text:
⭐Szuper-V multi-rizikó biztosítás
Download "Szuper-V multi-rizikó biztosítás"
1 Szuper-V multi-rizikó biztosítás Jelen feltételek az UNIQA Biztosító Rt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt , továbbiakban biztosító) Szuper-V kockázati biztosítási szerzôdéseire érvényesek, feltéve, hogy a szerzôdést jelen feltételekre hivatkozással kötötték. A feltételekben nem érintett kérdésekben a hatályos magyar jogszabályok, így különösen a Ptk. rendelkezései az irányadók. I. A SZERZÔDÉS ALANYAIVAL, LÉTREJÖTTÉVEL KAPCSOLATOS FELTÉTELEK A biztosítási szerzôdés alanyai 1. A biztosító a biztosítási díj ellenében a jelen feltételekben meghatározott szolgáltatás teljesítésére vállal kötelezettséget. 2. A szerzôdô az a személy, aki a biztosítás megkötésére ajánlatot tesz és a biztosítási díj fizetését vállalja. A szerzôdésre vonatkozó jognyilatkozatok megtétele a szerzôdô joga és kötelezettsége. A biztosítóhoz intézett jognyilatkozatok csak akkor hatályosak, ha azokat valamely szervezeti egységéhez írásban eljuttatták. A biztosító nyilatkozatait a szerzôdônek juttatja el. 3. A biztosított(ak) az(ok) a személy(ek), aki(k) a szerzôdésben biztosítottként megnevezésre került(ek), és aki(k)nek az esetében a biztosító a hozzá(juk) kapcsolódó biztosítási eseményekre a szerzôdésben meghatározott szolgáltatásokat nyújtja. Jelen szerzôdés egyéni ( Aktív") és családi ( Família") változatban köthetô. Az egyéni változatban egyetlen, a 18. születésnapját már betöltött, de a 65. születésnapját még be nem töltött személy jelölhetô meg biztosítottként. A családi változatban biztosítottként a következô személyek együttesen jelölhetôk: legfeljebb két, a 18. születésnapját már betöltött, de a 65. születésnapját még be nem töltött személy, akik egymás házastársai vagy élettársai; az ô (saját, örökbefogadott, mostoha és nevelt) gyermekeik, amennyiben 1. éves születésnapjukat már betöltötték, de a 18. születésnapjukat még nem töltötték be. Azok a gyermekek, akik a biztosítási szerzôdés fennállása alatt töltik be 1. születésnapjukat, automatikusan biztosítottá válnak, amennyiben ôket a biztosítóhoz írásban bejelentik, a bejelentés beérkezését követô nap 0. órájával. Azon gyermekek biztosítotti minôsége megszûnik, akik a biztosítási szerzôdés fennállása alatt töltik be 18. születésnapjukat, a 18. születésnapjukat követô biztosítási évfordulóval. Nem lehet biztosított személy, akinek a társadalombiztosítás erre kijelölt szerve a munkaképesség-csökkenés mértékét megállapító határozatával legalább 67%-ot elérô rokkantságot állapított meg, vagy aki tartós (orvosilag diagnosztizált) elmebetegségben szenved, illetve beszámítási képességét elveszítette, vagy akit cselekvôképességet korlátozó, vagy kizáró gondnokság alá helyeztek. 4. Kedvezményezett(ek) a balesetbiztosítás haláleseti szolgáltatására jogosult személy(ek) A biztosítási szerzôdés létrejötte 5. A biztosítási szerzôdés megkötését a szerzôdô írásbeli ajánlattal kezdeményezi. 6. A szerzôdés úgy jön létre, hogy a biztosító az ajánlat és a hozzá tartozó nyilatkozatok alapján elfogadó nyilatkozatot (kötvényt) állít ki. 7. A szerzôdés akkor is létrejön, ha a biztosító az ajánlatra, annak beérkezését követô tizenöt napon belül nem nyilatkozik. 8. A biztosítónak jogában áll az ajánlatot módosításokkal elfogadni. Lényeges eltérések esetén a biztosító erre a tényre a szerzôdô figyelmét a kötvény kiadásakor írásban felhívja. Ha a kötvény tartalma az ajánlattól eltér, és az eltérést a szerzôdô tizenöt napon belül nem kifogásolja, a szerzôdés a kötvény tartalma szerint jön létre. 9. A biztosítónak jogában áll az ajánlatot, annak a kötvény kiállítására jogosult szervezeti egységéhez történô beérkezését követô 15 napon belül indoklás nélkül elutasítani. 10. A szerzôdés határozatlan tartamú, kezdete a kötvényen megjelölt nap. A biztosítási évforduló napja a biztosítás kezdeteként megjelölt hónap és naptól számított 1 év. A biztosítási idôszak folyamatos díjfizetés esetén a biztosítási évfordulókhoz igazodó egy éves idôtartam. A szerzôdés hatályba lépése 11. A biztosítás az azt követô napon lép hatályba, amikor a szerzôdô az elsô díjat a biztosító számlájára vagy pénztárába befizeti, illetôleg amikor a díj megfizetésére vonatkozóan halasztásban állapodtak meg, feltéve, hogy a szerzôdés létrejött vagy utóbb létrejön. 12. Ha a szerzôdô a díjat a biztosító képviselôjének fizette, a díjat legkésôbb a fizetés napjától számított negyedik napon a biztosító számlájára, illetôleg pénztárába beérkezettnek kell tekinteni. 13. A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerzôdés hatályba lépésével egyidejûleg kezdôdik. Ha biztosítási szerzôdés tartama alatt újabb biztosított lép a szerzôdésbe, a rá vonatkozó kockázatviselés kezdete megegyezik biztosítottá válása idôpontjával (3. pont). A szerzôdés megszûnése 14. A biztosítási szerzôdés (és a biztosító kockázatviselése) megszûnik a szerzôdésben szereplô valamennyi biztosított halálával; amennyiben a biztosítási szerzôdésbe nagykorúként belé-2 pett valamennyi személyre a kockázatviselés megszûnik (15. pont), a díjjal fedezett tartam lejáratával; a díj nemfizetése esetén (56. pont); a szerzôdés szerzôdô vagy biztosító általi felmondásával. A szerzôdést a biztosítási évfordulóra lehet felmondani, a felmondást írásban, az évfordulót megelôzô 30. napig lehet közölni. 15. Valamely biztosítottra vonatkozóan megszûnik a kockázatviselés az alábbi esetek bármelyikében: ha a biztosított a 70. életévét betöltötte, a születésnapját követô biztosítási évfordulóval; ha a szerzôdésbe kiskorúként belépett biztosított a 18. életévét betöltötte, a születésnapját követô biztosítási évfordulóval; ha biztosítási eseménybôl eredôen a biztosító 100%-os maradandó egészségkárosodás miatt szolgáltatást teljesített, a teljesítés napjával; ha a társadalombiztosítás erre kijelölt szerve legalább 67%-os munkaképesség csökkenést állapított meg, a határozat kelte szerinti hónap végével; a biztosított halálának idôpontjával. Közlési és változás bejelentési kötelezettség 16. A szerzôdôt és a biztosította(ka)t közlési kötelezettség terheli, melynek értelmében a szerzôdéskötéskor kötelesek a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges minden olyan körülményt a biztosítóval közölni, amelyeket ismertek vagy ismerniük kellett. A biztosító írásban feltett kérdéseire adott, a valóságnak megfelelô válaszokkal a felek közlési kötelezettségüknek eleget tesznek. A biztosító jogosult a közölt adatok ellenôrzésére, és e célból további kérdéseket tehet fel és adatokat szerezhet be. 17. Ha a biztosító csak a szerzôdéskötés után szerez tudomást a szerzôdést érintô lényeges körülményekrôl, továbbá ha szerzôdésben meghatározott lényeges körülmények változását közlik vele, tizenöt napon belül írásban javaslatot tehet a szerzôdés módosítására, illetôleg ha a kockázatot a feltételek értelmében nem vállalhatja a szerzôdést harminc napra írásban felmondhatja. Ha a szerzôdô a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra tizenöt napon belül nem válaszol, a szerzôdés a módosító javaslat kézhezvételétôl számított harmincadik napon megszûnik. 18. A közlésre, illetôleg a változás bejelentésére irányuló kötelezettség megsértése esetében a biztosító kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha bizonyítják, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményt a biztosító a szerzôdéskötéskor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkezésében. 19. A szerzôdô köteles 5 munkanapon belül bejelenteni a szerzôdésben rögzített adatoknak (különös tekintettel: lakcím, név) megváltozását. Területi hatály 20. A biztosítás területi hatálya Európa. II. BIZTOSÍTÁSI ÖSSZEG, A BIZTOSÍTÓ SZOLGÁLTATÁSA 21. A biztosítási összeget azaz a szolgáltatás pénzben kifejezett értékét, a szerzôdô az ajánlattételkor választja ki a felkínált lehetôségek közül (Bázis, Standard, Optimum csomagok). 22. A biztosítási szolgáltatás a biztosítónak a biztosítási esemény bekövetkeztekor fellépô teljesítési kötelezettsége. A biztosító szolgáltatása egy biztosítási idôszakon belül bekövetkezett biztosítási események vonatkozásában az éves kárlimit illetve az éves szolgáltatási limit mértékéig terjed. II. A) Balesetbiztosítás Biztosítási események és a biztosító szolgáltatásai 23. Balesetnek minôsül a biztosított akaratán kívül, hirtelen fellépô olyan külsô behatás, melynek következtében a biztosított meghal, vagy igazolható módon a behatás következtében egészségkárosodást szenved. 24. Nem minôsül balesetnek a) a szilárd, folyékony, légnemû anyagok szándékos bevétele miatti mérgezés, sérülés, ideértve a drogok, kábítószerek elfogyasztását is; b) a hasi- vagy altesti sérv (megemelés) bármely formája, ha az balesettel nincs okozati összefüggésben; c) a porckorong sérülés, rándulás, klinikai adatokkal objektív módon nem igazolt izületi illetve egyéb szalagsérülés (ficam), degeneratív elváltozás, továbbá a nem baleseti eredetû vérzés; d) a versenyeken történô részvétel, a rendszeres, versenyzési céllal történô, illetve igazolt sportolóként végzett sportolás és edzés közben bekövetkezett baleset, ide nem értve az alkalomszerûen, hobbiként ûzött sporttevékenységet; 25. Közlekedési balesetnek minôsül a biztosítottat ért baleset abban az esetben, ha a biztosított gyalogosként (közúton) vagy gépjármû, gépjármûnek nem minôsülô motoros jármû, valamint kerékpár vezetôjeként vagy utasaként szenved balesetet. 26. Nem minôsül közlekedési balesetnek a) a gyalogost ért olyan baleset, amelynek bekövetkeztében nem hatott közre mozgó jármû; b) a kerékpárost ért olyan baleset, melynek bekövetkezésében nem hatott közre más mozgó jármû; c) a gépjármû, a gépjármûnek nem minôsülô motoros jármû, valamint a kerékpár vezetôjét vagy utasát ért olyan baleset, amely nem a saját, vagy más jármû haladásával, illetve megállásával összefüggésben következett be. Biztosítási események a balesetbiztosításban 27. Jelen feltétel keretében a szerzôdô által választott csomag tartalmától függôen balesetbiztosítási esemény lehet a) a biztosított(ak) balesetbôl eredô, a baleset bekövetkeztétôl számított 1 éven belüli halála, a baleset bekövetkeztétôl számított 2 éven belüli, legalább 10%-ot elérô maradandó egészségkárosodása, kórházi ápolása, mely 3 napot meghaladó, folyamatos benntartózkodást igényel, csonttörése, 1 9% közötti maradandó egészségkárosodást okozó sérülése,3 keresôképtelensége, mely megszakítás nélkül meghaladja a 14 napot, mûtéte, mentésének, egészségügyi intézménybe szállításának szükségessége. b) a biztosított(ak) közlekedési balesetbôl eredô a baleset bekövetkeztétôl számított 1 éven belüli halála, a baleset bekövetkeztétôl számított 2 éven belüli, legalább 10%-ot elérô maradandó egészségkárosodása. A biztosító szolgáltatásai a balesetbiztosításban 28. A szerzôdésbe kiskorúként belépett biztosított(ak) esetében a balesetbiztosítási szolgáltatásokra a biztosító a szerzôdésben érvényesen megjelölt biztosítási összeg 50%-ából kiindulva nyújt a 29. pontban foglaltak szerinti térítést. 29. Jelen feltétel keretében a biztosító a biztosított(ak) baleseti eredetû halála esetén a szerzôdésben megjelölt biztosítási összeget fizeti ki a kedvezményezett részére; a biztosított(ak) baleseti eredetû maradandó egészségkárosodása esetén a szerzôdésben megjelölt biztosítási összegnek a megállapított maradandó egészségkárosodás mértékével megegyezô százalékát téríti (1. sz. függelék); minden ugyanazon baleseti sérülés kezelése céljából szükségessé váló kórházban eltöltött napra a szerzôdésben megjelölt napi térítési összeget fizeti, feltéve, hogy a folyamatos kórházi ápolás meghaladja a 3 napot ( önrész ). A felvétel és az elbocsátás napja egész napnak számít. Ugyanazon balesetbôl eredôen akár folyamatos kórházi tartózkodásról, akár több, egymást követô idôszak alapján összeadott idôtartamról van szó, a biztosító legfeljebb 180 napon át vállal szolgáltatási kötelezettséget, a baleset idôpontjától számított 2 éven belül. Ugyanazon balesetbôl eredôen több egymást követô alkalommal szükségessé váló kórházi ápolás esetén a biztosító csak egyszer vizsgálja az önrész fennállását. a biztosított(ak) baleseti eredetû csonttörése és az 1 9% közötti maradandó egészségkárosodása bekövetkezése esetén a szerzôdésben megjelölt biztosítási összeget, súlyos csonttörés esetén a biztosítási összeg kétszeresét fizeti ki; Jelen feltételek szempontjából súlyos csonttörésnek minôsül a a) koponyacsont törés lágyrész sérüléssel együtt, b) gerinccsont törés gerincvelô sérüléssel együtt, c) medencecsont törés, d) lábszár- vagy combcsont nyílt törése, e) alkar- vagy felkarcsont nyílt törése. a biztosított(ak) baleseti eredetû 14 napot meghaladó, megszakítás nélküli keresôképtelensége esetén a szerzôdésben megjelölt biztosítási összeget, egy balesettel kapcsolatosan egyszeri alkalommal fizeti ki; az elvégzett baleseti eredetû mûtétnek a biztosító által meghatározott besorolási kategóriájától függôen a szerzôdésben megjelölt biztosítási összeg alábbi százalékait fizeti ki szolgáltatásként: a) 2. csoportú mûtétek esetében: 25%, b) 3. csoportú mûtétek esetében: 50%, c) 4. csoportú mûtétek esetében: 100%, d) 5. csoportú mûtétek esetében: 200%. Egy baleseti esemény miatt elvégzett több, különféle kategóriába tartozó mûtét esetén legfeljebb a biztosítási összeg 250%-át fizeti ki a biztosító. Az egyes mûtéti kategóriák meghatározása az 2. sz. függelékben található. Az egyes mûtéti beavatkozások kategória szerinti részletes besorolása a biztosítónál megtekinthetô. Jelen feltétel keretében nem minôsülnek biztosítási eseménynek az 1. csoportú mûtétek; a korábban meglévô, orthoped jellegû elváltozások baleset kapcsán történô mûtétei; az emberi szervezet típusos helyeinek sérvesedései (többek között: hasfal, lágyék, gerincoszlop); a csôtükrözéssel végzett, ízületi feltárást nem igénylô diagnosztikus és terápiás eljárások; a kóros csontszerkezeti elváltozásból adódó csonttörések stabilizáló mûtétei; a baleseti eseménnyel összefüggésbe nem hozható mûtétek. a biztosított(ak) közlekedési baleseti eredetû halála esetén a szerzôdésben megjelölt baleseti halál biztosítási összeg további 20%-át fizeti ki a kedvezményezett részére; a biztosított(ak) közlekedési baleseti eredetû maradandó egészségkárosodása esetén a részleges vagy teljes maradandó egészségkárosodásra megjelölt biztosítási összeg 20%-ával növelt értékének a megállapított végleges egészségkárosodással arányos részét téríti. Balesetbiztosításhoz kapcsolódó mentés és betegszállítás 30. Ha a biztosított(ak) Magyarországon kívül, bárhol Európában bekövetkezett a balesete miatt a biztosítóval együttmûködô asszisztencia szolgáltató (Megbízott) között történt elôzetes, regisztrált egyeztetés alapján mentés vagy mentôautóval illetve helikopterrel történô szállítás szükségessége merül fel, ennek keretében a biztosító megszervezi a baleset jellege, helye (többek között vízi baleset, téli sportolás közbeni baleset, közlekedési baleset) szerinti felkészültséget igénylô mentést; a biztosító megszervezi a biztosított(ak) egészségügyi ellátása céljából a baleset helyszínéhez legközelebbi kórházba vagy orvoshoz történô szállítását; a biztosító megszervezi a helyi kezelôorvos, illetve a biztosító Megbízottja orvosszakértôjének együttes szakvéleménye alapján a biztosított átszállítását az adott sérülés ellátására, kezelésére felkészült legközelebbi kórházba; a biztosító megszervezi a biztosított orvos kísérôvel vagy betegkísérôvel történô Magyarországra szállítását, amenynyiben a biztosított a baleset okozta egészségi állapota miatt az eredetileg tervezett módon nem térhet haza, és a helyi kezelôorvos, illetve a biztosító Megbízottja orvosszakértôjének együttes szakvéleménye alapján egészségi állapota a Magyarországra történô hazaszállítást lehetôvé teszi; a hazai kórházba szállítás idôpontját és módját a kezelést végzô orvossal, egészségügyi intézménnyel történô elôzetes egyeztetés alapján a biztosító határozza meg. A felsorolt esetekben a Megbízott közremûködésével a biztosítóval elôre egyeztetett szállítás indokolt költségeit a biztosító teljes mértékben átvállalja. Kizárt események a balesetbiztosításban 31. A biztosító kockázatviselési körébôl kizárja azokat az eseményeket, amelyek közvetlenül vagy közvetve összefüggésben állnak háborús, polgárháborús eseményekkel, terrorcselekményekkel, felkeléssel, lázadással, zavargással; radioaktív magenergia vagy ionizáló sugárzás hatásával;4 repüléshez kapcsolódó eseményekkel (többek között ejtôernyôs ugrással, sárkányrepüléssel), kivéve az utasként, pilótaként, személyzetként való részvételt a szervezett polgári légi utasforgalomban; veszélyes, illetve extrém sportok ûzésével, ide kell érteni többek között a búvárkodást, a barlangászatot, a hegymászást, a raftingolást, a bokszolást, a birkózást, a harci küzdôsportokat, a sport motorozást, a rally autózást, a sziklamászást; a biztosított elme- vagy tudatzavarával, illetve öngyilkossággal vagy annak kísérletével okozati összefüggésben bekövetkezô balesetekkel; a biztosítási szerzôdés megkötését megelôzôen fennálló krónikus ártalommal vagy megbetegedéssel. A kizárt kockázatok közé tartozik továbbá a biztosított személy bármely okból maradandóan károsodott, vagy nem ép testrészeit ért baleseti eredetû sérülése; a biztosított fegyveres szolgálatának teljesítése közben bekövetkezô baleset, továbbá az, ha a baleset a biztosított fegyverviselésének vagy fegyverhasználatának során, azzal összefüggésben következett be. II. B) Privát felelôsségbiztosítás Biztosítási események és a biztosító szolgáltatásai Biztosítási esemény a felelôsségbiztosításban 32. Jelen feltétel keretében felelôsségbiztosítási eseménynek minôsül az a káresemény, amelyért a biztosított mint a károkozó vagy, mint a károkozásért felelôs személy magánemberi minôségében a magyar jog szerint kártérítési kötelezettséggel tartozik a harmadik személynek okozott személysérülésekért, a szerzôdésen kívül okozott dologi károkért vagy a személysérüléssel összefüggésbe hozható vagyoni károkért. Magánemberi minôségnek tekinti a biztosító a biztosított személyek foglalkozásán, hivatásán, politikai tevékenységén vagy üzletszerû gazdasági tevékenységén kívüli élethelyzeteit. Kizárt események a felelôsségbiztosításban 33. Nem terjed ki a biztosítás azokra a felelôsségi károkra, amelyekért a biztosított nem a jelen szerzôdésben meghatározott magánemberi minôségében felel. Nem terjed ki a szerzôdés továbbá a) szerzôdésszegés miatt támasztott kártérítési igényekre; b) légi és vízi jármûvek, gépjármûvek, utánfutók üzemben tartója minôségben okozott károkra; c) olyan kárra, melyet a biztosított maga szenved el, illetôleg a Ptk b.) pontjában felsorolt közeli hozzátartozónak okozott; d) az olyan károk miatti kártérítési kötelezettségekre, amelyek: a biztosított vagy annak megbízásából eljáró személyek által kölcsönzött, bérelt, haszonbérbe vett vagy megôrzésre átvett vagyontárgyakban (dolgokban) következtek be; ingó dolgokban azok szállítása, feldolgozása vagy azokon végzett tevékenység következtében álltak elô; e) kötbér, bírság, egyéb büntetés jellegû költség megfizetésére. 34. Azokra a felelôsségi károkra, amelyek esetében valamely ingatlanbiztosítás(ok)ból a felelôsségi kár fedezhetô, a biztosító kockázatviselése csak az ingatlanbiztosítás(ok)ból nem fedezhetô részre terjed ki. A biztosítási védelem idôbeni hatálya 35. A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerzôdés hatálya alatt okozott, bekövetkezett károkra terjed ki. Kártérítés (a biztosító szolgáltatása a felelôsségbiztosításban) 36. A biztosító a szerzôdéssel fedezett károkat a magyar magánjog szabályai szerint téríti meg. 37. Megtéríti a biztosító azt a költséget, amely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez indokoltan szükséges. 38. A kártérítési összeg beleértve a kárenyhítés indokolt költségeit is felsô határa a személysérüléses károk és a dologi károk vonatkozásában a szerzôdô által az ajánlattételkor kiválasztott szolgáltatási csomag tartalmának a függvénye (l. 21. pont). A biztosító kártérítést kizárólag belföldi fizetôeszközben teljesít. A biztosító megtérítési igénye (regressz) 39. A biztosító visszakövetelheti a biztosítottól a kifizetett kártérítési összeget, ha a biztosított a kárt: a) szándékosan és jogellenesen vagy, b) súlyosan gondatlan magatartásával okozta. Súlyosan gondatlan a biztosított magatartása, ha: a) a biztosított a kárt alkoholos befolyás alatt vagy bódult állapotában, és ezen állapotával összefüggésben okozta; b) a biztosított hatósági engedélyhez kötött tevékenységet ilyen engedély nélkül folytatott, és ezáltal okozott kárt; c) a biztosított azonos károkozási körülményekkel visszatérôen okozott kárt, és a biztosító felhívása ellenére a károkozás körülményeit nem szüntette meg, bár az megszüntethetô lett volna; d) a fegyverhasználat hatósági elôírásait megszegte; e) ha a biztosítottat harmadik személy a káresemény bekövetkezésének lehetôségére figyelmeztette, és a káresemény ezután, a szükséges intézkedés hiányában következett be. II. C) Privát jogvédelmi asszisztencia-biztosítás Biztosítási események és a biztosító szolgáltatásai Biztosítási esemény a jogvédelmi biztosításban 40. Jelen feltétel keretében biztosítási eseménynek minôsül a biztosított(ak) ellen(ük) a biztosítási szerzôdés hatálya alatt elkövetett vagy bekövetkezett, jogsértés, melynek folytán a biztosított jogainak érvényesítése és/vagy védelme válik szükségessé. 41. A biztosítási védelem kizárólag a magán életszférában, a biztosított magánemberi minôségével összefüggésben bekövetkezett biztosítási eseményekre terjed ki. Magán életszférának illetve magánemberi minôségnek tekinti a biztosí-5 tó a biztosított személyek foglalkozásán, hivatásán, politikai tevékenységén vagy üzletszerû gazdasági tevékenységén kívüli élethelyzeteit. 42. Több azonos okból bekövetkezett, idôben összefüggô esemény egy biztosítási eseménynek minôsül, függetlenül attól, hogy egy vagy több biztosított személyt érint. A biztosító szolgáltatásai a jogvédelmi biztosításban 43. A biztosító teljesítési kötelezettsége esetén vállalja a biztosítási esemény megtörténte idôpontjától a biztosított jogainak védelmével összefüggésben felmerülô indokolt költségeket. 44. A biztosítási esemény bejelentése elôtt keletkezett költségekre csak akkor vonatkozik a biztosítási védelem, ha azok a biztosítási esemény bejelentése elôtt 30 napnál nem korábban halaszthatatlanul, a biztosítottal jogvitában álló fél kárának enyhítése érdekében, vagy a bíróság intézkedései miatt merültek fel. 45. A biztosító a jogvédelem keretében az alábbiakat téríti: a) a biztosító által kijelölt jogi képviselô számlával igazolt munkadíját; b) a peres és nem peres bírósági eljárással összefüggô, jogszabályon alapuló díjakat és illetékeket; c) a bíróság által kirendelt szakértô elôírt díját és költségeit; d) a biztosító hozzájárulásával felkért független szakértô tevékenységéért járó díjakat; e) biztosítottat megilletô végrehajtási jogcím meglétét követôen (például: ítélet) a jogi érvényesítés költségeit a végrehajtás, illetve legfeljebb 2 végrehajtási kísérlet erejéig; f) jogerôs bírósági határozat alapján a biztosítottat terhelô, a biztosítottal jogvitában álló fél vagy az állam oldalán felmerült díjakat és költségeket; g) az indokolt utazási költségeket az illetékes bíróság székhelyére, ha a személyes megjelenést a bíróság rendeli el. 46. A biztosító térítési kötelezettsége az alábbiak szerint áll fenn: a) az egy biztosítási idôszakban bekövetkezett valamennyi biztosítási esemény(ek)re a térítés együttes felsô határát a szerzôdô által az ajánlattételkor kiválasztott szolgáltatási csomag tartalmától függô (l. 21. pont) biztosítási összeg képezi, függetlenül attól, hogy az egy biztosítási esemény miatti igényérvényesítés milyen hosszú idôn keresztül folyik; b) több biztosítási eseménynél, melyek okozatilag összefüggnek egymással, a biztosítási összeg az éves szolgáltatási limit erejéig áll rendelkezésre. A limit összege függetlenül a bekövetkezésük idôpontjától, az elsô biztosítási eseménynek minôsülô jogsértés vagy érdeksérelem idôpontja szerint állapítandó meg; c) perbeli egyezség esetén a biztosító a bíróság által megállapított költségeket a pernyertességnek a pervesztességhez viszonyított bíróság által megállapított arányában viseli. A biztosító hozzájárulásával kötött peren kívüli egyezség esetén a költségeket a biztosító viseli; d) a biztosító fedezetet nyújt a folyamatban lévô bírósági, hatósági eljárásokban azok jogerôs befejezéséig akkor is, ha a biztosítási szerzôdés idôközben megszûnt, feltéve, hogy a biztosítási esemény a szerzôdés hatálya alatt következett be. Kizárt események a jogvédelmi biztosításban 47. A biztosítási védelem nem tartalmazza a jogi érdekek védelmét: a) gépjármûvek üzemeltetésével, vezetésével vagy tulajdon átruházásával kapcsolatban bekövetkezett biztosítási eseményeknél; b) ingatlan vásárlásnál, eladásnál, bérbeadásnál vagy bérbe vételnél bekövetkezett biztosítási eseményeknél; c) örökösödési eljárással kapcsolatos jogvitában; d) a biztosított szerzôdéses jogviszonyaihoz kapcsolódó vagy abból fakadó jogvitában; e) ha a jogvita tárgyát képezô követelés összege, illetve szabálysértési eljárás során a pénzbírság összege a biztosítási összeg 5%-át nem éri el. Ha a biztosítási esemény megtörténtének bejelentésekor ez nem állapítható meg, a biztosító teljesítési kötelezettsége fennáll mindaddig, amíg fenti, a biztosító teljesítését kizáró körülmény nem tisztázódik; f) háborús eseményekkel, belsô zavargásokkal, tüntetésekkel, nyilvános összejöveteleken és köztéri megmozdulások alkalmával elôforduló erôszakos cselekményekkel közvetett és közvetlen kapcsolatban; g) adó-, vám- és egyéb illetékjoggal kapcsolatban. 48. A biztosítási védelembôl ki vannak zárva továbbá a következôk: a) az egyazon szerzôdésben biztosított személyek érdekeinek védelme egymással szemben; b) közeli hozzátartozók egymással szembeni igényeinek képviselete; c) olyan követelések érvényesítése, melyeket a biztosítottra engedményeztek, illetve olyan tartozások miatti jogérvényesítés, amit a biztosított mástól átvállalt; d) a biztosítottal vagy jogi képviselôjével szemben a biztosítási eseménnyel kapcsolatos eljárásban rosszhiszemû pervitel vagy mulasztás miatt kiszabott bírság, illetve a fenti magatartás miatti többletköltség. A biztosított kötelezettségei 49. A biztosított kötelezett: a) egészében és a valóságnak megfelelôen felvilágosítani a biztosítót a mindenkori tényállásról, és kívánságára valamennyi, a jogvitához kapcsolódó okmányt átadni, illetve a képviseletét ellátó ügyvédet a titoktartás alól felmenteni a biztosító irányában; b) a képviseletét ellátó ügyvédnek teljes körû képviseleti jogot adni, ôt teljes egészében és igazsághûen a mindenkori tényállásról tájékoztatni, és kívánságára minden szükséges okmányt, egyéb bizonyítási eszközt és tárgyat rendelkezésére bocsátani; c) amennyiben a bírósági eljárásban a biztosított vonatkozó jogszabályi rendelkezés szerint személyes költségmentesség vagy illeték-feljegyzési jog illeti meg, köteles a költségmentesség (vagy illeték-feljegyzési jog) engedélyezése iránt kérelmet elôterjeszteni; d) a felmerülô költségeket a kiegyenlítési határidô elôtt legalább 3 munkanappal korábban a biztosító ellenôrzésére átadni. A biztosított képviselete 50. A biztosítás az ügyvédválasztás jogát nem foglalja magában. A biztosított jogi képviseletérôl és védelmérôl a biztosító által felkért jogász Megbízott gondoskodik.6 III. A BIZTOSÍTÁSI DÍJ 51. A biztosító a biztosítási szerzôdésben szereplô kötelezettségek teljesítését a biztosítási díj ellenében vállalja. 52. A biztosítás éves díja a szerzôdô választása alapján függ attól, hogy az Aktív vagy a Família változat kerül megkötésre (l. 3. pont); az ajánlattételkor választott szolgáltatási csomagoktól (l. 21. pont), valamint a díjfizetés gyakoriságától és módjától. Família" változat esetén a biztosítási díj 2 felnôtt (szülôk) és év közötti gyermekeik (l. 3. pont) biztosítási díját tartalmazza. 53. A biztosítás elsô díját az ajánlattételkor kell megfizetni. A biztosító az elsô díjat kamatmentes díjelôlegként kezeli. Amennyiben a szerzôdés létrejön, a biztosító a díjelôleget a biztosítás kezdetétôl érvényesen a biztosítási díjba beszámítja, az ajánlat elutasítása esetén pedig visszautalja a szerzôdônek. 54. A folytatólagos éves díjak minden évben a biztosítási évfordulókon, elôre esedékesek. 55. A biztosító pótdíj ellenében hozzájárulhat az éves díj részletekben történô fizetéséhez. A pótdíj mértéke a díjfizetés gyakoriságától és módjától függ, részletfizetés esetén a díjak a megfelelô részletfizetési idôszak elsô napján, elôre esedékesek. 56. Amennyiben a szerzôdô a biztosítás folytatólagos díját az esedékességkor nem egyenlíti ki, a biztosító a kockázatot az elsô elmaradt díj esedékességétôl számított 60 napig viseli. Ez idô alatt a szerzôdô az elmaradt díjfizetést pótolhatja. Amennyiben ez nem történik meg, a biztosító kockázatviselése és a szerzôdés a határidô leteltével megszûnik. Értékkövetés 57. A felek a szerzôdés megkötésekor értékkövetésben nem állapodnak meg. Többlethozam 58. A szerzôdés keretén belül többlethozam visszajuttatás nem merül fel. IV. A SZOLGÁLTATÁS TELJESÍTÉSE A szolgáltatás teljesítésének feltételei 59. A biztosítási eseményt annak a bekövetkeztétôl számított 8 napon belül a szerzôdônek, vagy másodsorban a biztosítottnak (vagy a kedvezményezettnek), írásban be kell jelentenie a biztosítónak, a szükséges felvilágosításokat meg kell adnia, és lehetôvé kell tennie a bejelentés és a felvilágosítások tartalmának ellenôrzését. 60. A biztosítási esemény bejelenthetô közvetlenül az asszisztencia-szolgáltatónál, 0 24 óráig hívható asszisztencia-számon is, a kötvényszám és a biztosított(ak) adatainak megadásával. Az azonosítást követôen az asszisztencia-szolgáltató tájékoztatja a biztosítottat a további teendôkrôl. 61. A biztosító a szolgáltatásokra való jogosultságot az igény elbírálásához szükséges összes irat beérkezésétôl számított 15 napon belül bírálja el. A szolgáltatás a jogosultság megállapítását követôen történik, a különbözô szolgáltatási igények benyújtási sorrendjében, 15 napon belül. 62. Ha az egy eseményhez benyújtott szolgáltatási igény a biztosítási összeget meghaladná, a biztosító az idôben elôbb bejelentett szolgáltatási igényt téríti meg. A szolgáltatási igény, vagy az annak teljesítéséhez szükséges iratok késedelmes benyújtása miatt elhúzódó kifizetéseket a biztosító kamatmentesen teljesíti. 63. A balesetbiztosítási szolgáltatásra a biztosított életben léte esetén a biztosított, halála esetén a szerzôdésben érvényesen megjelölt kedvezményezett(ek), ennek hiányában a biztosított, illetve örököse(i) jogosult(ak). A felelôsségbiztosítási szolgáltatásra a károsult, jogvédelmi biztosítás szolgáltatására a biztosított jogosult. 64. A szolgáltatás igényléséhez az alábbi iratok benyújtása szükséges: a) valamely kárigényhez minden esetben a biztosítási kötvény a díjfizetés igazolása szolgáltatási igénybejelentô lap; b) a balesetbiztosítási szolgáltatásokhoz elhalálozás esetén: a halotti anyakönyvi kivonat, a halál okát, esetleges baleseti eredetét igazoló orvosi vagy hatósági bizonyítvány kórházi ápolás esetén: a kórházi zárójelentés, az esetleges baleseti eredet igazolásával együtt keresôképtelenség esetén: Orvosi igazolás, az esetleges baleseti eredet igazolásával együtt az akut egészségügyi ellátás orvosi dokumentációja, a teljes gyógyulási idôszak orvosi dokumentációja munkaképesség csökkenés esetén: az Országos Orvosszakértôi Intézet szakvéleménye a munkaképesség csökkenésérôl és az ezt megállapító jogerôs társadalombiztosítási határozat a biztosító által meghatározott egyéb, a kockázat eredeti vállalhatóságával, a káresemény igazolásával, a kárkifizetéssel összefüggô okiratok (így többek között: a születési dátum igazolása, orvosi igazolások, táppénzes lap, kórházi zárójelentés, a kedvezményezett személyi azonosító okmányainak másolata) c) felelôsség és jogvédelmi szolgáltatás igénylése esetén továbbá esetleírás a szolgáltatási igénnyel kapcsolatos szerzôdések, jogerôs határozatok, rendôrségi feljelentés és eljárás dokumentumai. Egyéb dokumentumok, amelyek a jogosultság (kedvezményezettség), továbbá a biztosítási esemény és a szolgáltatás mértékének megállapításához szükségesek. Szükség esetén a biztosító egyéb igazolásokat is bekérhet, és jogában áll a bejelentések és felvilágosítások tartalmának ellenôrzése. 65. A biztosító a szolgáltatásokat az igény elbírálásához szükséges összes irat beérkezésétôl számított 30 napon belül teljesíti. A biztosító a szolgáltatási igény, vagy az annak teljesítéséhez szükséges iratok késedelmes benyújtása miatt elhúzódó kifizetéseket kamatmentesen teljesíti. A biztosító nem vállal felelôsséget azért a késedelemért vagy mulasztásért, amely tôle független okokra vezethetô vissza.7 A biztosító mentesülése 66. A közlésre, illetôleg a változás bejelentésére irányuló kötelezettség megsértése esetében a biztosító mentesül a szolgáltatás teljesítése alól, kivéve, ha bizonyítják, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményt a biztosító a szerzôdéskötéskor, illetve a szerzôdés módosításakor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkeztében. 67. Valamely biztosított vonatkozásában a biztosító mentesül a haláleseti, szolgáltatás teljesítése alól, ha bizonyítást nyer, hogy a biztosított halála, a) a kedvezményezett szándékos magatartása folytán, vagy b) a biztosítottnak a szerzôdésbe való belépésétôl számított két éven belüli öngyilkossága vagy öngyilkossági kísérlete miatt következett be. A két éven belüli öngyilkosság akkor is mentesülést eredményez, ha azt a biztosított beszámítási képességének hiányában követte el. 68. A biztosító mentesül a baleseti szolgáltatás teljesítése alól, ha bizonyítást nyer, hogy a balesetet a biztosított szándékos és jogellenes vagy súlyosan gondatlan magatartása idézte elô. Súlyosan gondatlan magatartás által okozottnak minôsül különösen az a baleset, amely a biztosított a) szándékosan elkövetett súlyos bûncselekménye folytán, vagy azzal összefüggésben, vagy b) súlyosan ittas állapotában, vagy c) bódító, kábító vagy más hasonló hatást kiváltó szerek fogyasztása miatti állapotával közvetlen okozati összefüggésben, illetve toxikus anyagok szedése miatti függôsége folytán, vagy d) érvényes jogosítvány nélküli, vagy 0,8 ezrelékes véralkohol szintet elérô ittasság melletti gépjármûvezetése közben következett be. 69. A biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem áll be, amennyiben a szolgáltatásra jogosult vagy a szerzôdô a biztosítási eseményt a megadott határidôn belül nem jelenti be, és emiatt lényeges körülmények kideríthetetlenné válnak. 70. A biztosító mentesülése esetén a szerzôdôt a biztosítási díjból semmilyen visszatérítés nem illeti meg. V. VEGYES RENDELKEZÉSEK 71. A biztosítási titok tekintetében évi LX tv a biztosító a Biztosítási törvény szerint jár el. Biztosítási titok minden olyan államtitoknak nem minôsülô, a biztosító, a biztosításközvetítô, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a biztosításközvetítô, a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval kötött szerzôdéseire vonatkozik. 72. A biztosító jogosult a biztosítási szerzôdéssel, létrejöttével, nyilvántartásával és szolgáltatásával összefüggôen tudomására jutott személyes, egészségi és üzleti adatok kezelésére. A biztosító köteles az adatokat a megfelelô törvényi elôírásoknak megfelelôen megôrizni, és biztosítási titokként kezelni. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerzôdés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerzôdésbôl származó követelések megítéléséhez szükséges, vagy az e törvény által meghatározott egyéb cél lehet. 73. Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a biztosító, biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó ügyfele vagy annak törvényes képviselôje a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, b) e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn. 74. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn többek között a) feladatkörében eljáró Felügyelettel, b) a folyamatban lévô bûntetôeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, c) büntetôügyben, polgári ügyben, valamint csôdeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzôvel, e) a (2) bekezdésben foglalt esetekben az adóhatósággal, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, g) a biztosítóval, a biztosításközvetítôvel, a szaktanácsadóval, a harmadik országbeli biztosító, független biztosításközvetítô vagy szaktanácsadó magyarországi képviseletével, ezek érdek-képviseleti szervezeteivel, illetve a biztosítási, biztosításközvetítôi, szaktanácsadói tevékenységgel kapcsolatos versenyfelügyeleti feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal. 75. A biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogviszony fennállásának idején, valamint azon idôtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthetô. 76. A biztosító a létre nem jött biztosítási szerzôdéssel kapcsolatos személyes adatokat addig kezelhet, ameddig a szerzôdés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthetô. 77. A biztosító, a biztosításközvetítô és a biztosítási szaktanácsadó köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerzôdéssel kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszûnt, vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jogalap. 78. A jelen biztosítási szerzôdésbôl származó igények elévülési ideje 2 év. 79. A biztosítással, illetve a biztosítóval kapcsolatos panaszokkal az UNIQA Biztosító Rt. Vezérigazgatósága (1134 Budapest, Róbert Károly krt ) foglalkozik. A szerzôdô észrevételeivel, panaszaival a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez, illetve a Fogyasztóvédelmi Fôfelügyelôséghez (1088 Budapest, József krt. 6.) vagy a békéltetô testületekhez, végsô soron bírósághoz is fordulhat. 80. A biztosító felügyeleti szerve: Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete, 1013 Budapest, Krisztina krt. 39. (1535 Budapest, 114. Pf. 777). 81. A biztosítási szerzôdésbôl származó igények érvényesítésére indított valamennyi perre kizárólagosan a Pesti Központi Kerületi Bíróság, illetve hatáskörtôl függôen a Fôvárosi Bíróság az illetékes.8 1. sz. függelék Maradandó egészségkárosodás mértéke a sérüléstôl függôen Szervek és testrészek elvesztése és funkciócsökkenése Mindkét szem látóképességének teljes elvesztése 100% Mindkét kar vagy kéz elvesztése 100% Mindkét láb elvesztése combtól 100% Mindkét lábszár elvesztése, protézisre alkalmatlan 100% Mindkét lábszár elvesztése, jó térdfunkcióval 80% Egyik szem látóképességének teljes elvesztése 50% Mindkét fül hallóképességének teljes elvesztése 60% Egyik fül hallóképességének teljes elvesztése 30% Szaglóérzék teljes elvesztése 10% Ízlelô képesség teljes elvesztése 5% Egyik kéz teljes elvesztése 55% Egyik hüvelykujj elvesztése 20% Egyik mutatóujj elvesztése 10% Más ujj elvesztése, egyenként 5% Egyik láb térdig elvesztése, protézisre alkalmatlan 50% Egyik lábszár térd, jó térdfunkcióval 45% Egyik lábfej elvesztése 40% Egyik öregujj elvesztése 10% Egyik lábujj elvesztése, egyenként 5% 1. A maradandó egészségkárosodás százalékos mértéke az összes körülményt figyelembe vevô orvosi vizsgálat során, a fenti táblázat iránymutató értékei alapján kerül megállapításra. 2. Testrészek vagy érzékszervek részleges elvesztése vagy funkciócsökkenése esetén a biztosító a fenti táblázat megfelelôen csökkentett értékeit veszi figyelembe. 3. A táblázatban nem szereplô esetekben a jelen biztosítás vonatkozásában a biztosító orvos szakértôje állapítja meg, hogy a biztosított normál testi vagy szellemi teljesítôképessége milyen mértékben károsodott. A biztosító orvos szakértôjének megállapítása független más orvosi vagy társadalombiztosítási szerv vagy testület, valamint más orvos szakértôk megállapításától. 4. A biztosító a maradandó egészségkárosodás mértékét legkorábban a balesetet követô 15 nap elteltével, legkésôbb a balesetet követô 2 év elteltével állapítja meg. 2. sz. függelék A baleseti mûtétek csoportosítása 1. csoportú mûtétnek minôsülnek azok a többnyire kórházi felvételt nem igénylô ambuláns ellátással kezelhetô esetek általában ezek felületes lágyrész sérülések, melyeknek mûtéti megoldását követôen a gyógyulási idôtartam 30 napon belüli, és maradandó egészségkárosodás nem merül fel; a kizárólag csôtükrözéssel végzett mûtéti és terápiás eljárások. 2. csoportú mûtétnek minôsülnek azok az akut mûtéti megoldást igénylô izületi sérüléssekkel járó állapotok, ahol klinikai adatok által alátámasztott mûtéti javallat alapján került sor a mûtéti megoldásra; azok a diagnosztikus adatokkal megállapítható ín- és izomsérülések, valamint perifériás ér- és idegsérülések, melyeknek határa a felsô végtagon az alkar-csuklóízület, az alsó végtagon a felsô lábszár ugróízület vonala; a kéz- és lábujjak felétôl perifériásan elhelyezkedô csonkolásos esetek; azok a csonttöréssel nem járó nagy kiterjedésû lágyrész sérülések, melyek 30 napon túli kórházi gyógykezelést tesznek szükségessé. 4. csoportú mûtétnek minôsülnek azok a mûtéti beavatkozások, amelyekre a szervezet zárt üregrendszerén belül (koponya, mellkas, has, medence, gerincoszlop) kerül sor; a végtagok csonkolásai, az ujj (ujjak) egészének eltávolítása, függetlenül attól, hogy ezek visszavarrására sor került-e vagy sem; a végtagok csöves csontjainak nyílt törései, ahol mûtéti sorozat végzésére volt szükség; a II-III. fokú égési sérülések, ahol az égési felszín a testfelszín legalább 31%-át eléri. 5. csoportú mûtétnek minôsülnek a polytraumatizált, többszörösen sérült, az emberi szervezet belsô üregrendszerét is érintô, intenzív terápiás kezelést igénylô, életveszélyes állapotban lévô sérülteknél alkalmazott mûtétek. 3. csoportú mûtétnek minôsülnek azok a csonttörésekhez kapcsolódó mûtéti megoldások, amelyeknél a csont helyretételére és valamilyen stabilizáló eljárás elvégzésére van szükség; azok a nyílt törési formák, ahol mûtéti sorozat végzése nem válik szükségessé; azok a II-III fokú égési sérülések, ahol az égési felszín 10 30% között van. Több megjelenítése
Szuper-V multi-rizikó biztosítás Jelen feltételek az UNIQA Biztosító Rt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 76 78., továbbiakban biztosító) Szuper-V kockázati biztosítási szerzôdéseire érvényesek, feltéve, Részletesebben Szuper-G utasbiztosítás sízôknek és a téli sportok kedvelôinek
1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Jelen feltételek érvényesek az UNIQA Biztosító Rt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 76 78.) a továbbiakban biztosító segítségnyújtási szerzôdéseire, valamint a segítségnyújtási Részletesebben AD 01 Baleset- és betegségbiztosítás feltételei
AD 01 Baleset- és betegségbiztosítás feltételei AD 01 BEVEZETÔ RENDELKEZÉSEK Jelen Baleset- és betegségbiztosítási feltételek (továbbiakban: Feltételek) szerint kötött biztosítás a szerzôdô választása Részletesebben UNION-S.O.S. Extra baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek
UNION-S.O.S. Extra baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek Jelen biztosítási feltételek, a hatályos magyar jogszabályok, így különösen a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (továbbiakban: Ptk.), valamint Részletesebben Feltétel. Jeti utasbiztosítás hódeszkásoknak és a téli sportok kedvelôinek
UNIQA Biztosító Zrt. 1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74. Tel.: +36 1/20/30/70 5445-555 Fax: +36 12386-060 Jeti utasbiztosítás hódeszkásoknak és a téli sportok kedvelôinek Feltétel 1. ÁL TA LÁ NOS Részletesebben Szerződő: a Biztosítóval Szerződő fél (továbbiakban: pénzintézet vagy hitelintézet), aki a biztosítási díjat tartozik fizetni.
Kölcsönfedezeti élet- és egészségkárosodás biztosítás feltételei egyszeri díjfizetés (KÉR-EGY/75-RK) és rendszeres éves díjfizetés (KÉR-ÉV/75-RK) esetén Jelen szerződési feltételek a Polgári Törvénykönyv Részletesebben Feltétel. Huszár lovasok utazási, baleset és felelősségbiztosítása
Feltétel Huszár lovasok utazási, baleset és felelősségbiztosítása Huszár lovasok utazási, baleset és felelősségbiztosítása 1. ÁltalÁnos rendelkezések Jelen feltételek érvényesek az UNIQA Biztosító Zrt. Részletesebben Általános Személybiztosítási Szabályzat
Általános Személybiztosítási Szabályzat Érvényes: 2007. június 1-jei és azt követô technikai kezdetû szerzôdésekre 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Jelen szabályzat azokat a feltételeket tartalmazza, amelyek Részletesebben Ajánlat. MediQa. Betegségbiztosítás
Ajánlat MediQa Betegségbiztosítás Nyilatkozat UNIQA Biztosító Zrt. 1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74. Tel.: +36 1 5445-555 Fax: +36 1 2386-060 A biztosítóról és az általam választott MediQa nevû Részletesebben Feltétel. Travel Help utazási biztosítás
UNIQA Biztosító Zrt. 1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74. Tel.: +36 1/20/30/70 5445-555 Fax: +36 12386-060 Travel Help utazási biztosítás Feltétel 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Jelen feltételek érvényesek Részletesebben Csoportos havi díjfizetésű kölcsönfedezeti élet- és rokkantság biztosítás általános szerződési feltételei (STOKK-HÓ/75-RK)
Csoportos éves díjfizetésű kölcsönfedezeti élet- és egészségkárosodás biztosítás általános szerződési feltételei (STOKK-ÉV/75-RK) Jelen szerződési feltételek a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) és a biztosítókról Részletesebben 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Szer zô dé si fel té te lek a Raiffeisen Bank Zrt. ál tal ki bo csá tott bank kár tyá val ren del ke zôk kül föl di uta zá sá ra szó ló biz to sí tá sá hoz 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Jelen feltételek érvényesek Részletesebben AZ EGÉSZSÉG ÚTJA Egészségmegôrzô biztosítás. Ügyféltájékoztató. Tisztelt Partnerünk!
AZ EGÉSZSÉG ÚTJA Egészségmegôrzô biztosítás Ügyféltájékoztató Tisztelt Partnerünk! Kérjük, hogy mielôtt aláírja egészségbiztosítási ajánlatát, melyet a biztosítási igényének felmérése alapján ajánlunk Részletesebben Raiffeisen Személyi Kölcsön Hitelfedezeti Védelem csoportos biztosítás feltételei
Raiffeisen Személyi Kölcsön Hitelfedezeti Védelem csoportos biztosítás feltételei 1/C sz. melléklet A jelen feltételek az UNIQA Biztosító Zrt. (1134 Budapest, Róbert Károly krt. 70 74., továbbiakban: Biztosító) Részletesebben CIG Hitelfedezeti Életbiztosítás Terméktájékoztató
CIG Hitelfedezeti Életbiztosítás Terméktájékoztató Bevezető rendelkezések 1. Jelen Terméktájékoztató az UCB INGATLANHITEL Zrt. (1138 Budapest, Dunavirág u. 2-6. I. torony 6. emelet, cégjegyzékszám: 01-10-045127, Részletesebben Feltétel. Med Help II. Betegségbiztosítás. 2014. március 15-től érvényes
Feltétel Med Help II. Betegségbiztosítás 2014. március 15-től érvényes Ügyféltájékoztató Tisztelt Partnerünk! Kérjük, hogy biztosítási ajánlatának aláírása elôtt figyelmesen ol vas sa el Önnek ajánlott Részletesebben A GROUPAMA GARANCIA BIZTOSÍTÓ ZRT. BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI
Az OTP Csoport partnere A GROUPAMA GARANCIA BIZTOSÍTÓ ZRT. BALESET- ÉS EGÉSZSÉGBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI Groupama Garancia Biztosító Zrt. 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Nyomtatványszám: 2026/1 Részletesebben Feltétel. Szuper-G + utasbiztosítás. több szerződéssel rendelkezik, a biztosító legfeljebb egy szer ző dés alapján nyújt szolgáltatást.
UNIQA Biztosító Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 70 74. Tel.: +36 1 5445-555 Fax: +36 12386-060 Szuper-G + utasbiztosítás Feltétel 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Jelen feltételek érvényesek az UNIQA Biztosító Részletesebben Ügyféltájékoztató...3. Kollektív élet-, baleset- és egészségbiztosítási általános feltételek (KKÁSF099)...5
Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató................................................................................3 Kollektív élet-, baleset- és egészségbiztosítási általános feltételek (KKÁSF099)..............................5 Részletesebben A GB131 JELÛ FOLYÓSZÁMLA SZEMÉLYBIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI
A GB131 JELÛ FOLYÓSZÁMLA SZEMÉLYBIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI 1. Általános rendelkezések A GB131 jelû Folyószámla Személybiztosítási szerzôdés jelen szerzôdési feltételei alapján az OTP Garancia Biztosító Rt. Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 10) A szerződés újra érvénybe helyezése (reaktiválás)...17
TARTALOMJEGYZÉK A CIG Pannónia Életbiztosító Nyrt. Általános Életbiztosítási Feltételei 1) Általános rendelkezések...3 2) Biztosítási esemény...3 3) Fogalmak...3 4) A szerződés létrejötte...4 5) Közlési Részletesebben Takarékszövetkezeti Munkavállalók Csoportos Kockázati Élet- és Balesetbiztosítása (TKSZMB) Szerződés Feltételei
Takarékszövetkezeti Munkavállalók Csoportos Kockázati Élet- és Balesetbiztosítása (TKSZMB) Szerződés Feltételei A KÖT Takarékszövetkezetek Kölcsönös Biztosító Egyesülete (továbbiakban Egyesület) e szerződési Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK A CIG
TARTALOMJEGYZÉK A CIG Pannónia Életbiztosító Nyrt. Általános Életbiztosítási Feltételei 1) Általános rendelkezések...2 2) Biztosítási esemény...2 3) Fogalmak...2 4) A szerződés létrejötte...3 5) Közlési Részletesebben Általános Biztosítási Feltételek. 1. sz. melléklet
Az MKB Életbiztosító Zrt. csoportos biztosításának általános és különös feltételei A DRB Dél-Dunántúli Regionális Bank Zrt. által Visa és Mastercard típusú bankkártyákhoz és az azokhoz tartozó társ-bankkártyákhoz Részletesebben KISHAJÓ CASCO BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI
Az OTP Csoport partnere KISHAJÓ CASCO BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI Groupama Garancia Biztosító Zrt. 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Nyomtatványszám: 2720/1 A jelen biztosítási feltételek szerint létrejött Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 10) A szerződés újra érvénybe helyezése (reaktiválás)...17
TARTALOMJEGYZÉK A CIG Pannónia Életbiztosító Nyrt. Általános Életbiztosítási Feltételei 1) Általános rendelkezések...3 2) Biztosítási esemény...3 3) Fogalmak...3 4) A szerződés létrejötte...4 5) Közlési Részletesebben UNION-S.O.S. baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek
UNION-S.O.S. baleset-biztosítás Biztosítási Feltételek 1. A szerződés alanyai 1.1. A biztosító, amely az UNION-S.O.S. baleset-biztosítás alapján, a szerződésben meghatározott díj ellenében arra vállal Részletesebben Csoportos Élet-, Egészség és Balesetbiztosítási Általános Feltételek

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 777
Bíróság


január 28th, 2011 § 5 hozzászólás § permalink
Ha röviden akarnám összefoglalni milyen két gyerek altatása, annyit mondanék, hogy sokszor szívás. De ha szebben akarom kifejezni magam, akkor inkább azt mondanám, hogy kihívás. Igazi anyai kihívás. Mivel nem adtam be Pannám oviba és a két gyereket egy szobában altatom, ezért van benne tapasztalatom bőven, vannak jobb és vannak nehezebb időszakok. Mindig az aktuális helyzethez próbáltam igazodni, ezért sokféle képpen aludtunk. Most megpróbálom leírni azokat, amelyek az én gyerekeimnél beváltak. Persze tudom, minden gyerek más, éppen más korszakát éli és nekünk, anyáknak is más a tűrésköszübünk, lehet, hogy nem fogsz tudni hasznosítani semmit ezek közül. Ezért, ha valakinek van valami jó tippje, kérem írja meg, hátha segít valakinek. Na, vágjunk bele: » Tovább olvasom… «
október 24th, 2010 § 40 hozzászólás § permalink
Mi ez az alvás mánia? Vajon át kell aludnia egy kisbabának az éjszakát és ha igen, akkor mikortól illene így viselkednie. És ha botrányos alvási szokásai vannak, arról vajon ki tehet? És ha jól alszik, akkor az vajon minek köszönhető? És vajon ki hogyan altatja a kisbabáját? És hogyan lehet túlélni a rosszalvó időszakot? » Tovább olvasom… «
augusztus 21st, 2009 § 24 hozzászólás § permalink
Lehet, sőt kell is tenni, ha nem akarsz idegroncs lenni. » Tovább olvasom… «
június 10th, 2009 § 25 hozzászólás § permalink
Ez egy igazán jó kérdés, még a terhesség során el szokták dönteni a kismamák. A hirtelen csecsemőhalál, vagy bölcsőhalál egy nagyon rejtélyes, óriási megrázkódtatást okozó csecsemő halál. A légzésfigyelőt leginkább ennek megelőzésére találták ki. Megéri e és ha igen kinek érdemes légzésfigyelőt venni? » Tovább olvasom… «
június 6th, 2009 § 15 hozzászólás § permalink
Nagyon fontos dolog a csecsemő szobájának, fekhelyének kialakítása még a születés előtt. Egy szobában? Egy ágyban? Ágyban? » Tovább olvasom… «
Kezdjük a tojásnál! Az újszülöttektől nem lehet elvárni, hogy átaludják az éjszakát, sőt a családok többségében 11 után kezdődik csak a “buli”. Nem kell megijedni meg fogja tanulni, hogy éjszaka az alvásra való, HA » Tovább olvasom… «
június 3rd, 2009 § 7 hozzászólás § permalink
A Te gyermeked születésétől fogva végig aludta az éjszakát? Nem valószínű. Na jó, elismerem vannak csoda történetek csoda jó alvó csecsemőkről, de nem mindenki ilyen szerencsés. » Tovább olvasom… «
Keresgélsz Altatás kategóriában Dokimami.


text:
IV/00774/2013
. IV/00774/2013
Első irat érkezett: 05/15/2013
Az ügy tárgya: a Budapest Környéki Törvényszék 4.Pf.23.537/2012/5. számú ítélete ellen benyújtott alkotmányjogi panasz
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Budapest Környéki Törvényszék szavatossági árleszállítás és kártérítés iránti perben hozott 4.Pf.23.537/2012/5. számú ítéletének - a Budaörsi Városi Bíróság 4.P.20.764/2003/206. számú ítéletére is kiterjedő - megsemmisítést indítványozta.
Az indítványozó álláspontja szerint a jogerős ítélet sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz való jogot, a XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való jogot, mert az ítélet nem tartalmazza a releváns tényeket összefoglaló tényállást, illetve a bíróság nem indokolta, hogy mely szakértői véleményeket fogadta el és miért. Előadja, hogy az Alaptörvény II. cikkében garantált emberi méltósághoz való jogot és a jogbiztonságot is sérti, hogy a bíróság nem a keresetet bírálta el, és nem a kialakult gyakorlatnak megfelelő jogértelmezést alkalmazott..
Budapest Környéki Törvényszék 4.Pf.23.537/2012/5. számú ítélete
Budaörsi Városi Bíróság 4.P.20.764/2003/206. számú ítélete
A határozat száma: 3191/2013. (X. 22.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/2305
Az ABH 2013 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §)
A határozat kelte: Budapest, 10/07/2013
2013.10.07 16:00:00 3. öttagú tanács
Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 4.Pf.23.537/2012/5. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában a Budapest Környéki Törvényszék 4.Pf.23.537/2012/5. számú jogerős ítéletének – a Budaörsi Városi Bíróság 4.P.20.764/2003/206. számú ítéletére is kiterjedő – felülvizsgálatát és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[2]	2. A Budapest Környéki Törvényszék támadott ítélete az indítványozónak szavatossági árleszállítás és kártérítés iránti keresetét elutasította. Az indítványozó első ízben 2001-ben indított pert, amelyben az elsőfokú ítéletet a másodfokon eljárt bíróság hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára kötelezte. Alkotmányjogi panaszában az indítványozó előadta, hogy – a panasszal támadott ítélet alapját képező eljárásban – a másodfokú bíróság iránymutatását az elsőfokú bíróság tudatosan félreértelmezve, a valóságnak nem megfelelően idézve járt el, és hozta meg ítéletét. A jogerős ítéletben a bíróság számtalan eljárásjogi normát is megsértett, és példátlan, az anyagi jogi gyakorlattal teljes mértékben szemben álló jogalkalmazást végzett. A fellebbezés elbírálása formális volt, az ítélet előre meg volt írva, abban a fellebbezés érdemével a másodfokú bíróság nem foglalkozott, illetve iratellenes és a szakértői véleményekkel ellentétes következtetésekre jutott. A műszaki kérdésekkel az eljáró bíróságok a legcsekélyebb mértékben sem voltak tisztában, ennek ellenére a szakértői véleményeket tetszésük szerint kezelték, de úgy, hogy semmilyen indokát nem adták annak, hogy melyik véleményt miért vagy miért nem és mennyiben nem fogadták el.
[3]	3. Az indítványozó álláspontja szerint a támadott ítélet súlyosan sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz való jogot, valamint a (7) bekezdésben szabályozott jogorvoslathoz való jogot, mivel sem az elsőfokú, sem pedig a jogerős ítélet összefüggően előadott, az eset releváns tényeit ítéleti tényállásként megállapító tényállást nem tartalmaz. Ugyancsak sérti a tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való jogot az, hogy a 12 évig folyó perben 19 darab szakértői vélemény mellett sem derül ki, hogy az eljárt bíróságok melyiket miben és miért fogadták, vagy nem fogadták el. Valószínűsíthető, hogy a bíróság a saját belső meggyőződését nem kívánta a felekkel megismertetni, ehelyett valószínűleg a neki tetsző elemeket ragadta ki indokolás nélkül.
[4]	Nyomatékosan kívánja hangsúlyozni az indítványozó, hogy érveivel nem az ítélet felülmérlegelését kívánja elérni, hanem csak hivatkozik azokra az önmagukban „csupán” eljárásjogi szabálysértéseknek tekinthető jogsértésekre, amelyek összességükben szinergia effektusként az indítványozó alkotmányos jogainak súlyos sérelmét valósították meg. Álláspontja szerint az eljárási szabályok súlyos és durva megsértése elérhet – és a jelen ügyben el is ért – egy olyan mértéket, ami már a tisztességes eljáráshoz való jog lényegével ellentétessé válik, és ezáltal alkotmányos alapjogot sért.
[5]	Az indítványozó szerint az Alaptörvény II. cikkében szabályozott emberi méltóságból következő perbeli önrendelkezési jogot, valamint a jogbiztonsághoz való jogot is sérti a támadott ítélet. Hivatkozik arra, hogy a bíróság eleve nem a panaszos által előterjesztett keresetet bírálta el, hanem azt „átértelmezte” úgy, hogy „a Polgári Törvénykönyvnek a szavatossággal kapcsolatos anyagi jogi rendelkezéseit teljes egészében a több mint 50 éves bírói gyakorlattal ellentétesen alkalmazta, mégpedig a panaszos terhére”. Nézete szerint „egyértelműen megállapítható az, hogy a jogerős ítélet meghozatalában eljárt bíróságok sem a tényeket, sem a jogszabályokat nem vették figyelembe, kifejezetten a jogszabályoktól független, ismeretlen tényezőkön alapuló szubjektív véleményük alapján jártak el”, súlyosan megsértve a panaszos alkotmányos jogait.
[6]	4. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy alkotmányjogi panasz a befogadhatóság formai feltételeinek megfelel. A Budapest Környéki Törvényszék jogerős ítéletét az indítványozó 2013. március 14. napján vette át, alkotmányjog panasza pedig 2013. május 13-án, tehát határidőben adták postára. Az alkotmányjogi panasz megfelel az Abtv. 52. § (1b) bekezdés a)–f) pontjaiban foglalt feltételeknek.
[7]	5. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság tanácsa mérlegelési jogkörben vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket.
[8]	Az Abtv. 27. §-ában meghatározott egyedi ügyben való érintettség megállapítható: az indítványozó az alkotmányjogi panasszal támadott ügy felperese. A panasz az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltaknak is eleget tesz: az indítványozó a rendes jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, a Budaörsi Járásbíróság, mint elsőfokú bíróság azonban tájékoztatta az Alkotmánybíróságot arról, hogy az indítványozó a jogerős ítélet ellen felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő. Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az Abtv. 56. §-a szerinti befogadási eljárást az alkotmányjogi panasz alapján akkor is le kell folytatni, ha az alkotmányjogi panasz mellett az indítványozó felülvizsgálatot is kezdeményezett.
[9]	6. Az alkotmányjogi panasz tartalmi feltételeit illetően az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az Abtv. 29. §-ának – miszerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be – nem tesz eleget. A benyújtott alkotmányjogi panasz – az indítványozó állításával ellentétben – valójában az ügyben hozott bírósági döntések tartalmi és nem alkotmányossági kritikája. Az indítványozó alapvetően a keresetlevél értelmezését, az eljárt bíróságoknak a bizonyítási eljárás során követett jogalkalmazási gyakorlatát kifogásolja.
[10]	Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már megállapította azt, hogy „[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. A (2) bekezdés d) pontja fogalmazza meg, hogy az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz alapján felülvizsgálja a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját. A bírói döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik a testület hatáskörébe. Ezért fogalmaz úgy az Abtv. 27. §-a, hogy az alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. A jogalkotó ezzel a 2012. január 1-jétől hatályos rendelkezéssel teremtette meg a bírói jogalkalmazás és jogértelmezés alkotmányossága vizsgálatának korábban nem ismert lehetőségét. A bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz azonban nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének. Miként az Alaptörvény és az Abtv. idézett rendelkezéseiből is kitűnik, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt, az abban biztosított jogokat védi. Önmagukban azonban a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak. Egyébként az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna. A jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki. Ez a jogkör azonban nem teremthet alapot arra, hogy minden olyan esetben beavatkozzon a bíróságok tevékenységébe, amikor olyan (állítólagos) jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor, amely egyéb jogorvoslati eszközzel már nem orvosolható. Sem a jogállamiság elvont elve, sem a tisztességes eljárás alapjoga […] nem teremthet alapot arra, hogy az Alkotmánybíróság a bírósági szervezet feletti szuperbíróság szerepébe lépjen, és hagyományos jogorvoslati fórumként járjon el. […] A bíró bármely ténybeli vagy jogi tévedése nem teszi automatikusan tisztességtelenné az egész eljárást, mivel az ilyen tévedések teljesen soha nem küszöbölhetők ki, azokat az igazságszolgáltatás ma ismert rendszere magában hordozza. {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés; Indokolás [13]–[15]}” {3123/2013 (VI. 24.) AB végzés; Indokolás [11]}.
[11]	7. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány az Abtv. 29. §-ben foglalt feltételeknek nem felel meg. Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. Az alkotmányjogi panasz a támadott jogerős ítélettel összefüggésben pusztán a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét állítja, de nem tartalmaz az adott bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, valamint olyan új, alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés felvetése sem állapítható meg, amely a jelen ügyben megalapozná a panasz befogadhatóságát.
[12]	Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként arra a megállapításra jutott, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek, és az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 29. §-ában foglalt követelmények hiánya miatt – az Abtv. 47. §-a és 56. § (2)–(3) bekezdései, valamint az Ügyrend 5. §-a alapján eljárva – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
. 05/15/2013
. 3191/2013. (X. 22.)
. 10/07/2013

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Polgári Jog 2018/4. Jogesetelemzés - Fabók Zoltán: A felszámolást megelőző engedményezés hatása a követelés besorolására - új kúriai határozat (Gfv.VII.30.161/2017/13.) - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Polgári Jog 2018/4.
Fabók Zoltán * : A felszámolást megelőző engedményezés hatása a követelés besorolására - új kúriai határozat (Gfv.VII.30.161/2017/13.)
Hivatkozott jogszabályhelyek: Csődtv. 21/B. §, 22. § (1) bek. a) pont, 27. § (1)-(2) bek. e) pont, 28. § (1)-(2) bek., 33/A. §, 36. §, 38. § (3) bek., 40. §, 57. § (1) bek. d) és f) pont, 57. § (7) bek., Ptk. 5:3. §, 5:38. §; 5:166. §, 5:168. §, 5:178. § (2) bek., 6:193. §, 6:197. § (1)-(2) bek., 6:198. §, 6:215. § (3) bek., 6:217. §; 6:235. § (3) bek., Jat. 2. § (2)-(3) bek., 16. §, 17. §
Címkék: tulajdonátruházás, engedményezés, jogcím, rendelkező ügylet, konszenzuálszeződés, engedményezésről értesítés, teljesítési utasítás, felszámolási eljárás, csődeljárás
[2] A sikertelen csődeljárás automatikusan fordul át felszámolási eljárásba. * Ennek megfelelően a bíróság hivatalból állapította meg az adós fizetésképtelenségét és rendelte el felszámolását. A felszámolást elrendelő végzés közzétételére 2014. november 17. napján került sor. Ez a felszámolás kezdő időpontja. *
[3] A hitelező 2014. december 19-én jelentette be hitelezői igényét a felszámolónak. A hitelezői igény alapjául szolgáló követelést a hitelező jogelődjétől engedményezés útján szerezte. A hitelező csatolta a 2014. december 14-én kelt engedményezési nyilatkozatot, mely utalt arra, hogy az engedményezési szerződést a hitelező mint engedményes és jogelődje mint engedményező 2014. október 20. napján, azaz a felszámolás kezdő időpontját megelőzően kötötték meg. A hitelező követelését a kis- és mikrovállalkozásoknak (a továbbiakban: kkv.) a kielégítési sorrendben relatíve kedvező pozíciót biztosító Csődtv. 57. § (1) bek. d) pontja szerinti hitelezői kategóriába kérte besorolni. A hitelező igazolta ugyan, hogy a törvény * alapján kisvállalkozásnak minősül, ugyanakkor jogelődje nem minősült kkv.-nak.
[4] A kedvezményes kategóriába történő besorolás ellen kifogást benyújtó másik hitelező álláspontja szerint a 2014. december 19-i - tehát a felszámolás kezdő időpontja utáni - hitelezői igénybejelentés minősült a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 6:197. § (1) bekezdése szerinti értesítésnek, ebből következően adóssal szemben a hitelező csupán az értesítést követően léphetett volna fel hitelezőként. Továbbá maga az engedményezési szerződés is csak az eredménytelen csődeljárás megszüntetésének közzétételét követően került megkötésre, amikor az adós felszámolásának elkerülésére már nem volt jogi lehetőség. A kifogást benyújtó hitelező álláspontja szerint az ekkor bekövetkezett engedményezés éppúgy nem eredményezheti a követelés kedvezőbb hitelezői kategóriába sorolását, mint a felszámolási eljárás alatti engedményezés. *
2.1. Az elsőfokú bíróság döntése *
2.2. A másodfokú bíróság határozata *
[7] A másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla ezzel szemben jelentőséget tulajdonított annak, hogy a hitelezői igény tekintetében a jogutódlásra - álláspontja szerint - a felszámolás kezdő időpontját megelőzően került sor. E körben nem a kötelezett értesítésének, hanem annak van jelentősége, „hogy az engedményező és az engedményes mikor állapodtak meg, figyelemmel arra, hogy az engedményezés tekintetében az engedményezett [sic!] nem alanya a jogügyletnek”. Az engedményezés az engedményező és engedményes szerződése, amellyel az engedményes az engedményező helyébe lép. * Az engedményezés maga a jogváltozást kiváltó rendelkező ügylet, amellyel a követelés átkerül az engedményes vagyonába. A kötelezett értesítésének e körben relevanciája nincs. Az ítélőtábla megállapítása szerint az engedményezés az erre vonatkozó megállapodással azonnal teljesedésbe megy (ún. konszenzuálszerződés).
[15] Abban a kérdésben, hogy az engedményező és engedményes viszonylatában milyen aktusok vezetnek a követelés átruházásához, mutatkozott némi bizonytalanság a Fővárosi Ítélőtábla - más okból hatályon kívül helyezett - végzésének indokolásában. Egyrészről az ítélőtábla végzésének indokolása fontos dogmatikai tételt rögzít, kimondva, hogy az engedményezés maga a jogváltozást előidéző rendelkező ügylet, amellyel a követelés átkerül az engedményes vagyonába. Valóban, a jogalkotó a Ptk. megalkotásakor az engedményezéssel kapcsolatban a tulajdonátruházó szerződésekhez hasonlóan azt a megoldást választotta, hogy a kötelmi és dologi ügylet egymástól - legalábbis elméleti szinten - elválasztásra kerül. * Míg a kötelmi (vagy „elkötelező”) ügylet a jogváltozás jogcímét jelenti és kötelezettséget keletkeztet az átruházásra, addig az dologi (vagy „rendelkező” vagy „véghez vivő”) ügylet az, ami ténylegesen átviszi a dolog tulajdonjogát, illetve a követelés feletti rendelkezési jogot a szerző félre. * Más szóval a kötelmi ügyletben vállalt kötelezettséget véghez vivő átruházás maga is jogügyleti természetű.
[18] A Fővárosi Ítélőtábla fogalomhasználata, nevezetesen, hogy az engedményezés ún. konszenzuálszerződés volna, nem előzmény nélküli a magyar joggyakorlatban * és jogirodalomban, * azonban némileg megtévesztő. Az egyes tulajdonszerzési rendszereket hagyományosan többféle fogalompár mentén szokás csoportosítani. Konszenzuális tulajdonátruházási rendszerről akkor beszélünk, amikor a kötelmi szerződés további jogcselekmény nélkül átviszi a tulajdonjogot; ezzel szemben a tradicionális tulajdonátruházási rendszer megköveteli, legalábbis ingó dolgok átruházása esetén, a birtokbavétel, átadás mozzanatát is. Az ügyletegység elve (Einheitsprinzip) azt a jogi megoldást jelöli, amikor a kötelmi jogi (elkötelező) és a dologi jogi (véghez vivő) ügylet nem válik szét; ezzel szemben az ügyleti kettősség megoldása (Trennungsprinzip) abból indul ki, hogy az átruházás, legalábbis dogmatikai síkon, két szeparált jogügyletet feltételez: kötelmi és dologi (véghez vivő) ügyletet. Végül azokban a rendszerekben, ahol a kötelmi és dologi ügylet elválik, a dologi ügylet megkonstruálható kauzális (jogcímes) vagy absztrakt (jogcímmentes) ügyletként. Míg előbbi esetben a kötelmi ügylet hibája kihat a dologi ügyletre, azaz az utóbbi önmagában nem viszi át a tulajdont, addig absztrakt dologi ügylet esetén az érvénytelen kötelmi szerződés nem zárja ki a vevő tulajdonszerzését, az eladó csupán kötelmi jogi alapon követelheti a tulajdonjog visszaruházását.
[19] Természetesen az egyes jogrendszerekben fenti elvek változatos kombinációban jelentkeznek. * Például a francia jog a tiszta konszenzuális rendszert követi, azaz a tulajdonátszálláshoz sem átadásra (tradíció) sem elkülönült dologi ügyletre nincs szükség. * Egyes jogrendek a kötelmi ügylet mellett csupán az ingó dolog átadását várják el, de nincs szó külön dologi ügyletről; ezt az elvet követte a porosz ALR * és egyes álláspontok szerint ingók esetén az 1959-es Ptk. is. * Megint más esetben megjelenik az ügyleti kettősség (a kötelmi és dologi ügylet elvi elkülönülése), de nincs szükség átadásra: ezt követi például a magyar * vagy a német magánjog * követelések átruházása esetén vagy az ingóátruházások azon eseteiben, ahol a tényleges átadásra nem kerül sor. * Végül elképzelhető az is, hogy a „Trennungsprinzip” mellett, azaz az elkülönült rendelkező ügyleten túl még az átadás (tradíció) eleme is megjelenik; ezt a rendszert követi a német, az osztrák és a magyar jog is ingó dolgok átruházása körében. *
[20] A fogalmi tisztánlátást kétségtelenül nem segíti, hogy a magyar jogirodalom jellemzően tág értelemben használja a „tradíciós tulajdonátruházás” kategóriát, * beleértve abba nem csak a tradíciót (azaz az átadást, a birtok tényleges átengedését), hanem a tulajdonátruházásra irányuló dologi ügyletet is. Valójában az „átadás jogi természetéről” a magyar jogirodalomban folytatott vita * nem annyira az átadásról - amely önmagában reálaktus természetű * -, hanem az ügyleti kettősségről, a kötelmi ügylettől elméleti síkon elkülönülő dologi ügylet kérdéséről szólt. A fogalmi következetlenség éppen a követelések átruházásánál válik nyilvánvalóvá, hiszen - szemben az ingó dolgok átruházásával - követelések esetén nyilvánvalóan nem vagy csak rendkívül mesterkélten lehetne megkonstruálni egy átadási mozzanatot. Lényegében arról van szó, hogy bár a magyar Ptk. az engedményezés esetén is az ügyleti kettősség elvéből, azaz a kötelmi és dologi ügylet elkülönítéséből indul ki, de e körben - szemben az ingó tulajdonátruházás főszabályával - nem érvényesül a tradíciós elv, azaz az átadás eleme hiányzik.
[25] A probléma elvi alapja abban keresendő, hogy míg a tulajdonátruházás esetén az átruházás intern (felek közötti) és extern (harmadik személyek felé irányuló) hatásai többnyire * egybeesnek, a tradíciót mellőző engedményezés esetén ez nincs szükségképpen így. Kicsit bővebben: ingó dolgok átruházásához a magyar jogrendszerben az alapul fekvő jogcím és a birtok átruházása szükséges. * A birtok átruházása főszabály szerint * magában foglalja a dolog feletti tényleges hatalom átengedését, vagyis az átadást. A birtok megszerzése a tulajdonszerző fél részéről - legalábbis főszabály szerint és elvileg - az átruházásnak az a mozzanata, amely az átruházás felek relatív (intern) jogviszonyán túlmutató abszolút (extern vagy dologi) hatályát kiváltja. Ingatlanátruházás esetén, különös figyelemmel a nyilvánosság és a közhitelesség * elvére, még nyilvánvalóbb, hogy az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzés nem csak az átruházás befejező mozzanata, de egyben ez eredményezi az extern, dologi hatály beállását is. Ezzel szemben a szintén az elkötelező és rendelkező ügyletek elhatárolásán alapuló, de nem a tradíciós rendszert követő engedményezés esetén nem mutatható ki olyan mozzanat - hacsak a Ptk. 6:197. § szerinti értesítést vagy a Ptk. 6:198. § szerinti teljesítési utasítást nem tekintjük ilyennek - amely a követelés átruházását kifejezetten extern (abszolút) hatályúvá erősítené, vagy legalább a kötelezett felé „hatályossá” tenné. Más szóval az engedményező és az engedményes mint az engedményezésben részes felek a saját relatív jogviszonyukat tetszőlegesen alakíthatják, és nincs olyan mozzanata az átruházásnak, amely a külvilág vagy - az értesítést, illetve a teljesítési utasítást ide nem értve - legalább a kötelezett felé megbízhatóan mutatná az alanyváltozás bekövetkezését. Kétségtelen, hogy általában az adós számára nagyon mérsékelt jelentőséggel bír, hogy ki a követelés „valódi” jogosultja: az adós számára általában csak az bír jelentőséggel, hogy kinek kell teljesítenie ahhoz, hogy szabaduljon a kötelemtől. * Az ismertetett ügyhöz hasonló esetekben azonban, ahol jelentősége van annak, hogy ki a „valódi” jogosult - mert annak személyéhez fűződik a kedvezőbb hitelezői besorolás - és milyen időponttól állt be a jogváltozás, az (akár a kötelezettre korlátozott) publicitás hiánya nyilvánvaló jogbizonytalanságot okoz.
[26] Amint az alábbiakban látni fogjuk, a Kúria más szempontból és más ügyekben nem zárkózott el attól, hogy a jogszabályt a normaszövegtől elszakadva, a jogalkotó (feltehető) akaratára, illetve a jogszabály vélt vagy valós céljára figyelemmel meglehetős szabadsággal értelmezze. Kétségtelen, hogy a kötelezett felszámolását közvetlenül megelőző időszakban véghez vitt engedményezés visszaélésekre adhat alkalmat: az adóssal szembeni követeléseket a hitelezők kedvezőbb kategóriába eső kkv.-kra vagy olyan személyekre engedményezhetik, akik azután beszámítással élnek * az adós velük szembeni követeléseivel szemben. Ebből kiindulva megfontolandó lehetett volna egy olyan - kétségtelenül kreatív - jogértelmezés is, legalábbis a fizetésképtelenség kontextusában, hogy az engedményezés a fizetésképtelen adóssal szemben csak az értesítés, illetve teljesítési utasítás időpontjával váltana ki joghatást, azaz ez az időpont volna releváns az engedményezett követelésen alapuló hitelezői igény Csődtv. 57. § szerinti besorolása tekintetében.
[28] A Kúria határozata - túllépve a konkrét ügy eldöntéséhez szükséges jogértelmezésen - meglehetősen általános igénnyel foglalkozik a felszámolást megelőző időszakra vonatkozó határidőkkel. A határozat e körben kifejezetten felhívja a vezetői felelősségre, a megtámadási perekre és a beszámításra vonatkozó speciális Csődtv.-beli rendelkezéseket is. A hivatkozott szabályok közös sajátossága, hogy a felszámolás perspektívájából a fizetésképtelenséget megelőző időszakra visszatekintve rendeli alkalmazni a fizetésképtelenségi jog egyes speciális szabályait. Így a Csődtv. 33/A. § alapján azok a vezetők felelhetnek személyes vagyonukkal, akik a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése után (de a felszámolás kezdő időpontját megelőző legfeljebb három évben) jogellenesen csökkentették az adós vagyonát. A Csődtv. 40. § alapján egyes a felszámolást megelőző időszakban kötött olyan szerződések támadhatók meg, melyek az adós számára - és ezzel a felszámolásban a hitelezők közösségének - hátrányt okoztak; a kritikus időszakok a Csődtv. szerint a felszámolási kérelem benyújtásától visszamenőleg számítandók. A Csődtv. 36. § pedig csak olyan követelések esetén engedi meg a fizetésképtelen adós követelésével szembeni hitelezői beszámítást, melyek esetén a felszámolási kérelem benyújtását * követően nem került sor engedményezésre. * A Csődtv. szövege mindezekben az esetekben tehát egyértelműen a felszámolás kezdő időpontjára, illetve a felszámolási kérelem benyújtására utal. A Kúria jogértelmezése szerint viszont ezen határidők számításánál a (felszámolást megelőző) csődeljárás időtartamát a felszámolási eljárás részeként kell figyelembe venni.
[31] A Kúria a fizetésképtelenségi jog területén korábban is fontos jogfejlesztő tevékenységet fejtett ki. A bírói esetjog szerepe e területen nagyon jelentős. Ugyanakkor ez a bírói aktivizmus kockázatokat is rejt magában. * Azzal, hogy a bíróság egy célszerűtlen, de egyértelmű jogi normának új, a jogszabály szövegétől eltérő értelmet ad, valójában visszamenőlegesen alkot jogot. Szemben ugyanis a jogalkotással kapcsolatban legalábbis elméletben létező és többé-kevésbé érvényesülő garanciákkal - így például a visszamenőleges jogalkotás tilalmával, a jogszabály alkalmazására való felkészülési idő biztosításával, a jogszabály jogrendszerbe illeszkedésének biztosításával vagy a hatásvizsgálattal * - a bírói jogalkotás esetén a címzettek nem részesülnek hasonló védelemben. Ezzel az érvvel szemben persze alappal lehet felhozni a Csődtv. jelenlegi teljességgel áttekinthetetlen állapotát, amely körülbelül száz, sokszor átgondolatlan és kazuisztikus jogszabálymódosítás nyomán jött létre. Ilyen esetben a bírói jogértelmezés (sokszor inkább bírói jogalkotás) szükségképpen nagyobb jelentőségre tesz szert.
[32] Érdemes vetni egy pillantást arra a kérdésre, hogy milyen esetleges nem szándékolt hatással járhat a határidők számítása szempontjából egységes fizetésképtelenségi eljárás koncepciója. E körben egyrészről az merülhet fel, hogy ez az értelmezés a most ismertetett kúriai döntésben nem említett egyéb olyan esetekben is irányadó lehet-e, mikor a jogszabály a felszámolás előtti bizonyos időszakra nézve tartalmaz rendelkezéseket. * Másrészről felvetődhet, hogy egyes esetekben az adós azért fog késlekedni a reorganizációra esélyt adó csődeljárás megindításával, mert ezzel időben előrehozná azt az időpontot, melytől visszafelé számítandók az egyes felelősségi, megtámadási stb. szempontból releváns időszakok. Bár ezek az érvek a konkrét ügyben összességében nem tűnnek olyan súlyúnak, hogy alapvetően megkérdőjelezzék a határidők szempontjából egységes fizetésképtelenségi eljárás Kúria által kidolgozott koncepciójának célszerűségét, mégis érdemes utalni arra, hogy az alapvetően egyedi ügyekben eljárni jogosult bíróság ismételten a jogalkotás feladatát vette át, és általánosan érvényesülő kvázi-normát alkotott.
Fabók Zoltán, LL.M., ügyvéd, DLA Piper Horváth és Társai Ügyvédi Iroda, Fellow of INSOL International.
Csődtv. 21/B. §, 22. § (1) bek. a) pont, 27. § (2) bek. e) pont.
Csődtv. 27. § (1) bek., 28. § (1)-(2) bek.
A kis- és középvállalkozásokról, fejlődésük támogatásáról szóló 2004. évi XXXIV. törvény.
Utóbbira nézve lásd a Csődtv. 57. § (7) bekezdést, illetve a BH2010. 221. számon közzétett eseti döntést.
Fővárosi Törvényszék 28.Fpkh.01-15-000135/25.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Fpkhf.43.952/2016/2.
Ptk. 6:193. § (2) bek.
A követelések Ptk. szerinti átszállásának rendszeréről lásd Gárdos Péter: Az engedményezés. ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, 2009, 122. skk. o.; Gárdos Péter - Vékás Lajos (szerk.): Kommentár a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényhez (online), kommentár a 6:193. §-hoz 2. pont. In: Új jogtár. Wolters Kluwer, Budapest, 2014.03.15. [2018.01.01]; Osztovits András (szerk.): A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény és a kapcsolódó jogszabályok nagykommentárja III. kötet. Opten, Budapest, 2014, 469. skk. o.; Wellmann György (szerk.): Polgári Jog Kötelmi Jog Első és Második Rész. HVG-ORAC, Budapest, 2013, 346. skk. o.
A kötelmi és dologi ügylet elválasztásának irodalmára lásd Fabók Zoltán: Tulajdonjog-fenntartás és dologi jogügylet. Polgári Jog, 2004/3. sz., 2. végjegyzetben hivatkozott művek; továbbá Menyhárd Attila: Dologi jog (elektronikus kiadás). ELTE Eötvös Kiadó, Budapest, 2004, 120. skk. o.
BDT2013. 3011.; Győri Ítélőtábla Gf.20.280/2011/5.; Legfelsőbb Bíróság Gfv.IX.30.357/2004/5.
Menyhárd (i. m.) 129. sk. o.
Fritz Baur - Jürgen F. Baur - Rolf Stürner: Sachenrecht. 17., neubearbeitete Auflage. C.H.Beck, München, 1999, S. 568.
Eörsi Gyula: A tulajdonátszállás kérdéséről. Légrády Testvérek Rt., Budapest, 1947, 113. sk. o.
Ptk. 6:193. § és skk. §.
BGB § 929 S 2., §§ 930, 931; Ptk. 5:3. § (2)-(4) bekezdés.
BGB § 929 S 1.; ABGB §§ 380, 424, 425, 426; Ptk. 5:38. § (1) bekezdés, 5:3. §.
Gárdos Péter - Vékás Lajos (szerk.): (i. m.) kommentár a Ptk. 6:193. §-hoz 2. pont; Vékás Lajos: Az új Polgári Törvénykönyv elméleti előkérdései. HVG-ORAC, Budapest, 2001, 202. skk. o., Menyhárd (i. m.) 120. skk. o.
Lásd 8. lábjegyzetben hivatkozott művek.
Reiner Schulze et al. (Hrsg.): Bürgerliches Gesetzbuch - Handkommentar. 9. Auflage, Nomos, 2017, § 929 Rn. 10.; Rolf Stürner et al. (Hrsg.): Jauernig Bürgerliches Gesetzbuch - Kommentar. 16., neubearbeitete Auflage. C.H.Beck, München, 2015, § 929 Rn. 8.
De nem mindig, lásd Ptk. 6:217. §
Ptk. 5:38. §, 5:3. §.
Kivéve a Ptk. 5:3. § (2)-(4) bekezdésekben foglalt esetek.
Ptk. 5:166. §, 5:168. §.
Gárdos Péter (i. m.) 126. o.
Csődtv. 36. § (1) bek.; 38. § (3) bek.
2017. július 1. napját megelőzően a felszámolás kezdő időpontját.
A beszámítás speciális szabályaival kapcsolatban lásd még Csődtv. 38. § (3) bekezdés.
A BH2014. 250. számon közzétett határozattal kapcsolatban, mely a „többségi befolyással rendelkező tag (részvényes)” fogalmát terjesztette ki a Csődtv. kontextusában, lásd Fabók Zoltán: Új kúriai határozat a „többségi befolyással rendelkező tag” fogalmának kiterjesztéséről. Advocatus Blog, 2014. november 18., https://advocatus.dlapiper.hu/?p=1560. Gárdos István és Tomori Erika ugyanezt a kritikát fogalmazták meg azzal az EBH2016. G.4. számon közzétett határozatban foglalt kúriai állásponttal szemben, miszerint a felszámolási eljárást megelőzően keletkezett zálogjog nem terjedhet ki a felszámolási eljárás alatt az adós által szerzett vagyontárgyakra, lásd Gárdos István - Tomori Erika: A Kúria elvi határozata a jövőbeni követeléseken alapított zálogjog felszámolási eljárásban való érvényesüléséről. Polgári Jog 2017/4. - Jogesetelemzés.
Jat. 2. § (2)-(3) bekezdés, 16. §, 17. §.
Pl. Csődtv. 28. § (5) bekezdés, 46. § (4a) bekezdés, 57. § (3) bekezdés.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
Bíróság
§ 929
§ 929
§ 929
§ 929
Kúria


text:
Köf.5.048/2016/3. számú határozat | K Ú R I A
Jelenlegi helyCímlap Köf.5.048/2016/3. számú határozat
Nyomtatóbarát változatA KÚRIAÖnkormányzati Tanácsának
Az ügy száma: Köf.5048/2016/3.A tanács tagja: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt előadó bíró, Dr. Horváth Tamás bíró Az indítványozó: Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (6722 Szeged, Tábor u. 4.)Az érintett önkormányzat: Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata (6720 Szeged, Széchenyi tér 20.)Az ügy tárgya: állattartás helyi szabályozása
– megállapítja, hogy Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének az állatok tartásáról szóló 30/2012. (X.01.) önkormányzati rendelet 2. § (2)-(3)-(4) bekezdése, valamint 1. számú melléklete más jogszabályba ütközött, ezért e rendelkezések nem alkalmazhatók a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt folyamatban lévő 5.K.27.192/2016. számú ügyben, valamint valamennyi, a megsemmisítés időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben;– elrendeli határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét;– elrendeli, hogy a határozat közzétételére – a Magyar Közlönyben való közzétételt követő nyolc napon belül – az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
[1] A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt lévő 5.K.27.192/2016. számú ügy alapjául szolgáló tényállás szerint a felperes szegedi ingatlanán lótartást végez. A hatóság a 2015. szeptember 22. napján megtartott helyszíni szemlén megállapította, hogy az 1. számú istállóként megjelölt épület az utcafronttól 30,3 méterre található, míg a 2. számú istálló az utcafronttól 15,66 méterre, a szomszédos ingatlan nyílás-zárójától 27,5 méterre helyezkedik el. A szemle időpontjában a felperes nyolc lovat tartott.
[2] Szeged Megyei Jogú Város Címzetes Főjegyzője, mint elsőfokú hatóság a 2015. július 31-én kelt határozatával kötelezte a felperest, hogy a határozat jogerőre emelkedését követő naptól számított hat hónapon belül az ingatlanon a jelenlegi, nem megfelelő védőtávolságra (közterületről 50 méter, oldalkerttől és hátsókerttől 30 méter) lévő állattartó épületben a lovak tartását szüntesse meg. Felhívta egyidejűleg a felperes figyelmét, hogy a határozat nem, vagy nem megfelelő teljesítése esetén 5.000-50.000 Ft-ig terjedő, a nem teljesítésig ismételhető bírság kiszabására kerülhet sor.A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes (Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlése) a 2015. szeptember 25. napján kelt határozatával az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta. A határozat indokolásában hivatkozott a Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének az állatok tartásáról szóló 30/2012. (X.01.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.) rendelkezéseire, illetve a helyszíni szemle eredményére, amely szerint a felperes 1. sz. istállóként megjelölt épülete, illetve a 2. sz. istálló az Ör. 1. sz. mellékletében meghatározott közterülettől történő 50 méteres, a szomszédos lakóingatlantól történő 30 méteres védőtávolságon belül található.
[3] Az alperes szerint az Ör. nem korlátozza a tartható haszonállatok darabszámát, így nincs ellentétben az élelmiszerláncról és hatósági felügyeletről szóló 2008. évi XLVI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 6. § (6) bekezdésével.
[4] A felperes a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát kezdeményezte. Keresetében kifejtette, hogy álláspontja szerint az Ör. az Éltv. 6. § (6) bekezdésében foglaltakkal ellentétes. A közigazgatási határozat Ör.-beli jogalapja sem a védőtávolság megállapítása, sem pedig a haszonállatok darabszámának helyi szabályozása tekintetében nem volt megfelelő. Hivatkozott a Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf.5073/2013/4. számú döntésére.
[5] Az alperes érdemi ellenkérelmében lényegében a közigazgatási határozatokban foglalt indokokkal egyezően kérte a felperes keresetének elutasítását.
[6] A fenti tényállás alapján a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2016. október 30-án kelt 5.K.27.192/2016/10. számú végzésével a per tárgyalását felfüggesztette és a Kúriához fordult. Kérte az Ör. 2016. december 21. napjáig hatályos 2. § (2) bekezdése „haszonállat tartására szolgáló épület alkalmasságának, illetve építésének feltételeit az érvényben lévő előírások alapján az építési hatóság – új épület létesítéséhez a szükséges engedélyezési eljárás keretében – határozza meg” szövegrésze, továbbá az Ör. 2016. december 21. napjáig hatályos 2. § (3) bekezdése „haszonállat tartására szolgáló épület és az ahhoz tartozó kifutó, illetve trágya és trágyalé tároló a rendelet 1. sz. mellékletével meghatározott védőtávolságok szerint helyezhető el, illetve létesíthető” szövegrésze, valamint az Ör. 2016. december 21. napjáig hatályos 2. § (4) bekezdése „a védőtávolságot a lakás és az állattartásra szolgáló épület egymáshoz legközelebb lévő nyílásai között légvonalban kell mérni. Ez a távolság 20%-kal csökkenthető saját tulajdonú és használatú épületnél” szövegrésze, végül az Ör. 1. sz. melléklete jogszabályi rendelkezésbe ütközésének vizsgálatát, a jogszabályba ütközés megállapítását, valamint a perben való alkalmazási tilalom elrendelését.
[7] A bíróság indítványában hivatkozott az Alaptörvény B) cikkére, XIII. cikk (1) bekezdésére, XXI. cikk (1) és (2) bekezdésére, 32. cikk (1), illetve 38. cikk (1) bekezdésére, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi IV. törvény 5:23 §-ára, az Éltv. 6. § (6) bekezdésére, az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény 49. § (6) bekezdésére, valamint az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 36. § (5) bekezdésére.
[8] A bíróság szerint az Ör. vizsgálni kért és perben alkalmazandó szabályai ellentétben állnak az OTÉK 36. § (5) bekezdésével, valamint az Éltv. 6. § (6) bekezdésével. A bíróság idézett a Kúria Önkormányzati Tanácsának Köf.5073/2013/4. számú határozatából, kiemelve azt az előírást, hogy az OTÉK alapján az állattartó telepek védőtávolságát nem az állattartásról szóló rendeletben, hanem a helyi építési szabályzatban kell meghatározni.
[9] Előadta továbbá, hogy a közigazgatási határozatok meghozatalát követően Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyűlése az Ör. 2. § (2), (3) és (4) bekezdéseit, valamint az 1. sz. mellékletét hatályon kívül helyezte. A hatályon kívül helyezést az OTÉK 36. § (5) bekezdésének rendelkezései tették szükségessé, amely alapján nem az állattartásról szóló rendeletben, hanem a helyi építési szabályzatban kell meghatározni az állattartó épületek védőtávolságát.
[10] Az indítványt benyújtó bíróság a más jogszabályba ütközés megállapítása mellett a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 56. § (5) bekezdése alapján kezdeményezte az általános, valamint a bíróság előtt folyamatban lévő ügyben a támadott jogszabályi rendelkezések alkalmazási tilalmának az elrendelését.
[11] A Kúria a Bszi. 52. §-a alapján az indítványt megküldte az érintett önkormányzatnak állásfoglalása beszerzése végett.
[12] A Kúria elsőként azt állapította meg, hogy az Ör. jelen indítványban vizsgálni kért 2. § (2)-(3)-(4) bekezdését, valamint 1. számú mellékletét a Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének az állatok tartásáról szóló 30/2012. (X.01.) Kgy. rendelet módosításáról szóló 43/2015. (XII.21.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Mód.Ör.) 2015. december 22-től helyezte hatályon kívül, így e rendelkezések nem – az indítványban foglaltak szerint – 2016. december 21-ig, hanem csak 2015. december 21-ig voltak hatályban.
[13] Jelen eljárás konkrét normakontroll, így a Kúriának a Bszi. szerint lehetősége van a már hatályon kívül helyezett önkormányzati rendelet vizsgálatára. A Bszi. 48. § (3) bekezdése értelmében a bíró az előtte folyamatban lévő ügyben való alkalmazhatóság szempontja alapján kezdeményezi a Kúria Önkormányzati Tanácsának eljárását. A bírói kezdeményezés alapjául szolgáló ügyben az alperes határozatát 2015. szeptember 25-én hozta meg, így a 2015. december 21-ig hatályban volt Ör. 2. § (2)-(3)-(4) bekezdése, valamint 1. számú melléklete alkalmazandó jogszabálynak minősül. Az érdemi eljárásra ezért lehetőség van.
[14] A Kúria megállapította továbbá, hogy az indítvány az Ör. 2. § (2)-(3)-(4) bekezdéseinek egészét érinti (az indítványban jelölt „szövegrész” valójában lefedi a bekezdések normaszövegét).
[15] Az OTÉK 36. § (5) bekezdése szerint az állattartó építmények elhelyezésének feltételeit – a közegészségügyi és az állategészségügyi, továbbá a környezetvédelmi követelmények figyelembevételével – a helyi építési szabályzat állapíthatja meg.
[16] Az ügyben nem volt vitás, hogy az Ör. vizsgált rendelkezései állattartó építmények elhelyezésének feltételeit határozták meg: a 2. § (2) bekezdése a haszonállat tartására szolgáló épület építési és alkalmassági feltételeit az építési hatóság hatáskörébe utalta, a 2. § (3) bekezdése az épület elhelyezése vonatkozásában az 1. számú mellékletben meghatározott védőtávolságok betartására utalt, a 2. § (4) bekezdése pedig a védőtávolság számításának szabályait rögzítette. Az Ör. 1. számú melléklete „Az állattartó épületek elhelyezésekor és a telepek létesítésekor betartandó legkisebb távolságok és védőtávolságok” címet viselte.
[17] Nem vitás tehát, hogy az Ör. jelölt rendelkezései alapján az OTÉK 36. § (5) bekezdésének hatálya alá tartozó szabályozásról van szó. (Megjegyzést érdemel azonban, hogy az Ör. 2012. október 1-jén került megalkotásra, az OTÉK vonatkozó szabályát később, a 2013. január 1-jén hatályba lépő 394/2012. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése állapította meg.
[18] A Kúria a Köf.5.073/2013/4. számú döntésében helyi állattartásról szóló rendelet vizsgálata kapcsán az alábbiakra mutatott rá: „Az OTÉK alapján az állattartó telepek védőtávolságát nem az állattartásról szóló rendeletben, hanem a helyi építési szabályzatban kell meghatározni. A Kúria megítélése szerint nemcsak technikai előírás, hogy a helyi építési szabályzatnak kell rendelkezni az állattartó telepeket érintő védőtávolságról, hanem annak garanciális jelentősége is van, amennyiben a helyi építési szabályzat megalkotására – mint sajátos helyi normára – az Étv.-ben foglalt speciális szabályok (lásd pl. véleményeztetési eljárás lefolytatása) irányadók. Ilyen rendelkezések az állattartásról szóló rendelethez nem kapcsolódnak, ezért a védőtávolságnak az állattartásról szóló rendeletben való szabályozása – a mellett, hogy szövegszerűen is ellentétes az OTÉK vonatkozó szabályaival – egyben az Étv.-ben foglalt, a helyi építési szabályzat megalkotásához kötődő garanciákat is kiüresíti.” (Indokolás II/6. pont)
[19] A Kúria a fenti érveket jelen eljárásban is irányadónak tekinti. Amikor a jogalkotó akként rendelkezik, hogy egy adott szabályozási tárgyat a helyi építési szabályzatnak kell tartalmaznia, akkor ahhoz egyben a helyi építési szabályzat elfogadásához kapcsolódó garanciális rendelkezések érvényesülését is előírja. Jelen esetben az Étv., valamint a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI. 8.) Korm. rendeletben megállapított egyeztetési eljárás érvényesüléséről van szó.
[20] Az Ör. indítványban támadott 2. § (2)-(3)-(4) bekezdései, valamint az 1. számú melléklete tehát más jogszabállyal, az OTÉK 36. § (5) bekezdésével állt szemben. A Kúria Önkormányzati Tanácsa ezért a Bszi. 55. § (2) bekezdés a) pontja alapján megállapította a hatályon kívül helyezett önkormányzati rendeleti rendelkezés más jogszabályba ütközését, illetve az 56. § (5) bekezdése alapján megállapította, hogy e rendelkezések nem alkalmazhatók a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt folyamatban lévő 5.K.27.192/2016. számú ügyben, valamint valamennyi, a megsemmisítés időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben.
[21] Amikor a jogalkotó akként rendelkezik, hogy egy adott szabályozási tárgyat a helyi építési szabályzatnak kell tartalmaznia, akkor ahhoz egyben a helyi építési szabályzat elfogadásához kapcsolódó garanciális rendelkezések érvényesülését is előírja.
[22] 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 36. § (5) bekezdése
[23] A Magyar Közlönyben és az önkormányzati rendelettel azonos módon való közzététel elrendelésére a Bszi. 55. § (2) bekezdés b) és c) pontja alapján került sor.
Dr. Kozma György s.k. a tanács elnöke,Dr. Balogh Zsolt s.k. előadó bíró,Dr. Horváth Tamás s.k. bíró

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság