text:
Köf.5.008/2019/4. számú határozat | Kúria
Köf.5.008/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5008/2019/4.
Az érintett önkormányzat: Sikátor Község Önkormányzata
(8439 Sikátor, Kossuth Lajos u. 4.)
Románd Község Önkormányzata
(8434 Románd, Kossuth Lajos u. 3.)
- Sikátor Község Önkormányzata Képviselő-testületének a telekadóról szóló 9/2015. (XI. 20.) számú önkormányzati rendelete, valamint Románd Község Önkormányzatának a telekadóról szóló 9/2015. (X.30.) önkormányzati rendelete jogszabály-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói kezdeményezést elutasítja;
[1] Az indítványozó bíróság előtt folyamatban lévő alapügy tárgya a felperesek 2018. évi telekadó fizetési kötelezettsége. Az elsőfokú adóhatóság 2018. évre az I. rendű felperes terhére a Románd, .../1 hrsz. alatti telek után 553.584.- forint telekadót, a Románd.../2 hrsz. alatti telek után 1.621.016.- forint telekadót állapított meg. Az .../1 hrsz. alatti telek tekintetében az alperes az elsőfokú határozatot megváltoztatva 562.254 forint telekadó fizetési kötelezettséget írt elő.
[2] Az első fokú adóhatóság 2018. évre az I. r. felperest a Sikátor, ... hrsz. alatti telek után 522.675 forint, a Sikátor, ... hrsz. alatti telek után 854.475 forint, a Sikátor, ... hrsz. alatti telek után 574.444 forint telekadó megfizetésére kötelezte. Az elsőfokú adóhatóság 2018. évre a II. r. felperes terhére a Sikátor, ... hrsz. alatti telek után 1.698.417 forint telekadót állapított meg. Az alperes az elsőfokú határozatokat érdemben helybenhagyta, az adófizetési határidő tekintetében megváltoztatta.
[3] Az elsőfokú adóhatóság határozatait a Románd Község Önkormányzatának a telekadóról szóló 9/2015. (X.30.) önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Románd Ör.) és Sikátor Község Önkormányzata Képviselő-testületének a telekadóról szóló 9/2015. (XI. 20.) számú önkormányzati rendelete (a továbbiakban: Sikátor Ör.), valamint a helyi adókról szóló 1990. évi C. örvény (Htv.) 17-20. §-ai alapján hozta meg.
[4] A felperesek az alperesi határozatok bírósági felülvizsgálatát kérték, ennek keretében kezdeményezték a Románd Ör., valamint Sikátor Ör. jogszabály-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói indítvány megtételét a Kúria Önkormányzati Tanácsához.
[5] Mindkét Ör. értelmében a magánszemély tulajdonában álló beépítetlen telek mentes a telekadó fizetési kötelezettség alól. A szabályozás folytán a hivatkozott Ör.-ek az érintett két településen kizárólag a felperesek tekintetében keletkeztettek telekadó fizetési kötelezettséget.
[6] A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.315/2018/29. számú végzésében indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsa előtt a Románd Ör. és a Sikátor Ör. jogszabály-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló eljárást.
[7] Az indítványozó bíróság álláspontja szerint az önkormányzati rendeletek nem felelnek meg a rendeletalkotás idején (2016. január 1.) hatályban volt Htv. 6. § c) pontja által közvetített arányos közteherviselés és adózók közötti egyenlőség elvének, figyelemmel arra, hogy a felperesi vállalkozásokon kívül más tulajdonosi kör tekintetében nem keletkeztetnek telekadó fizetési kötelezettséget. A településeken nincs olyan helyi vállalkozás, amely a felperesekkel azonos helyzetben lenne, vagy homogén csoportot alkotna. Nem felelnek meg az önkormányzati rendeletek a normatív, az absztrakció szintjén való szabályozás követelményének sem, tekintve, hogy a rendeleteket (településenként) egyetlen adóalanyra, a felperesekre alkották.
[8] Az indítványozó álláspontja szerint az Ör.-ek konfiskáló jellegűek, mert a telekadó mértéke ugyan nem haladja meg a törvényi maximumot és nem éri el telek forgalmi értékének 60-70%-át, csupán annak 30%-át teszi ki, de az adózó belátható időn belül (az egyes ingatlanok esetén 3,5, illetve 4,5, valamint 5 éven belül) telekadó formájában megfizeti az ingatlanok forgalmi értékét.
[9] A Kúria a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 140. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó 42. § (1) bekezdése alapján az érintett Önkormányzatokat felhívta az indítványra vonatkozó nyilatkozata megtételére. Az Önkormányzatok nem terjesztettek elő védiratot.
[10] Az indítvány nem megalapozott.
[11] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése alapján bírálta el.
[12] Az indítvánnyal érintett Ör.-ek 2016. január 1-től hatályos szövege a következő.
[13] Románd Ör.:
Románd Község Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1.§ (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a.) és h.) pontjában, valamint Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13.§ (1) bekezdésének 13. pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőt rendeli el:
1.§ A rendelet határozatlan időre szól.
2.§ Adóköteles az 5.§-ban meghatározottak kivételével a helyi adóról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.) 17.§-ában meghatározott telek.
3.§ Az adó alapja a telek m2-ben számított területe.
4.§ Az adó évi mértéke a 3.§ szerinti adóalap után 30 forint/m2
5.§ Mentes az adó alól a Htv. 3.§ (2) bekezdésében a 19.§-ában foglaltakon túlmenően
a.) a magánszemély tulajdonában álló beépítetlen telek,
6.§ (1) Jelen rendeletben nem szabályozott kérdésekben a Htv. és az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény rendelkezései az irányadóak.
(2) Ezen rendelet 2016. január 1. napján lép hatályba.
[14] Sikátor Ör.:
Sikátor Község Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 1.§ (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés a.) és h.) pontjában, valamint Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény 13.§ (1) bekezdésének 13. pontjában meghatározott feladatkörében eljárva a következőt rendeli el:
4. Az adó mértéke4.§ Az adó évi mértéke a 3.§ szerinti adóalap után 25 forint/ m2
[15] 1. Az indítványozó bíróság előtt folyó per tárgya a felperes 2018. évi adókötelezettsége, így az ügyben az Ör.-ek törvényességét a 2018. adóévre vonatkozóan kell vizsgálni. A Htv. alkalmazandó joganyaga erre vonatkozóan a következő.
[16] A Htv. 6. § c) pontja szerint az önkormányzat adómegállapítási joga 2017. január 1-től arra terjed ki, hogy az adó mértékét – a Htv.-ben meghatározott felső határokra, illetőleg az építményadó tekintetében a Htv. 16. § a) pontjában meghatározott m2-alapú felső határnak 2005. évre a KSH által 2003. évre vonatkozóan közzétett fogyasztói árszínvonal-változással, 2006. évtől pedig a 2003. évre és az adóévet megelőző második évig eltelt évek fogyasztói árszínvonal változásai szorzatával növelt összegére (a felső határ és a felső határ növelt összege együtt: adómaximum) figyelemmel – megállapítsa.
[17] Az indítványozó bíró a rendeletalkotás idején hatályos Htv. 6. § c) pontjának normaszövegét idézi, melynek alapján az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjedt ki, hogy „az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan (...) megállapítsa.” A Htv. 6. § c) pontjának 2017. január 1-től hatályos szövege azonban e feltételeket már nem tartalmazza.
[18] A Kúria Önkormányzati Tanácsa több korábbi határozatában rögzítette, hogy az Önkormányzati Tanács bírói kezdeményezés esetén azt a jogot vizsgálja, amelyet a bírónak alkalmaznia kell. Így kerülhet sor az abban az idősíkban hatályos magasabb jogszabályok figyelembe vételére (Köf.5012/2016/4., Köf.5083/2012/4., Köf.5021/2018/4.). A perbeli ügyben a jogvita tárgyát az indítványozó bíróság előtt 2018. adóévhez kapcsolódó telekadófizetési-kötelezettség képezte, így a 2018. adóévre vonatkozóan a Htv. 2018-ban hatályos normaszövege jelenti az alkalmazandó jogot. Tehát az indítványban foglaltakkal ellentétben nem a rendeletalkotáskor hatályos Htv.-beli szöveg a viszonyítási alap, hanem az adott adóévre irányadó Htv.-beli szabályok alapján lehet eldönteni a konkrét normakontroll kérelmet.
[19] A korábbi Htv. 6. § c) pontjához hasonló szabályokat tartalmaz 2017. január 1-től a Htv. ekkortól alkalmazandóan beiktatott 7. § g) pontja, amelyik az önkormányzat mozgásterét az adómegállapítás terén már kiegészítőlegesen másképp értelmezi, mint a korábban hatályos Htv. 6. § c) pont. Eszerint „[a]z önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, (…) hogy az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének.”
[20] A Kúria úgy ítéli meg, hogy az indítvány alapján a 2017. január 1-től hatályos Htv. 6. § c) pont sérelme nem állapítható meg. Ugyanakkor jelen esetben nincs lehetőség a Kp. 143. § (3) bekezdése alapján a Htv. 7. § g) pontja szempontjából történő vizsgálatra. (Hasonlóképpen döntött a Kúria korábban a Köf.5013/2017/4. számú és Köf.5005/2018/3. számú határozataiban is, 2017. január 1. napjától való fizetési kötelezettség megállapítása alapján indult ügyekben, mindkét esetben a Htv. 2016. december 31-ig hatályos 6 § c) pontjának sérelmét állító bírói indítvány alapján.) Az indítványozó szerepének átvételét ugyanis a Kp. 143. § (3) bekezdése nem teszi lehetővé.
[21] 2. Az indítványozó bíróság – szintén a Htv. 2016. december 31-ig hatályos normaszövegét alapul vevő – álláspontja szerint az Ör.-ek nem normatív jellegűek, tekintettel arra, hogy egyetlen jogalanyt céloznak. A Kúria e vonatkozásban is hangsúlyozza, hogy a Htv.-nek nem a rendeletalkotás idején hatályban volt normaszövege alkalmazandó, hanem a 2018-ban hatályos rendelkezései. Mindazonáltal a Kúria Önkormányzati Tanácsa rögzíti, hogy a rendelet normativitását önmagában nem teszi kétségessé az a tény, hogy rendelet megalkotásakor pusztán egyetlen (jelen esetben az indítványban foglaltakkal ellentétben egyébként két esetben) (adó)alany felel meg a címzetti körre vonatkozó rendelkezésnek. A normativitás és ezzel együtt a diszkrimináció kérdését, melyet az indítványozó bíró is felvetett, a Kúria az 5010/2018/3. számú határozatában vizsgálta, abban az ügyben azt állapította meg, hogy az Ör. és a Htv. mentességi szabályai által olyan jogi helyzet keletkezik, ami alapján adófizetési kötelezettség az Ör. által képzett homogén csoportot közteherviselési szempontból indokolhatatlanul és egy alanyra kiterjedően megkülönböztetően differenciálja. Ennek következtében az a szabályozás, amelyik adott építési övezet telektulajdonosai közül, a megszabott mentességi okoknak nem megfelelő helyzete folytán egyetlen jogalany, meghatározott adótárgy alapján való egyedüli kötelezésére épül, sérti az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (Etv.) 9. §-át.
[22] Jelen esetben azonban az Ör által létrehozott homogén csoportról, amely viszonyítási alap lenne, az adófizetésre kötelezettek (a két címzett) vonatkozásban, nem beszélhetünk, azaz hiányzik az összehasonlítás alapja, amelyre tekintettel a diszkrimináció egyáltalán vizsgálható lenne. Ezzel, valamint a normativitással összefüggésben – a Kúria hangsúlyosan mutat rá a fent hivatkozott Köf. 5010/2018/3. számú határozat alábbi fordulatára: „a mentességi okoknak nem megfelelő helyzete folytán egyetlen jogalany, meghatározott adótárgy alapján való egyedüli kötelezésére épül.” Jelen ügyben nem meghatározott adótárgyról van szó, hanem minden olyan adótárgyról (telekről), amely nem részesül adómentességben, mert nem magánszemély tulajdonában álló beépítetlen telek. Nem befolyásolja a rendelet normativitását az, hogy ezek a mentességben nem részesülő telkek egy (vagy két, vagy több) címzett tulajdonában állnak.
Mindezekre tekintettel, mivel az indítvánnyal érintett Ör. rendelkezése az indítványban hivatkozottak szerint nem ellentétes a Htv. 6. § c) pontjával, ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította.
[23] Nem befolyásolja az önkormányzati rendelet normativitását az, hogy a mentességben nem részesülő telkek egy vagy több adóalany tulajdonában állnak.
[24] Homogén adózói csoport hiányában a diszkrimináció vizsgálata fogalmilag kizárt, mert hiányzik az összehasonlítás alapja.
[25] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[26] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[27] A határozat helyben történő közzététele a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.

matches: Kúria bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


1. §1 (1)2 E rendeletet kell alkalmazni a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló 2015. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Tv.) 1. § (1) bekezdés a)–e) pontjában, továbbá a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 1. § b), d) és e) pontjában meghatározott rendvédelmi feladatokat ellátó szervnél (a továbbiakban együtt: rendvédelmi szerv), valamint a Tv. 51. § (2)–(4) bekezdésében meghatározott szervnél szolgálatot teljesítő hivatásos állományúak, valamint a rendőrség különleges foglalkoztatási állományába tartozók (a továbbiakban együtt: hivatásos állományú) által elkövetett, a Tv. 181. § (1)–(3) bekezdése szerinti fegyelemsértések, a fegyelmi eljárás keretében elbírálandó szabálysértések és katonai vétségek fegyelmi jogkörben történő elbírálására.
(3)3 E rendelet I., II. és IV. Részét az V. Részben meghatározott eltérésekkel a rendvédelmi szerv tisztjelölti állományára is megfelelően alkalmazni kell.
1/A. §4 A fegyelmi vagy méltatlansági ügyben hozott határozat, valamint a fegyelmi eljárás mellőzésével alkalmazott figyelmeztetésről szóló irat elektronikusan legalább fokozott biztonságú elektronikus aláírással kiadmányozható.
2. § (1)5 Az elévülést hivatalból kell vizsgálni az eljárás minden szakaszában. Ha az elévülés bekövetkezte a fegyelmi eljárás megindítása előtt kétséget kizáróan megállapítható, a fegyelmi jogkör gyakorlója ezt a tényt elektronikus feljegyzésben rögzíti. Ha a fegyelmi eljárást elrendelték, az elévülés bekövetkeztét a fegyelmi eljárás megszüntetésről szóló határozatban kell megállapítani.
(2)6 A Tv. 184. § (2) bekezdése szerinti elévülési időt attól a naptól kell számítani, amikor a fegyelmi jogkört gyakorló számára a fegyelemsértés vagy a szabálysértés megállapítására alkalmas cselekmény és az azzal megalapozottan gyanúsítható személy kiléte ismertté vált.
3. §7 A fegyelmi eljárást akkor is el kell rendelni, és le kell folytatni, ha az elrendelésekor, illetve a vizsgálat közben már megállapítható, hogy a Tv. 183. §-a szerinti valamely fenyíthetőséget kizáró ok áll fenn. A fenyíthetőséget kizáró ok fennállását az érdemi határozatban kell megállapítani.
4. § (1)8 Az állományilletékes parancsnoki jogkörrel felruházott vezetők a közvetlen irányításuk alatt álló szervezeti egység valamennyi hivatásos állományú tagja, illetve a kinevezési jogkörükbe tartozó felett – a Hszt.-ben meghatározott kivételekkel – a teljes fegyelmi jogkört gyakorolják.
(2)9 A rendőrségről szóló törvényben meghatározott, az általános rendőrségi feladatok ellátására létrehozott szerv főigazgatói és az OKF főigazgató-helyettesi jogállású vezetői a közvetlen irányításuk alatt álló szervezeti egységekhez tartozó állomány felett fegyelmi jogkört gyakorolnak, de főtisztek és tisztek esetében szolgálati viszonyt vagy rendfokozatot érintő fenyítést nem szabhatnak ki.
(3)10 A rendvédelmi szerv rendelkezési állományba tartozó, a belügyminiszter (a továbbiakban: miniszter) irányítása alá tartozó, a Tv. 51. § (2)–(4) bekezdése szerinti más szervnél szolgálatot teljesítő vezényelt hivatásos állományú esetében a fegyelmi jogkört gyakorló vezető
cd)11 a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatalnál a főigazgató,
ce)12
cf)13 a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál a főigazgató,
cg)14
(5)–(6)15
5. §16 Az országos parancsnok az országos parancsnokság szervezeti és működési szabályzatában a Tv. 194. § (1) bekezdés b) pontja szerinti rendelkezési állományban lévők feletti fegyelmi jogkör gyakorlását a szervezetszerű helyetteseire átruházhatja, a jogkör gyakorlásával megbízott vezető azonban az országos parancsnok kizárólagos hatáskörébe tartozó fenyítést nem szabhat ki.
6. § (1)17 A vezénylés vagy átrendelés helye szerinti állományilletékes parancsnok (munkáltatói szerv vezetője) a kiszabott fenyítésről, annak jogerőre emelkedését követően, haladéktalanul tájékoztatja az eredeti szolgálati hely állományilletékes parancsnokát.
7. § (1)18 Az eljárás mellőzésével történő figyelmeztetés alkalmazására az állományilletékes parancsnok az irányítása alatt álló szervezet szervezeti és működési szabályzatban a legalább osztályvezetői besorolású vezetőt felhatalmazhatja. Az átruházott jogkörben eljáró vezető, ha a figyelmeztetés ellen nem nyújtottak be kifogást, a figyelmeztetésről szóló irat bemutatásával a fegyelmi jogkör gyakorlóját soron kívül tájékoztatja. Kifogás benyújtása esetén a keletkezett iratokat haladéktalanul felterjeszti a fegyelmi jogkör gyakorlójához.
(2)19 Az állományilletékes parancsnok a szervezeti és működési szabályzatban, illetve az ügyrendben felhatalmazhatja helyetteseit, hogy helyette és nevében a fegyelmi eljárással kapcsolatos jogkört gyakorolják. Az átruházott jogkörben eljáró vezető legfeljebb a Tv. 185. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott fenyítéseket szabhatja ki. Nem alkalmazható ez a szabály, ha fegyelmi eljárás során katonai vétséget kell elbírálni.
8. § (1)20 A Tv. 193. § (2) bekezdése szerinti határidő-meghosszabbításnak akkor van helye, ha folyamatban levő fegyelmi eljárásban az áttételt megelőzően a vizsgálat határidejét a Tv. 195. § (3)(3) bekezdése alapján már meghosszabbították és a rendelkezésre álló idő nem elég az érdemi döntés megalapozásához szükséges bizonyítékok beszerzéséhez.
(2)21 Nem kell a fegyelmi eljárást áttenni, ha a korábbi szolgálati hely szerint illetékes parancsnok a fegyelmi eljárást a Tv. 210. § (1) bekezdés a)–d), illetve f)–g) pontja alapján megszünteti.
(3)22 Ha az országos parancsnok, az NVSZ főigazgatója, valamint a TEK főigazgatója vagy a fegyelmi jogkörrel rendelkező közös elöljáró egyedi ügyben a fegyelmi jogkört magához vonja vagy az alárendeltségébe tartozó fegyelmi jogkörrel rendelkező másik elöljárót bíz meg a fegyelmi eljárás lefolytatásával, a jogkör gyakorlója a fenyítés kiszabása előtt az ügyről és az eljárás alá vont személyéről kikéri az érintett állományilletékes parancsnokának véleményét.
(2a)24 A (2) bekezdés szerinti szóbeli meghallgatásról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(3)25 Az eljárás mellőzésével történő figyelmeztetés elleni kifogást a fegyelmi eljárás elrendelésére jogosult elöljáróhoz címezve írásban kell benyújtani. A kifogást nem kell megindokolni.
