, melynek felhasználásáról a Küldöttgyűlés az éves költségvetési tervben határoz; b) elősegíti a gazdaság fejlődésére jelentős hatást gyakorló, nemzetgazdasági szinten hatékony, de a közvetlen vállalkozói érdekeltséget meghaladó célok - így a fővárosi gazdaság szereplői versenyképessége növelésének, kiemelten műszaki fejlődésének megvalósulását, ennek érdekében részt vesz az átfogó gazdaságfejlesztési, gazdaságstratégiai döntések előkészítésében és együttműködik az állami és a helyi önkormányzati szervekkel, illetve a gazdasági érdekképviseleti szervezetekkel; c) közreműködik a területfejlesztési koncepciók és programok gazdaságfejlesztési munkarészeinek kidolgozásában és végrehajtásában; d) a fővárosi székhelyű országos gazdasági érdekképviseletekkel, valamint fővárosi szervezeteikkel együttműködve ellátja a szakképzésről szóló évi CLXXXVII. törvényben és végrehajtási rendeletében meghatározott feladatait, szervezi és végzi a mesterképzést és a mestervizsgáztatást; e) az Európai Unión belüli és kívüli gazdasági feltételrendszer javítása érdekében közreműködik a kereskedelemfejlesztéssel, a külföldön végzett, vagy külföldre irányuló, a külföldiek számára belföldön végzett gazdasági tájékoztató- és propagandamunkában, összehangolja a gazdálkodó szervezetek ez irányú tevékenységét, vásárokat, kiállításokat, konferenciákat, más rendezvényeket szervez; f) tájékoztatást ad a gazdasággal összefüggő magyar és külföldi jogszabályokról, valamint a gazdálkodó szervezetek tevékenységét érintő gazdaságpolitikai döntésekről és intézkedésekről, elősegíti a vállalkozók információval való ellátását, előmozdítja a gazdasági együttműködés fejlődését. g) közreműködik az Európai Unió-s tagság követelményrendszereinek elterjesztésében, az Európai Unió-s közösség adta gazdasági lehetőségek megismertetésében, az üzleti kapcsolati rendszerek kialakításában és működtetésében, biztosítja: = az Európai Unió előírásainak elsajátítását, = műszaki-, gazdasági-, üzleti-, valamint európai közösségi szabályokról, pályázatokról szóló információk beszerzését, gyűjtését, kiértékelését és terjesztését, = a kül- és belpiaci lehetőségek feltárásának lehetőségeit, eredményének megismertetését, = az Európai Unió programjaiban való magyar és fővárosi részvételt, = az Európai Unió eredményeinek az átvételét támogató projektek szervezését és megismertetését, eredményeiről való tájékoztatást. h) előmozdítja a gazdálkodó szervezetek szabványosítással, minőségüggyel és iparjogvédelemmel összefüggő tevékenységét, ezekhez módszertani segítséget nyújt és támogatja e területeken a képzést és a továbbképzést. i) a gazdálkodó szervezetek döntéseinek megalapozottsága érdekében hazai, EU-s és egyéb nemzetközi gazdasági, műszaki, környezetvédelmi és jogi információkat gyűjt, rendszerez és bocsát a gazdálkodó szervezetek rendelkezésére. j) a évi CLVI. törvénnyel módosított Gktv. előírásai szerint végzi a gazdálkodó szervezetek kamarai nyilvántartásba vételét, az adatok nyilvánosságának biztosítása mellett. 4
5 10. A Kamara feladatai az üzleti forgalom biztonságával kapcsolatban A Kamara az üzleti forgalom biztonságának és a piaci magatartás tisztességének megteremtése, megőrzése, illetve fokozása érdekében: a) árukra vonatkozó származási igazolásokat, bizonyítványokat és a kereskedelmi forgalomban szükséges más okmányokat állít ki, illetve hitelesít; b) összeállítja és közreadja a kereskedelmi szokványokat; Abból kiindulva, hogy az önkéntes BKIK-tagság védjegy és a tagok működése az üzleti forgalom biztonságát, a piaci magatartás tisztességét szolgálja, a Kamara; c) a gazdasági érdekképviseleti szervekkel együttműködve figyelemmel kíséri a tisztességes piaci magatartásra vonatkozó valamennyi gazdálkodó szervezetre általánosan érvényes etikai szabályokat, e szabályok, valamint a tisztességtelen verseny tilalmára vonatkozó rendelkezések érvényesülését; a kamarai etikai szabályok megsértése esetén tagjait határozatban figyelmezteti, és - az etikai kódexben meghatározott esetekben és módon - a figyelmeztetést nyilvánosságra hozza, a tisztességtelen verseny tilalmára vonatkozó jogszabályokba ütköző magatartás esetén pedig kezdeményezheti a versenyfelügyeletet ellátó szervnél a szükséges intézkedés megtételét; etikai vétség esetén a nem tag gazdálkodó szervezetek felé jelzéssel és figyelemfelhívással él; d) az iparjogvédelmi- és a szerzői jogok megsértése esetén a gazdálkodó szervezeteket határozatban figyelmezteti, és - az etikai kódexben meghatározott esetekben és módon - a figyelmeztetést nyilvánosságra hozza; e) határozatban figyelmezteti a fogyasztók érdekeivel ellentétes gazdasági tevékenységet folytató, és ezzel a gazdálkodó szervezetek széles körének jó hírnevét sértő, vagy veszélyeztető gazdálkodó szervezeteket; az etikai szabályzatban meghatározott esetben és módon a figyelmeztetést nyilvánosságra hozza, súlyosabb vagy ismétlődő esetben kezdeményezheti a tevékenység gyakorlásának meghatározott időre történő felfüggesztéséhez szükséges intézkedések meghozatalát; ha a gazdálkodó szervezet gazdasági tevékenysége a fogyasztók széles körét érintő, vagy jelentős nagyságú hátrányt is okoz, pert indíthat a fogyasztók polgári jogi igényeinek érvényesítése iránt; f) együttműködik a fogyasztóvédelmi hatóságokkal - a fogyasztóvédelemről szóló évi CLV. törvény előírása szerint közreműködik a Békéltető Testület működtetésében - és a Gazdasági Versenyhivatallal, amelyek az általuk hozott jogerős határozataikról az illetékes gazdasági kamarákat értesítik; = előadások és konzultációk szervezésével, rendezésével, a fogyasztók, a gazdálkodó szervezetek figyelmének felhívására alkalmas valamennyi eszközzel folyamatosan elősegíti a vonatkozó aktuális törvényi előírások megismertetését, = a fogyasztóvédelem terén közreműködő hatóságok tapasztalatainak közzétételével felkészíti tagjait, a gazdaság szereplőit az e téren őket terhelő kötelezettségek hatékony betartására; a fogyasztók folyamatos tájékoztatásával megkönnyíti részükre azt, hogy a kontárokkal, a tisztességtelen piaci magatartást tanúsítókkal való kapcsolatfelvételt elkerüljék, = a fogyasztók részére folyamatos tájékoztatást nyújt a hibás teljesítés, jótállás és szavatosság kérdéseiben. g) minősítő és ellenőrzési rendszereket épít ki és működtet; h) a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló törvény alapján törvényességi felügyeleti eljárást kezdeményezhet, a jegyzőnél a vállalkozói igazolvány visszavonását kezdeményezheti; i) közreműködik a gazdálkodó szervezetek nemzetközi gazdasági kapcsolataival összefüggő minőségvédelmi és szállítmányozási kárügyek intézésében. 11. A gazdaság általános érdekeinek érvényesítése A Kamara a gazdasági tevékenységet folytatók általános, együttes érdekeinek érvényesítése céljából: a) önálló előterjesztések, rész-, vagy átfogó javaslatok, vélemények, tájékoztatások adásával előmozdítja a gazdálkodó szervezetekre vonatkozó jogszabályoknak, kormányzati és helyi önkormányzati programoknak, intézkedéseknek a gazdaság fejlődéséhez, szervezettségéhez, a vállalkozások figyelemmel a jelentős versenyhátrányban lévő hazai mikro-, kis- és középvállalkozások versenyképességének javításához, az üzleti forgalom biztonságához és a piaci magatartás tisztességéhez fűződő közérdekkel összhangban történő kidolgozását; b) az előző pontban említett előterjesztések javaslatok, vélemények, tájékoztatások megalapozottsága érdekében - a statisztikai törvény rendelkezéseinek megfelelően - adatokat gyűjt, az adatok alapján a gazdasági folyamatokról elemzéseket készít és hoz nyilvánosságra A Kamara a fenti feladatai ellátása során kezdeményezi a vállalkozás jogának és a gazdasági verseny szabadságának érvényesülését, a piacgazdaság működését akadályozó, vagy korlátozó jogszabályok, intézkedések módosítását, vagy hatályon kívül helyezését, illetve az ilyen körülmények megváltoztatásához szükséges jogszabályok, intézkedések meghozatalát, a Kamara a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanácsban helyet foglaló munkaadói érdekképviseletek, Országos hatáskörű szakmai képviseletek, illetve regionális vagy fővárosi szervezetei - a Kamara pártoló tagjai -, részvételével Fővárosi Gazdasági 5
