text:
Európai Bizottság - Európai Igazságügyi Hálózat - Ítéletek végrehajtása - Románia
Utolsó frissítés: 11-05-2009
Ítéletek végrehajtása - RomániaAz oldal tartalma elavult. Az eredeti nyelvi változatot frissítettük, és áthelyeztük az európai igazságügyi portálra.
Melyek azok a feltételek, amelyek mellett végrehajtható jogcím vagy határozat kihirdethető? 2.1.
Anyagi jogi feltételek 3.
Milyen típusú vagyontárgyak képezhetik végrehajtás tárgyát? 3.2.
Mi a végrehajtási intézkedések hatása? 3.3.
Az említett intézkedések mennyi ideig maradnak érvényben? 4.
Van-e fellebbezési lehetőség az ilyen intézkedést elrendelő határozat ellen? 1. Mit jelent a végrehajtás polgári és kereskedelmi ügyekben?
Kérjük, adja meg a végrehajtás meghatározását!Polgári és kereskedelmi ügyekben a végrehajtással kapcsolatos rendelkezéseket Románia polgári eljárásjogi törvénykönyvének (Codul de procedură civilă) 372-580. szakasza tartalmazza.A román jogrendszerben a végrehajtás polgári és kereskedelmi ügyekben a második szakaszt jelenti, fő célkitűzése pedig a bírósági határozat vagy peren kívüli egyezség révén szerzett jogok tényleges és hatékony elismerésének biztosítása. Következésképpen a végrehajtási eljárás bírósági vagy nem bírósági határozat által alapított jog birtokosa számára lehetővé teszi, hogy a jogsértő (természetes vagy jogi) személyt a jog tiszteletben tartására kötelezze, és az illetékes állami hatóságok támogatásával visszaállítsa a szabályokat.Kérjük, sorolja fel azokat a végrehajtási intézkedéseket, amelyek a jogsértőt arra kötelezhetik, hogy lépjen fel, akadályozzák őt a fellépésben, vagy fizessen bizonyos összeget!A román polgári eljárásjogi törvénykönyv tartalmazza a közvetlen és közvetett végrehajtási intézkedések felsorolását.A következő végrehajtási módszerek közvetlennek minősülnek, amennyiben a végrehajtandó kötelezettség tárgyára vonatkoznak:ingóságok kényszerű bizományba adása, befektetett eszközök kényszerű letétbe helyezése - 572-580.1 cikkintézkedés megtételére vagy az attól való elállásra vonatkozó kötelezettség végrehajtása - a polgári eljárásjogi törvénykönyv 5802 - 5805 cikke, valamint a polgári törvénykönyv (Codul civil) 1073., 1075-1077. cikke. Amennyiben intézkedés megtételére vonatkozó kötelezettség végrehajtására kerül sor, a jogszabályok a következő végrehajtási módszereket különböztetik meg:
a kötelezettségnek az adóstól eltérő személy is eleget tehet. Ebben a helyzetben a hitelező jogosult kérni az adóst, hogy szüntesse meg a hitelező jogai megsértésének forrását, illetve engedélyt kérhet a bíróságtól arra, hogy - az adós költségére - saját maga szüntesse meg az okot. Ugyanezt a szabályt kell alkalmazni a „fellépési kötelezettség” esetén isa személyes kötelezettségeknek csak az adós tehet eleget; ebben az esetben a közvetlen végrehajtásra az adós vagyonára hatással bíró, közvetett kényszer útján kerül sor; polgári eljárási illeték és/vagy kártérítés fizetésére vonatkozó kötelezettség - a polgári eljárásjogi törvénykönyv 580.A közvetett végrehajtás a végrehajtás tárgyát képező pénzösszeg megszerzését jelenti az adós ingóságainak vagy befektetett eszközeinek eladásával járó végrehajtása útján.
2. Melyek azok a feltételek, amelyek mellett végrehajtható jogcím vagy határozat kihirdethető?
A bírósági és a nem bírósági határozat is végrehajtható-e?A román jogrendszer a bírósági és a nem bírósági határozatokat egyaránt végrehajthatónak ismeri el. Így számos jogi határozattípus létezik, beleértve a közjegyzők által kiadott közokiratokat, továbbá léteznek csekkek, banki átutalási megbízások, bírságok stb.Szükséges-e új végrehajtási utasítást kérelmezni?Az ilyen engedélynek három feltétele van: a határozatnak kötelező erejűnek és végrehajthatónak kell lennie, valamint a bíróság által megállapított összegnek biztosnak (meghatározottnak vagy meghatározhatónak), készpénzben és esedékesnek kell lennie.
Végrehajtási ügyekben melyik bíróság illetékes?Általában az első bíróság, a határozatot szokásosan kihirdető bíróság illetékes.A bírósági tisztviselők jogállása, szerepe, felelősségi köre és hatásköreA bírósági tisztviselők jogállását, szerepét, hatáskörét és felelősségi körét a bírósági tisztviselőkről szóló - utólagosan módosított és kiegészített - 188/2000. sz. különleges, normatív törvény állapítja meg részletesen.A végrehajtás iránti kérelmeket ügyvédnek, vagy a jogi szakma valamely más területén tevékenykedő tagjának kell benyújtania?A végrehajtás iránti kérelmeket az érdekelt fél, illetve jogi képviselője nyújthatja be. E kérdést illetően nem léteznek kötelező rendelkezések.Kérjük, minden egyes végrehajtási intézkedés esetében adja meg a költségek nagyságrendjét!A Bírósági Tisztviselők Országos Egyesülete megállapítja, és az igazságügyi miniszter jóváhagyásával naprakésszé teszi a bírósági tisztviselők által nyújtott szolgáltatásokra kirótt minimális illetékeket.A 2006. november 14-i 2550/2006. sz. igazságügyi miniszteri rendelet a nyújtott szolgáltatások következő minimális és maximális díjait állapította meg:peres eljárás igazgatási szolgáltatási díja: 20-400 RON közvetlen végrehajtás: kilakoltatások: természetes személy esetében 150-2 200 RON, jogi személy esetében 5 200 RON kiskorú felügyeletének odaítélése vagy lakóhelyének megállapítása: 50-1 000 RON kiskorúak látogatása: 50-500 RON vagyonátruházás, vagyonhatárok megállapítása, szolgalmi jogok, áruszállítás stb.: természetes személy esetében 60-2 200 RON, jogi személy esetében 5 200 RON munkaterületek és épületek lebontása: természetes személy esetében 150-2 200 RON, jogi személy esetében 5 200 RON közvetett végrehajtás: ingóságokat érintő behajtási eljárás: a legfeljebb 1 000 RON-ig terjedő tartozás esetében 60 RON - az 50 000 RON-nál kisebb összegű tartozások esetében a díj mértéke nem haladhatja meg a 10%-ot 60 RON + az 1 000 RON-t meghaladó bármely összeg 2%-a - az 50 001 és 80 000 RON közötti összegek esetén a díj mértéke 3% 1 000 RON-t meghaladó tartozások esetén - a 80 001 és 100 000 RON közötti összegekre 2%, a 100 000 RON-t meghaladó összegekre 1% befektetett eszközöket érintő behajtási eljárás: a legfeljebb 1 000 RON összegű tartozások esetében 150 RON - az 50 000 RON-nál kisebb összegű tartozások esetén a díj mértéke nem haladhatja meg a 10%-ot 150 RON + az 1 000 RON-t meghaladó bármely összeg 2%-a az 50 001 és 80 000 RON közötti összegek esetében a díj mértéke 3% 1 000 RON-t meghaladó tartozások esetén - a 80 001 és 100 000 RON közötti összegekre 2%, a 100 000 RON-t meghaladó összegekre 1% lefoglalás: a legfeljebb 1 000 RON összegű tartozások esetében 60 RON - az 50 000 RON-nál kisebb összegű tartozások esetén a díj mértéke nem haladhatja meg a 10%-ot 60 RON + az 1 000 RON-t meghaladó bármely összeg 2%-a - az 50 001 és 80 000 RON közötti összeg esetén a díj mértéke 3% 1 000 RON-t meghaladó tartozások esetén - a 80 001 és 100 000 RON közötti összegekre 2%, a 100 000 RON-t meghaladó összegekre 1% váltók, kötelezvények és csekkek kifizetése elmulasztásának kifogásolása: 150-400 RON de facto helyzetek és bizonyos eszközök leltárfelvételének elismerése (a polgári eljárásjogi törvénykönyv 239. szakasza): természetes személyek esetében 100-2 200 RON, jogi személyek esetében 5 200 RON a bíróság által kijelölt eszközök nyilvános árverésen történő értékesítése: 150-2 200 RON kézi zálogba vétel biztosítása: természetes személyek esetében 100-1 200 RON, jogi személyek esetében 2 200 RON végrehajtás: természetes személyek esetében 100-2 200 RON, jogi személyek esetében 2 200 RON lefoglalás biztosítása: természetes személyek esetében 100-1 200 RON, jogi személyek esetében 2 200 RON ajánlat nyilvántartásba vétele: 50-350 RON jogszabályban előírt bármely más cselekedet vagy művelet: 50-200 RON vagyonelkobzás: az elért érték 10%-a (minimális díj) - az elért érték 10%-a (maximális díj) végrehajtási intézkedések alkalmazásával kapcsolatos konzultációk: 20-200 RON. 2.2. Anyagi jogi feltételek
A törvényszéki bíróság milyen kritériumokat használ a végrehajtási intézkedés elrendelésére?A 371. szakasz1 (3) bekezdése értelmében nem a bíróság, hanem a hitelező dönt a végrehajtás formájáról: „A végrehajtás a jogszabályban előírt bármely formában megtörténhet. Egyszerre vagy egymás után kell intézkedéseket folytatni mindaddig, amíg az elismert jog elérése, a jogszabályban előírt kamatok, bírságok vagy más összegek kifizetése, a végrehajtás költségének kifizetése végrehajtásra nem került.”
A 3714 szakasz kimondja, hogy a végrehajtási eljárás során a hitelező és az adós a végrehajtó szerv felügyelete alatt megállapodhat arról, hogy a követelések egy része vagy egésze csak az adós pénzügyi jövedelme ellen hajtható végre, az eljárás tárgyát képező vagyontárgyak közös megegyezéssel adhatók el, illetve arról, hogy a tartozás kifizetését jogszabályban előírt alternatív módon kell teljesíteni.Mi vonatkozik a követelésekre?A 2.1. szakaszban előírtaknak megfelelően az ilyen engedélyezés három feltételhez kötött: a határozatnak kötelező erejűnek és véglegesnek kell lennie, a bírósági határozattal megállapított összegnek biztosnak, kifizethetőnek és esedékesnek kell lennie.Amennyiben a határozatot más állam bírósága hozta, kiegészítő eljárást kell alkalmazni, azaz olyan határozatot, amely - vagy a 105/1992. sz. rendelet, vagy az Európai Unió tagállamai által hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 187/2003. sz. rendelet értelmében - elismeri és engedélyezi az intézkedést.Mi vonatkozik az adósra?A polgári eljárásjogi törvénykönyv 3713 szakasza a következőképpen rendelkezik: „Az adós jövedelme és vagyontárgyai végrehajtási intézkedések tárgyát képezhetik, ha jogszabály értelmében lefoglalhatók, de csak a hitelező jogainak végrehajtásához szükséges mértékben.Különleges terjesztési rendszerű vagyontárgyak csak a jogszabályokban meghatározott feltételekkel összhangban foglalhatók le.”Ami az adóst illeti, létezik egy különleges feltétel, amely kiköti, hogy végrehajtási eljárás nem hajtható végre az adós megfelelő beidézése nélkül. Léteznek más, az adósra vonatkozó egyedi rendelkezések is, például a saját ügyeik kezelésére alkalmatlannak nyilvánított kiskorú, illetve felnőtt adósokra vonatkozó rendelkezések, akik ellen végrehajtási intézkedések kezdeményezése csak abban az esetben lehetséges, ha rendelkeznek gyámmal.
3.1. Milyen típusú vagyontárgyak képezhetik végrehajtás tárgyát?
Bankszámlák?
Ingó materiális javak?
Nyilvántartásba vett
közlekedési eszközök?
Ingatlanok?
Egyebek?
Kérjük, említsen bizonyos
árutípusokat vagy pénzbeli követeléseket, amelyekre nem vonatkoznak
végrehajtási intézkedések!
Vannak bizonyos eszközök és
vagyontárgyak, amelyekre nem vonatkoznak végrehajtási intézkedések. Az ingóságok tekintetében a román polgári eljárásjogi törvénykönyv 406.
szakasza meghatároz minden olyan háztartási cikket és vagyontárgyat, amelyek
feltétlenül szükségesek az adós és az adós családja számára, többek között a
kegytárgyak, az adós és az adós családja számára a létfenntartáshoz két
hónapig szükséges élelmiszerek és fűszerek, valamint az adós és az adós
családja számára télen három hónapig a fűtéshez szükséges dolgok.
Ezen túlmenően az adós bére
vagy nyugdíja végrehajtás tárgyát képezheti, de csak bizonyos mértékben,
mégpedig a tartási követelések esetében havi nettó bérének fele, valamint más
követeléstípusok esetében havi nettó bérének legfeljebb egyharmada.
Ezenkívül létezik olyan
jövedelemtípus, amely mentesül a végrehajtás alól: haláleset, illetve terhesség esetén a nőknek közvetlenül a terhesség után
nyújtott támogatás, beteg gyermekről gondoskodó személyeknek nyújtott
támogatás, napidíjak, bármely más, különleges juttatás, valamint a
felsőoktatási ösztöndíjak.
3.2. Mi a végrehajtási intézkedések hatása?
Az intézkedés betartását elmulasztó adós számára: vagyontárgyának eladása még mindig érvényes-e? sújtható-e szankciókkal? A polgári eljárásjogi törvénykönyv 1082 szakaszának második alszakasza a következőket állapítja meg:„A szokásos végrehajtási eljárásra vonatkozó szabályok betartásának bármely személy általi elmulasztását - a felperes kérésére - a végrehajtó bíróság elnöke 50-től 500 RON összegig terjedő bírsággal sújtja.A büntetés kivetésekor a jogsértés jellege is megállapításra kerül.”Ugyanakkor a büntető törvénykönyv értelmében a bírósági határozat végrehajtásának akadályozása bűncselekménynek minősül.Harmadik felekkel szemben: a banknak milyen kötelezettségei vannak az információterjesztésre és a számlák letiltására vonatkozóan? A polgári eljárásjogi törvénykönyv 3732 szakaszának 2-4. alszakasza értelmében „a végrehajtó bíróság vagy a bírósági tisztviselő kérésére az adósnak pénzösszeggel tartozó, vagy a bírósági végrehajtási eljárás tárgyát képező, bizonyos vagyontárgyait birtokló személyek biztosítják a végrehajtás céljaira szükséges információkat.Ezenkívül a végrehajtó bíróság vagy a bírósági tisztviselő kérésére az intézmények, a bankok és bármely más személyek még abban az esetben is írásbeli értesítést adnak a végrehajtás céljaihoz szükséges adatokról és információkról, ha külön jogszabályok másként rendelkeznek. A bírósági tisztviselő vagy az érdekelt fél kérésére a végrehajtó bíróság megteheti a 108. szakasz 1. alszakasza (1) bekezdésében és (2) bekezdése f) pontjában, valamint a 108. szakasz 3. alszakaszában megállapított intézkedéseket.
Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában a végrehajtó bíróság és a bírósági tisztviselő biztosítja a megszerzett információk bizalmas kezelését.”Milyen szankciók vonatkoznak az intézkedést elrendelő végzés megsértésére?A bírósági tisztviselő vagy az érdekelt fél kérésére a végrehajtó bíróság megteheti a 108. szakasz 1. alszakasza (1) bekezdésében és (2) bekezdése f) pontjában, valamint a 108. szakasz 3. alszakaszában megállapított intézkedéseket. Bírságok is kivethetők és végrehajthatók.
3.3. Az említett intézkedések mennyi ideig maradnak érvényben?
Jogszabályok rendelkeznek-e korlátozott
időtartamról, vagy azt bírósági végzés állapítja meg?
4. Van-e fellebbezési lehetőség az ilyen intézkedést elrendelő határozat ellen?
Végrehajtás elleni fellebbezéskifejezetten a végrehajtási fellépések ellen a végrehajtási okirat ellen - azaz a végrehajtás hatóköre vagy végrehajtása ellen. Ki támadhatja meg ezt a határozatot?Bármely érdekelt személy - tehát elsősorban az adós.Melyik az az illetékes bíróság, amelyhez az ilyen fellebbezést be kell nyújtani?A végrehajtó bíróság (az a) esetben rendszerint a polgári eljárásjogi törvénykönyv 373. szakaszának második francia bekezdése szerinti elsőfokú bíróság).A b) esetben a végleges odaítélő határozatot kihirdető bíróság.
Milyen határidő áll rendelkezésre a határozat elleni fellebbezésre?A polgári eljárásjogi törvénykönyv 401. szakaszaFellebbezés a következő időpontoktól számított 15 napon belül nyújtható be:a fellebbező fél tudomást szerez az általa megtámadott végrehajtási végzésről, illetve valamely végrehajtási végzés betartásának elutasításáról; az érdekelt fél - az ügytől függően - tájékoztatást vagy értesítést kapott a lefoglalás megindításáról. A rendszeres jövedelem letiltása esetén az adós számára fellebbezésre engedélyezett időszak legkésőbb azon a napon kezdődik, amikor a harmadik fél ebből a jövedelemből az első összeget letiltja; a végrehajtást megtámadó adós megkapta az okiratot, vagy azon a napon, amikor elismerte az első végrehajtási határozatot, olyan esetekben, amikor nem kapta meg az okiratot, a végzés végrehajtására idézés nélkül kerül sor. A végrehajtási okirat jelentésének, hatályának vagy alkalmazásának magyarázatára vonatkozó fellebbezések a végrehajtás kérelmezésére megadott határidőn belül bármikor benyújthatók.Harmadik felek valamely - végrehajtás tárgyát képező - vagyontárgy feletti tulajdonjogi vagy egyéb dologi jogi követeléseit érintő fellebbezések az eladástól vagy a vagyontárgy végrehajtás keretében történő elszállításának napjától számított 15 napon belül nyújthatók be.A második francia bekezdésben meghatározott határidőn belüli fellebbezés elmulasztása - a jogszabályoknak megfelelően benyújtott külön kérelem benyújtása útján - nem akadályozza a harmadik felet jogainak gyakorlásában.Milyen hatással jár az említett fellebbezés?A polgári eljárásjogi törvénykönyv 404. szakasza(1) Amennyiben a bíróság engedélyezi a végrehajtás elleni fellebbezést - az ügytől függően -, vagy érvényteleníti a végrehajtási okiratot, vagy elrendeli annak módosítását, megsemmisítését vagy a végrehajtás megszüntetését, a végrehajtási okirat megsemmisítését vagy magyarázatát, vagy annak a végrehajtási végzésnek a végrehajtását, amelynek teljesítését elutasították. (1^1) Amennyiben a végrehajtás megindítását vagy lefolytatását a végrehajtó indokolatlanul utasítja el, ha az adott cselekedet nem bűncselekmény, a 399. szakasz alapján értesített végrehajtó bíróság büntetéssel sújthatja a végrehajtót (…), továbbá - az érdekelt fél kérésére - kártérítést vethet ki az így bekövetkezett jogsértésre.(2) Fellebbezés elutasítása esetén a fellebbező fél - kérésre - kötelezhető arra, hogy kártérítést fizessen a végrehajtási késedelem miatt felmerült veszteségekért, továbbá amennyiben a fellebbezés benyújtása rosszhiszeműen történt, bírságot kell fizetnie.
http://www.executori.ro/ http://www.just.ro/ « Ítéletek végrehajtása - Általános információk | Románia - Általános információk »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2006.09.22. JogiForum.hu
E heti összeállításunkban a szeptember utolsó munkahete során a luxemburgi jogszolgáltató testületek elé kerülő ügyekből nyújtunk rövid összefoglalót.
A szeptember 25-től szeptember 29-ig tartó munkahét során a Bíróság 2006. szeptember 28-án, csütörtökön adja ki ítéletét a büntetőjogi vonatkozású Gasparini és mások (C-467/04) és a van Straaten (C-150/05) ügyekben.
A Schengeni Végrehajtási Egyezmény értelmében azon személy ellen, akinek a cselekményét a Szerződő Felek egyikében jogerősen elbírálták, ugyanazon cselekmény alapján nem lehet egy másik Szerződő Fél területén büntetőeljárást indítani, amennyiben elítélés esetén a büntetést már végrehajtották, végrehajtása folyamatban van, vagy az ítélet meghozatalának helye szerinti Szerződő Fél jogszabályainak értelmében azt többé nem lehet végrehajtani. Ez tehát a kétszeres büntetés tilalma (ne bis in idem) elvének alkalmazása a Schengeni Végrehajtási Egyezmény Szerződő Felei között. A C-150/05. sz. ügyben egy holland bíróság ezzel összefüggésben azt kérdezi az Európai Bíróságtól, hogy a Schengeni Végrehajtási Egyezmény értelmében mit kell ugyanazon cselekmény alatt érteni, illetve, hogy elítélésről van-e szó a Schengeni Végrehajtási Egyezmény értelmében, ha az érintett személy terhére rótt cselekményt jogi szempontból kielégítően és meggyőzően nem bizonyítottnak nyilvánították, és e személyt ítéletben felmentették. Az ügyben felmerült kérdés az, hogy egy adott heroinmennyiség kivitele Olaszországból Hollandiába ugyanaz a cselekmény-e, mint ugyanezen heroinmennyiség behozatala Olaszországból Hollandiába, illetve, hogy az említett heroin olaszországi birtokban tartásából, Olaszországból való kiviteléből, Hollandiába való behozatalából és hollandiai birtokban tartásából álló cselekménysorozat ugyanazon cselekménynek minősíthető-e. A C-467/04. sz. ügyben egy spanyol bíróság szintén a Schengeni Végrehajtási Egyezmény értelmezését kéri az Európai Bíróságtól, többek között a tekintetben, hogy egy bűncselekmény elévülésének egy tagállam bíróságai által történő megállapítása kötelező-e a többi tagállam bíróságai számára.
Az Elsőfokú Bíróság szintén ezen a héten, 2006. szeptember 27-én, szerdán hozza nyilvánosságra a GlaxoSmithKline Services kontra Bizottság (T-168/01) ügyben hozott ítéletét.
A Glaxo Wellcome SA a világ egyik vezető gyógyszerkészítmény-gyártójának, a GlaxoSmithKline (GSK) csoportnak a spanyol leányvállalata. A cég 1998 márciusában tájékoztatta a Bizottságot az általános értékesítési feltételeiről azzal a szándékkal, hogy az a közösségi versenyjog szerint állítson ki a számára egy tanúsítványt arról, hogy az említett értékesítési feltételek nem versenyellenesek, vagy hogy azokat olyan megállapodásként részesítse mentességben, mint amely hozzájárul az áruk forgalmazásának javításához és a műszaki fejlődés előmozdításához. Az értékesítési feltételek 4. cikke szerint a spanyol piacon kívüli piacokra szánt gyógyszerkészítmények értékesítési ára magasabb, mint a spanyol jog által a spanyol gyógyszertárak és kórházak által vásárolt gyógyszerkészítmények tekintetében meghatározott ár. E cikk azért került bevezetésre, hogy 82 gyógyszerkészítmény vonatkozásában a lehető legkisebbre csökkentsék a párhuzamos kereskedelmet Spanyolország és a többi tagállam, de különösen az Egyesült Királyság között, ahol az állam által központilag meghatározott ár sokkal magasabb, mint Spanyolországban.
A Bizottság, miután több spanyol és európai gyógyszer-kereskedelmi szövetség is panaszt nyújtott be a fenti értékesítési feltételekkel szemben, 2001. május 8-án úgy határozott, hogy az értékesítési feltételek versenyellenes megállapodásnak minősülnek, illetve, hogy a kért mentesség megadásához szükséges feltételek nem teljesültek. A Bizottság ezek után felszólította a Glaxo Wellcome-ot, hogy vessen véget a közösségi versenyszabályok megsértésének. A GSK a jelen ügyben a Bizottság határozatának megsemmisítését kéri az Elsőfokú Bíróságtól.
A fenti napon jelenik meg továbbá ítélet az OPPO Dresdner Bank kontra Bizottság (T-44/02), T-54/02 OPPO & T-56/02 OPPO Bayerische Hypo- und Vereinsbank kontra Bizottság, az OPPO Deutsche Verkehrsbank kontra Bizottság (T-60/02) és az OPPO Commerzbank kontra Bizottság (T-61/02) egyesített ügyek
2004 októberében az Elsőfokú Bíróság megsemmisítette a Bizottság azon határozatát, amellyel az 100 millió eurót meghaladó összegű bírságot vetett ki német bankokra egy olyan megállapodás megkötése miatt, amelyben e bankok a nemzeti valuta euróra történő átváltásakor alkalmazandó átváltási díjat határozták meg. Az ügyben ún. mulasztási ítélet született, mivel a Bizottság a számára előírt határidőn belül elmulasztotta benyújtani a védekezését tartalmazó dokumentumokat.
A Bizottság ebben az eljárásban az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzatának 122. cikke alapján kéri az említett mulasztási ítélet hatályon kívül helyezését. Az ügy érdekességét az adja, hogy fennállása óta az Elsőfokú Bíróság először tárgyal olyan kérelmet, amely az alperes (ügyünkben a Bizottság) távolléte miatt hozott marasztaló ítélet hatályon kívül helyezésére irányul.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Zákon o sťažnostiach (289/2012)
Dátum prijatia: 11.09.2012
Platnosť od: 27.09.2012
Hatályos 2012. november 1-től 2015. december 31-ig
b) konkrét hiányosságra mutat rá a közigazgatási szerv tevékenységében, melynek eltávolítását vagy kezelését más jogszabály szabályozza,2)
c) panasz egy külön jogszabály alapján,3) vagy
d) közigazgatási szerv olyan döntése ellen irányul, melyet egy más jogszabály szerinti eljárásban adtak ki.4)
b) bíróság által a közhatalom gyakorlásával megbízott személy beadványa.5)
(4) Az 1. bekezdés c) pontja szerinti beadványt a közigazgatási szerv továbbítja a külön jogszabály szerint annak kezelésre jogosult szervnek, és egyidejűleg értesíti erről a benyújtót. Az ilyen panaszok továbbítására a 9.§-ban feltüntetett határidő vonatkozik.
(1) Panaszt írásos formában, szóban vagy telefaxon lehet benyújtani. Amennyiben a közigazgatási szerv a panaszokat elektronikus levélben vagy az elektronikus levélen kívül más módon is fogadja, az erre vonatkozó információt közzéteszi a weboldalán.
(2) A panasznak tartalmaznia kell a panaszos utó- és családi nevét, állandó vagy átmeneti lakhelyének címét. Amennyiben a panaszos jogi személy, tartalmaznia kell annak cégnevét és székhelyét, valamint a jogi személy nevében eljárásra jogosult személy utó- és családi nevét. Amennyiben lehetséges az írásos dokumentumok elektronikus formában való kézbesítése a panaszos részére e törvény szerint, a panasz tartalmazhatja a panaszos címét az ilyen kézbesítés céljából.
(3) A panasznak érthetőnek és olvashatónak kell lennie. A panaszból egyértelműen ki kell tűnnie, ki ellen irányul, mely hiányosságokra mutat rá, milyen érdekek védelmére törekszik a panaszos (továbbiakban „panasz tárgya“), és tartalmaznia kell a panaszos aláírását. A panasz elektronikus formában történő aláírása alatt a panasznak a panaszos érvényes szavatolt elektronikus aláírásával6) történő aláírása értendő.
(4) A szóban történő panasz benyújtásáról, melyet nem lehet a benyújtás után azonnal kezelni, a közigazgatási szerv jegyzőkönyvet készít (továbbiakban „jegyzőkönyv“). A 2., illetve a 3. bekezdésben feltüntetett adatok mellett a jegyzőkönyv tartalmazza a kiállítás pontos dátumát, közigazgatási szerv nevét és székhelyét, a jegyzőkönyvet kiállító, valamint a szóban történő panasz benyújtásakor jelenlévő alkalmazottak utó- és családi nevét.
(7) Amennyiben az elektronikus formában vagy telefaxon benyújtott panasz nincs aláírva és a panaszos öt munkanapon belül aláírásával azt nem erősíti meg, a panaszt elfektetik. A panasz kezelésére megszabott idő a panasz benyújtásáról szóló igazolás kézbesítését követő első munkanaptól számítódik. Ha a panaszos írásos igazolása a panasz benyújtásáról más tényeket tartalmaz, mint a telefaxon vagy elektronikus formában benyújtott panasz, a közigazgatási szerv a telefaxon vagy az elektronikus formában benyújtott panaszt elfekteti.
(9) Amennyiben a panasz meghatalmazott személy útján lett benyújtva, a panaszhoz csatolni kell egy hitelesített aláírással ellátott meghatalmazást a panaszos képviseletéről a panasz benyújtásával, valamint az annak kezelésével kapcsolatos ügyintézés jogosultságáról (továbbiakban „meghatalmazás“). Amennyiben a panaszt elektronikus formában nyújtják be, a panaszos képviseletében külön előírás6a) szerint járnak el.
(4) A közigazgatási szerv a panasz az 1. bekezdés b)-f) pontja szerinti félretételéről, illetve annak okairól a félretételtől számított 10 munkanapon belül írásban értesíti a panaszost.
(2) Az információk, melyeket a panasz intézésével kapcsolatos dokumentációk tartalmaznak, nem nyilvánosak.7)
(6) Az együttműködés megtagadása után a közigazgatási szerv a panasz kezelését csak abban az esetben folytatja, ha az lehetséges. A panasz vizsgálatának eredményéről ebben az esetben a közigazgatási szerv nem tájékoztatja a panaszost.
(3) A panasz vizsgálatára más személyek, azok beleegyezésével, együttműködése is kérvényezhető, ha külön jogszabály10) erről másképp nem rendelkezik.
(1) A panasz elintézettnek tekintendő a vizsgálat eredményeiről szóló jelentés kiküldésével a panaszosnak. A jelentésben feltüntetik, hogy a panasz megalapozott volt-e, vagy sem. A jelentés tartalmazza a vizsgálat eredményeinek az indoklását, mely a jegyzőkönyvből indul ki. Amennyiben a panasz megalapozott, a jelentésben feltüntetik, hogy a közigazgatási szervnek, ahol panasz alapján vizsgálat folyt, milyen kötelességek lettek előírva a 19. § 1.bekezdés i) pontja alapján.
(2) Az ismételt panasz kezelésére az a közigazgatási szerv a jogosult, amely ez előző panaszt is kezelte, ha ez nincs ellentétben a 12. §-ba foglaltakkal. A közigazgatási szerv ellenőrzi az előző panasz vizsgálatának helyességét, melyről feljegyzést készít. A feljegyzés készítésénél a 19. §-ba foglaltak alapján jár el. A következő ismételt panaszt a 6. § 1. bekezdés e) pontjában foglaltak szerint félreteszi.
Panasztétel a panasz kivizsgálása ellen és panasztétel a panasz félretétele ellen
(3) Az első bekezdés szerinti panaszt a közigazgatási szerv vezető alkalmazottja vagy az általa megbízott személy kezeli, kivéve, ha ez nincs összhangban a 12.§-ba foglaltakkal. Ha a panaszt a közigazgatási szerv vezető alkalmazottja kezelte, az első bekezdés szerinti panaszt a közvetlen felettes szerv jogosult kezelni. Amennyiben ilyen szerv nincs, a panasz vizsgálatának ellenőrzésére az illetékes központi államigazgatási szerv jogosult. Ha a panaszt a panasz kezelésének ellenőrzésére jogosult központi államigazgatási szerv vezetője kezelte, az ez ellen irányuló beadványt a 6. § 1. bekezdés f) pontja alapján félreteszi.
(4) A közigazgatási szerv eljárásmódja ellen irányuló panaszt a közigazgatási szerv a 13. §-ban megszabott időn belül köteles kezelni
2) Például a Polgári perrendtartásról szóló törvény, a Büntető perrendtartásról szóló törvény, a 162/1995. számú kataszteri törvény, a 250/2007. számú törvény a fogyasztóvédelemről, 372/1990. számú szabálysértési törvény.
3) Például a 400/2009. számú az állami szolgálatról szóló törvény 59. §-a 1 bekezdésének h) pontja és 65. §-a; az 511/1992. számú az adókról és illetékekről szóló törvény 49.a §-a, a 233/1995. számú a végrehajtásról szó törvény 218.a §-a
4) Például a 71/1967. számú a közigazgatási eljárásokról szóló törvény 46. §-a, a 511/1992. számú az adókról és illetékekről szóló törvény 14.a §-a
5) Például a 233/1995. számú törvény 5. §-ának 2. bekezdése, a Polgári perrendtartásról szóló törvény 175.za §-a
6) A Tt. többször módosított, 215/2002. sz. törvénye az elektronikus aláírásról és némely törvények módosításáról és kiegészítéséről
6a) Például a Tt. 214/2008. sz. törvényével módosított Tt. 215/2002. sz. törvénye 7. §-a 3. bek. a) pontja
Časová verzia účinná od 1. novembra 2012 do 31. decembra 2015
(1) Sťažnosť možno podať písomne, ústne do záznamu alebo telefaxom. Ak orgán verejnej správy prijíma sťažnosti v elektronickej forme aj iným spôsobom ako elektronickou poštou, túto informáciu zverejní na svojom webovom sídle.
(2) Sťažnosť musí obsahovať meno, priezvisko, adresu trvalého pobytu alebo prechodného pobytu sťažovateľa. Ak sťažnosť podáva právnická osoba, musí obsahovať jej názov a sídlo, meno a priezvisko osoby oprávnenej za ňu konať. Ak je sťažovateľovi možné doručiť písomnosti podľa tohto zákona v elektronickej forme, sťažnosť môže obsahovať aj adresu sťažovateľa na takéto doručenie.
(3) Sťažnosť musí byť čitateľná a zrozumiteľná. Musí z nej byť jednoznačné proti komu smeruje, na aké nedostatky poukazuje, čoho sa sťažovateľ domáha (ďalej len "predmet sťažnosti") a musí byť sťažovateľom podpísaná. Podpísaním sťažnosti v elektronickej forme sa rozumie podpísanie sťažnosti platným zaručeným elektronickým podpisom6) sťažovateľa.
(4) Orgán verejnej správy vyhotoví o ústnej sťažnosti, ktorú nemožno vybaviť ihneď pri jej podaní, písomný záznam o ústnej sťažnosti (ďalej len "záznam"). Okrem náležitostí podľa odseku 2 a 3 záznam obsahuje deň a hodinu jeho vyhotovenia, názov a adresu orgánu verejnej správy, mená a priezviská zamestnancov, ktorí záznam vyhotovili, ako aj zamestnancov, ktorí boli prítomní pri ústnom podaní sťažnosti.
(7) Ak sťažnosť podaná v elektronickej forme alebo telefaxom nie je podpísaná a sťažovateľ ju do piatich pracovných dní od jej podania nepotvrdí vlastnoručným podpisom, sťažnosť sa odloží. Lehota na vybavenie sťažnosti začína plynúť prvým pracovným dňom nasledujúcim po dni doručenia písomného potvrdenia. Ak písomné potvrdenie obsahuje iné údaje než sťažnosť podaná telefaxom alebo v elektronickej forme, orgán verejnej správy sťažnosť podanú telefaxom alebo v elektronickej forme odloží.
(9) Ak si sťažovateľ zvolí zástupcu, ktorý v jeho mene podáva sťažnosť, súčasťou sťažnosti musí byť úradne osvedčené splnomocnenie (ďalej len "splnomocnenie") zastupovať sťažovateľa pri podaní sťažnosti a pri úkonoch súvisiacich s vybavovaním sťažnosti. Ak sa sťažnosť podáva v elektronickej forme, postupuje sa pri zastupovaní sťažovateľa podľa osobitného predpisu.6a)
h) sťažovateľ neposkytol spoluprácu podľa § 16 ods. 1, alebo ak spoluprácu neposkytol v lehote podľa § 16 ods. 2.
(2) Informácie, ktoré obsahuje dokumentácia súvisiaca s vybavovaním sťažnosti, sa nesprístupňujú.7)
6) Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
6a) Napríklad § 7 ods. 3 písm. a) zákona č. 215/2002 Z. z. v znení zákona č. 214/2008 Z. z.

matches:
bíróság
§ 1
§ 1
§ 1
§ 16
§ 16
§ 7