(3)26 A kiterjesztés, illetve az egyesítés mellőzhető, ha az utóbb tudomásra jutott fegyelemsértés kivizsgálása a már elrendelt fegyelmi eljárásban folyó vizsgálat határidejében – a meghosszabbítás lehetőségét is figyelembe véve – nem biztosítható vagy a fegyelmi eljárást felfüggesztették, illetve az újabb tudomásra jutott ügyben az eljárás felfüggesztése indokolt, és emiatt az ügyek egy eljárásban való elbírálása a Tv. 182. § (1) bekezdésében meghatározott célok érvényesülését akadályozná.
(4)27 Nincs helye a fegyelmi eljárás kiterjesztésének vagy egyesítésének, ha a még el nem bírált ügy szabálysértés vagy a büntetőeljárásról szóló 2017. évi XC. törvény (a továbbiakban: Be.) 710. § (1) bekezdése alapján fegyelmi elbírálásra utalt katonai vétség.
(5)28 Az ügyeket el lehet különíteni, ha a különböző tényállást megvalósító fegyelemsértések önállóan elbírálhatók és együttes elbírálásuk a felelősségrevonást jelentősen késleltetné.
11. § (1)29 Fegyelemsértés megalapozott gyanúja akkor áll fenn, ha a rendelkezésre álló adatok alapján alapos okkal lehet következtetni arra, hogy a hivatásos állományú kötelezettségszegésnek minősülő cselekményt követett el és annak elkövetésében vétkesség terheli.
(6)30 A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatnak a Tv. 195. § (2) bekezdésében meghatározottakon felül tartalmaznia kell az eljárás alá vont kioktatását a képviselő igénybevételére, és az eljárás iratainak megismerésére vonatkozó, a bizonyítással és a vizsgáló személyével kapcsolatos észrevételezési és indítványozási jogára.
12. §31 Ha a folyamatban levő fegyelmi eljárásban vizsgált cselekmény egyben katonai vétséget is megvalósít és azt a Be. 710. § (1) bekezdése szerint fegyelmi eljárásra utalták, a fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot módosítani kell. A módosított határozatban rendelkezni kell arról, hogy a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekmény vizsgálata a továbbiakban a katonai vétség miatt folytatódik, és tájékoztatni kell az eljárás alá vontat a megváltozott eljárási és jogorvoslati szabályokról.
13. § (1)32 A fegyelmi eljárás elrendeléséről szóló határozatot haladéktalanul, de legkésőbb az eljárás alá vonti meghallgatásról szóló értesítéssel egyidejűleg az eljárás alá vontnak kézbesíteni kell.
(2)33 A fegyelmi vizsgálat meghosszabbításáról [Tv. 195. § (3) bekezdés] a fegyelmi jogkör gyakorlója indokolás nélküli határozatban rendelkezik. A vizsgálat határidejének meghosszabbításáról a vizsgáló az eljárás alá vontat és képviselőjét írásban értesíti.
14. § (1)34 Fegyelmi vizsgálat lefolytatásával a fegyelmi jogkört gyakorló irányítása alatt álló fegyelmi ügyek intézésére létrehozott szervezeti egység (fegyelmi szerv) hivatásos állományú munkatársát vagy ilyen munkakörben foglalkoztatott hivatásos állományú személyt kell megbízni. Ilyen szervezeti egység vagy munkatárs hiányában a fegyelmi jogkör gyakorlója az alárendeltjei közül – a Tv. 196. § (1) bekezdése figyelembevételével – megfelelő jogi és szakmai ismeretekkel rendelkező, arra alkalmas hivatásos állományút bíz meg a vizsgálattal.
(3)35 A vizsgáló személyével kapcsolatos, a Tv. 196. § (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségi okot a vizsgálattal megbízott köteles haladéktalanul bejelenteni a fegyelmi jogkör gyakorlójának. A vizsgáló személyével kapcsolatos összeférhetetlenség megállapítását az eljárás alá vont vagy képviselője is kérheti. Az összeférhetetlenségről, illetve az új vizsgáló kijelöléséről a fegyelmi jogkör gyakorlója három napon belül határozatban dönt. A döntés ellen panasznak nincs helye.
(6)37 A büntetés-végrehajtási szervezetnél az (1) bekezdésben meghatározott egyéb kizáró okok hiányában, az eljárás alá vont szolgálati elöljárója is lehet vizsgáló, amennyiben csatolt munkakörben, országos parancsnoki megbízás alapján folyamatosan lát el fegyelmi-, nyomozótiszti feladatokat.
15. § (1)38 Az eljárás alá vont meghatalmazása alapján a fegyelmi eljárásban képviselőként eljárhat az ügyvéd (jogi képviselő), a Tv. 197. § (2) bekezdésében meghatározott kivételekkel a szolgálatteljesítés helye szerinti szerv állományába tartozó személy, továbbá az érdekképviseleti szerv képviseletében eljáró személy (a továbbiakban: a képviselő).
(2)39 A képviselő az eljárásban akkor vehet részt, ha az erről szóló meghatalmazást az eljárás alá vont vagy a képviselője írásban becsatolta. A vizsgáló felterjesztésére a fegyelmi jogkör gyakorlója a képviselő részvételét elutasítja, ha a képviselő a Tv. 197. § (2) bekezdése alapján nem láthatja el a képviseletet.
(4)40 Ha a fegyelmi eljárást a Tv. 210. § (1) bekezdés a)–d), illetve f)–g) pontja alapján megszüntetik, az erről szóló határozatban fel kell hívni az eljárás alá vont figyelmét a képviselettel kapcsolatos költségek visszatérítésének lehetőségére.
(3)41 Az eljárás alá vontat és képviselőjét az eljárás felfüggesztéséről és a folytatásáról haladéktalanul az erről szóló határozattal értesíteni kell.
(4)42 A szolgálati beosztásból felfüggesztésnek a Tv. 199. § (3) bekezdése alapján történő meghosszabbításáról a fegyelmi jogkör gyakorlója dönt.
(5)43 A beosztásból történt felfüggesztés indokoltságát az ügy vizsgálója folyamatosan figyelemmel kíséri, és ha az indokolttá vált, javaslatot tesz a megszüntetésre a fegyelmi jogkör gyakorlójának. A beosztásból történő felfüggesztésnek a Tv. 199. § (5) bekezdése szerinti megszüntetése esetén a felfüggesztés megszüntetésével egyidejűleg, az eljárás alá vont – eredeti besorolása és illetménye meghagyása mellett – vezényléssel az állományilletékes parancsnok irányítása alá tartozó szervnél, ennek hiányában a rendvédelmi szerv más szervezeti egységénél levő másik – a besorolási osztályának és besorolási kategóriájának megfelelő, ha erre nincs lehetőség, alacsonyabb – szolgálati beosztásban foglalkoztatható az eljárás befejezéséig.
(6)44 A beosztásból történő felfüggesztésről, annak meghosszabbításáról vagy megszüntetéséről, külön határozatban kell rendelkezni. A Tv. 199. § (6) bekezdése szerinti felfüggesztésről az érdemi határozatban kell rendelkezni. A határozatot intézkedésre haladéktalanul meg kell küldeni a felfüggesztett hivatásos állományú szolgálati elöljárójának, az illetékes személyügyi szervnek, a rendelkező részét a pénzügyi szervnek is.
(7)45 A Tv. 201. § (1) bekezdése szerinti panasz elutasítása ellen további külön jogorvoslatnak nincs helye. Az érdemi határozat elleni jogorvoslat során azonban a beosztásból felfüggesztés elrendelésének vagy a felfüggesztés fenntartásának jogszerűségét az eljárás alá vont vitathatja. Nincs helye panasznak, ha felfüggesztésére vagy annak fenntartására a Tv. 199. § (6) bekezdése alapján került sor.
(2)47 Az értesítés szóbeli közlésére csak akkor van lehetőség, ha az írásbeli értesítés kézbesítése az eljárási cselekmény tervezett időpontja előtt – a Tv. 203. § (1) bekezdésére figyelemmel – már nem biztosítható és az értesített a szóbeli értesítést elfogadta. A szóbeli értesítésről feljegyzést kell készíteni, melyet az értesítettel az eljárási cselekmény megkezdése előtt alá kell íratni vagy annak elfogadásáról a meghallgatási jegyzőkönyvben kell nyilatkoztatni. Ennek hiányában a szóbeli értesítést hatálytalannak kell tekinteni és új határnap kitűzésére kell intézkedni.
(5)48 Nem rendvédelmi szerv, illetve a nem a miniszter irányítása alatt álló szerv állományába tartozó tanút a tervezett meghallgatása érdekében a vizsgáló személyesen megkeresi. A tanút tájékoztatni kell arról, hogy milyen ügyben és mikor kívánják meghallgatni, valamint arról, hogy a fegyelmi ügyben nem köteles tanúvallomást tenni. A tanúnak fel kell ajánlani, hogy tanúvallomása felvételére – választása szerint – lakhelyén vagy a rendvédelmi szerv hivatali helyiségében is sor kerülhet. A tanú nyilatkozatának megfelelően az írásbeli értesítést részére kézbesíteni kell.
(6)49 Az eljárás alá vont és a tanú (sértett) írásos vagy jegyzőkönyvbe vett kérelme vagy egyetértő nyilatkozata esetén a Tv. 203. § (1) bekezdésében meghatározott időpontnál hamarabb is megtartható a meghallgatása (folytatólagos meghallgatása), illetve a szembesítés.
19. § (1)50 A vizsgálat megkezdésekor iratjegyzéket kell felfektetni, amelyet az eljárás jogerős befejezéséig folyamatosan vezetni kell. Ha a tárgyi bizonyíték anyagánál vagy méreténél fogva az iratokhoz nem csatolható, akkor azt sorszámmal kell ellátni és az iratjegyzéken fel kell tüntetni. A fegyelmi eljárásra vonatkozó ügyészségi, szakfelügyeleti rendelkezéseket, intézkedéseket, továbbá a belső levelezés iratait keletkezésük sorrendjében, sorszámozva, összefűzötten, a fegyelmi iratoktól elkülönítetten kell kezelni (házi irat).
(2)51 A fegyelmi eljárás során elvégzett eljárási cselekményekről a jegyzőkönyvet vagy jelentést kell készíteni. Ha arról másolat kiadása szükséges, azt a vizsgáló hitelesíti.
(3)52 A fegyelmi eljárás lefolytatásához a miniszter irányítása alá tartozó szervek vezetői és munkatársai kötelesek a szükséges információkat megadni, iratokat – a minősített adat védelmére vonatkozó szabályok szerint – átadni, a kért vizsgálatokat elvégezni.
c)53 nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekmény, szabálysértés, közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d)54 aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés, közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el.
(4)55 A tanút és jogi képviselőjét a tanú meghallgatása előtt tájékoztatni kell arról, hogy
b)56 nem terheli tanúzási kötelezettség, ha nem rendvédelmi szerv állományába tartozik,
c)57 nem köteles olyan nyilatkozatot tenni, amellyel önmagát vagy hozzátartozóját bűncselekmény, szabálysértés, közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével vádolná,
d)58 aki a fegyelmi eljárás során mást bűncselekmény, szabálysértés, közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegés vagy fegyelemsértés elkövetésével hamisan vádol vagy koholt bizonyítékot szolgáltat, hamis vád bűncselekményét követi el,
f)59 a tanú vagy jogi képviselője kérheti a tanú személyi adatainak zártan történő kezelését.
(6)60 E rendelet alkalmazásában hozzátartozó: az egyeneságbeli rokon és ennek házastársa, az örökbefogadó és nevelőszülő, az örökbefogadott és a nevelt gyermek, a testvér, a házastárs, az élettárs és a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, a testvér házastársa.
h)61 a tanú vagy jogi képviselője nyilatkozatát a tanú adatainak zártan történő kezeléséről,
(9)62 A jegyzőkönyvből ki kell tűnnie, hogy a vizsgáló mely kérdésére a meghallgatott milyen választ adott, illetve mely nyilatkozatát adta saját elhatározásából. A jegyzőkönyvet az eljárás alá vont és a hivatásos állományba tartozó tanú a Tv. 6. § (7) bekezdés d) pontja szerinti elektronikus dokumentumban írja alá. Ha az eljárás alá vont az aláírást megtagadja, a megtagadás tényét külön jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(9a)63 A jegyzőkönyvet a meghallgatott tanú minden írott oldal alján, illetve a jogairól, kötelezettségeiről kapott tájékoztatásra vonatkozó nyilatkozata után aláírja, ha nem kötelezett a Tv. 6. § (7) bekezdés szerinti aláírásra. Ha az aláírást megtagadja, azt a jegyzőkönyvben rögzíteni kell.
(2)64 A fegyelmi eljárás iratairól a minősített adat védelmére vonatkozó szabályok betartásával – a zártan kezelt adatok kivételével – az eljárás alá vont vagy a képviselője részére, kérelmükre egy példányban másolatot kell kiadni. A másolat, ha a feltételek biztosítottak és az eljárás alá vont vagy képviselője ezt elfogadja, elektronikus úton (elektronikus adathordozón vagy e-mail-ben) is átadható.
24. § (1)65 A vizsgáló, ha a vizsgálatra nyitva álló határidő eltelt vagy a fegyelemsértés elbírálásához szükséges bizonyítékokat már beszerezte, a vizsgálatot lezárja és kitűzi az iratismertetés időpontját. Erről a Tv. 203. § (1) bekezdése figyelembevételével értesíti az eljárás alá vontat és képviselőjét. Nem akadálya az összefoglaló jelentés elkészítésének és az iratok fegyelmi jogkör gyakorlójának történő átadásának, ha az eljárás alá vont, illetve képviselője az iratismertetésen nem jelent meg.
(4)66 Ha az iratismertetésen előterjesztett bizonyítási indítványnak a vizsgáló helyt ad, a bizonyítás kiegészítését tíz munkanapon belül el kell végezni és ezt követően újabb iratismertetést kell tartani. További bizonyítás kiegészítésnek nincs helye.
26. § (1)67 A fegyelmi jogkör gyakorlója a fegyelmi iratok kézhezvételét követően a személyes meghallgatás időpontját a Tv. 203. § (1) bekezdésében meghatározott értesítési határidő betartásával tűzi ki.
(2)68 A személyes meghallgatásról szóló értesítéssel egyidejűleg az eljárás alá vontnak meg kell küldeni – ha az nem tartalmaz minősített adatot – a vizsgáló érdemi döntésre vonatkozó javaslatát nem tartalmazó összefoglaló jelentést is. Ha az összefoglaló jelentés minősített adatot tartalmaz, az eljárás alá vontat és képviselőjét az értesítésben kell tájékoztatni, hogy a jelentést hol és mikor tekinthetik meg.
(5)69 A fegyelmi jogkör gyakorlója a személyes meghallgatás befejezésekor közli az eljárás alá vonttal, hogy az eljárást megszünteti, póteljárásra utalja vagy öt napon belül az ügyet érdemben elbírálja.
(2)71 Az egyszerűsített eljárásban a személyes meghallgatás időpontját a Tv. 203. §-ának figyelembevételével kell kitűzni. Ha az eljárás alá vont személyes meghallgatáson való részvételében önhibáján kívül akadályoztatva van és védekezését írásban sem közölte, az eljárást a Tv. 198. § (1) bekezdése alapján fel kell függeszteni.
Az érdemi határozat és a fenyítés kiszabásának szempontjai72
(3)73 A Tv. 208. §-a alapján felterjesztett és javasolt fenyítés kiszabására jogosult elöljáró, amennyiben nem ért egyet a javasolt fenyítés alkalmazásával, vagy az eljárás megalapozottságát, illetve törvényességét aggályosnak tartja, a fenyítés kiszabását elutasítja és az iratokat más fenyítés kiszabására, vagy eljárás megszüntetésére irányuló javaslatával haladéktalanul visszaküldi a fegyelmi jogkör gyakorlójának.
31. §74 A Tv. 210. § (1) bekezdésének e) pontja alapján az eljárás megszüntetésére akkor kerülhet sor, ha az erről rendelkező állományparancsban a szolgálati viszony megszüntetésére megjelölt nap eltelt.
32. § (1)75 A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozatot annak keltétől számított öt munkanapon belül, a fegyelmi jogkör gyakorlója vagy megbízása alapján a fegyelmi szerv vezetője vagy az eljárás alá vont legalább osztályvezető beosztású szolgálati elöljárója hirdeti ki. A kihirdetésen az eljárás alá vonton, a képviselőjén kívül jelen lehet a fegyelmi szerv vezetője (munkatársa) és az eljárás alá vont szolgálati elöljárója is. A kihirdetést követően az eljárás alá vonttal a határozatot a Tv. 6/A. §-ában foglaltak szerint közölni kell (kézbesítés). A kézbesítés megtörténtét az átvevőnek igazolnia kell.
(2)76 Ha az eljárás alá vont a kihirdetésen nem jelenik meg, vele a határozatot az elektronikus kézbesítésre vonatkozó szabályok szerint közölni kell.
(3)77 Ha a kézbesítésre a Tv. 6/A. § (6) bekezdésének alkalmazásával kerül sor, a határozatot tértivevénnyel kell a hivatásos állomány tagja részére megküldeni. Ha ebben az esetben az újra megkísérelt kézbesítés is eredménytelen, az erről szóló feljegyzést, valamint a tértivevényt és a borítékot a fegyelmi iratokhoz kell csatolni.
(5)79 Ha a kézbesítés eredménytelensége nem róható az eljárás alá vont terhére, az akadály elhárulta, illetve a határozat eredménytelen kézbesítéséről való tudomásszerzést követő 8 napon belül tett bejelentése alapján a határozatot a részére újból kézbesíteni kell és a fenyítés végrehajtására tett intézkedéseket vissza kell vonni.
33. § (1)80 Az eljárás alá vont vagy képviselője az érdemi határozattal szembeni panaszát az elöljáró parancsnokhoz címezve írásban elektronikus dokumentum formájában vagy szóban a fegyelmi jogkör gyakorlójánál terjesztheti elő. A szóban előadott panaszt írásba kell foglalni, amelynek az írásba foglalásáról a fegyelmi jogkör gyakorlója gondoskodik. A panaszt nem szükséges megindokolni.
(4)81 Ha a panasz a határozat megalapozottságát vagy jogszerűségét, illetve a fenyítés mértékét vitatja vagy ha indokolást nem tartalmaz, továbbá ha a határozat kijavításának nem adott helyt, a fegyelmi jogkör gyakorlója a panaszt, a fegyelmi eljárás iratait egy példányban, a panaszban foglaltakkal kapcsolatos álláspontját, az eljárás alá vontról készített parancsnoki jellemzést, rendfokozatot, beosztást, valamint szolgálati viszonyt érintő fenyítés kiszabása esetén a személyi anyagát 5 napon belül felterjeszti a panasz elbírálására jogosult elöljáróhoz. Az országos parancsnok, az NVSZ főigazgatója, valamint a TEK főigazgatója által hozott érdemi határozat elleni panasz esetén az iratokat a miniszterhez címezve az országos parancsnokság, az NVSZ vagy a TEK részére kell megküldeni.
(7)82 Ha a felülvizsgálat során az elöljáró megállapítja, hogy a fegyelmi jogkör gyakorlója a hatáskörét meghaladó fenyítést szabott ki, a Tv. 8. §-ában meghatározott semmisségi szabályokra hivatkozva új határozat hozatalára az iratokat visszaküldi a fegyelmi jogkör gyakorlójának.
(9)83 A panasz elbírálásáról szóló érdemi határozatot és a felterjesztett iratokat a panasz elbírálója megküldi az elsőfokú határozatot hozó elöljárónak (vezetőnek), aki intézkedik a határozat panaszos részére történő kihirdetéséről, közléséről, illetve a képviselőjének történő megküldéséről.
34. § (1)84 A fegyelmi ügyben hozott érdemi határozat jogerőre emelkedéséről a vizsgáló feljegyzést készít, amit a fegyelmi eljárás irataihoz csatol és a személyügyi szervnek megküld. A fenyítés végrehajtására az állományilletékes parancsnok intézkedik.
(2)85 Fegyelmi felelősség megállapítása esetén a Tv. 185. § § (1) bekezdés d)–g) pontjában meghatározott fenyítés végrehajtásáról a fegyelmi felelősséget megállapító határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül állományparancsban, a Tv. 62. § (1) bekezdése alapján vezényeltek esetében határozatban kell rendelkezni.
(3)86 Fenyítés végrehajtására kiadott állományparancs (határozat) ellen benyújtott szolgálati panaszban a jogerőre emelkedett fegyelmi határozat rendelkezései nem vitathatók.
(4)87 A Tv. 185. § (1) bekezdés d)–f) pontjában meghatározott fenyítések végrehajtásának tartama alatt kiszabott újabb, azonos tartalmú fenyítéssel a már megállapított alacsonyabb fizetési fokozatban, illetve rendfokozatban eltöltött idő vagy a rendfokozati várakozási idő az újabb fenyítés tartamával meghosszabbodik.
(6)88 Nem alkalmazható a Tv. 185. § (1) bekezdés f) pontja szerinti fenyítés, ha azzal a hivatásos állomány tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztást betöltő tagja a tiszthelyettesi besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztáshoz rendelt rendfokozatba kerülne visszavetésre.
(7)89 A Tv. 185. § (1) bekezdés g) pontja szerinti alacsonyabb szolgálati beosztásba helyezés fenyítés jogerőre emelkedését követően a hivatásos állományút a beosztásából fel kell menteni és a fegyveres szerv állományilletékes parancsnok alárendeltségébe tartozó szervezeti egységénél, ennek hiányában más szervezeti egységénél a besorolási osztályán belüli, képzettségének és rendfokozatának megfelelő alacsonyabb szolgálati beosztásba kell áthelyezni. Az eredeti vagy annál magasabb beosztásba ismételten csak akkor nevezhető ki, ha a fenyítés végrehajtásának megkezdésétől számított legalább egy év eltelt.
35. §90
36. § (1)91 Szolgálati helyen vagy szolgálattal összefüggésben elkövetett szabálysértést – a szabálysértési elzárással is büntethető szabálysértés kivételével – a fegyelmi jogkör gyakorlója a szabálysértési hatóság áttétele vagy hozzá címzett feljelentés, illetve egyéb módon való tudomásszerzés alapján fegyelmi eljárás keretében bírálja el. Az elzárással is büntethető szabálysértések esetében az állományilletékes parancsnok az iratokat haladéktalanul megküldi az előkészítő eljárás lefolytatására illetékes rendőri szervnek.
(3a)92 Amennyiben a fegyelmi jogkörben elbírálható szabálysértésre a Kormány által meghatározott kötelező mértékű pénzbírság alkalmazása van előírva, és a hivatásos állományú a fegyelmi eljárás elrendelése előtt a szabálysértés elkövetését elismerte, a fegyelmi eljárásban vele szemben a helyszíni bírságnak megfelelő mértékű pénzbírság fenyítést kell kiszabni.
(5)93 A fenyítettnek a fenyítés jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül benyújtott írásbeli kérelmére az állományilletékes parancsnok külön határozatban engedélyezheti a pénzbírság legfeljebb hat havi részletben történő befizetését vagy a befizetés legfeljebb hat hónappal történő elhalasztását. A kérelem elbírálásáról szóló határozat ellen panasz előterjesztésének nincs helye.
(6)94 Pénzbírságot az állományilletékes parancsnok irányítása alatt álló szerv előirányzat-felhasználási keretszámlájára, ennek hiányában a felettes szerv azonos célú számlaszámára kell befizetni. Az illetékes szerv pénzügyi vezetőjét a jogerős határozat rendelkező részének, illetve a részletfizetést vagy halasztott befizetést engedélyező határozatának megküldésével kell tájékoztatni, aki intézkedik a követelés nyilvántartásba vételéről.
37. § (1)95 Ha a fegyelmi eljárás tárgyává tett cselekmény alkalmas katonai vétség megállapítására is, az elrendelt fegyelmi eljárást fel kell függeszteni, amíg a katonai ügyész nem dönt arról, hogy a Be. 710. § (1) bekezdése szerint az iratokat fegyelmi eljárásra megküldi vagy a nyomozás folytatására intézkedik.
(2)96 Amennyiben a katonai ügyész a feljelentést elutasítja vagy a nyomozást megszünteti és az ügyet a katonai vétség fegyelmi hatáskörben történő elbírálása céljából az illetékes parancsnoknak megküldi, a már ugyanazon ügyben elrendelt fegyelmi eljárást elrendelő határozatot módosítani kell. A módosító határozatban meg kell jelölni az annak alapjául szolgáló katonai ügyészi határozatot, a katonai vétség megnevezését és minősítését, valamint azt a tényt, hogy továbbiakban – a tényállás változatlanul hagyása mellett – a fegyelmi eljárás a Tv. 181. § (1) bekezdése szerinti fegyelemsértés helyett katonai vétség miatt folyik.
(3)97 A fegyelmi eljárást a Hszt. és e rendelet fegyelmi eljárásra vonatkozó szabályai szerint kell lefolytatni, azonban a vizsgálat során a katonai vétség Btk.-ban meghatározott törvényi tényállásának megvalósítását kell bizonyítani. Ha fegyelmi hatáskörbe utalás a nyomozás megszüntetésével történt, a nyomozás során lefolytatott bizonyítási cselekményeket nem kell megismételni.
(4)98 A katonai vétség miatti pénzbírság kiszabásakor az illetékes törvényszék katonai tanácsánál kialakult gyakorlatot kell alapul venni. A pénzbírság befizetésére, a befizetés halasztására, illetve a részletfizetésre a 36. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
38. §99
39. §100
40. §101 (1) Ha a hivatásos állomány tagját szolgálattal össze nem függő bűncselekmény miatt indult eljárásra tekintettel, az eljárást folytató szerv kezdeményezésére függesztették fel szolgálati beosztásából és a felfüggesztésből két hónap letelt, az állományilletékes parancsnok a felfüggesztést kezdeményező szervet írásban a felfüggesztés indokoltságának felülvizsgálatára kéri fel. Ha a beosztásból felfüggesztés a hat hónapot meghaladja, a fenntartás indokoltságáról az állományilletékes parancsnok írásban kikéri az eljárást folytató szerv felettes szerve vezetőjének a véleményét.
(2)102 A szolgálattal össze nem függő bűncselekmény miatt indult eljárásra tekintettel történő felfüggesztéssel szemben a felfüggesztett a Tv. 201. § (1) bekezdése szerint élhet panasszal.
41. §103
III. Rész104
43. § (1)105 A méltatlansági eljárás elrendelésére jogosult állományilletékes parancsnok – tábornok esetében a miniszter – (a továbbiakban: elrendelésre jogosult vezető) a rendelkezésre álló adatok alapján mérlegeli, hogy a hivatásos állomány tagjának szolgálaton kívüli magatartása alkalmas lehet-e a Tv. 86. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott méltatlansági ok megállapítására.
43/A. §106 (1) A Tv. 223. § (2a) bekezdése szerinti határidő-meghosszabbítást megelőzően vizsgálni kell, hogy a folyamatban levő fegyelmi eljárásban az áttételt megelőzően a vizsgálat határidejét a Tv. 223. § (2) bekezdése alapján már meghosszabbították-e és a rendelkezésre álló idő elég-e az érdemi döntés megalapozásához szükséges bizonyítékok beszerzéséhez.
(2) Nem kell a méltatlansági eljárást áttenni, ha a korábbi szolgálati hely szerint illetékes parancsnok a méltatlansági eljárást a Tv. 223. § (4) bekezdés a)–c) pontja alapján megszünteti.
(2)107 A vizsgáló a vizsgálat befejezésekor jelentést készít, amelyben összefoglalja megállapításait, a kifogásolt magatartás elkövetését, valamint a Tv. 86. § (2) bekezdés d) pontjában meghatározott feltételek fennállását bizonyító tényeket, következtetéseket és ezek alapján javaslatot tesz a döntésre. Jelentését a vizsgálat befejezését követő öt napon belül megküldi az elrendelésre jogosult vezetőnek.
45. §108 (1)109 Az elrendelésre jogosult vezető az iratok kézhezvételétől számított három munkanapon belül, a kézhezvételtől számított 15 napon belüli időpontra meghallgatást tűz ki, amelyen az eljárás alá vont személy és képviselője, valamint a vizsgáló lehet jelen.
46. §110 Az eljárásra jogosult vezető az eljárás megszüntetéséről vagy a méltatlanság megállapításáról szóló határozatát a személyes meghallgatást követő öt munkanapon belül hozza meg.
47. §111 (1) A méltatlansági eljárás alá vont a vizsgáló személye ellen az ügyben való érintettség miatt elfogultságot jelenthet be. Az elfogultságot az elrendelésre jogosult vezető három napon belül elbírálja.
III/A. RÉSZ112
47/A. §113 A hivatásos állománynak a Becsületbíróság tagjaként eljárni jogosult tagjairól a nevet, a rendfokozatot, a szolgálati helyet és a szolgálati beosztást rögzítő névjegyzéket
a) az Országos Rendőr-főkapitányságon,
b) a Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóságon,
c) a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán,
d) a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál,
e) az Alkotmányvédelmi Hivatalnál, valamint
f) a Terrorelhárítási Információs és Bűnügyi Elemző Központnál
oly módon kell vezetni, hogy a Tv. 227. § (1) bekezdésében rögzített feltételek az a)–f) pontban meghatározott szerveknél vezetett névjegyzékek mindegyikére önállóan teljesüljenek.
47/B. § (1) A névjegyzékre vételre a hivatásos állomány tagjának
a) önkéntes jelentkezése, vagy
b) – a hivatásos állomány tagjának beleegyezése esetén – az állományilletékes parancsnok általi jelölése
(2) A hivatásos állomány más szervnél szolgálatot teljesítő tagja annak a szervnek a névjegyzékére történő felvételre jelentkezhet vagy jelölhető, ahonnan őt szolgálatteljesítésre vezényelték vagy átrendelték.
(3) A névjegyzékre történő felvételre az állományilletékes parancsnoknál benyújtott jelentkezési lappal lehet jelentkezni. Az állományilletékes parancsnok a jelentkezési lapot az írásba foglalt indokolt véleményével kiegészítve – a kérelem beérkezését követő három napon belül – az országos parancsnokhoz terjeszti fel.
(4) Ha az állományilletékes parancsnok tesz javaslatot a jelölésre, a jelentkezési laphoz és az írásba foglalt indokolt véleményéhez a javasolt személynek a jelölés elfogadásáról szóló nyilatkozatát is csatolni kell.
(5) A Becsületbíróság munkájában történő közreműködésre való méltatlanság miatt a névjegyzékre nem vehető fel az a személy, aki
a) ellen büntetőeljárás, fegyelmi eljárás vagy méltatlansági eljárás folyik, vagy
b) büntetőeljárásban vagy szabálysértési eljárásban jogerősen kiszabott büntetés, illetve fegyelmi eljárásban kiszabott fenyítés hatálya alatt áll.
47/C. § (1) A névjegyzékre kerülőket az országos parancsnok választja ki. A névjegyzékre felvehető hivatásos állományúak számát – a Tv. 227. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően – az országos parancsnok határozza meg és teszi közzé.
(2) A névjegyzékre felvett tagok megbízatása – e rendelet eltérő rendelkezésének hiányában – öt évre szól, amely megbízatásról az országos parancsnok megbízólevelet állít ki. A megbízatás lejártakor az adott év december havának harmincegyedik napjáig végre kell hajtani az új tagok kiválasztását.
(3) A hivatásos állomány tagját a névjegyzékből törölni kell
a) kérelmére,
b) megbízatásának lejártakor,
c) abban az esetben, ha személyét érintően a névjegyzékre vétel bármely feltétele megszűnt, vagy
d) abban az esetben, ha vele szemben a 47/B. § (5) bekezdés b) pontjában meghatározott, a Becsületbíróság munkájában történő közreműködésre való méltatlanságot megalapozó körülmény merül fel.
(4) A névjegyzékből történő törlésre okot adó körülményről a névjegyzéket vezető országos parancsnokot a szolgálati út betartásával írásban tájékoztatni kell.
(5) Az országos parancsnok a névjegyzéket folyamatosan figyelemmel kíséri és szükség esetén a névjegyzékből törölt tagok helyett újabb tagokat vesz fel.
(6) A névjegyzéket vezető országos parancsnok
a) a névjegyzéket a rendvédelmi szervnél üzemeltetett intranetes portálon közzéteszi vagy egyéb módon gondoskodik az állomány részére történő nyilvánossá tételéről, valamint
b) a névjegyzékről, illetve az abban történt változásról tájékoztatja a Magyar Rendvédelmi Kar elnökét.
(7)114 A névjegyzéket vezető országos parancsnok a Becsületbíróság működési feltételeit a Becsületbíróság összehívását kezdeményező személy (a 47/D–47/G. § alkalmazásában a továbbiakban: kérelmező) állományilletékes parancsnoka útján biztosítja.
47/D. §115 (1)116 A Becsületbíróság összehívását a kérelmező
a) a szolgálati út betartásával előterjesztett írásbeli kérelmével, vagy
b) – ha a szolgálati viszonya időközben megszűnt – a szolgálati viszony megszűnésekor volt állományilletékes parancsnokánál előterjesztett írásbeli kérelmével
[a 47/D–47/H. § alkalmazásában az a) és b) pont a továbbiakban együtt: kérelem] kezdeményezheti.
(1a)117 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti esetben a kérelmet a volt állományilletékes parancsnok a sérelmezett döntéshozó elöljárónak a véleményével ellátva küldi meg.
(2) Szabályszerű kezdeményezés esetén a sérelmezett döntést hozó elöljáró köteles összehívni a Becsületbíróságot. A Becsületbíróság összeállítása során a Tv. 227. § (4) bekezdése alkalmazása szempontjából a címzetes rendfokozatot viselő esetén a címzetes rendfokozatot kell figyelembe venni. A kezdeményezés nem szabályszerű volta esetén e körülményről a sérelmezett döntést hozó elöljáró a kérelmezőt haladéktalanul írásban tájékoztatja.
(3) A Becsületbíróság elnöke és tagjai a tevékenységük időtartamára
a) mentesülnek a másirányú szolgálati kötelezettségük teljesítése alól, valamint
b) – a Tv. 169. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltak szerint – jogosultak az utazási és a szállásköltségeik megtérítésére.
47/E. §118 (1) A sérelmezett döntést hozó elöljáró a szabályszerűen előterjesztett kérelem megérkezését követő három munkanapon belül kijelöli a névjegyzékből a Becsületbíróság tagjait és a Becsületbíróság elnökének kijelölése céljából megkeresi a Magyar Rendvédelmi Kar Elnökségét. A megkeresésnek tartalmaznia kell a kérelmező nevét, rendfokozatát, szolgálati helyét és szolgálati beosztását, azt, hogy milyen ügyben kérte a Becsületbíróság összehívását, valamint a Becsületbíróság sérelmezett döntést hozó elöljáró által kijelölt két tagjának nevét, szolgálati helyét és szolgálati beosztását.
(2) A Magyar Rendvédelmi Kar Elnöksége – a Tv. 227. § (3) bekezdésében meghatározott módon – a megkeresés megérkezését követő tíz napon belül kijelöli a Becsületbíróság elnökét, és erről írásban tájékoztatja a megkeresőt, aki haladéktalanul felterjeszti az országos parancsnokhoz a Becsületbíróság kijelölt elnökének és tagjainak nevét és szolgálati beosztását. A felterjesztés alapján az országos parancsnok az adott ügyre szóló eseti megbízólevelet ad ki.
(3) Nem jelölhető ki a Becsületbíróság elnökének vagy tagjának olyan személy, akivel szemben a 47/B. § (5) bekezdés a) pontjában meghatározott körülmény áll fenn.
(4) Ha az országos parancsnok az eseti megbízólevél kiadásának törvényi akadályát észleli, erre írásban felhívja a jelölő figyelmét, egyéb esetben az általa kiállított eseti megbízólevelet megküldi a Becsületbíróság elnökének és tagjainak. Az országos parancsnok ezzel egyidejűleg – írásban – a sérelmezett döntést hozó elöljáróval és a kérelmezővel is közli a döntését. Ha kifogás előterjesztésére kerül sor és ennek következtében a Becsületbíróság elnökének vagy tagjának új személyt jelölnek, az országos parancsnok a korábbi eseti megbízólevelet visszavonja, és helyette újat állít ki. A megbízatásról – írásban – a megbízottat, valamint azokat kell értesíteni, akik a megbízatás ellen kifogással élhetnek.
(5) A Becsületbíróság elnöke, illetve tagja elleni kifogást – az eseti megbízásról szóló értesítés kézhezvételét követő három munkanapon belül – a jelölő személynél kell előterjeszteni.
47/F. §119 (1) A Becsületbíróság munkáját a Becsületbíróság elnöke hangolja össze és szervezi meg. Ennek keretében az eseti megbízólevél kézhezvételét követően haladéktalanul beszerzi az ügy iratait és a döntéshez szükséges egyéb iratokat, amelyeket az alakuló ülésen ismertet a Becsületbíróság tagjaival.
(2) Az alakuló ülést az ügy iratainak kézhezvételét követő öt munkanapon belül össze kell hívni, amelyen a Becsületbíróság tagjain kívül csak a Becsületbíróság elnöke által jóváhagyott jegyzőkönyvvezető lehet jelen.
(3) Ha a Becsületbíróság elnöke vagy tagja ellen kifogást terjesztettek elő, annak elbírálásáig az alakuló ülést nem lehet megtartani.
(4) A Becsületbíróság tanácskozásain és eljárási cselekményein mindhárom tagnak együttesen jelen kell lennie, akik megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni. Az alakuló ülésről, továbbá valamennyi eljárási cselekményről és tanácskozásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet – lezárását követően – a Becsületbíróság elnöke aláírásával hitelesít.
(5) A Becsületbíróság által foganatosított meghallgatásokon – a Becsületbíróság elnökén és tagjain, valamint a jegyzőkönyvvezetőn kívül – csak a meghallgatni kívánt személy és – a kérelmező meghallgatása során – a kérelmező jogi képviselője lehet jelen.
(6) A meghallgatás időpontjáról történő értesítésre a Tv. 203. §-ának szabályait kell alkalmazni.
(7) A Becsületbíróság a meghallgatásokat a kérelmező állományilletékes parancsnoka szervezeti egységének székhelyén folytatja le.
47/G. §120 (1) A Becsületbíróság zárt ülésen, szavazattöbbséggel hozza meg döntését. A Becsületbíróság mindhárom tagja azonos értékű szavazati joggal rendelkezik. Az ügyintézési határidőbe nem számít bele az az időtartam, amikor a Becsületbíróság elnöke vagy tagja betegsége, vagy a kijelölésének időpontjában előre nem látható egyéb ok folytán nem tudja ellátni a megbízatását. A Becsületbíróság elnökének vagy tagjának tizenöt napot meghaladó tartamú akadályoztatása esetén helyette az általános szabályok szerint új elnököt, illetve tagot kell kijelölni, amelynek időtartama nem számít bele az ügyintézési határidőbe.
(2) A Becsületbíróság a döntését határozatba foglalja. A határozatnak tartalmaznia kell az eljárás alapjául szolgáló tényeket és körülményeket, a Becsületbíróság ügyben hozott döntését, a jogorvoslati lehetőségre való felhívást, valamint a döntés rövid indokolását. A határozatot a Becsületbíróság mindhárom tagja aláírja. A határozatot a kérelmezőnek és a képviseletében eljáró személynek, valamint a sérelmezett döntést hozó elöljárónak kell kézbesíteni. A kézbesítésre a 32. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A kérelmező és a képviseletében eljáró személy a Becsületbíróság eljárása során keletkezett iratokba betekinthet, azokról feljegyzést készíthet és jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában az iratokról – térítésmentesen – másolatot kérhet. Az eljárás során keletkező iratokat az alapeljárás ügyszámára kell iktatni és az eljárás befejezését követően az alapügy irataihoz kell csatolni.
47/H. §121 A 47/A–47/G. § alkalmazásában sérelmezett döntést hozó elöljáró az az elöljáró, aki a hivatásos állományú szolgálati panaszával, illetve a fegyelmi ügyben előterjesztett panaszával támadott érdemi határozatában vagy állományparancsában a Hszt. 225. § (1) bekezdésében meghatározott okból a szolgálati viszony megszüntetéséről rendelkezett.
47/I. §122 (1)123 A Tv. 225/A. §-a szerinti, a közrehatás kérdésének vizsgálata során a Becsületbíróság eljárására a 47/D. § (1) bekezdését és a 47/H. §-t nem kell, a 47/E–47/G. §-ban foglaltakat az e §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) Az országos parancsnok az iratok kézhezvételét követő munkanapon kijelöli a névjegyzékből a Becsületbíróság tagjait, és a Becsületbíróság elnökének kijelölése céljából megkeresi a Magyar Rendvédelmi Kar Elnökségét. A megkeresésnek tartalmaznia kell a hivatásos állomány egészségileg alkalmatlan tagjának nevét, rendfokozatát, szolgálati helyét és szolgálati beosztását, azt, hogy közrehatás vizsgálatának ügyében kéri a Becsületbíróság összehívását, valamint az országos parancsnok által kijelölt két tag, a Becsületbíróság negyedik tagjaként közreműködő orvos, valamint a Becsületbíróság ötödik tagjaként közreműködő humánigazgatási feladatokat ellátó szakértő nevét, szolgálati helyét és szolgálati beosztását.
(3) Az országos parancsnok a Becsületbíróság tagjainak kijelölésekor lehetőség szerint az egyik tagnak jogi végzettséggel rendelkező személyt jelöl. A Becsületbíróság kijelölt tagjának vagy elnökének akadályoztatása esetén soron kívül póttag jelöléséről kell gondoskodni.
(4) A Magyar Rendvédelmi Kar Elnöksége – a Tv. 227. § (3) bekezdésében meghatározott módon – a megkeresés megérkezését követő három munkanapon belül kijelöli a Becsületbíróság elnökét, és erről soron kívül írásban tájékoztatja az országos parancsnokot. A felterjesztés alapján az országos parancsnok az adott ügyre szóló eseti megbízólevelet ad ki.
(5) Nem jelölhető ki a Becsületbíróság elnökének vagy tagjának olyan személy, akivel szemben a 47/B. § (5) bekezdés a) pontjában meghatározott körülmény áll fenn.
(6) Ha az országos parancsnok az eseti megbízólevél kiadásának törvényi akadályát észleli, erre írásban felhívja a jelölő Magyar Rendvédelmi Kar Elnökségének figyelmét, egyéb esetben az általa kiállított eseti megbízólevelet megküldi a Becsületbíróság elnökének és tagjainak. Az országos parancsnok ezzel egyidejűleg – írásban – a hivatásos állomány tagjával is közli a döntését.
(7) A hivatásos állomány tagja a Becsületbíróság elnöke vagy tagja ellen kifogást soron kívül, a (6) bekezdés szerinti közlést követő munkanapon terjeszthet elő, amelyet soron kívül kell elbírálni.
(8)124 Az országos parancsnok a Becsületbíróságnak a Tv. 82/D. § (1) bekezdése szerinti összehívásakor megjelöli az alakuló ülés időpontját, és megküldi az ügy iratait és a döntéshez szükséges egyéb iratokat, amelyeket az elnök az alakuló ülésen ismertet a Becsületbíróság tagjaival. A Becsületbíróság munkáját ezt követően a Becsületbíróság elnöke hangolja össze és szervezi meg. Az alakuló ülésen a Becsületbíróság tagjain kívül csak a Becsületbíróság elnöke által jóváhagyott jegyzőkönyvvezető lehet jelen.
(9) A Becsületbíróság tanácskozásain és eljárási cselekményein mind az öt tagnak együttesen jelen kell lennie, akik megbízatásukat személyesen kötelesek ellátni. Az alakuló ülésről, továbbá valamennyi eljárási cselekményről és tanácskozásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet – lezárását követően – a Becsületbíróság elnöke aláírásával hitelesít.
(10) A Becsületbíróság által foganatosított meghallgatásokon – a Becsületbíróság elnökén és tagjain, valamint a jegyzőkönyvvezetőn kívül – csak a meghallgatni kívánt személy és – a hivatásos állomány egészségileg alkalmatlan tagjának meghallgatása során – az érintett jogi képviselője lehet jelen. A hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel az e bekezdésben foglaltaktól el lehet térni. A meghallgatás időpontjáról történő értesítésre a Tv. 203. §-ának szabályait kell alkalmazni.
(11) A Becsületbíróság a meghallgatásokat a hivatásos állomány tagjának szolgálati helye szerinti szervezeti egységének székhelyén folytatja le. A hivatásos állomány tagjának egészségi állapotára figyelemmel az e bekezdésben foglaltaktól el lehet térni.
(12) A Becsületbíróság döntéséről szóló határozatnak tartalmaznia kell az eljárás alapjául szolgáló tényeket és körülményeket, a Becsületbíróság ügyben hozott döntését, valamint a döntés rövid indokolását. A határozatot a Becsületbíróság mind az öt tagja aláírja. A határozatot a hivatásos állomány egészségileg alkalmatlan tagjának és a képviseletében eljáró személynek, valamint az országos parancsnoknak kell kézbesíteni. A kézbesítésre a 32. §-ban foglaltakat kell megfelelően alkalmazni.
48. § (1)125 A fegyelmi eljárások iratait a szerv irataitól elkülönítetten, külön iktatásban „Fe” jelöléssel ellátva kell kezelni. Az eljárás jogerős befejezését követően az iratot le kell zárni, és irattárba kell helyezni. A bizonyításhoz felhasznált eredeti iratot vagy tárgyat annak kell visszajuttatni, akitől az eljárás során beszerezték. A kép vagy hangrögzítésre felhasznált adathordozó tartalmát törölni kell vagy meg kell semmisíteni.
(2)126 A fegyelmi eljárás irataiba csak a jogszabály által felhatalmazott személyek tekinthetnek be, illetve abból adatot szolgáltatni csak jogszabályban meghatározott személyek részére és okból lehet. A betekintésről vagy adatszolgáltatásról betekintő lapot kell vezetni, amely tartalmazza a betekintő személyét, a betekintés jogcímét, idejét, a betekintő vagy az adattovábbító aláírását.
(2a)127 A betekintésről vagy adatszolgáltatásról betekintő lapot kell vezetni, amely tartalmazza a betekintő személyét, a betekintés jogcímét, idejét, valamint a betekintő vagy az adatot továbbító aláírását.
(4)128 Az állományilletékes parancsnok minden év július 20-áig az első félévre, illetve minden év január 20-áig az előző évre vonatkozóan a SZENYOR for WINDOWS számítógépes nyilvántartási rendszerben meghatározottak alapján kimutatást (statisztikát) készít a folyamatban levő és befejezett eljárásokról. A miniszter irányítása alá tartozó szervek a rájuk vonatkozó összesített kimutatást minden év január 31-éig megküldik a minisztérium humánpolitikai feladatokat ellátó szervezeti egységének.
V.130 RÉSZ
A TISZTJELÖLTI ÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ SPECIÁLIS RENDELKEZÉSEK
48/A. § (1) E rendelet rendelkezéseinek alkalmazása során a rendvédelmi szerv tisztjelölti állománya vonatkozásában hivatásos állomány tagján a tisztjelöltet, az állományilletékes parancsnokon eltérő rendelkezés hiányában az országos parancsnokot kell érteni.
(2) A rendvédelmi szerv tisztjelöltjeire nem alkalmazható a 2. § (2) bekezdése, az 5. és 6. §, a 7. § (2) és (3) bekezdése, a 12. §, a 34. § (2)–(7) bekezdése, a 36. § (5)–(7) bekezdése, valamint a 37. §.
48/B. § (1) A 4. §-tól eltérően a Tv. 289. § (1) bekezdésében meghatározott fegyelemsértés esetén a fegyelmi jogkört – a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – első fokon a Tv. 287. § (1) bekezdése szerinti szolgálati hely, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetője által erre kijelölt helyettese gyakorolja, másodfokon a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetője jár el, azzal, hogy a fenyítés kiszabásához az országos parancsnok egyetértése szükséges.
(2) Ha a tisztjelölt a belügyminiszter irányítása alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szervek tisztjelöltjeiről és a tisztjelölti szolgálati jogviszonyról szóló 20/2016. (VI. 9.) BM rendelet 12. § (1) bekezdés a)–c) pontja szerint a rendvédelmi szervnél teljesít szolgálatot, fegyelemsértés esetén – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – a fegyelmi jogkört első fokon az országos parancsnok erre kijelölt szervezetszerű helyettese gyakorolja, másodfokon az országos parancsnok jár el, azzal, hogy a fenyítés kiszabásához a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetőjének egyetértése szükséges.
(3) A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 55. § (2) bekezdés e) pontja szerinti fegyelmi büntetést első fokon a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendvédelmi Tagozat vezetője, másodfokon a dékán szabhat ki, azzal, hogy a kizárás fenyítés kiszabásához az országos parancsnok egyetértése szükséges.
48/C. § (1) A 15. § (1) bekezdésében meghatározott képviselő fogalmába az ott meghatározottakon túl az eljárás alá vont meghatalmazása alapján a fegyelmi eljárásban a tisztjelölt képviseletében eljáró kari hallgatói önkormányzatot is érteni kell.
(2) A 17. § (2) bekezdésétől eltérően tisztjelölt esetében a fegyelemsértés súlyára tekintettel a beosztásból felfüggesztésnek akkor van helye, ha a kialakult joggyakorlat alapján előreláthatólag a fegyelmi felelősség megállapítása esetén kizárás fenyítés kiszabása várható.
(3) A 36. § (3) bekezdésétől eltérően szabálysértés fegyelmi jogkörben történő elbírálásánál a tisztjelölt esetében nem alkalmazható pénzbírság helyett elsősorban az Nftv. 55. § (2) bekezdés c) pontja szerinti fenyítést kell kiszabni. A 36. § (3a) bekezdését a tisztjelöltek vonatkozásában akként kell alkalmazni, hogy az ott meghatározott feltételek esetében az Nftv. 55. § (2) bekezdés c) pontja szerinti fenyítés alapján történő csökkentés vagy megvonás együttes összege lehetőség szerint megegyezzen a helyszíni bírság összegével.
50. §132 A névjegyzékre vételre történő jelentkezés, illetve jelölés határideje első ízben 2015. december 20. napja. Az országos parancsnok a névjegyzéket 2015. december 30. napjáig összeállítja és a 47/C. § (6) bekezdés a) pontjában meghatározott módon közzéteszi.
2 Az 1. § (1) bekezdése a 29/2016. (VII. 15.) BM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (3) bekezdését a 20/2016. (VI. 9.) BM rendelet 44. § (1) bekezdése iktatta be.
4 Az 1/A. §-t a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
5 A 2. § (1) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 2. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
7 A 3. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
8 A 4. § (1) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. [A 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 3. pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „Hszt.” szövegrész helyébe a „Tv.” szöveg lép, nem vezethető át.]
9 A 4. § (2) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 11. § (2) bekezdése, a 16/2010. (XII. 31.) BM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 4. § (3) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 81/2012. (XII. 28.) BM rendelet 17. § b) pontja, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 4–5. pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (3) bekezdés c) pont cd) alpontja az 58/2016. (XII. 22.) BM rendelet 16. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 4. § (3) bekezdés c) pont ce) alpontját a 37/2016. (IX. 1.) BM rendelet 2. §-a hatályon kívül helyezte.
13 A 4. § (3) bekezdés c) pont cf) alpontja a 29/2016. (VII. 15.) BM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
14 A 4. § (3) bekezdés c) pont cg) alpontját a 37/2016. (IX. 1.) BM rendelet 2. §-a hatályon kívül helyezte.
15 A 4. § (5)–(6) bekezdését a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 Az 5. § az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 3. §-ával megállapított, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 6. pontja szerint módosított szöveg.
17 A 6. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 7. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 7. § (2) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 4. §-ával megállapított, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
20 A 8. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 10. pontja szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 11. pontja, a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 8. § (3) bekezdése a 16/2010. (XII. 31.) BM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
23 A 8. § (4) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 9. § (2a) bekezdését a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
25 A 9. § (3) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 12. pontja szerint módosított szöveg.
26 A 10. § (3) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 13. pontja szerint módosított szöveg.
27 A 10. § (4) bekezdése a 21/2018. (VI. 29.) BM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
28 A 10. § (5) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 5. §-a iktatta be.
29 A 11. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
30 A 11. § (6) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 14. pontja szerint módosított szöveg.
31 A 12. § a 21/2018. (VI. 29.) BM rendelet 2. § a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 13. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 15. pontja, a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (13) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 13. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 16. pontja, a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (13) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 14. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
35 A 14. § (3) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 17. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 14. § (5) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 14. § (6) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 6. §-a iktatta be.
38 A 15. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 18. pontja szerint módosított szöveg.
39 A 15. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 18. pontja szerint módosított szöveg.
40 A 15. § (4) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 12. pontja, a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 16. § (3) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 17. § (4) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
43 A 17. § (5) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
44 A 17. § (6) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 19. pontja és ugyanezen § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 17. § (7) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 19–20. pontja szerint módosított szöveg.
46 A 17. § (8) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 18. § (2) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés d) pontja, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 21. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 18. § (5) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 11. § (2) bekezdése, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
49 A 18. § (6) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 22. pontja szerint módosított szöveg.
50 A 19. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 30. §-ával megállapított szöveg.
51 A 19. § (2) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 19. § (3) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 11. § (2) bekezdése, a 33/2010. (V. 12.) IRM–ÖM együttes rendelet 1. §-a szerint módosított szöveg.
53 A 20. § (2) bekezdés c) pontja a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
54 A 20. § (2) bekezdés d) pontja a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
55 A 20. § (4) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 11. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
56 A 20. § (4) bekezdésének b) pontja a 12/2006. (VIII. 3.) IRM rendelet 1. §-ával megállapított, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 5. pontja szerint módosított szöveg.
57 A 20. § (4) bekezdés c) pontja a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
58 A 20. § (4) bekezdés d) pontja a 34/2013. (VI. 30.) BM rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg.
59 A 20. § (4) bekezdés f) pontja a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 20. § (6) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 20. § (8) bekezdés h) pontja a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
62 A 20. § (9) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
63 A 20. § (9a) bekezdését a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be.
64 A 23. § (2) bekezdése a 33/2010. (V. 12.) IRM–ÖM együttes rendelet 1. §-a szerint módosított szöveg.
65 A 24. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 23. pontja szerint módosított szöveg.
66 A 24. § (4) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 26. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 26. § (2) bekezdése a 33/2010. (V. 12.) IRM–ÖM együttes rendelet 1. §-a szerint módosított szöveg.
69 A 26. § (5) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 27. § (3) bekezdését a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (2) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
71 A 28. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 32. §-ával megállapított szöveg.
72 A 29. §-t megelőző alcímet a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 33. §-a iktatta be.
73 A 30. § (3) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 24. pontja szerint módosított szöveg.
74 A 31. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 25. pontja szerint módosított szöveg.
75 A 32. § (1) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés d) és e) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 32. § (2) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 32. § (3) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 32. § (4) bekezdését a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (13) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
79 A 32. § (5) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 33. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 35. §-ával megállapított, a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 33. § (4) bekezdése a 16/2010. (XII. 31.) BM rendelet 2. §-a, a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 33. § (7) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 26. pontja szerint módosított szöveg.
83 A 33. § (9) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 34. § (1) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 34. § (2) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 3. §-ával megállapított, a 81/2012. (XII. 28.) BM rendelet 16. § b) pontja, a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 27. pontja szerint módosított szöveg.
86 [A 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 5. pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „fegyveres” szövegrész helyébe a „rendvédelmi” szöveg lép, nem vezethető át.]
87 A 34. § (4) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 28. pontja szerint módosított szöveg.
88 A 34. § (6) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 36. §-ával megállapított szöveg.
89 A 34. § (7) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 29. pontja és ugyanezen § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
90 A 35. §-t a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (2) bekezdés e) pontja hatályon kívül helyezte.
91 A 36. § (1) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 36. § (3a) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
93 A 36. § (5) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 36. § (6) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 37. § (1) bekezdése a 21/2018. (VI. 29.) BM rendelet 2. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 37. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 30. pontja szerint módosított szöveg.
97 A 37. § (3) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 37. § (4) bekezdése a 63/2011. (XII. 29.) BM rendelet 6. §-a, a 21/2018. (VI. 29.) BM rendelet 2. § c) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 38. §-t és az azt megelőző alcímet az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
100 A 39. §-t az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
101 A 40. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 37. §-ával megállapított szöveg.
102 [A 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 5. pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „fegyveres” szövegrész helyébe a „rendvédelmi” szöveg lép, nem vezethető át.]
103 A 41. §-t a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (2) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
104 A III. részt (42–47. §-t) a 16/2010. (XII. 31.) BM rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 81/2012. (XII. 28.) BM rendelet 15. §-a iktatta be.
105 A 43. § (1) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 31. pontja szerint módosított szöveg.
106 A 43/A. §-t a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (8) bekezdése iktatta be.
107 A 44. § (2) bekezdése a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 32. pontja szerint módosított szöveg.
108 A 45. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
109 [A 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 39. § (1) bekezdés 5. pontjával elrendelt módosítás, amely szeint a „fegyveres” szövegrész helyébe a „rendvédelmi” szöveg lép, nem vezethető át.]
110 A 46. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
111 A 47. § a 37/2015. (VI. 16.) BM rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
112 A III/A. részt (47/A–47/C. §-t) a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 1. §-a iktatta be.
113 A 47/A. § a 29/2016. (VII. 15.) BM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
114 A 47/C. § (7) bekezdése a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
115 A 47/D. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 3. §-a iktatta be.
116 A 47/D. § (1) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 47/D. § (1a) bekezdését a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (10) bekezdése iktatta be.
118 A 47/E. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 3. §-a iktatta be.
119 A 47/F. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 3. §-a iktatta be.
120 A 47/G. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 3. §-a iktatta be.
121 A 47/H. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 3. §-a iktatta be.
122 A 47/I. §-t az 55/2016. (XII. 22.) BM rendelet 1. §-a iktatta be.
123 [A 47/I. § (1) bekezdésében a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés h) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „47/D. § (1) bekezdése” szövegrész helyébe a „47/D. § (1) és (1a) bekezdése” szöveg lép, nem vezethető át.]
124 A 47/I. § (8) bekezdése a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (12) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
125 A 48. § (1) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
126 A 48. § (2) bekezdése az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 48. § (2a) bekezdését a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (11) bekezdése iktatta be.
128 A 48. § (4) bekezdése a 79/2009. (XII. 28.) IRM–ÖM együttes rendelet 5. §-a, a 40/2017. (XII. 29.) BM rendelet 3. § (13) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. [Ez utóbbi módosító rendelet ugyanezen pontjával elrendelt módosítás, amely szerint hatályát veszti a 48. § (4) bekezdésében a „minden év július 20-ig az első félévre, illetve” szövegrész, nem vezethető át].
129 A 48. § (5) bekezdését az 54/2012. (X. 29.) BM rendelet 8. § (2) bekezdés i) pontja hatályon kívül helyezte.
130 Az V. részt (48/A–48/C. §) a 20/2016. (VI. 9.) BM rendelet 44. § (2) bekezdése iktatta be.
131 A 49. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 3. § 8. pontja hatályon kívül helyezte.
132 Az 50. §-t a 68/2015. (XII. 16.) BM rendelet 4. §-a iktatta be.