6 Egyeztető Tanács létrehozását, működtetésének koordinálását. A Fővárosi Gazdasági Egyeztető Tanács mindenkori elnöke a BKIK elnöke, vagy az általa kijelölt BKIK tisztségviselő. 12. A Kamara által ellátott feladatoknak az elfogadás napján hatályos KSH-besorolás szerinti felsorolását az Alapszabály 1. sz. melléklete tartalmazza. III. FEJEZET A Kamara tagjai, a tagok legkisebb száma, jogai és kötelezettségei, a tagfelvétel módja és részletes szabályai 13. A BKIK tagjainak legkisebb létszáma 40 (negyven), tagozatonként 10 (tíz) fő A gazdálkodó szervezet kamarai tagsága belépési nyilatkozat és kitöltött adatlap alapján, a tagokról vezetett nyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre, amelyről a tag a nyilvántartásba vétellel egyidejűleg regisztrációs igazolást kap. A belépési nyilatkozatot az egyéni vállalkozónak személyesen, egyéb gazdálkodó szervezet általános képviseletére jogosult személynek, vagy személyeknek pedig aláírási címpéldány szerint kell aláírnia. A nyilatkozatban fel kell tüntetni a gazdálkodó szervezet nevét, székhelyét, cégjegyzék, vagy vállalkozói igazolványának számát, tevékenységi körét, valamint a tagsági jogviszonnyal összefüggő kérdésekben a gazdálkodó szervezet nevében nyilatkozattételre jogosult 7.5. pont szerinti képviselők nevét Tagság létesítésére irányuló belépési nyilatkozatot bármely magyarországi székhellyel, telephellyel rendelkező gazdálkodó szervezet benyújthat a BKIK-hoz. A belépési nyilatkozatban a gazdálkodó szervezet nyilatkozik arról, hogy ismeri és önmagára nézve kötelezőnek fogadja el a BKIK Alapszabályában és egyéb önkormányzati szabályzataiban rögzített jogokat és kötelezettségeket. A tagjegyzékbe történő bejegyzést a kamara a tagdíj befizetését és (előző évi árbevétellel nem rendelkező újonnan alakult vállalkozások kivételével) az adatközlő megadását, és az esetleges hiánypótlási felhívásban foglaltak teljesítését követően, 8 munkanapon belül köteles teljesíteni A nyilvántartásba történő bejegyzést meg kell tagadni abban az esetben, ha a gazdálkodó szervezetet a tagsággal együtt járó kötelezettségének ismételt, vagy súlyos megsértése miatt a Kamara a tagjai sorából korábban kizárta és a kizárásról rendelkező határozat, illetve bírósági felülvizsgálat esetén az ítélet jogerőre emelkedésétől számított egy év nem telt el Megszűnik a kamarai tagság, ha a) a gazdálkodó szervezet jogutód nélkül megszűnik, illetve az egyéni vállalkozónak megszűnik a vállalkozás gyakorlásához való joga; b) a gazdálkodó szervezet a naptári év utolsó napjára szóló hatállyal a tagsági viszonyt kilépéssel megszünteti; c) a tagsággal együtt járó kötelezettségek ismételt vagy súlyos megsértése miatt a tagot a Kamara a tagjai sorából kizárja. A kizárás nem eredményezi a tagdíjtartozás megszüntetését A Kamara az a) pontban körülírt megszűnési okról való tudomásszerzése időpontját követő 30 napon belül a megszűnés időpontjára visszaható hatállyal, a b) pontban foglaltak esetén pedig az év végével törli a gazdálkodó szervezetet a tagokról vezetett nyilvántartásból A kamarai tagot a tagdíjfizetés elmulasztása miatt a kötelezettségek teljesítésére figyelmeztető másodszori felhívásban közölt fizetési határidő eredménytelensége esetén ki kell zárni. A felhívást tértivevényes levélben kell kiküldeni, vagy a felhívás átvételét egyéb módon kell igazolni. Más kötelezettségek ismételt, vagy súlyos megsértése esetén az Etikai Bizottság jogosult határozatával a kizárást kezdeményezni. A kizárás egyúttal a tagjegyzékből történő törlést is jelenti A kizárásról a Kamara Elnöksége határoz. Az Elnökségnek a kizárást kimondó határozata egyúttal a tagnak a tagokról vezetett nyilvántartásból való törlésére is kiterjed. A kizárást kimondó határozat felülvizsgálatát a tag a VII. Fejezet 32.1 pontjában foglalt szabályok szerint kérheti a bíróságtól A kamarai tagsági viszony megszűnésének megállapításáról, valamint a kizárásról hozott határozatról a Kamara a volt tagot 15 naptári napon belül írásban, kizárás esetén, pedig tértivevényes levélben, vagy átvételi elismervény ellenében köteles értesíteni A pont szerinti adatokra, különösen a képviselő személyére vonatkozó változást a kamara részére írásban kell bejelenteni. A tagjegyzéket érintő változás átvezetésére, továbbá a tagfelvétellel és kizárásokkal kapcsolatos egyéb részletkérdések tekintetében a Gktv. és a jelen Alapszabály rendelkezései az irányadóak. 6
7 A kamarai tagsággal összefüggő iratokat belépési nyilatkozat, adatközlés, adatmódosítás, kilépési nyilatkozat, a 7.5. pont szerinti kamarai képviseletre jogosult természetes személy bejelentése, törlése, osztályba sorolás módosítása, szakmai osztályok alapítás, stb. cégszerűen kell aláírni. Az aláírásra jogosult egyéni vállalkozás esetében az egyéni vállalkozó, más esetben a cégjegyzék szabályozása szerint képviseletre jogosult, illetve jogosultak, a cégjegyzékben leírt módon. 14. A kamarai tag jogai és kötelezettségei A kamara elvárja tagjaitól a jogok gyakorlásának és a kötelezettségek teljesítésének összhangját A Kamara tagjának joga, hogy: az Alapszabály és a kamarának további, a tagra vonatkozó szabályzatainak rendelkezéseivel összhangban, a képviseletére jogosult természetes személy útján a) tanácskozási és szavazati joggal részt vegyen a tagozatának szervezeti és működési szabályzatában (továbbiakban: SzMSz) meghatározott tagozaton belüli (szakmai) szervezeti egysége (továbbiakban: osztály), valamint a székhelye, vagy telephelye szerinti kerületi tagcsoportja értekezletein, illetve megválasztása esetén a Kamara testületi és egyéb választott szerveinek ülésein közvetlenül éljen véleményalkotási-, kezdeményező-, kérdésfeltevő-, vagy kifogásoló jogával; b) részt vegyen osztálya küldötteinek, pótküldötteinek, elnökének és elnökségének, továbbá tagcsoportja elnökének, elnökségének, az elnökségek póttagjainak jelölésében, megválasztásában és visszahívásában; c) küldöttnek, pótküldöttnek, kamarai-, tagozati-, osztály-, vagy tagcsoporti szintű elnöknek, kamarai elnöknek, alelnöknek, elnökségi, vagy bizottsági tagnak, póttagnak, az országos gazdasági kamarába delegálandó küldöttnek, pótküldöttnek rendezett kamarai tagság megléte esetén megválasszák; d) a gazdasági környezettel kapcsolatos saját tapasztalatainak a Kamara tudomására hozásával, vagy egyéni kezdeményezésével elősegítse és támogassa a Kamarát, a gazdaság általános érdekeinek érvényesítésével-, a gazdaság fejlesztésével és az üzleti forgalom biztonságával kapcsolatos feladatainak - akár a tagság, akár törvényi felhatalmazás alapján minden gazdálkodó szervezet általános érdekében történő - hatékony ellátásában; e) részt vegyen a Kamara fórumain, rendezvényein, részesüljön a Kamara szolgáltatásaiból; f) igénybe vegye a Kamara, vagy annak gazdasági társaságai által biztosított azon egyéb szolgáltatásokat, amelyeket a Kamara térítésmentesen, vagy tagdíj ellenében, illetve kedvezményesen nyújt. g) üzleti levelezésében, üzleti kiadványain, cégtábláján: feltűntesse azt, hogy a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara tagja, valamint "a Budapesti Kereskedelmi és Iparkamara tagja" szöveg feltüntetése mellett használhassa a BKIK védjegyét, minősítő és ellenőrzési rendszerek működtetése esetén, pedig a megszerzett minősítés tényét és az azt jelölő, védjegyet; h) megismerje a Kamara önkormányzati szabályzataiban foglaltakat, a rá vonatkozó testületi határozatokat, a kamarai törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba, a Kamara Alapszabályába, vagy más önkormányzati szabályába ütköző határozat esetén a törvényi és jelen Alapszabály pontban foglalt előírásoknak megfelelően kezdeményezhesse azok felülvizsgálatát, egyéb kérdéseire, felvetéseire pedig, 30 napon belül választ kapjon A Kamara tagjának kötelezettsége, hogy: a) megtartsa az Alapszabályban és más önkormányzati szabályzatokban (etikai szabályzatban), egyéb küldöttgyűlési és testületi határozatokban a tagokra előírt rendelkezéseket; b) megfizesse jelen Alapszabály 48. pontja, valamint a Küldöttgyűlés határozata alapján részére megállapított kamarai tagdíjat, személyiségi jogait, üzleti érdekeit nem sértő adatokat szolgáltasson a Kamara részére annak indokolt kérése esetén, rendelkezve az alapadatokon túli információk felhasználhatóságáról; d) az előírt határidőben teljesítse adatlap szolgáltatási kötelezettségét, és az időközben bekövetkezett szervezeti változásokról adjon tájékoztatást; 15. Pártoló tag A Kamara pártoló tagja az a Polgári Törvénykönyv szerint gazdálkodó szervezetnek minősülő jogi, illetve nem jogi személyiséggel rendelkező szervezet, illetve olyan adóköteles vállalkozási tevékenységet végző természetes személy, valamint olyan egyéb szervezet, intézmény lehet, amely/aki a Gktv értelmében nem válhat a BKIK rendes tagjává. Pártoló tag lehet továbbá bármely természetes személy is, aki a kamara tevékenységét ilyen formában kívánja támogatni. A pártoló tag nem rendelkezhet több joggal, mint a rendes tag, nem választhat és nem választható. A pártoló tagság ügyében a Kamara Elnöksége kérelemre - a kérelem benyújtását követő legközelebbi ülésén - dönt. A pártoló tag jogai és kötelezettségei az Elnökség által jóváhagyott külön megállapodásban kerülnek rögzítésre és elfogadásra az Alapszabály j) szabályai szerint. A Fővárosi Gazdasági Egyeztető Tanácsban részt vevő érdekképviseletek éves tagdíja egységesen Ft. 7
8 Természetes személy pártoló tagsága ügyében a Kamara Elnöksége e jogkörét az egyes tagozatok elnökségeire delegálja azzal, hogy a fizetendő hozzájárulás legkisebb mértéke nem lehet kevesebb, mint a Küldöttgyűlés által megállapított legkisebb kamarai tagdíj összegének 50%-a. A tagozati elnökség köteles e döntéséről az Elnökséget haladéktalanul, a meghozott határozatnak a Központi Titkárságra történő megküldésével tájékoztatni. A Kamara külföldi székhelyű pártoló tagjai létrehozhatják a BKIK Külföldi Tagozatát. A megalakuláshoz 10- azonos országból (nemzetből) való- tag szükséges. A Külföldi Tagozat tagja lehet a BKIK tagsággal rendelkező bármely gazdálkodó szervezet. A Külföldi Tagozat megalakulását az Elnök javaslata alapján, az Elnökség hagyja jóvá. A tagozat elnököt választ, valamint három főből álló elnökséget azzal, hogy külföldi gazdálkodó szervezet képviselői legyenek többségben. A tagozat az pártoló tagok által befizetett tagdíj egy részének elkülönítéséből származó összegből, költségvetés alapján jogosult gazdálkodni. 16. Tiszteletbeli tag A BKIK tiszteletbeli tagja belföldi, külföldi, természetes és jogi személy, valamint szervezet, intézmény lehet. A tiszteletbeli tag cím adományozásáról, a tiszteletbeli tag jogairól és a tiszteletbeli tagok számának meghatározásáról az Elnökség dönt. IV. FEJEZET A Kamara megszűnése 17. Megszűnik a BKIK, ha a) más gazdasági kamarával egyesül; b) kettő, vagy több gazdasági kamarára válik szét; c) tagjainak száma az Alapszabályban meghatározott létszám alá csökken; d ) a bíróság a Gktv (3) bekezdésének d) pontja alapján a kamarát feloszlatja Az egyesüléssel létrejövő kamara az egyesülő kamarák általános jogutódja Szétválás esetében rendelkezni kell a vagyon megosztásáról. A kamara jogai és kötelességei a vagyonmegosztás arányában a szétváló kamarákra, mint jogutódokra szállnak. A jogelőd kamara vagyonmegosztáskor nem ismert esetleges tartozásaiért, illetve valamely jogutód kamara által átvállalt, de be nem hajtható tartozásokért a jogutód kamarák 5 évig egyetemlegesen felelnek Abban az esetben, ha a BKIK megszűnése a 17. c) pontban meghatározott ok miatt történik, a kamara általános jogutódja az országos gazdasági kamara, amely szükség szerint más gazdasági kamara kijelölésével gondoskodik a kamarai közfeladatok folyamatos ellátásáról, melynek végzése a jogutód kötelessége. V. FEJEZET A Kamara szervezete 18. A Küldöttgyűlés A Kamara legfőbb szerve a kamarai tagok közül a választási névjegyzékbe felvett gazdálkodó szervezetek által, tagozatokban, illetve osztályszinten választott küldöttek értekezlete, a Küldöttgyűlés. A Küldöttgyűlés létszáma 110 fő, a pótküldöttek száma maximum 55 fő. A küldötteket és a pótküldötteket tagozatokban, illetve osztályszinten, a kamarán belüli gazdasági súlyaik arányában választják azzal, hogy az egyes tagozatok által választható küldöttek száma nem haladhatja meg a legkevesebb küldöttet választó tagozat küldöttszámának a kétszeresét. A Küldöttgyűlés létszámát választási ciklusonként az Alapszabályban kell meghatározni, és választási ciklusonként lehet módosítani. Abban az esetben, ha a küldött tagok létszáma legalább három hónapon keresztül az Alapszabályban rögzített szám 55%-a alá csökken, az érintett tagozatok, illetve osztályok nem intézkedtek a küldöttek pótlásáról, azaz nincs a megüresedett helyek betöltésére megválasztott pótküldött, a Kamara jelen Alapszabály pontja szerinti tisztségviselője időközi küldöttválasztás elrendelése céljából köteles a Küldöttgyűlés összehívását 30 napon belül kezdeményezni A Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) a Kamara Alapszabályának és amennyiben szabályozásuk nem az Alapszabályban történik a Választási Szabályzatnak és a Tagdíj Szabályzatnak a megalkotása és módosítása; b) az Ellenőrző Bizottság véleményének meghallgatása után a Kamara éves költségvetésének meghatározása és jóváhagyása, a kamarai tagdíj megállapítása; c) az Ellenőrző Bizottság és a független könyvvizsgáló jelentésének meghallgatását követően a Kamara éves beszámolója (mérleg) elfogadásáról való döntés; 8
9 d) a Kamara Elnökségének, Ellenőrző és Etikai Bizottságainak éves munkájáról szóló beszámolói jóváhagyása; e) a Kamara elnökének, általános alelnökeinek, a tagozati zárt listák alapján, alelnökeinek, az Elnökség, és az Ellenőrző Bizottság tagjainak és póttagjainak, az Etikai Bizottság tagjainak és póttagjainak, valamint az országos kamara küldöttgyűlésébe delegálandó küldöttek és pótküldöttek, a Kollégium javaslata alapján 1 fő elnökségi tagnak megválasztása és visszahívása; f) döntés hitelfelvételről (ideértve lízing, visszlízing szerződés megkötését), a Kamara vagyonának, vagyoni értékű jogának megterheléséről, vagy elidegenítéséről, ha ennek összege a megelőző évi tagdíjbevétel 50%-át meghaladja; g) döntés gazdasági társaság alapításáról és megszüntetéséről, a Kamara gazdasági társaságai üzletrészeinek, illetve részvényeinek az elidegenítéséről, megvásárlásáról, törzstőkéje felemeléséről, illetve leszállításáról, amennyiben az a 10 (tíz) millió Ft-ot meghaladja; h) döntés a más kamarával való egyesülésről, illetve a szétválásról; i) döntés azon ügyekben, amelyek eldöntését a Küldöttgyűlés magához vonta, valamint azokban az ügyekben, amelyet az Elnökség, az Ellenőrző Bizottság és a törvényességi felügyeletet gyakorlója a Küldöttgyűlés elé terjeszt függetlenül attól, hogy a döntés jelen Alapszabály szerint a Kamara mely szervének a hatáskörébe tartozik; j) döntés külföldi kamarai képviselet létesítéséről; k) döntés kamarai kitüntetések alapításáról; l) döntés a jogszabályok rendelkezései által a Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe utalt egyéb ügyekben; m) döntés helyi szervezeti egység (kerületi tagcsoport) létrehozásáról, megszüntetéséről. n) döntés kirendeltség létrehozásáról, megszüntetéséről A f), g) pontok alá tartozó, de annak összegét el nem érő szerződéseket évente össze kell számítani. A Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe azok a szerződések tartoznak, amelyek az értékhatárok túllépését önmagukban, vagy az összeszámítással megvalósítják. A szerződéses értékek megállapításánál a könyvviteli és a szerződéses érték közül a magasabbat kell figyelembe venni. E kérdésekben való döntés abban az esetben is a Küldöttgyűlés hatáskörébe tartozik, ha az adott év elfogadott költségvetésének akár a kiadási, akár a bevételi előirányzata egyébként ilyen összegű ügyletre vonatkozó kötelezettségvállalást lehetővé tesz A Küldöttgyűlés összehívása A Küldöttgyűlést évente legalább kétszer - minden év május 31-ig, az Elnökség, az Ellenőrző és Etikai Bizottság beszámolói, az éves gazdasági beszámoló és mérleg elfogadása, valamint minden év december 20- ig a tárgyévet követő év költségvetésének az elfogadása és a következő évi kamarai tagdíj megállapítása céljából - össze kell hívni. Az Elnökség tisztségviselőinek, a testületek tagjainak, póttagjainak, valamint az országos küldöttek és pótküldöttek megválasztása céljából négyévenként Küldöttgyűlést kell összehívni (tisztújító küldöttgyűlés). A Küldöttgyűlés résztvevői: a küldöttek, az állandó tanácskozási jogú meghívottak amennyiben küldötti mandátummal nem rendelkeznek a tiszteletbeli elnökök, az Elnökség, az Ellenőrző és Etikai Bizottság tagjai, az elnökségi funkcionális bizottságok elnökei, a választási osztályok és kerületi tagcsoportok elnökei, valamint a főtitkár és a Fővárosi Önkormányzat képviselője. A Küldöttgyűlés a kamara tagjai számára nyilvános, azon - tanácskozási jog nélkül a kamara bármely tagja és pártoló tagja részt vehet. A Küldöttgyűlés időpontját, helyszínét és napirendi pontjait legkésőbb a Küldöttgyűlést megelőző 8 naptári nappal a kamara honlapján közzé kell tenni A Küldöttgyűlést a Kamara elnöke, akadályoztatása esetén általános alelnöke, illetve alelnöke, a Gktv 23. -ában és jelen Alapszabály pontjában meghatározott esetben az Ellenőrző Bizottság, vagy a Gktv 28. (3) b.) pont szerint a törvényességi felügyelet gyakorlójának keresete alapján a Bíróság hívhatja össze A Küldöttgyűlést az összehívására irányuló kérelemnek a Kamarához történő beérkezését követő 30 napon belül akkor is össze kell hívni: - ha azt a küldöttek legalább 20 (húsz) %-a az ok és a cél megjelölésével írásban kéri; - ha azt az Ellenőrző Bizottság elnöke a Gktv 23. -a alapján, valamint, ha a törvényességi felügyelet gyakorlója a Gktv 28. (3) b) pontja alapján indítványozza A Küldöttgyűlés határozatképessége A Küldöttgyűlés akkor határozatképes, ha a küldötteknek több mint a fele jelen van. Ha a Küldöttgyűlés nem volt határozatképes, az emiatt megismételt Küldöttgyűlés fél óra elteltével az eredeti napirendben szereplő ügyekben a jelenlevő küldöttek számától függetlenül határozatképes azzal, hogy a megismételt Küldöttgyűlésen a a), b), c), e), f), g), h), i) pontokban határozat csak akkor hozható, ha a jelenlévő küldöttek száma a betöltött küldötti helyek 40%-át meghaladja, és tagozatonként legalább 5 küldött jelen van. 9
10 A megismételt Küldöttgyűlés az éves mérlegbeszámoló elfogadásáról akkor jogosult a megjelentek számára tekintet nélkül dönteni, ha annak elfogadását a független könyvszakértő és az Ellenőrző Bizottság is elfogadásra javasolja Amennyiben az eredetileg határozatképes Küldöttgyűlés a munkája során határozatképtelenné válik, úgy a Küldöttgyűlést határozatképtelenség miatt félbe kell szakítani és a pont szerinti megismételt Küldöttgyűlést kell összehívni A Küldöttgyűlés határozathozatala A Küldöttgyűlés a határozatait általában a jelenlévő küldöttek egyszerű szótöbbségével hozza. A Küldöttgyűlés minden jelenlévő tagjának egy-egy szavazata van. A küldött küldöttgyűlési jogait kizárólag személyesen gyakorolhatja A jelenlévő küldöttek legalább kétharmados szótöbbséggel hozott határozata szükséges a) az Alapszabály és más önkormányzati szabályzat elfogadásához és módosításához; b) a Kamarának más kamarával való egyesüléséhez, szétválásához; c) a Gktv és jelen Alapszabály szerint meghatározott tagozatok autonómiáját érintő döntésekhez; a pontban foglalt kivétellel; d) minden más olyan ügyben való döntéshez, amelynek eldöntését törvény, vagy az Alapszabály kétharmados többséggel hozott határozathoz köti A jelenlévő küldöttek legalább háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges a jelen Alapszabály pontjában foglalt döntést kivéve - olyan tagozati autonómiát érintő kérdésekben való döntéshez, amely - a kötelezően létrehozandó tagozatok kivételével - a tagozatok megszüntetését, továbbá valamennyi tagozat jelen Alapszabályban foglalt jogainak (pl. ügyintéző és képviselő szerv megválasztása, saját költségvetés) hátrányos megváltoztatását eredményezi A Küldöttgyűlés meghívója, napirendje, anyagai A Küldöttgyűlésre a küldötteket a napirend közlésével kell meghívni. A meghívók dokumentálható módon történő elküldése és a Küldöttgyűlés napja között legalább tizenöt naptári napi időköznek kell lennie. A meghívók postai, vagy elektronikus úton egyaránt kiküldhetők A küldöttgyűlési meghívónak tartalmaznia kell: a) a Küldöttgyűlés helyét és idejét, a küldöttgyűlés felfüggesztése esetén, a 15 naptári napon belül megtartandó folytatás időpontját és helyét; b) a Küldöttgyűlés napirendi pontjait, az egyes előterjesztések írásbeli vagy szóbeli voltának tételes megjelölésével; c) az Alapszabály, a kamarai önkormányzati szabályzatok megalkotása, illetve módosítása, valamint a költségvetés elfogadása és módosítása, az éves beszámoló elfogadása, továbbá a f), g), h) pontja szerinti döntés, más területi kamarával való egyesülés, szétválás és a Kamara taglétszám hiányában történő megszűnése tárgykörét érintő határozat tárgyában készült küldöttgyűlési előterjesztések anyagát; d) a távolmaradás esetleges jogkövetkezményére (a megismételt, a jelenlévők számától függetlenül határozatképes Küldöttgyűlés lehetőségére, ennek döntési hatáskörére, helyére, időpontjára és az eredetivel azonos napirendjére) vonatkozó figyelmeztetést; e) a határozatot nem igénylő egyéb napirendi pontok megjelölését; f) A c) pontban említett küldöttgyűlési előterjesztések anyagát a küldötteknek a Küldöttgyűlést megelőzően legalább 15 naptári nappal, egyéb írásos anyagokat 8 naptári nappal korábban kell megküldeni. Rendkívüli esetben mód van azonban az írásbeli előterjesztések helyszíni kiosztására is. A Küldöttgyűlést megelőzően kiküldött írásos anyagok vonatkozásában a meghívón, vagy kísérőlevélen fel kell tüntetni a mellékletek, illetve lapok számát is. Amennyiben a napirendi ponthoz kapcsolódó írásos anyag kizárólag a helyszínen került kiosztásra, úgy a Küldöttgyűlés egyszerű szótöbbséggel határoz arról, hogy az adott napirendi pontot, vagy előterjesztést tárgyalja-e, vagy a 15 naptári napon túli, de 30 naptári napon belüli időpontra összehívandó rendkívüli Küldöttgyűlés összehívását rendeli el; g) A küldöttek - az összes küldött 1/5-ének írásbeli támogatása mellett, - a további tárgysorozati (új napirendi) javaslataikat, előterjesztéseiket - a többi küldött megfelelő felkészülésének biztosítása érdekében írásban megküldhetik az Elnökségnek címezve, a Kamara ügyintéző szervezetéhez. Amennyiben az írásos előterjesztés, az azt támogató küldöttek aláírásával együtt legalább 8 naptári nappal a Küldöttgyűlés időpontja előtt a Kamarához beérkezik, úgy az előterjesztett új napirendi javaslatot a tárgysorozat-javaslatba fel kell venni, és a főtitkár útján a többi küldött részére haladéktalanul meg kell küldeni; h) A Küldöttgyűlés a meghívóban szereplő napirendi pontok elfogadásáról egyszerű szótöbbséggel szavaz. A Küldöttgyűlés - javaslatonként - egyszerű szótöbbséggel határoz a g) pont szerinti olyan napirendi pontoknak a tárgysorozatba történő felvételéről, amely az ott leírt határidőn túl, de a Küldöttgyűlés megnyitása előtt 10
11 érkezik a Kamarához. Ilyen új napirendi pont az eredetileg határozatképtelenség miatt fél óra múlva megismételt Küldöttgyűlésen a tárgysorozatba már nem vehető fel A Küldöttgyűlés levezetése, jegyzőkönyv A Küldöttgyűlés levezető elnöke a Kamara elnöke, az elnök által javasolt általános alelnök, illetve az elnök akadályoztatása esetén az Elnökség tagjai, a küldöttek, vagy a Küldöttgyűlésen tanácskozási joggal rendelkező állandó meghívottak közül a Küldöttgyűlés által e célból megválasztott személy. A szavazások általában - személyi kérdések esetén is - nyílt formában történnek, de a jelenlévők legalább egyötöde által elfogadott ilyen kezdeményezés esetén titkos szavazást kell elrendelni A Küldöttgyűlés levezető elnöke: a) megállapítja a Küldöttgyűlés összehívásának a szabályosságát és a Mandátumvizsgáló Bizottság jelentése alapján határozatképességét, b) vezeti a tanácskozást, c) felkéri a jegyzőkönyvvezetőt a jegyzőkönyv vezetésére és indítványozza hangfelvétel készítését, d) a napirendi pontok megtárgyalásáról és a határozatokról felveendő jegyzőkönyv hitelesítésére javasol két jelenlévő küldöttet, e) a szavazatszámláló bizottság tagjaiként javasol legalább három jelenlévő küldöttet, amennyiben a 19. pont szerint a szavazatszámláló bizottságnak legalább három tagja nincs jelen, a szavazatok összegyűjtésére pedig javasol legalább két - a Kamara munkaszervezetéhez tartozó dolgozót, f) elrendeli a szavazást és a szavazatszámláló bizottság jelentésének meghallgatását követően, kihirdeti a szavazás eredményét A Küldöttgyűlésen megjelent küldötteknek jelenléti ívet kell aláírniuk, amelyen a Küldöttgyűlés helyén és idején túl tagozatonként, osztályok szerint felsorolva kell feltüntetni a küldöttek, és az általuk képviselt tag gazdálkodó szervezet nevét A Küldöttgyűlésekről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza: a) a Küldöttgyűlés helyét és idejét, b) a Küldöttgyűlés levezető elnökének, a jegyzőkönyvvezetőnek, a jegyzőkönyv hitelesítőinek és a szavazatszámlálóknak a nevét, c) a Küldöttgyűlésen lezajlott fontosabb eseményeket, az elhangzott indítványokat az indítványozó nevének a feltüntetésével, d) a határozati javaslatokat, az azokra leadott szavazatok és ellenszavazatok számát, valamint a szavazástól tartózkodók számát, a Küldöttgyűlés meghozott határozatait, továbbá - amennyiben ezt indítványozzák, - a kisebbségi véleményt, e) a résztvevők tiltakozását valamely határozati javaslat szavazásra bocsátása ellen, illetve a kisebbségi véleményt, ha azt a tiltakozó kívánja a tiltakozó nevének és a tiltakozás okának a feltüntetésével A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető és a Küldöttgyűlés levezető elnöke írja alá, a megválasztott két jegyzőkönyv hitelesítővel együtt A Küldöttgyűlés jegyzőkönyvének egy hiteles példányát, a jelenléti ívet, a Küldöttgyűlés összehívásáról szóló hirdetményt vagy a meghívást igazoló más bizonylatokat, a Küldöttgyűlésről készült hang-, illetve videofelvételt az Elnökség köteles irattározni Bármely kamarai tag a Küldöttgyűlés jegyzőkönyvéből kivonat, vagy másolat kiadását kérheti a főtitkártól, aki azt köteles részére 8 munkanapon belül kiadni. A Kamara küldöttei és a tanácskozási jogú meghívottak a Küldöttgyűlésről készült hang-, illetve videofelvételt hivatali időben a Kamara székhelyén - a főtitkár előzetes értesítése mellett - meghallgathatják, illetve megtekinthetik A Kamara főtitkára gondoskodik arról, hogy a Küldöttgyűlés határozatait - a döntés időpontjának, hatályának, a támogatók és ellenzők arányának (név szerinti szavazás esetén az ellenzők személyének) feltüntetésével és a döntés hatályának megjelölése mellett - a határozatot bevezető személy és egy hitelesítő személy aláírásával felvegyék a "Küldöttgyűlési Határozatok Tárába". A Kamara főtitkára a határozatokat a határozat meghozatalát követő 15 munkanapon belül a kamarai honlapon közzéteszi. A Kamara tagjai a "Küldöttgyűlési Határozatok Tárába" a Kamara székhelyén hivatali időben betekinthetnek, arról kivonat, vagy másolat kiadását kérhetik a főtitkártól, aki azt köteles részükre 8 munkanapon belül kiadni. 19. A Küldöttgyűlés bizottságai: A Küldöttgyűlés döntése alapján állandó bizottságként Mandátumvizsgáló-, Szavazatszámláló-, Jelölőbizottságot hoz létre, és Szabályzatszerkesztő Bizottságot hozhat létre. A Küldöttgyűlés négyévente, a 11
12 kamarai tisztújítások évében Választási Bizottságot köteles alakítani, melynek mandátuma a tisztújító küldöttgyűlés eredményes befejezéséig tart. A bizottságok tagjait az egyes tagozatok a tagozatba besorolt kamarai tagok közül tagozatonként egyenlő arányban delegálják, a Tagcsoport Elnökök Kollégiumának képviseletét biztosítva. A Küldöttgyűlés a bizottságok létrehozásával egyidejűleg meghatározza azok feladatkörét is. Tagozatok, osztályok, helyi szervezeti egységek 20. Tagozatok A Kamarán belül - a Gktv. és jelen Alapszabály rendelkezéseinek keretei között - a kamarai választások legfőbb szervezeti tagozódásaként - Kereskedelmi Tagozatot, (mely használhatja a Kereskedelmi, Turisztikai és Pénzügyi Tagozat elnevezést), - Ipari Tagozatot, - Kézműipari Tagozatot, - és Gazdasági Szolgáltatások Tagozatot, valamint ezeken belül választási osztályokat kell létrehozni. A Kamara egyes tagozatai a Gktv. 18. (4) c.) pontjában foglalt tagozati autonómia keretében látják el mindazokat a - Gktv-ben és jelen Alapszabályban meghatározott - köz- és cél szerinti feladatokat, amelyek egy ágazat-, tevékenység-, illetve tevékenységcsoport általános gazdasági érdekeinek a Kamarán belüli megjelenítéséhez szükségesek annak érdekében, hogy a BKIK saját hatáskörében és illetékességi területén, kamarai szinten egyeztetett módon képviselhesse valamennyi gazdálkodó szervezet általános érdekeit. A tervezési, gazdálkodási jogosultság mellett a tagozat szervezeti autonómiájához tartozik, hogy - a tagozat a legmagasabb szintű döntéshozó fóruma által elfogadott SzMSz-ében részletesen rendelkezik küldöttválasztó fórumként is működő osztályairól, további szervezeti egységeiről, a tagozathoz tartozó kamarai tagok ezekhez történő besorolásának elveiről, e szervezeti egységek működésének a jelen Alapszabályban nem szabályozott kérdéseiről; - a tagozat elnöksége jogosult a tagozat alatti szervezeti szintek (például: osztály, szakmai osztály, tagozaton belüli szakmai bizottság) SzMSz-ei, ügyrendjei jogszabályokban, az Alapszabályban, a BKIK és az adott tagozat SzMSz-ében foglaltakkal ellentétes rendelkezéseinek módosítását előírni; - a tagozat alatti szervezeti szint önkormányzati, szervezeti életének (értekezletek, határozatok, választások, stb.) szabályszerűségével kapcsolatos észrevételek, kifogások esetén a tagozat elnökségének joga és kötelezettsége az érintettek közötti egyeztetés, a szabályszerűség helyreállításának megkísérlése; - a tagozat alatti szervezeti szintek ügyeiben eljáró kamarai testületek kötelesek kikérni az érintett tagozat elnökségének véleményét A tagozat a legmagasabb szintű döntéshozó fórumán a kamara hozzá tartozó tagjai közül önálló képviselő szerv(ek)et választ és saját szervezeti és működési szabályzatot fogad el. A tagozat SzMSz-ében az Alapszabályban rögzített elveknek megfelelően szabályozni kell a tagozati választási, valamint az időközi visszahívási folyamatot is. A tagozatot elnöke, illetve alelnöke képviseli. A tagozat elnöke ellenjegyzi a tagozathoz tartozó osztályok százezer forintot meghaladó pénzügyi kötelezettségvállalásról szóló döntéseit. A tagozatban végzett kiemelkedő kamarai munka elismeréseként a tagozat elnökségének javaslatára a BKIK elnöke visszavonásig szóló időtartamra, tiszteletbeli tagozati elnök címet adományozhat. Az egyes tagozatok működésének forrásairól jelen Alapszabály IX. Fejezete rendelkezik A tagozati SzMSz-eknek a Gktv-vel, más jogszabályokkal, jelen Alapszabállyal, a Kamara más önkormányzati szabályzataival ellentétes rendelkezései semmisek. Az egyes tagozatok képviselő szervébe megválasztott személyek névsorát, a tagozatok SzMSz-ét és annak módosításait a tagozat képviselője köteles az elfogadástól számított 15 naptári napon belül a Kamara Elnöksége számára megküldeni. Az Elnökség jogosult az SzMSz semmisséggel érintett rendelkezéseinek az érvénytelenségét megállapítani és a tagozatot a szabályzat megfelelő módosítására felhívni. A tagozati SzMSz-ekbe valamennyi kamarai tag betekinthet és a megválasztott képviselő szerveik tagjainak a névsorát bárki megismerheti A gazdasági kamara feladatainak ellátásához további szervezeti egységeket hozhat létre. Ebben az esetben meg kell állapítani a szervezeti egységek feladatkörét, továbbá a kamara más szerveivel való kapcsolódásuk rendjét, valamint működésük esetleges időbeli korlátait A kamara minden tagja valamelyik tagozatba tartozik. A tagozatba sorolást a tag tevékenysége(i) alapján a tag választásának megfelelően a Kamara ügyintéző szervezete végzi el. A tagozatba soroláshoz a tevékenységek tagozati jegyzékét a Kamara Elnöksége állapítja meg. 12
13 Amennyiben a területnek a fővárosi gazdasági életben betöltött gazdasági súlya, stratégiai szerepe, valamint az oda tartozó önkéntes kamarai tagok száma ezt együttesen indokolja, az érintett tagozat, vagy a kamara Elnökségének kezdeményezésére a kamarában a Kereskedelmi, az Ipari, a Kézműipari és a Gazdasági Szolgáltatások Tagozat mellett, a négyéves választási ciklusokat figyelembe véve, a választásokat előkészítő Küldöttgyűlésen történő Alapszabály-módosítással további tagozatok alakíthatók. Amennyiben a tagozat megalakításának a kezdeményezése tagozati, vagy az alatti szinten és a választási ciklusok között történik, a soron következő felmenő rendszerű választásokig ez a szakmai tagozódás csak a már létező tagozaton belül jöhet létre és működhet jelen Alapszabály pontjának rendelkezései alapján. Létrehozását, elnevezését, feladatkörét, a tagozaton belül hozzá tartozó szakmai szerveződések felsorolását, a Kamara más szerveivel való kapcsolódásának rendjét az érintett tagozat SzMSz-e tartalmazza azzal, hogy a részére biztosított egyéb jogok és kötelezettségek a szakmai munka terén a tagozatok mindenkori jogosítványaival egyeznek meg Amennyiben a , pont szerint, a választási ciklusok között létrejött szakmai tagozódáshoz tartozók száma a kamarai önkéntes tagok létszámának a 30%-át eléri, a tagozat köteles saját SzMSz-ében a tagozódást, mint az osztályok feletti szinten elhelyezkedő szervezeti egységet meghatározni és annak megalakulását megállapítani Abban az esetben, ha a választási ciklus végén a tagozathoz tartozó és az önálló tagozat létrehozását kezdeményezők száma a Kamara taglétszámának legalább 30%-át eléri és a kiválással érintett tagozatok küldötteinek legalább a fele ezt írásban a tagozatnál, vagy az Elnökségnél kezdeményezi, az Elnökség köteles a szakmai tagozódásnak tagozattá történő alakítását a választásokat előkészítő Küldöttgyűlésen kezdeményezni. Nem alakítható tagozat abban az esetben, ha megalakításával a kiválással érintett tagozat tagjainak száma az összlétszám 30%-a alá csökkenne A választásokat előkészítő Küldöttgyűlésen az Alapszabályban rögzített új tagozathoz tartozó gazdálkodó szervezetek a küldöttválasztások során a kiválással érintett tagozat legmagasabb döntéshozó fóruma által az új tagozat osztályaiként meghatározott szakmai szerveződésekben már az új tagozat gazdasági súlyának megfelelő számú kamarai küldöttet választanak. 21. Kamarai osztályok A kamarai tagok a jogaikat és kötelezettségeiket alapvetően a tagozataikban, azokon belül a szakmai munka alapegységeiben, a legalább 10 tagot tömörítő osztályokban gyakorolják. E szervezeti egységek a tagok, illetve az őket képviselő természetes személyek közvetlen részvételének, valamint a küldöttek választásának a bázisai. A küldöttválasztás részletes szabályait az Alapszabály VIII. Fejezete és az Alapszabály 2. sz. melléklete tartalmazza Az osztályok alapfeladata az osztályhoz tartozó gazdálkodó szervezetek általános működési feltételeinek javítása, gazdálkodási körülményeik jobbítása, az Európai Unió működési rendszerébe történő bekapcsolódásuk segítése, a vállalkozókkal, vállalkozásokkal, jogi-közgazdasági környezetükkel kapcsolatos jogszabályok, rendelkezések és tervezeteik véleményezése. Az osztály évenként legalább egy alkalommal, valamennyi tagja meghívásával osztályértekezletet tart, ahol értékeli és elfogadja az osztály vezetésének munkáját és meghatározza az elvégzendő feladatok irányát. Az osztályértekezlet választja meg vezető szervét, elnökét, aki ellátja az osztály képviseletét A kamarai tag osztályba sorolásának megváltoztatását a tárgy év végével írásban és indoklással kérheti a főtitkártól. A gazdálkodó szervezet átsorolása esetén amennyiben az átsorolás tagozatváltást eredményez a küldött, illetve egyéb tisztségre választott kamarai tag mandátumáról az érintett tagozatok küldött értekezletei döntenek, melynek eredménye a mandátum megtartása, vagy a visszahívás kezdeményezése lehet. A kamarai tag a főtitkár átsorolási határozatának felülvizsgálatát, annak kézhezvételétől számított 30 napon belül kérheti a Kamara Elnökségétől Az osztály által elfogadásra kerülő SzMSz-ben rendelkezni kell az osztály vezetőségének megválasztásáról, valamint a jelen Alapszabály tartalmának figyelembevételével az időközi visszahívási folyamatról, és a tagok helyzetéről, besorolásáról abban az esetben, ha az osztályhoz tartozó taglétszám 10 tag alá csökken Új szakmai osztály - választási osztályon belül - választási ciklus közben is megalakítható, az illetékes tagozat elnökségének előzetes hozzájárulásával. A megalakuló szakmai osztály legkisebb létszáma 10 fő. Az új szakmai osztály létrejötte esetén a tagozat elnöksége jogosult dönteni arról, hogy a tagozati költségvetési keretből biztosít-e, és ha igen, milyen nagyságrendben, az új osztály részére működési forrásokat. 13
14 22. Helyi szervezeti egység (kerületi tagcsoport) A küldöttgyűlés - jelen Alapszabályban szabályozott módon - kerületi tagcsoport elnevezéssel, meghatározott illetékességi területtel a Gktv. 5. -ában körülírt helyi szervezeti egység létrejöttét állapítja meg. Az illetékességi terület meghatározása csak a Főváros mindenkori hatályos kerületi közigazgatási beosztásával azonos módon, de több kerület teljes közigazgatási területére kiterjedően a pontban foglaltak szerint történhet Kerületenként legfeljebb egy tagcsoport működhet. Több kerület kamarai tag gazdálkodó szervezetei közös tagcsoport létrehozását is kezdeményezhetik A kamara tagja csak egy vagy székhelye, vagy telephelye, vagy fióktelepe szerint választott tagcsoportban gyakorolhatja szavazati jogát, csak ott lehet választó és választható A tagcsoportok feladata az adott kerület(ek) vállalkozóinak összefogása, informálásuk a pontban meghatározott illetékesség szerinti helyi kamarai ügyekben, érdekeik tolmácsolása a BKIK Elnöksége részére, képviselete és védelme az Önkormányzatnál. Munkájukban az összkamarai érdek helyi megjelenítése és képviselete a meghatározó. Együttműködnek a kerületi önkormányzatokkal, azok szerveivel, illetve a BKIK egyéb szervezeti egységeivel, részt vesznek a tagszervező munkában, és a kerületi vállalkozóknak kamarai szolgáltatásokat nyújtanak A tagcsoportok tevékenységének összehangolását a Tagcsoport-elnökök Kollégiuma (továbbiakban: Kollégium) látja el, amelynek elnökét a tagcsoport-elnökök maguk közül választják. A Kollégium működésének technikai és személyi feltételeit a kamara főtitkára biztosítja A Kollégium konzultatív tanácskozó, véleményező fórum, amely javaslatokat dolgoz ki, írásbeli javaslatait a Kollégium kérésére a Kamara Elnöksége ülésének napirendjére tűzi. A Kollégium kizárólagos hatáskörben dönt a kerületi munka céljára a jelen Alapszabály pontjában megjelölt költségvetési keret tagcsoportok közötti elosztásáról. A Kollégium folyamatosan értékeli a Kamara és a kerületi önkormányzatok közötti kapcsolatot, és javaslatot tesz az Elnökség részére a Főváros és az egyes kerületek gazdasági tárgyú előterjesztései véleményezése során a fővárosi gazdaság szereplői, kiemelten a kamarai tagok szempontjából érvényesítendő általános elvekre. A Kollégium saját ügyrendjét a Kamara Elnökségének jóváhagyásával maga állapítja meg, abba bármely kamarai tag betekinthet, arról másolatot kérhet A tagcsoport jogosult a BKIK adott kerületében székhellyel, telephellyel vagy fiókteleppel rendelkező tagjai közül elnök, és vele együtt legalább 3 tagú elnökség megválasztására. A tagcsoportok egységes SzMSz-ét az Elnökség jóváhagyásával a Kollégium állapítja meg, amely tartalmazza a tagcsoportok által - a törvényekben és más a kamarák számára előírt feladatok közül - ellátandó feladatokat. A tagcsoport elnökének, elnökségének, valamint a Kollégium elnökének megválasztásának módját és a visszahívási feltételeket az egységes tagcsoport SzMSz-ben kell szabályozni. Az időközi visszahívás esetében követni kell a VIII. Fejezetben rögzített elveket. Az SzMSz-be bármely kamarai tag betekinthet. Abban az esetben, ha a vállalkozók együttes és közös érdekeinek érvényesítése során a Kamarát a kerületi közigazgatási önkormányzat testületében, bizottságaiban, illetve más kerületi illetékességű közigazgatási szerv (hatóság) előtt a tagcsoport képviseli, működése nem lehet ellentétes a Gktv., az Alapszabály, a BKIK más önkormányzati szabályzatai, a Küldöttgyűlés és az Elnökség határozataival. Amennyiben működése a felsorolt jogszabályokba, szabályzatokba, illetve határozatokba ütközik, az Elnökség a kerületi tagcsoport működésének felfüggesztéséről és egyidejűleg a tagcsoport összehívásáról határoz. Amennyiben a szabályszerű működés másképpen nem állítható helyre, az Elnökség az adott tagcsoport megszüntetéséről határoz. 23. Az Elnökség Az Elnökség testületi szerv, feladata a Küldöttgyűlések közötti időszakban, a Küldöttgyűlés határozatainak megfelelően a Kamara működésének irányítása. Az Elnökség ülései a BKIK küldöttei számára nyilvánosak, azokon tanácskozási jog nélkül bármelyik küldött részt vehet Az Elnökség hatáskörébe tartozik: a) az Elnökség küldöttgyűlési beszámolójának, Küldöttgyűlés dokumentumainak és döntéseinek előkészítése; b) a Kamara éves költségvetésére vonatkozó javaslat összeállítása az Ellenőrző Bizottság véleményének meghallgatásával, és annak a Küldöttgyűlés elé terjesztése; 14
15 c) az Alapszabály rendelkezéseinek megfelelően kamarai szintű Szervezeti és Működési Szabályzat megalkotása, módosítása, a tagok kizárása és a tagok kérelmére a főtitkár osztályba sorolással összefüggő határozatainak felülvizsgálata; d) kamarai összeférhetetlenségi helyzet (Gktv. 27. ) észlelésekor a szükséges intézkedés, illetve a visszahívási indítvány megtétele; e) a Kamara főtitkárával kapcsolatos, a Gktv. 25. (3) bekezdésben előírt munkáltatói jogok gyakorlása; f) elnökségi funkcionális bizottságok létrehozása; g) döntés gazdasági társaságok megalapításáról, vagy azokban való részvételről, továbbá a gazdasági társaságokkal kapcsolatos törvényben előírt tulajdonosi jogok gyakorlásáról, amennyiben az nem tartozik a Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe; h) döntés alapítványokhoz történő csatlakozásról és ezek alapításáról, amennyiben az éves költségvetés ilyen előirányzatot tartalmaz; i) pénzügyi kötelezettségvállalással járó együttműködési megállapodások jóváhagyása, támogatási kérelmek elbírálása, amennyiben az éves költségvetés ilyen előirányzatot tartalmaz; j) javaslat kamarai kitüntetés alapítására és az adományozás szabályozására; k) az Alapszabály idő- és jogszerűségének folyamatos figyelemmel kísérése, a szükséges módosítások előkészítése; l) időközi választás esetén a Választási Bizottság feladatainak ellátása; m) döntés minden olyan ügyben, amelyet a törvény és jelen Alapszabály az Elnökség hatáskörébe utal, illetve nem utal a Küldöttgyűlés, más testületi és egyéb szerv kizárólagos hatáskörébe Az Elnökség kizárólagos hatáskörébe azok a szerződések tartoznak, amelyek az 50 (ötven) millió Ft értékhatár túllépését önmagukban, vagy az éven belüli összeszámítással megvalósítják, feltéve, hogy nem esnek a Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe. E kérdésekben való döntés abban az esetben is az Elnökség hatáskörébe tartozik, ha az adott év elfogadott költségvetésének akár a kiadási, akár a bevételi előirányzata egyébként ilyen összegű ügyletre vonatkozó kötelezettségvállalást lehetővé tesz. A szerződéses értékek megállapításánál a h), i), j) pontok vonatkozásában a könyvviteli és szerződéses érték közül a magasabbat kell figyelembe venni Az Elnökség tagjainak száma 19 fő. Az Elnökségnek tagja az elnök, a két általános alelnök, valamint a négy tagozat területéről zárt lista alapján megválasztott egy-egy kamarai alelnök. Elnökségi tagságra kell jelölni a Tagcsoport Elnökök Kollégiuma által választott egy tagcsoport-elnököt. A fennmaradó helyekre - a tagozatok által jelölt személyek közül a Küldöttgyűlés a tagozatok gazdasági súlyának megfelelő számban, a 18. pontban rögzített szabály figyelembe vételével, tagozatonként, zárt listáról választ tagokat. Amennyiben az Elnökség tagjainak a száma az előzőekben meghatározottnak a 2/3-a alá csökken, továbbá ha valamely tagozat képviseleti aránya 50 százalékot meghaladó mértékben csökken, és nincs a megüresedett helyek betöltésére megválasztott póttag, a Küldöttgyűlést újabb elnökségi tagok választása céljából három hónapon belül össze kell hívni. Új tag időközi megválasztásakor is alkalmazni kell az e pontban feltüntetett szabályokat. A testület létszámát az Alapszabályban kell meghatározni, és választási ciklusonként lehet módosítani Az Elnökség állandó tanácskozási jogú meghívottai: a tiszteletbeli elnökök, az Ellenőrző Bizottság és az Etikai Bizottság elnöke, a Kollégium elnöke, a főtitkár. A Gktv. 20. (2) bekezdése szerint az Elnökség munkájában tanácskozási joggal részt vesznek mindazok, akiknek meghívásáról az Elnökség ügyrendje a meghívottak tisztségének feltűntetésével rendelkezik Az Elnökség éves vagy két féléves munkaterv alapján működik. Szükség szerint, de legalább évente 10 alkalommal ülésezik. Üléseit az elnök akadályoztatása esetén az általa megbízott általános alelnök hívja össze és vezeti. Határozatképes, ha tagjainak több mint a fele jelen van. Tagjainak egy-egy szavazata van. Döntéseit általában nyílt szavazással a jelenlévő elnökségi tagok egyszerű szótöbbségével hozza. Szavazategyenlőség esetén az indítványt elvetettnek kell tekinteni Az eredeti napirendi pontban nem szereplő, javasolt új napirendi pont aznapi tárgysorozatra vételéhez az Elnökség - valamennyi jelenlévő szavazásra jogosult tagjának legalább kétharmados támogatásával hozott - határozata szükséges. Az elnökségi ülés megszakítása, vagy felfüggesztése esetén az eredeti napirendi pontokkal történő folytatás időpontjának meghatározásához a jelenlévő elnökségi tagok legalább kétharmados támogatásával hozott határozat szükséges. Rendkívüli ülés összehívását az Elnökség bármely tagja kezdeményezheti az elnöknél, akadályoztatása esetén az általános alelnököknél, az alelnököknél, akadályoztatásuk esetén pedig a főtitkárnál. Haladéktalanul össze kell hívni az Elnökséget, ha azt az Elnökség tagjainak legalább egyharmada, az Ellenőrző Bizottság, vagy az Etikai Bizottság írásban, a szándék, az ok, illetve a javasolt napirend feltüntetésével kéri. 15
16 23.7. Az elnökségi ülésekről hangfelvétel alapján a határozatokat a szavazatszámmal együtt tartalmazó emlékeztetőt kell készíteni, melyet az ülést levezető elnök és a főtitkár, vagy távollétükben a jelenlévők közül e célra megválasztott személy hitelesít. A kamara tagjai az elnökségi ülés emlékeztetőjéből kivonat, vagy másolat kiadását kérheti a főtitkártól, aki azt köteles részére 8 munkanapon belül kiadni A Kamara főtitkára gondoskodik arról, hogy az Elnökség határozatait - a döntés időpontjának, hatályának, a támogatók és ellenzők arányának (név szerinti szavazás esetén az ellenzők személyének) megjelölése mellett - a határozatot bevezető személy és egy hitelesítő személy aláírásával felvegyék az "Elnökségi Határozatok Tárába". A Kamara főtitkára a határozatokat a határozat meghozatalát követő 15 munkanapon belül a Kamara Internetes honlapján közzéteszi. A Kamara tagjai az "Elnökségi Határozatok Tárába" a Kamara székhelyén hivatali időben betekinthetnek, arról kivonat, vagy másolat kiadását kérhetik a főtitkártól, aki azt köteles részükre 8 munkanapon belül kiadni Az Elnökség a működésére vonatkozó további szabályokat, a létrehozott funkcionális bizottságok és azok vezetését ellátók felsorolását, továbbá működési szabályait ügyrendjében maga állapítja meg. Az Elnökség ügyrendjébe a kamarai tag a Kamara hivatalos helyiségében hivatali időben bármikor betekinthet, arról másolat kiadását kérheti. 24. Az Ellenőrző Bizottság Az Ellenőrző Bizottság vizsgálja, hogy a Kamara tevékenysége, gazdálkodása megfelel-e a jogszabályoknak, az Alapszabálynak és más önkormányzati szabályzatoknak. Az Ellenőrző Bizottság vizsgálja a gazdálkodás célszerűségét is Az Ellenőrző Bizottság testületi szerv, tagjainak száma 7 fő, elnökét tagjai közül maga választja. A tagozatok által ellenőrző bizottsági tagságra jelölt személyek közül a Küldöttgyűlés a tagozatok gazdasági súlyának megfelelő számban a 18. pontban foglalt szabály figyelembe vételével tagozatonként, zárt listáról választ tagokat. Amennyiben az Ellenőrző Bizottság tagjainak a száma 5 fő alá csökken, továbbá ha valamely tagozat képviselete megszűnik és nincs a megüresedett helyek betöltésére megválasztott póttag, a Küldöttgyűlést három hónapon belül össze kell hívni újabb ellenőrző bizottsági tagok (póttagok) megválasztása céljából. Új tag időközi megválasztásakor is alkalmazni kell a gazdasági súlyra vonatkozó szabályokat. A testület létszámát az Alapszabályban kell meghatározni, és választási ciklusonként lehet módosítani Az Ellenőrző Bizottság a Kamara tevékenységével, gazdálkodásával kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálhat, a Kamara tisztségviselőitől és ügyintéző szervezetétől minden olyan adatot, tájékoztatást megkérhet, illetve minden olyan iratot megtekinthet, amely feladatainak ellátásához szükséges. Munkája elvégzése során külső szakértőt vonhat be. A Küldöttgyűlés az Ellenőrző Bizottság részére e célra az éves költségvetésben meghatározott keretösszeget állapít meg, amelynek felhasználásáról az Ellenőrző Bizottság dönt Az Ellenőrző Bizottság köteles a Kamara gazdálkodását legalább évenként független könyvvizsgálóval megvizsgáltatni. A Küldöttgyűlés a Kamara éves költségvetéséről és az éves beszámolóról (mérlegről) csak az Ellenőrző Bizottság és a független könyvvizsgáló véleményének ismeretében dönthet Az Ellenőrző Bizottság a tevékenységéről a Küldöttgyűlésnek számol be, tagjai részére feladataik ellátása körében utasítás nem adható Az Ellenőrző Bizottság a működésére vonatkozó további szabályokat ügyrendjében maga állapítja meg. Az Ellenőrző Bizottság ügyrendjébe a kamarai tag a Kamara hivatalos helyiségében, hivatali időben bármikor betekinthet, arról másolat kiadását kérheti Az Ellenőrző Bizottság tagja a kamara vezető szervének ülésén tanácskozási joggal részt vehet. Az Ellenőrző Bizottság felhívja az Elnökséget a szükséges intézkedések megtételére annak érdekében, hogy a Kamara tevékenysége, gazdálkodása megfeleljen a jogszabályoknak, a Kamara Alapszabályának és más önkormányzati szabályzatainak, továbbá a gazdálkodás célszerűségének. Az Ellenőrző Bizottság köteles az intézkedésre jogosult Elnökséget, illetve a Küldöttgyűlést tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy a) a szervezet működése során olyan jogszabálysértés vagy a szervezet érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történt, amelynek megszüntetése, vagy következményeinek elhárítása, illetve enyhítése az intézkedésre jogosult vezető szerv döntését teszi szükségessé; b) a vezető tisztségviselők felelősségét megalapozó tény merült fel. 16
17 Az intézkedésre jogosult Elnökséget, vagy Küldöttgyűlést az Ellenőrző Bizottság indítványára - annak megtételétől számított harminc napon belül össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén az Elnökség, illetve a Küldöttgyűlés összehívására az Ellenőrző Bizottság is jogosult. 25. Az Etikai Bizottság Az Etikai Bizottság testületi szerv, tagjainak száma 18 fő, elnökét tagjai közül maga választja. A tagozatok által Etikai Bizottsági tagságra jelölt személyek közül a Küldöttgyűlés a tagozatok gazdasági súlyának megfelelő számban a 18. pontban foglalt szabály figyelembevételével tagozatonként zárt listáról választ tagokat. Amennyiben az Etikai Bizottság tagjainak a száma az előzőekben meghatározottnak a 2/3-a alá csökken, továbbá ha valamely tagozat képviseleti aránya jelentősen csökken, és nincs a megüresedett helyek betöltésére megválasztott póttag, a küldöttgyűlést három hónapon belül össze kell hívni újabb etikai bizottsági tagok (póttagok) megválasztása céljából. A testület létszámát az Alapszabályban kell meghatározni, és választási ciklusonként lehet módosítani. Az Etikai Bizottság látja el az etikai szabályok megállapítása kivételével a Gktv. 10. (1) bekezdésének d) f) pontjaiban és jelen Alapszabály 10. pont c)-f) pontjaiban meghatározott kamarai feladatokat a gazdálkodó szervezetek tekintetében. Az Etikai Bizottság eljárása kérelemre, vagy hivatalból indul. Az Etikai Bizottság véleményezési jogosítványa a BKIK tevékenységével kapcsolatos valamennyi etikai kérdés kapcsán fennáll a jogszabályok által nem tiltott keretek között. A Kamara tisztségviselői az Etikai Bizottság tevékenységében szükség szerint közreműködnek Az Etikai Bizottság elnöke a bizottság feladatkörében képviseli a Kamarát. A képviseleti jog kiterjed az Etikai Bizottság határozatainak megtámadása esetén a bíróság és más hatóságok előtti képviseletre és az ezzel kapcsolatban adott képviseleti meghatalmazásra is. E jogkörét az elnök esetenként vagy az ügyek meghatározott csoportjaira nézve a bizottság tagjaira írásban átruházhatja Az Etikai Bizottságnak az etikai kódexben nem szabályozott és a Kamara tagjait közvetlenül nem érintő működésére vonatkozó további szabályokat ügyrendjében maga állapítja meg. Az ügyrendbe a kamarai tag a Kamara hivatalos helyiségében hivatali időben bármikor betekinthet, arról másolat kiadását kérheti Az Etikai Bizottság munkája elvégzése során külső szakértőt vonhat be. A Küldöttgyűlés az Etikai Bizottság részére e célra az éves költségvetésben meghatározott keretösszeget állapít meg, amelynek felhasználásáról az Etikai Bizottság dönt. VI. FEJEZET A kamara tisztségviselői és képviselete, az összeférhetetlenség szabályai A Gktv. szerint a gazdasági kamara tisztségviselői az elnök, az általános alelnökök, a kereskedelmi, az ipari, a kézműipari és a gazdasági szolgáltatások tagozat területéről választott kamarai alelnökök, az Ellenőrző Bizottság elnöke, az Etikai Bizottság elnöke és a kamara főtitkára. 26. Az elnök Az elnök a Küldöttgyűlés által a Kamara önálló képviseletére megválasztott vezető tisztségviselő Irányítja a Kamara tevékenységét - két elnökségi ülés között az Elnökség határozatainak megfelelően - és dönt mindazokban az ügyekben, amelyet a Gktv., jelen Alapszabály és a Kamara önkormányzati és egyéb szabályzatai nem utalnak más testületi és egyéb szerv kizárólagos hatáskörébe Az elnök kapcsolatot tart, illetve koordinálja a kapcsolattartást a tagokkal, a kormányzati-, közigazgatási-, önkormányzati-, egyéb társadalmi- és civil szervezetekkel, valamint a külföldi partnerszervezetekkel. Szervezi a Fővárosi Gazdasági Egyeztető Tanács, valamint az Elnöki Tanácsadói Testület munkáját. Gyakorolja a főtitkár felett a munkáltatói jogokat a munkaviszony létesítésével, megszüntetésével, továbbá a munkaszerződés módosításával kapcsolatos elnökségi hatáskörbe tartozó munkáltatói jogok kivételével meghatározza a főtitkár munkarendjét. 27. A tiszteletbeli elnök A BKIK tevékenysége során szerzett kimagasló érdemeik elismeréséül a Kamara korábbi legalább egy teljes választási ciklust ellátó elnökét megilleti a tiszteletbeli elnöki cím. A tiszteletbeli elnök megbízásának nem feltétele a Gktv. 27. (2) bekezdés c) és d) pontjában előírt feltétel fennállása A tiszteletbeli elnökök feladata, hogy őrködjenek a BKIK története során felhalmozott értékteremtő hagyományok felett, azokat ápolják és gazdagítsák, segítsék elő a kamarai önkormányzat társadalmi súlyának és tekintélyének növekedését, a fővárosi vállalkozók megbecsülésének, fokozódását. Tekintélyükkel, pártatlan magatartásukkal a Kamara erkölcsi tisztasága és egysége felett, segítsék elő a Kamarán belül és 17
18 azon kívül az eltérő érdekek összehangolását, járuljanak hozzá a Kamara hazai és nemzetközi kapcsolatainak fejlesztéséhez A tiszteletbeli elnök ellát minden olyan feladatot, amelyre a Küldöttgyűlés vagy az Elnökség felkéri. A tiszteletbeli elnök feladatai nem állhatnak ellentétben a Gktv-nek és jelen Alapszabálynak a Kamara más tisztségviselőjére vonatkozó rendelkezéseivel A tiszteletbeli elnök megbízása megszűnik: a) halálával, b) lemondásával, c) ha a Küldöttgyűlés a tisztségéből kétharmados szótöbbséggel hozott határozatával visszahívja. 28. Az alelnökök A Kamarának két általános alelnöke, továbbá a négy tagozat területéről választott egy-egy alelnöke van. Az alelnökök az elnök akadályoztatása esetén jelen Alapszabály 30. pontja szerint jogosultak a Kamara képviseletére. Az általános alelnökök és az alelnökök munkamegosztásáról, a képviselet és a helyettesítés rendjéről, valamint a működési feltételekről az elnök előterjesztése alapján az Elnökség határoz. 29. A főtitkár és a Kamara ügyintéző szervezete A főtitkár a Kamara ügyintéző szervezetének vezetője, aki a Kamarával munkaviszonyban áll. A főtitkár gyakorolja a Kamara ügyintéző szervezetében dolgozó munkavállalók felett a munkáltatói jogokat. A főtitkár felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével, továbbá a munkaszerződés módosításával kapcsolatos munkáltatói jogokat az Elnökség, az egyéb munkáltatói jogokat pedig, az elnök gyakorolja. A Kamara ügyintéző szervezetének a működésére vonatkozó szabályokat az Elnökség az SzMSz-ben állapítja meg. 30. A Kamara képviselete A Kamarát az elnök önállóan képviseli. E jogkörét az ügyek meghatározott csoportjára nézve a Kamara általános alelnökeire, a főtitkárra és a mindenkori gazdasági vezetői feladatot ellátó munkavállalóra írásban átruházhatja A bankszámla felett való rendelkezéshez minden esetben képviseleti joggal felruházott személy aláírása szükséges A Kamara általános képviseletére az elnök akadályoztatása esetén az általa ezzel megbízott általános alelnök önállóan, kötelezettségvállalással járó jognyilatkozat megtétele esetén pedig bármelyik alelnökkel ketten együttesen jogosultak Az Etikai Bizottság elnöke jelen Alapszabály pontjában körülírt módon a bizottság feladatkörében képviseli a Kamarát A képviseleti jog átruházásáról írásbeli nyilvántartást kell vezetni. 31. A kamarai küldöttekkel, a testületi szervek tagjaival, a tisztségviselőkkel szemben támasztott követelmények és az összeférhetetlenség szabályairól a hatályos Gktv a a következőképpen rendelkezik: 27.. (2) Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, küldöttnek, testületi szerv tagjának, illetve a kamara elnökének (alelnökének) az választható, aki a) nagykorú; b) magyar állampolgár vagy olyan külföldi állampolgár, aki munkavállalási engedéllyel rendelkezik vagy Magyarországon engedély nélkül végezhet munkát; és c) olyan gazdálkodó szervezet tagja (részvényese), vezető tisztségviselője, illetőleg alkalmazottja, amely tagja a kamarának; d) a tagsági jogviszonyból származó kötelezettségeinek eleget tett; (3) Nem választható az ellenőrző bizottság tagjának a) aki tagja az elnökségnek; b) a gazdasági kamara titkára, c) a gazdasági kamara ügyintéző szervezetében dolgozó, a kamarával munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy; d) az a)-c) pontokban említett személyek közeli hozzátartozója Ptk b) pont és élettársa. 18
19 (4) Az ellenőrző bizottság tagjának - a kamara tagján kívül - megfelelő szakértelemmel rendelkező más személy is megválasztható. (5) Nem választható küldöttnek, testületi szerv tagjának, aki a) cselekvőképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alatt áll; b) a közügyek gyakorlásától eltiltó jogerős ítélet hatálya alatt áll; c) szabadságvesztés-büntetését tölti; d) büntetőeljárásban jogerősen elrendelt intézeti kényszergyógykezelés alatt áll, továbbá e) akivel szemben más törvényben meghatározott összeférhetetlenségi ok áll fenn. (6) Nem viselhet tisztséget a gazdasági kamarában, aki a) az (5) bekezdés alapján nem választható küldöttnek; b) Magyarországon nem rendelkezik állandó lakhellyel; továbbá c) közszolgálati jogviszonyban áll; 31.1 Nem választhatók testületi szerv tagjává és egyéb választott vezetőségi tisztre azon személyek, akik a Kamarával folyamatos munkaviszonyban állnak. Megválasztásukkal egyidejűleg kötelesek e jogviszony megszüntetését az arra jogosult főtitkárnál, vagy testületi szervnél kezdeményezni. 32. A Gktv a szerint: VII. FEJEZET A Kamara önkormányzati határozatainak bírósági felülvizsgálata (1) A gazdasági kamara tagja kérheti a bíróságtól a kamara valamely testületi szerve által hozott olyan határozat felülvizsgálatát, amely e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba, a kamara alapszabályába vagy más önkormányzati szabályzatába ütközik. Az országos gazdasági kamara testületi szerve által hozott jogsértő határozattal szemben a felülvizsgálat kezdeményezésnek joga a gazdasági kamarát illeti meg. (2) Perindítás előtt a gazdasági kamara tagja, illetve a gazdasági kamara köteles a jogsértést a jogsértő határozatról történt tudomásszerzéstől számított harminc napon, de legkésőbb a határozat meghozatalától számított hat hónapon belül az ellenőrző bizottságnak bejelenteni. Ez utóbbi határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. (3) Az ellenőrző bizottság a bejelentést követő harminc napon belül köteles írásban állást foglalni. (4) A pert a gazdasági kamara tagjának a gazdasági kamara ellen, illetve a gazdasági kamarának az országos kamara ellen az ellenőrző bizottság állásfoglalásától, vagy a (3) bekezdés szerinti határidő eredménytelen elteltétől számított harminc napon belül kell megindítania. A perindításnak nincs halasztó hatálya, a bíróság azonban a határozat végrehajtását felfüggesztheti. (5) A (4) bekezdésben megállapított határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A bíróság eljárására egyebekben a polgári perrendtartásról szóló törvény általános szabályait kell alkalmazni A Kamara tagjai a Kamara testületi szerveinek hat hónapnál nem régebbi határozataiba személyesen, vagy jogi képviselőjük útján hivatali időben a Kamara székhelyén betekinthetnek és arról saját költségükön másolat kiadását kérhetik, melyet a Kamara főtitkára nyolc munkanapon belül köteles teljesíteni. A hat hónapnál régebbi határozatokba való betekintést az ok és a cél megjelölésével írásban kell a Kamara főtitkárától kérni. VIII. FEJEZET A küldöttválasztás-, továbbá a tagjegyzék és a választási névjegyzék vezetésének részletes szabályai, valamint egyéb, a választásokkal összefüggő szabályok A kamarai küldötteket és pótküldötteket a választási névjegyzékben szereplő gazdálkodó szervezetek képviselői tagozatokban, vagy a tagozat küldöttértekezletének döntése alapján osztályszinten választják A Kamara küldöttei, pótküldöttei, a testületi szervek tagjai, póttagjai, valamint a Kamara elnöke és más választott tisztségviselők legfeljebb négyéves időtartamra választhatók meg és újraválaszthatók. A küldötti tisztség megszűnésével kapcsolatos szabályokat a jelen Alapszabály 33.8., 33.9., , pontjai tartalmazzák. A választási névjegyzék vezetésének részletes szabályai 19
20 33.3. A Főváros területén székhellyel rendelkező összes gazdálkodó szervezetről tekintet nélkül arra, hogy a Kamara önkéntes tagja, vagy sem - a Kamara köteles tagozatonként választási névjegyzéket összeállítani és vezetni. Ennek tartalmaznia kell a gazdálkodó szervezet nyilvántartási számát, nevét, székhelyét, tevékenységi körét, a kamarai választások során a gazdálkodó szervezet képviseletében szavazásra jogosult személy(ek) nevét A Kamara a tagjairól tagozatonként és osztályonként köteles tagjegyzéket összeállítani és vezetni. Ennek tartalmaznia kell a kamarai tag nevét, székhelyét, tevékenységi körét, a tagsági jogviszony kezdő időpontját, a tagsági jogviszonnyal összefüggő kérdésekben a gazdálkodó szervezet nevében nyilatkozattételre jogosult személy(ek) nevét. A tagjegyzék a választási névjegyzék része. A tagjegyzékbe történő bejegyzésre a pont szabályai az irányadók. A tagjegyzékbe a kamara tagjai betekinthetnek, abból saját magukra vonatkozóan hatályos másolat kiadását igényelhetik a főtitkártól, aki a kérelmet 8 munkanapon belül köteles teljesíteni A gazdálkodó szervezet a naptári év utolsó napjára szóló hatállyal kérheti, hogy a Kamara a következő naptári év első napjától kezdődően másik osztályba, tagozatba sorolja át. A választási névjegyzéken szereplő gazdálkodó szervezet a Kamaránál a naptári év utolsó napjára szóló hatállyal kérheti választási jogosultsága megszüntetését és a választási névjegyzékből való törlését, ha szavazati jogával nem kíván élni, vagy ha egyszerre folytat kereskedelmi és ipari szakmák körébe, illetve a mezőgazdasági és erdőgazdasági tevékenységek körébe tartozó tevékenységet, és a következő naptári év első napjától kezdődően másik fajta gazdasági kamarában kíván választójoggal élni A Kamara amennyiben a gazdálkodó szervezet a választási névjegyzékbe való felvételét kéri a nyilvántartásba vételt nem tagadhatja meg. A Kamara Elnöksége a főtitkár útján a választási névjegyzéket a Kamara központi ügyfélszolgálati irodáin betekintésre bárki számára hozzáférhetővé teszi A választási névjegyzékkel és a tagjegyzékkel kapcsolatos kifogást a közszemlére tétel időtartama alatt, amely nem lehet kevesebb, mint 15 naptári nap, írásban kell a Választási Bizottsággal közölni, amely arról 3 munkanapon belül határoz. Az alaptalannak tartott kifogást legkésőbb a beérkezést követő 3 munkanapon belül átteszi a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz. A bíróság a kifogásról a beérkezésétől számított 3 napon belül, nem peres eljárásban határoz. Ha a bíróság a kifogást alaposnak tartja, elrendeli a választási névjegyzék vagy a tagjegyzék kiigazítását, ellenkező esetben a kifogást elutasítja. A bíróság határozata ellen további jogorvoslatnak nincs helye. A bíróság a határozatát annak meghozatala napján közli a Kamara Alapszabályban kijelölt testületi szervével és azzal a gazdálkodó szervezettel, amely a kifogást emelte. A kerületi tagcsoport a székhely szerint kerületükbe tartozó kamarai tagok tagjegyzékét a kerületi tagcsoport irodájában köteles közzétenni. Az időközi visszahívás szabályai A kamarai küldöttet, a testületi szervek tagját, a Kamara elnökét, más választott tisztségviselőjét és bármely más választott szerv elnökét, tagját az őket megválasztó szerv - a működésére vonatkozó alapszabályi, vagy más ügyrendi szabályok szerint - visszahívhatja. Az itt meghatározott szerv köteles visszahívni e tisztségviselők, választott vezetők közül azt, akivel szemben megbizonyosodik arról, hogy az általa képviselt kamarai tag gazdálkodó szervezet tagdíjfizetési, valamint adatszolgáltatási kötelezettségének ismételten, vagy felhívás ellenére sem tesz eleget, ezért tagsági viszonya kizárással megszüntetésre került. Ebben az esetben a visszahívás kezdeményezője a Kamara főtitkára A fenti kötelező visszahívási eset körébe nem tartozó időközi visszahívás akkor kezdeményezhető, ha az indítványt az adott választott tisztségviselő személyéhez, vagy az általa képviselt kamarai tag gazdálkodó szervezethez kapcsolódó gazdasági körülmény alapozza meg. A meghatározott személyre szóló visszahívás feltételei: - a kamarának okozott károkozás ténye, - a vállalt feladat ellátásának hiánya, azaz a küldöttek, az Elnökség az Ellenőrző-, az Etikai Bizottság tagjainak az adott testületben három (egymást követő) alkalommal előforduló távolléte, vagy bizonyíthatóan rossz minősítése, - Alapszabály ellenes magatartás ténye A választott testülettel szembeni visszahívás amennyiben a teljes testületre, csoportra vonatkozik abban az esetben kezdeményezhető, ha a választott testület, tisztségviselői csoport felróhatóan Alapszabály ellenes magatartást folytat, bizonyítható, hogy tisztségükkel összefüggésben a kamarának kárt okoztak, vagy vállalt feladataikat folyamatosan nem látják el. 20

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság