text:
Régi világrend - Cikkek - Franz Kafka és a zsidóság
Kezdőlap » Cikkek » Franz Kafka és a zsidóság
Franz Kafka és a zsidóság
Sokszor érzem bizonyos írások olvasásakor, hogy egyes szerzők hajlamosak más népek iránt érzett ellenszenvükből kifolyólag eltagadni azon népek némely tagjainak tagadhatatlanul magas szintű kulturális teljesítményeit. Én nem követem ezt a példát. Azzal, amit a zsidóság eszmeileg képvisel sok tekintetben én sem tudok azonosulni, de ettől függetlenül nem tagadom, hogy az öt általam legkedveltebb szépíró közül Hamvas Bélát és Csáth Gézát leszámítva három zsidó származású volt.
Szerb Antalra, Déry Tiborra és Franz Kafkára gondolok. Érdekes, hogy a római katolicizmust vagy a nyugati pogányságot sokan a zsidó vallástól és kultúrától idegennek tartják, de aki olvasta Szerb Antal Utas és Holdvilág című varázslatos művét, az tudja, hogy senki nem tud olyan szépen írni a római katolicizmusról és annak művészeti alkotásairól, vagy a nyugati pogányságról: Keltákról, Rómaiakról, mint Szerb Antal.
Aki pedig olvasta Déry Tibor G. A. úr X-ben, vagy a Kéthangú Kiáltás című művét az tudja, hogy senki nem tudja olyan fura misztikus homályba emelni a régi szocialista és kapitalista ipari telepek sivár hangulatát, mint Déry Tibor. Ez azért is tetszett, mert én is egy ipari központ közelében nőttem fel. Bár Déry Tibor és Szerb Antal mind magánéletükben mind pedig irodalmi stílusukban már elszakadtak zsidó gyökereiktől. Szerb Antal római katolikus nevelést kapott. Amire lényegében egész életműve is támaszkodott. Keresztapja pedig Prohászka Ottokár volt, akit egyébként a Hungarizmus alapító atyának tekintenek.
Déry Tibor életét pedig az állandó lázadás jellemezte. Gazdag zsidó polgári családba született, amelynek szellemisége ellen korán fellázadt. Ami abban csúcsosodott ki, hogy lázadást szított a munkások közt nagybátya gyártelepén. Aztán kommunista lett, de az ellen is fellázadt. 56 után börtönben is ült. És ott írta meg G. A. úr X-ben című művét, amelyet a szocializmus antiutópiájának tekintenek.
Azonban Franz Kafka életműve annak ellenére, hogy ő is korán elidegenedett családjától, és vele a hagyományos zsidó léttől, mégis mélyen gyökeredzik a zsidó vallásban és az ősi rabbinikus hagyományban, és a zsidó vallás, továbbá az ősi rabbinikus hagyomány mélységét és sötétségét leginkább Franz Kafka életművén keresztül érezhetjük át. Ezért a következőkben főként vele szeretnék foglalkozni.
Franz Kafka főműve a Per, amelynek főhőse Jozef K egy hétköznapi életet élő banktisztviselő, akit egy napon letartóztatnak valakik, akik csak úgy nevezik magukat, hogy a bíróság. A letartóztatás nem jelent szabadságvesztést. Jozef K továbbra is szabadon mozoghat. Viszont letartóztatóitól nem tudja meg a letartóztatás okát. Továbbá azt sem, hogy tulajdonképpen mi is ez a bíróság.
A letartóztatás után Jozef K tovább folytatja hétköznapi életét. Viszont lépten-nyomon a bíróság embereibe botlik, akik mindig tudatják vele, hogy per folyik ellene. Hogy mit követett el, továbbá hogy milyen bíróság folytatja ellene az eljárást, azt továbbra sem árulják el neki, csak homályos utalásokkal felelnek Jozef K kérdéseire, csak sejtetnek vele bizonyos dolgokat. Jozef K ennek következtében egyre ellenségesebben viselkedik a bíróság embereivel szemben, ami érthető is. Egyre kevésbé tartja be annak fura utasításait és szabályait. Míg végül egy éjszaka két ember jön érte, akik egy elhagyatott kőfejtőbe kísérik, ahol egy henteskéssel ledöfik.
Ennyi tömören a történet. A regényt általában a modern kor jellegzetes tünetének, vagyis az elidegenedés alapművének tekintik, amely főként az író saját élményanyagából táplálkozik. Hiszen Kafka polgári foglalkozása szerint hivatalnok volt egy betegbiztosító intézetben, ilyenformán közvetlenül és nap mint nap tapasztalhatta az ügyintézés, a jogrend és az igazságszolgáltatás mechanizmusát, a bürokráciát, az egész intézményrendszer elszemélytelenedő és totálissá hatalmasodó gépezetét. Továbbá németül beszélő zsidó volt az Osztrák-Magyar Monarchiához tartozó Csehország fővárosában: Prágában. Ami azt jelenti, hogy kétszeresen is kisebbségi volt. A Csehek között Német, a Németek közt Zsidó. Így duplán is érezhette az elidegenedés érzését.
Szerintem viszont a másik értelmezés is megállja a helyét a regénnyel kapcsolatban. Mégpedig, ha a regényben az ősi rabbinikus hagyomány mélységét látjuk meg, és a fantomszerű bíróság helyébe a zsidóságot tesszük. Az ortodox zsidó közösségek mindenhol a világban ahol csak jelen voltak a gazdanép lakosaival együtt, de szorosan összetartó közösségeikben azoktól mégis elszigetelten éltek. A kívülállók olyannak láthatták őket, akik egymás közt sötét titkokat rejtegetnek, amelyeket nem zsidó ember soha meg nem tudhat, és vallási vezetőik a rabbik házaik sötét padlásain megbújva titokban mágiával irányítják a világot.
Ez egybevág Jozef K és a bíróság viszonyával is, ahol a bíróság fokozatosan behálózta és irányította őt annak ellenére, hogy fizikai erőszakot tulajdonképpen soha nem hajtott végre rajta, és azzal is, hogy Jozef K soha nem tudta kifürkészni a bíróság titkait bármennyire igyekezett is. Továbbá ehhez szorosan kapcsolódik a zsidó számmisztika is, amiről Julius Evola azt írta, hogy a Kabalában a számok feloldják az isteni világot.
Szerintem nem feloldják, inkább foglyul ejtik. Amikor a zsidó rabbik számmisztikával kapcsolatos mágikus tevékenységére gondolok, nekem mindig szakállas fekete köpenyes emberek jutnak eszembe, akik sötét, eldugott padlásaik mélyén számokkal játszanak egy mágikus táblán. Egymás mellé rakosgatják őket, mi pedig a számokkal együtt mozgunk, és ők így irányítják a világot. Megjegyzem, hogy a kabbalával én nem szimpatizálok. Sohasem szimpatizáltam, de az ortodox zsidó vallás sötétsége, és mélysége, ami mögötte megtalálható, az mindig is megfogott.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00785/2016
. IV/00785/2016
Első irat érkezett: 04/19/2016
Az ügy tárgya: a Pesti Központi Kerület Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (gyülekezési jog)
Az indítványozók - az Abtv. 27. §-a alapján - a Pesti Központi Kerület Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték az Alkotmánybíróságtól, a Budapesti Rendőr-főkapitányság V. kerületi Rendőrkapitányságának 01805/637-15/2015. számú határozatára kiterjedően. Másodlagosan - a Pp.359/C. § (2) bekezdése alapján arra kéri az Alkotmánybíróságot, hogy hívja fel az elsőfokú bíróságot a jogerős végzés végrehajtásának az alkotmánybírósági eljárás befejezéséig történő felfüggesztésére.
Az indítványozók bejelentett demonstrációja a követeléseiket tartalmazó petíció átnyújtásával ért volna véget. A petíció átvételét azonban a címzettek megtagadták, ami a demonstrálókat (köztük a devizahiteles indítványozókat) arra sarkallta, hogy spontán demonstráció keretében nemtetszésüket kifejezzék, amivel a szabálysértési hatóság döntése szerint elkövették a gyülekezési joggal visszaélés szabálysértést. A Pesti Központi Kerületi Bíróság a szabálysértési hatóság döntését hatályában fenntartotta. Az indítványozók szerint ugyanakkor, a petíció átadásának sikertelensége, mint rendkívüli körülmény adott okot a spontán demonstrációra, amely teljes mértékben megfelel a 75/2008. (V. 29.) AB határozatban deklarált spontán tüntetés definíciójának, és amely alkotmányos védelmet élvez. Ezzel szemben mind a szabálysértési hatóság, mind a bíróság a két rendezvényt egybemosva, téves alapon járva téves oksági következtetésekre jutott, így a rendezvény spontán tüntetés jellegének megtagadásával és kötelező bejelentési kötelezettség előírásával megsértette az indítványozók gyülekezéshez való, az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében rögzített alkotmányos jogát..
a Pesti Központi Kerület Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. számú végzése
IV_785_7_2016_ind_kieg_anonim.pdf IV_785_0_2016_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3259/2016. (XII. 6.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: flashmob (villámcsődület); gyülekezéshez való jog
3259_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Pesti Központi Kerületi Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozók jogi képviselőjük útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panaszt terjesztettek elő az Alkotmánybíróságnál, amelyben az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésének sérelmére hivatkozva a Pesti Központi Kerületi Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. sorszámú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérték. Az indítványozók kérelmezték továbbá az Alkotmánybíróságtól, hogy a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 359/C. § (2) bekezdésére tekintettel hívja fel az elsőfokú bíróságot a jogerős végzés végrehajtásának az alkotmánybírósági eljárás befejezéséig történő felfüggesztésére.
[2]	Az indítványozók indítványukban előadták, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság V. kerületi Rendőrkapitánysága gyülekezési joggal való visszaélésre hivatkozva szabálysértési eljárást folytatott le ellenük a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 189. § (1) bekezdés c) pontja alapján, és az indítványozókat 50 000, illetve 75 000 forint pénzbírsággal sújtotta. Az indítványozók a határozattal szemben kifogással éltek a Pesti Központi Kerületi Bíróságnál, amely végzésével a szabálysértési hatóság 01805/637-15/2015.szabs. számú határozatát hatályában fenntartotta, illetve a kiszabott 50 000 forint pénzbírságot 10 000 forint pénzbírságra mérsékelte.
[3]	Az ügy előzménye, hogy az indítványozók 2015. május 7-én, Budapesten a Széchenyi tér 2. szám alatt demonstrációt tartottak. A program alapján 12 órakor egy petíciót kívántak átnyújtani Kövér László házelnöknek, aki azonban nem fogadta őket, a petíciót pedig nem vették át. A sikertelen petíció átadási kísérlet után az indítványozók állítása szerint a Széchenyi téri demonstráció befejeződött, majd egy, a József Attila utcán kijelölt gyalogos átkelőhelyet „blokád alá vettek”, amelynek célja az volt, hogy hangot adjanak elégedetlenségüknek.
[4]	Az indítványozók álláspontja szerint azzal, hogy az eljáró bíróság helyben hagyta a szabálysértési hatóság határozatát, az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésében foglalt alapvető joguk sérült, amely szerint „mindenkinek joga van a békés gyülekezésre”. Az indítványozók véleménye szerint a bíróságnak téves azon következtetése, amely szerint a szervezők az általuk bejelentett demonstrációt átterelték egy másik helyszínre, és ezzel annak napirendi pontjától eltértek volna, amely végső soron szabálysértést eredményezett. Álláspontjuk szerint a József Attila utcában megtartott tiltakozás nem osztja az alapdemonstrációt, hanem attól teljes mértékben elkülönült. Véleményük szerint a József Attila utcában megtartott rendezvény „egy spontán demonstráció volt, amely ugyanúgy alkotmányos védelmet élvez, és törvény által deklarált intézmény”, amelynek jogszerű keretek között történő gyakorlása nem minősül szabálysértésnek. Az indítványozók hivatkoztak arra is, hogy rendezvényük teljes mértékben megfelel a 75/2008. (V. 29.) AB határozatban (a továbbiakban: Abh.) foglalt spontán tüntetés definíciójának, valamint utaltak a Bukta és társai kontra Magyarország ügyre is (25691/04., 2007. július 17.). Ennek megfelelően az indítványozók sérelmezték, hogy a bíróság végzésében tévesen helyezkedett azon álláspontra, hogy nem különítette el a spontán tüntetést az aznapra bejelentett demonstrációtól, hiszen az „alapdemonstráció” a sikertelen petíció átadással befejeződött. Kifejtették továbbá, hogy a bíróság az eljárás során mindvégig hibás alapon járva, téves következtetéseket vont le, egybemosta a két rendezvényt, ezzel egyrészt megtagadta a rendezvény spontán tüntetés jellegét, másrészt tévesen kötelező bejelentési kötelezettséghez kötötte mindezt.
[5]	Kifejtették végül, hogy a bíróság a határozat helybenhagyásával egy olyan diszkriminációs helyzetet teremtett, amely hátrányos megkülönböztetést eredményez az egyébként jogszerűen eljáró, gyülekezési szabadságukat gyakorló személyek irányában, akik egy engedélyezett rendezvényt követően spontán gyülekezési jogukat kívánják gyakorolni. Érvelésük alapján ez „azt az üzenetet közvetíti a társadalom számára, hogy soha, semmilyen körülmények között ne jelentsenek be semmilyen rendezvényt, hiszen egy ezt követően tartott, jogszerű spontán tüntetés szabálysértésnek minősülhet.”
[6]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadásáról dönt. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban jár el az ügyben. A tanács vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt formai és tartalmi feltételeit. A befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[8]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a formai befogadhatósági feltételeknek megfelel: az indítványt az Abtv. 30. § (1) bekezdésében foglalt törvényi határidőn belül terjesztették elő (az indítványozók részéről a bírói döntés kézhezvételének időpontja 2016. február 8-a és 9-e, az alkotmányjogi panaszt pedig 2016. április 5-én nyújtották be), az indítványozó megjelölte az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (Abtv. 27. §), a támadott bírói döntést (Pesti Központi Kerületi Bíróság 13.Szk.32.486/2015/3. számú végzése), az Alaptörvény sérelmet szenvedett rendelkezését [Alaptörvény VIII. cikk (1) bek.], továbbá a fentiek szerint indokolta azt, hogy a bíróság döntését miért tekinti ellentétesnek az Alaptörvény felhívott rendelkezésével, és határozott kérelmet terjesztett elő a támadott bírósági végzés megsemmisítésére [Abtv. 52. § (1) (1b) bekezdés].
[9]	A befogadásról való döntéskor az indítvány tartalmi vizsgálata során a tanács különösen az Abtv. 26–27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket vizsgálja.
[10]	Az Abtv. 29. §-a alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésének értelmében az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói döntéseket az alkotmányosság szempontjából ellenőrizheti, és jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára már nem rendelkezik hatáskörrel {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}.
[11]	Jelen ügyben az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó alkotmányjogi panaszában valójában a bíróság által megállapított tényállást vitatja, azt kifogásolja, hogy a bíróság tévesen minősítette az általa szervezett rendezvényt. Az indítványozó azt várja el az Alkotmánybíróságtól, hogy másként értékelje a bíróság által megállapított tényállást, valamint a feltárt bizonyítékokat, és mintegy negyedfokú bíróságként vizsgálja felül a bíróság által eldöntött ténykérdéseket.
[12]	Az Alkotmánybíróság irányadó gyakorlata alapján „elsődlegesen az eljáró rendőrség, illetve jogorvoslati kérelem alapján eljáró rendes bíróság feladata és felelőssége a tényállás feltárása, és – az egyes tényállási elemek megfelelő értékelésével, a bizonyítási eljárás lefolytatása mellett – a rendezvény „helyes minősítése”, annak az eldöntése, hogy a rendezvény a Gytv. hatálya alá tartozik-e, és ha igen, akkor milyen törvényi, illetve egyéb jogszabályi előírások vonatkoznak az adott rendezvényre.” {3099/2015. (V. 26.) AB végzés, Indokolás [11]}.
[13]	Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a vizsgált ügyben a panaszos által szervezett rendezvényt megtartották. Az Abh. alapján „békés célú spontán gyűlések fogalomkörébe többféle köztéri gyülekezés sorolható. A valóban spontán gyűlések nem előre eltervezett és megszervezett módon jönnek létre, hanem több személy egymástól többé-kevésbé független cselekvése eredményeként. Ettől némiképp eltérőek azok az olykor művészi, máskor inkább politikai célú megmozdulások, amelyekben a résztvevők gyors információcserét (például internet, mobiltelefon) követően rövid időre (általában csak percekre) összegyűlnek, és figyelemfelkeltő, meghökkentő megjelenésükkel hívják fel a figyelmet magukra és az így megjelenített gondolatokra (flash mob vagy villámcsődület).” (ABH 2008, 663.) „Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban már rámutatott arra, hogy a Gytv. alapján bejelentésre kötelezett békés célú közterületi rendezvények bejelentésének az elmaradása a Gytv. alapján nem szankcionálható; az adminisztrációs kötelezettség elmulasztása nem vezethet a rendezvény előzetes megtiltására vagy feloszlatására ugyanakkor olyan törvénysértést jelent, amely egyéb jogkövetkezményt vonhat maga után.” {3099/2015. (V. 26.) AB végzés, Indokolás [11]}. Az Abh. megerősítette, hogy „[a]z Alkotmánybíróság álláspontja szerint a rendezvény bejelentésének elmulasztása, vagy az írásbeli bejelentésben jelzettől adott esetben jelentős mértékben eltérő megtartása távolról sem tekinthető pusztán jelentéktelen adminisztrációs mulasztásnak. A törvény által megszabott e kötelezettségektől való eltérés lehet ugyan feledékenység, hanyagság eredménye is, de lehet az első tudatos lépés is a gyülekezési jog törvényellenes gyakorlása irányában. A rendezvény bejelentésének elmulasztása megfosztja a hatóságot annak mérlegelésétől, hogy a tervezett rendezvény nem zavarja-e meg súlyosan a népképviseleti szervek vagy a bíróságok működését, vagy pedig a közlekedés rendjét. Az pedig, ha a rendezvényt a bejelentésben foglaltaktól eltérő időben, helyen, útvonalon tarthatnák meg minden következmény nélkül, értelmetlenné tenné a bejelentési kötelezettség előírását, illetőleg lehetőséget teremtene a gyülekezési jog visszaélésszerű gyakorlására.” {55/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 465., lásd Abh., ABH 2008, 660–661.} A Szabs. tv. rendelkezéseinek konkrét ügyben történő alkalmazhatóságát tehát a rendes bíróság döntheti el a megállapított tényállás és a lefolytatott bizonyítás alapján. Ugyancsak a rendes bíróság hatáskörébe tartozó, és annak felelősségi körébe eső döntés az is, hogy a megállapított tényállás és a lefolytatott bizonyítás alapján folytatólagos vagy különálló rendezvénynek minősíti-e a jelen esetben megtartott rendezvényt.
[14]	Mivel az indítvány alapján az indítványozó a rendes bíróság mérlegelési körébe eső bizonyítékok újraértékelését és új tényállás megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól, ezért az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 29. §-a, továbbá az 56. § (2) és (3) bekezdése, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
. 04/19/2016
. 3259/2016. (XII. 6.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2016. évi CXXVI. törvény az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról - Törvények és országgyűlési határozatok
1. A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény módosítása
5. Az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi LXXX. törvény módosítása
1. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
2. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
3. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
4. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
5. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
6. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
7. melléklet a 2016. évi CXXVI. törvényhez
Időállapot: közlönyállapot (2016.XI.23.)
1. § A külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény (a továbbiakban: Etv.) 5. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az eljáró hatóság az elismeréssel vagy honosítással kapcsolatos szakértői feladatok ellátására szakértőt rendelhet ki. Szakértő az a személy lehet, aki oktatási intézményben foglalkoztatásra irányuló jogviszonnyal és legalább tízéves oktatási vagy oktatásigazgatási szakmai tapasztalattal rendelkezik.”
2. § Az Etv. 11. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az eljáró hatóság oktatási intézmény, az elsőfokú döntés ellen az oktatásért felelős miniszterhez, más esetben a Kormány rendeletében kijelölt hatósághoz lehet fellebbezni.”
3. § A nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 4. § 1. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
1.1. óvodai nevelés,
1.2. nemzetiséghez tartozók óvodai nevelése,
1.3. általános iskolai nevelés-oktatás,
1.4. nemzetiséghez tartozók általános iskolai nevelése-oktatása,
1.5. kollégiumi ellátás,
1.6. nemzetiségi kollégiumi ellátás,
1.7. gimnáziumi nevelés-oktatás,
1.8. szakgimnáziumi nevelés-oktatás,
1.9. szakközépiskolai nevelés-oktatás,
1.10. szakiskolai nevelés-oktatás,
1.11. készségfejlesztő iskolai nevelés-oktatás,
1.12. nemzetiséghez tartozók gimnáziumi nevelése-oktatása,
1.13. nemzetiséghez tartozók szakgimnáziumi nevelése-oktatása,
1.14. nemzetiséghez tartozók szakközépiskolai nevelése-oktatása,
1.15. kiegészítő nemzetiségi nyelvoktatás,
1.16. Köznevelési és Szakképzési Hídprogram keretében folyó nevelés-oktatás,
1.17. felnőttoktatás,
1.18. alapfokú művészetoktatás,
1.19. fejlesztő nevelés-oktatás,
1.20. pedagógiai szakszolgálati feladat,
1.21. a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók óvodai nevelése és iskolai nevelése-oktatása,
1.22. azoknak a sajátos nevelési igényű gyermekeknek, tanulóknak az óvodai nevelése, iskolai nevelése-oktatása, kollégiumi ellátása, akik az e célra létrehozott gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményben, óvodai csoportban, iskolai osztályban, kollégiumi csoportban eredményesebben foglalkoztathatóak,
1.23. a gyermekgyógyüdülőkben, egészségügyi intézményekben rehabilitációs intézményekben tartós gyógykezelés alatt álló gyermekek tankötelezettségének teljesítéséhez szükséges oktatás,
1.24. pedagógiai-szakmai szolgáltatás,
1.25. utazó gyógypedagógusi, utazó konduktori hálózat működtetése lehet,”
4. § Az Nkt. 6. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Új érettségi vizsgatárgyat, vagy az érettségi vizsgatárgy új vizsgaszintjének vizsgakövetelményeit felmenő rendszerben kell bevezetni, az érettségi vizsgatárgy vizsgakövetelményeinek érdemi megváltoztatására irányuló rendelkezést az érettségi vizsgára jelentkezés előtt legalább két évvel kell kiadni.”
5. § Az Nkt. 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
i) kiegészítő nemzetiségi nyelvoktató iskola [a továbbiakban a b)-i) pont alattiak együtt: iskola],
k) kollégium [a továbbiakban az a)-k) pont alattiak együtt: nevelési-oktatási intézmény],
m) pedagógiai-szakmai szolgáltatást nyújtó intézmény [a továbbiakban az a)-m) pont alattiak együtt: köznevelési intézmény].”
6. § Az Nkt. 13/A. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A szakiskolában a nevelés-oktatás az enyhe értelmi fogyatékos tanulók előkészítő évfolyama kivételével szakképzési évfolyamokon folyik.”
7. § Az Nkt. 14. §-a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A Köznevelési Hídprogramban részt vevő pedagógus pótlékra jogosult a Kormány rendeletében meghatározottak szerint.”
8. § Az Nkt. a következő 14/A. alcímmel egészül ki:
„14/A. A kiegészítő nemzetiségi nyelvoktató iskola
16/A. § A kiegészítő nemzetiségi nyelvoktató iskola a nemzetiségek jogairól szóló törvényben meghatározott feltételek szerint hozható létre az alapfokú és a középfokú oktatás szakaszának követelményeihez kapcsolódóan a nemzetiségi nyelv és a nemzetiségi népismeret oktatása céljából.”
9. § (1) Az Nkt. 36. § (4) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Ha a nevelési-oktatási intézményt a honvédelemért, valamint a rendvédelemért felelős miniszter tartja fenn,)
„e) a fenntartó pályáztatás és további eljárás nélkül is adhat intézményvezetői megbízást, nem kell alkalmazni a 67. § (7) bekezdésében és a 83. § (3) bekezdés e) pontjában foglaltakat,”
(2) Az Nkt. 36. § (4) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
„i) nem kell alkalmazni a 73. § (4) bekezdésében foglaltakat.”
10. § Az Nkt. 44. §-a a következő (14) és (15) bekezdéssel egészül ki:
„(14) A KIR adatkezelője a KIR-ben nyilvántartott (5), (7) és (8) bekezdésben meghatározott adatokat továbbíthatja adategyeztetés céljából annak a köznevelési intézménynek, amellyel a gyermek, tanuló, alkalmazott, óraadó jogviszonyban áll, és amely az oktatásért felelős miniszter által jóváhagyott iskolaadminisztrációs rendszert használ.
(15) A köznevelési intézménytől - az Országos Statisztikai Adatgyűjtési Programban történő adatgyűjtés kivételével - nem kérhető olyan adatfeldolgozás, statisztikai célú adatszolgáltatás, amely a KIR-ben rendelkezésre álló adatokból elkészíthető. Ezek elkészítése a KIR adatkezelőjétől kérhető.”
11. § Az Nkt. 45. §-a a következő (5a) bekezdéssel egészül ki:
„(5a) A készségfejlesztő iskola a tanuló javára köteles felelősségbiztosítást kötni, amely kiterjed a tanulói balesetekre és a tanuló által okozott kárra. A tanulót a szakképzésről szóló törvény rendelkezései szerint kedvezményes étkeztetés, útiköltség-térítés, munkaruha, egyéni védőfelszerelés (védőruha), tisztálkodási eszköz és kötelező juttatások illetik meg. A tanulót az iskola a gyakorlati évfolyamon elért eredménye, teljesítménye alapján jutalomban, prémiumban, egyéb más juttatásban vagy szociális támogatásban részesítheti. Az e bekezdésben meghatározottak fedezetét a fenntartó külön előirányzatban köteles biztosítani.”
12. § Az Nkt. 50. § (8) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Ha az illetékes tankerületi központ nem ért egyet a kormányhivatal döntésével, illetve a kormányhivatal megkeresése kézhezvételét követő 15 napon belül az egyetértés tárgyában nem nyilatkozik, az oktatásért felelős miniszter állapítja meg a felvételi körzethatárokat.”
13. § Az Nkt. 58. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Tíz év alatti tanulóval szemben fegyelmi eljárás nem indítható. Tanköteles tanulóval szemben a (4) bekezdés e) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés nem, a (4) bekezdés f) pontjában és a (7) bekezdés e) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés pedig csak rendkívüli vagy ismétlődő fegyelmi vétség esetén alkalmazható. Ebben az esetben a szülő köteles új iskolát, kollégiumot keresni a tanulónak. A fegyelmi büntetést hozó iskola, kollégium segítséget nyújt a szülőnek az új iskola, kollégium megtalálásában. Abban az esetben, ha az iskola, a kollégium a fegyelmi büntetés megállapításáról szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított nyolc napon belül a tanulót fogadó iskolától, kollégiumtól nem kap értesítést arról, hogy a tanuló más iskolában, kollégiumban történő elhelyezése a szülő kezdeményezésére megtörtént, a fegyelmi büntetést hozó iskola, kollégium három napon belül köteles megkeresni a kormányhivatalt, amely három munkanapon belül másik, az állami közfeladat-ellátásban résztvevő iskolát, kollégiumot jelöl ki a tanuló számára. Az iskolát, kollégiumot úgy kell kijelölni, hogy a tanuló számára a kijelölt intézményben a nevelés-oktatás igénybevétele ne jelentsen aránytalan terhet. Szakképzési centrum tanulója esetében a szakképzési centrum másik tagintézménye is kijelölhető. A kormányhivatal kijelölő határozata fellebbezésre való tekintet nélkül végrehajtható. A (4) bekezdés d) pontjában szabályozott fegyelmi büntetés akkor alkalmazható, ha az iskola igazgatója a tanuló átvételéről a másik iskola igazgatójával megállapodott. A (4) bekezdés c) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés szociális kedvezményekre és juttatásokra nem terjed ki. A (4) bekezdés f) pontjában és a (7) bekezdés e) pontjában meghatározott fegyelmi büntetés tanköteles tanuló esetében nem hajtható végre az új tanulói jogviszony, kollégiumi tagsági viszony létesítéséig.”
14. § (1) Az Nkt. 65. §-a a következő (9c) bekezdéssel egészül ki:
„(9c) A pedagógus szakképzettséggel, szakképesítéssel rendelkező nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatott legfeljebb Pedagógus II. fokozatot érhet el. Ha a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottat korábban pedagógus-munkakörben alkalmazták és Pedagógus II. fokozatnál magasabb fokozatot ért el, illetményét, munkabérét a Pedagógus II. fokozatnak megfelelően kell megállapítani.”
(2) Az Nkt. 65. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) A nevelési-oktatási és a pedagógiai szakszolgálati intézményben nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben pedagógus szakképzettséggel, szakképesítéssel rendelkező foglalkoztatott esetében a minősítő vizsga, minősítési eljárás során az ezen alcímben meghatározottaktól eltérő szabályokat a Kormány rendeletben állapítja meg.”
15. § Az Nkt. 73. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Ha az iskola nemzetiségi nevelési-oktatási feladatot is ellát, de nem nemzetiségi önkormányzat tartja fenn, az intézményi tanácsba az egyes delegálók által delegált személyekkel azonos létszámú tagot delegál az érintett települési nemzetiségi önkormányzat, annak hiányában a településen működő érintett nemzetiségi civil szervezet.”
16. § Az Nkt. 91. § (1) bekezdése a következő mondattal egészül ki:
„Magyarországon élő magyar állampolgár a tankötelezettségét magántanulóként Magyarországon működő nevelési-oktatási intézményben teljesítheti.”
17. § (1) Az Nkt. 92. § (1) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A nem magyar állampolgár kiskorú akkor válik óvodai ellátásra jogosulttá, továbbá akkor tanköteles Magyarországon, ha)
„a) menekült, oltalmazott, menedékes, valamint a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 25/B. § (1) bekezdés b) pontja alapján befogadott jogállású,”
(2) Az Nkt. 92. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A Magyarországon tartózkodó nem magyar állampolgár, ha megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek, az óvodai nevelést, a kollégiumi ellátást, a pedagógiai szakszolgálatokat, továbbá - ha a magyar jog szerinti tanköteles kort eléri - az iskolai nevelést-oktatást a tankötelezettség fennállása, továbbá a tizennyolcadik életéve betöltése előtt megkezdett tanulmányok befejezéséig a magyar állampolgárokkal azonos feltételekkel veheti igénybe.”
(3) Az Nkt. 92. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A (3) bekezdésben szabályozott jog az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározottak alapján akkor gyakorolható, ha a szülő és a gyermek, a tanuló három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító engedéllyel rendelkezik.”
18. § Az Nkt. 94. § (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
19. § Az Nkt. 94. §-a a következő (4a) bekezdéssel egészül ki:
„(4a) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a köznevelési ösztöndíjak alapítását, odaítélésük feltételeit, rendjét, így különösen az esélyteremtést támogató ösztöndíj adományozásának rendjét és feltételeit rendeletben állapítsa meg.”
20. § Az Nkt. 96. §-a a következő (3c) és (3d) bekezdéssel egészül ki:
„(3c) A kerettanterv jóváhagyásával összefüggő hatósági eljárásokban a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(3d) A hivatalnak a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény hatálya alá tartozó ügyekben első fokon hozott hatósági döntéseivel szemben a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság az oktatásért felelős miniszter.”
21. § (1) Az Nkt. 98. § (10) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(10) Ha nincs a képzés szakirányának megfelelő hazai felsőfokú képzés, határozatlan időre alkalmazható, továbbá köznevelési szakértői tevékenységet végezhet
aa) szakképzési kerettantervben az adott gyakorlati tantárgyra vonatkozó eltérő rendelkezés hiányában, aki érettségi végzettséggel és mestervizsgával,
ab) népzenész- és a szórakoztatózenész-képzésben az, aki szakirányú emelt szintű szakképesítéssel,
ac) népi kézműves képzésben az, aki népi játék és kismesterségek oktatója szakképesítéssel,
b) alapfokú művészeti iskola
ba) elektroakusztikus képzésében az, aki zeneművészeti ágban szerzett pedagógus szakképzettséggel és emelt szintű szórakoztatózenész (billentyűs) szakképesítéssel,
bb) környezet-, kézműves kultúra tanszakán, továbbá textil és bőrműves tanszakán az, aki népi játék és kismesterségek oktatója szakképesítéssel
(2) Az Nkt. 98. §-a a következő (13) bekezdéssel egészül ki:
„(13) Ha a pedagógus-munkakör megfelelő végzettséggel és szakképzettséggel rendelkezővel nem tölthető be, a nemzetiségi óvodai nevelésben, a nemzetiségi iskolai nevelésben-oktatásban legfeljebb három évre szóló határozott időre foglalkoztatható az is, aki - a hivatal igazolása alapján - olyan külföldi oklevéllel rendelkezik, amellyel az adott államban pedagógus munkakört betölthet és tanulmányait az adott nemzetiség nyelvén folytatta.”
22. § Az Nkt. 4. melléklete helyébe az 1. melléklet lép.
23. § Az Nkt.
1. 8. § (2) bekezdésében az „ötödik életév betöltéséig” szövegrész helyébe az „annak az évnek az augusztus 31. napjáig, amelyben a gyermek az ötödik életévét betölti”,
2. 15/A. §
2.1. (2) bekezdésében az „az állami intézményfenntartó központ” szövegrész helyébe az „az illetékes tankerületi központ”,
2.2. (3) bekezdésében az „Az illetékes tankerületi központ” szövegrész helyébe az „Az illetékes tankerületi központ - az oktatási központ egyetértésével -”,
3. 21. §
3.1. (4a) bekezdésében „az állami intézményfenntartó központ” szövegrész helyébe az „a tankerületi központ”,
3.2. (9) bekezdésében a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
4. 23. § (6) bekezdésében a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
5. 30. § (5) bekezdés
5.1. a) pontjában a „fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatala (a továbbiakban: járási hivatal)” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”,
5.2. b) pontjában a „járási hivatal” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”,
6. 32. § (2) bekezdésében a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
7. 34. § (2) és (3) bekezdésében a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
8. 35/A. §-ában a „hit- és etika” szövegrész helyébe a „hit- és erkölcstan”,
9. 38. § (7) bekezdésében
9.1. a „vizsgabizottságának” szövegrész helyébe a „vizsgabizottság, valamint a független vizsgabizottság”,
9.2. a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
10. 44. § (6b) bekezdés b) pontjában a „járási hivatal” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”,
11. 45. §
11.1. (2) bekezdésében a „járási hivatal” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”,
11.2. (8)-(10) bekezdésében a „járási hivatal” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”,
12. 46. § (10) bekezdésében a „felelős őrzés” szövegrész helyébe a „megbízás nélküli ügyvitelre vonatkozó”,
13. 47. § (6) bekezdésében
13.1. a „járási hivatal kötelezheti” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság kötelezheti”
13.2. az „A járási hivatal döntése elleni fellebbezést a köznevelési feladatokat ellátó hatóság bírálja el.” szövegrész helyébe az „A köznevelési feladatot ellátó hatóság döntése ellen fellebbezésnek van helye.”,
13.3. a „járási hivatal felhívása” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság felhívása”
13.4. a „járási hivatal a gyermek” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság a gyermek”,
14. 50. § (8) bekezdésben
14.1. a „kormányhivatal döntésével” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság döntésével”,
14.2. a „kormányhivatal megkeresése” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság megkeresése”,
15. 58. § (5) bekezdésében
15.1. a „kormányhivatalt” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóságot”
15.2. a „kormányhivatal” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatot ellátó hatóság”
16. 55. § (1) bekezdésében az „Az iskolában - kivéve, ha az intézmény e törvény rendelkezéseinek megfelelően egész napos iskolaként működik - az igazgató a tanulót a szülő kérelmére felmentheti - az általános iskolában tizenhat óra előtt megszervezett egyéb foglalkozás alól.” szövegrész helyébe az „Az igazgató az általános iskolában a tizenhat óra előtt megszervezett egyéb foglalkozás alól a szülő kérelmére felmenti a tanulót, ha másik köznevelési intézménnyel is tanulói jogviszonyban vagy vendégtanulói jogviszonyban áll, az ott szervezett tanórai és egyéb foglalkozásokon történő részvétel érdekében, egyéb esetekben - kivéve, ha az intézmény e törvény rendelkezéseinek megfelelően egész napos iskolaként működik - felmentheti.”,
17. 64. § (7) bekezdésében a „pedagógusra” szövegrész helyébe a „pedagógus munkakörben foglalkoztatottra”,
18. 67. § (3) bekezdésében a „két nyelven - nemzetiségi nyelven és magyarul - tanul,” szövegrész helyébe a „kétnyelvű nemzetiségi iskolai nevelésben-oktatásban vesz részt,”
19. 70. § (5) bekezdésében az „óraadó” szövegrész helyébe az „óraadó, állami iskolákban a választható hit- és erkölcstan tantárgy oktatója”,
20. 77. § (4) bekezdésében a „közoktatási” szövegrész helyébe a „köznevelési”,
21. 79. § (6) és (7) bekezdésében a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
22. 91. § (2) bekezdésében a „járási hivatalnak” szövegrész helyébe a „köznevelési feladatokat ellátó hatóságnak”,
23. 93. §-ában a „közoktatási” szövegrészek helyébe a „köznevelési”,
24. 94. § (1) bekezdés a) pontjában az „és jelentésével összefüggő tevékenységet,” szövegrész helyébe az „és jelentésével összefüggő tevékenységet, valamint az Arany János Tehetséggondozó Program, az Arany János Kollégiumi Program és az Arany János Kollégiumi-Szakközépiskolai Program megszervezésére vonatkozó szabályokat,”,
25. 94. §
25.1. (1) bekezdés h) pontjában a „követelményeket,” szövegrész helyébe a „követelményeket, a pedagógiai szakszolgálati feladatellátás nélküli munkanapok igénybe vételének részletes szabályait, a pedagógiai szakszolgálati nyomtatványok elektronikus úton történő előállításának és tárolásának rendjét,”
25.2. (1) bekezdés t) pontjában az „a Köznevelési Hídprogramba történő bekapcsolódás részletes szabályait,” szövegrész helyébe az „a Köznevelési Hídprogramba történő bekapcsolódás részletes szabályait, a Köznevelési Hídprogramban nevelő-oktató munkát végző pedagógus illetménypótlékra való jogosultságának feltételeit, a pótlék mértékét”,
25.3. (4) bekezdés l) pontjában a „köznevelési feladatokat ellátó hatóságok” szövegrész helyébe a „kijelölje a köznevelési feladatokat ellátó hatóságot, a köznevelési feladatokat ellátó hatóság”
26. 98. § (2) bekezdésében a „művészetek” szövegrész helyébe a „művészetek műveltségi terület tantárgyait”,
27. 99. § (6) bekezdés a) pontjában a „műszaki oktatói végzettséggel” szövegrész helyébe a „műszaki oktatói vagy mérnök tanár végzettséggel”,
28. 3. mellékletében foglalt táblázat
28.1. C:6 mezőjében a „vagy mesterfokozatú” szövegrész helyébe a „vagy - az általános iskolai tanár kivételével - mesterfokozatú -”,
28.2. C:11 mezőjében az „egyetemi szintű vagy” szövegrész helyébe az „egyetemi szintű vagy - a tanárképzés rendszeréről, a szakosodás rendjéről és a tanárszakok jegyzékéről szóló 283/2012. (X. 4.) Korm. rendelet 1. mellékletében felsorolt művészeti tárgyaknak megfelelő szakirányú zenetanár kivételével -”,
28.3. C:12 mezőjében a „hittanár-nevelő tanár” szövegrész helyébe a „hittanár-nevelő tanár, pedagógia szakos tanár és pedagógia szakos nevelő”
29. 99/F. §-ában a „közoktatási” szövegrész helyébe a „köznevelési” szöveg lép.
24. § Hatályát veszti az Nkt.
a) 21. § (5) bekezdés a) pont ae) alpontja,
b) 38. § (7) bekezdésében a „, továbbá független vizsgabizottság” szövegrész,
c) 44. § (2a) bekezdésében a „, valamint a járási hivatal” szövegrész,
d) 74. § (1) bekezdésében
da) a „,tanulóval” szövegrész,
db) az „oktatható” szövegrész,
e) 74. § (7) bekezdésében a „köznevelési szerződéssel” szövegrész,
f) 82. § (4) bekezdésében az „A névjegyzékből adat kizárólag a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából, továbbá az országos pedagógiai-szakmai ellenőrzés, valamint a minősítő vizsga és a minősítési eljárás szervezése céljából a köznevelési feladatokat ellátó hatóság részére szolgáltatható.” szövegrész
g) 94. § (1) bekezdés h) pontjában „a szakvélemény elkészítését,” szövegrész.
25. § A közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 3. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Törvény eltérő rendelkezése hiányában az állami intézményfenntartó központ, valamint a köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő tankerületi központ kormánytisztviselőjének, kormányzati ügykezelőjének kormányzati szolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal, hogy a tankerületi központban foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében a 134. § (3) bekezdésében foglaltak az irányadóak, a tankerületi központ vezetőjének az illetményalap huszonhatszorosát meg nem haladó mértékű illetményét az állami intézményfenntartó központ vezetőjének javaslatára a kinevezési jogkör gyakorlója állapítja meg.”
26. § A Kttv. 3. § (9) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(9) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti oktatási központ mint az oktatásért felelős miniszter egyes köznevelési fenntartói feladatkörébe tartozó feladatainak ellátására kijelölt szerv, valamint a köznevelési közfeladat ellátásában fenntartóként részt vevő tankerületi központ kormánytisztviselőjének, kormányzati ügykezelőjének kormányzati szolgálati jogviszonyára is e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni, azzal, hogy a tankerületi központban foglalkoztatott kormánytisztviselők esetében a 134. § (3) bekezdésében foglaltak az irányadóak, a tankerületi központ vezetőjének az illetményalap huszonhatszorosát meg nem haladó mértékű illetményét az állami intézményfenntartó központ vezetőjének javaslatára a kinevezési jogkör gyakorlója állapítja meg.”
27. § A Kttv.
1. 39. (1) bekezdés c) pontjában,
2. 39. § (6) bekezdés b) pontjában,
3. 40. § (2) bekezdésében,
4. 45. § (2) bekezdésében,
5. 101. § (4) bekezdésében,
6. 117. § (3) bekezdésében,
7. 128. § (1) bekezdésében,
8. 131. § (7) bekezdésében,
9. 134. § (1) bekezdésében,
10. 134. § (2) és (3) bekezdésében,
11. 234. § (1) és (2) bekezdésében,
12. 234. § (4) bekezdésében,
13. 1. melléklet II. részének címében
a „középiskolai” szövegrész helyébe az „érettségi” szöveg lép.
28. § A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 13/B. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A konzisztórium tagja tevékenysége ellátásához szükséges mértékben a felsőoktatási intézmény irataiba, dokumentumaiba betekinthet, a felsőoktatási intézménytől tájékoztatást kérhet.”
29. § Az Nftv. 17. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A felsőoktatásban a képzés, a képzési és kimeneti követelményekben foglaltak szerint megszervezhető teljes idejű képzésként, részidős képzésként, továbbá távoktatásként. A teljes idejű képzés félévenként legalább kettőszáz, doktori képzés esetén legalább negyven tanórából áll.”
30. § Az Nftv. 20. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A felsőoktatási intézmény átalakulására vonatkozó döntés, továbbá az alapító okiratnak a 2. melléklet I. fejezet 1.1. pont a) és e) alpontját érintő módosítása - a 97. § (2)-(4) és (7)-(8) bekezdésében meghatározott intézkedésre tekintettel szükséges döntést és módosítást ide nem értve - február 1-jével vagy augusztus 1-jével hatályosulhat.”
31. § (1) Az Nftv. 47. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Egy adott fokozat (oklevél) megszerzéséhez igénybe vehető támogatási idő legfeljebb két félévvel - a (4) bekezdés alkalmazásával legfeljebb hat félévvel - lehet hosszabb, mint az adott tanulmányok képzési ideje. Az adott szak támogatási idejébe az azonos szakon korábban igénybe vett támogatási időt be kell számítani. Ha a hallgató az így meghatározott támogatási idő alatt az adott fokozatot (oklevelet) nem tudja megszerezni, a tanulmányait e szakon önköltséges képzési formában folytathatja akkor is, ha az (1) bekezdés szerinti támogatási időt egyébként még nem merítette ki.”
(2) Az Nftv. 47. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A fogyatékossággal élő hallgató (1) bekezdésben meghatározott támogatási idejét a felsőoktatási intézmény legfeljebb négy félévvel megnövelheti. E kedvezmény több fokozat (oklevél) megszerzéséhez is igénybe vehető, azzal hogy az e bekezdésre tekintettel igénybe vett támogatási idő összesen a négy félévet nem haladhatja meg.”
32. § (1) Az Nftv. 48/B. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény hatálya alá tartozó személy a hazai munkaviszony-fenntartási kötelezettséget a származási országában is teljesítheti.”
(2) Az Nftv. 48/B. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A 48/A. § a) pontjában meghatározott kötelezettség a szakváltást nem korlátozza. A szakváltás a képzés munkarendjének, nyelvének, helyének megváltoztatásával, átvétellel, felvételi eljárás útján valósul meg. A felvételi eljárás útján történő szakváltás a végbizonyítvány nélkül befejezett felsőoktatási képzést követő egy éven belül teljesített beiratkozással valósul meg. Szakváltás esetén a feltételek teljesítése szempontjából az újabb szak képzési ideje, képzési költsége az irányadó.”
33. § Az Nftv. 48/D. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésre besorolt jelentkező a beiratkozáskor, az ilyen képzésre átsorolt hallgató az átsorolást követő első bejelentkezéskor nyilatkozik a képzés feltételeinek vállalásáról.”
34. § Az Nftv. 48/H. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„48/H. § A magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős szerv a magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató vonatkozásában nyilvántartja az 5. mellékletben felsorolt adatokat.”
35. § Az Nftv. 48/R. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős szerv a visszatérítési kötelezettség összegét megállapító jogerős határozatot a magyar államot megillető igény érvényesítéséhez szükséges adatokkal együtt megküldi az állami adóhatóságnak a visszatérítendő összeg behajtása érdekében, ha a jogerősen megállapított visszatérítési kötelezettséget a volt magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató vagy a 48/P. § (3) bekezdése szerint azt tőle átvállaló személy az átvállalt összeg erejéig határidőre nem teljesíti.”
36. § Az Nftv. 67. § (3) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
„i) a diákotthon működési feltételeinek ötévenkénti felülvizsgálatával”
(kapcsolatos ügyekben)
37. § (1) Az Nftv. 68. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) Az oklevél-, oklevélmelléklet-nyomtatvány előállításához, forgalmazásához az oktatási hivatal engedélye szükséges.”
(2) Az Nftv. 68. § (6) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(6) A közösségi felsőoktatási képzési központ működésének felülvizsgálatára és a diákotthon működési feltételeinek felülvizsgálatára az (5) bekezdés b) pontjában foglalt határidőt kell alkalmazni.”
(3) Az Nftv. 68. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) Az oktatási hivatalnak az e törvény és a Ket. hatálya alá tartozó ügyekben első fokon hozott hatósági döntéseivel szemben - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - a miniszter gyakorolja a fellebbezés elbírálására jogosult hatóság részére meghatározott jogosítványokat.”
38. § Az Nftv. 84. § (2) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) a felsőoktatási intézmény 2. § (1) bekezdése szerinti alaptevékenységének”
(biztosítása)
39. § Az Nftv. 84/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„84/A. § (1) A központi költségvetés a felsőoktatási intézmény 2. § (1) bekezdése szerinti alaptevékenységének biztosítását szolgáló támogatás nyújtásával járul hozzá a felsőoktatási intézmény működéséhez.
(2) Az egyes speciális felsőoktatási feladatok, a kulturális és fejlesztési támogatások, valamint a 84. § (4) bekezdésében felsorolt feladatok támogatásának biztosítása az egyedi feladatok körében, különösen külön megállapodás alapján, illetve pályázati úton történhet. Az ilyen módon rendelkezésre álló, illetve elnyert támogatásokat az (1) bekezdésben meghatározott támogatástól elkülönítetten kell kezelni.
(3) Az állami fenntartású felsőoktatási intézmény által fenntartott köznevelési intézmény támogatását a felsőoktatási intézmény költségvetésében elkülönítve kell megtervezni. A köznevelési feladatok ellátására az egyedi feladatok támogatása körében további támogatás biztosítható.
(4) A miniszter által jóváhagyott szakmai programmal, diákotthonként működő szakkollégium, roma szakkollégium számára a 114/D. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott támogatáson túl egyedi támogatás biztosítható.
(5) Ha a felsőoktatási intézmény hallgatója a komplex vizsgát követő öt éven belül nem szerez doktori fokozatot, az adott doktori képzésben részt vett hallgató után a 84. § (2) bekezdés b) pontja szerint a fokozatszerzési eljárás idejére folyósított támogatás összege a felével csökkenthető.
(6) A felsőoktatási intézmény 2. § (1) bekezdése szerinti alaptevékenységének biztosítását szolgáló támogatás rendszerét a Kormány rendeletében állapítja meg.”
40. § Az Nftv. 104. § (1a) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1a) E törvényt
a) a honvéd tisztjelöltek tisztjelölti szolgálati viszonya tekintetében a honvédek jogállásáról szóló törvényben,
b) a rendvédelmi feladatokat ellátó szerv tisztjelöltjei tekintetében a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvényben
foglalt eltérésekkel együtt kell alkalmazni.”
41. § Az Nftv. 63. alcíme a következő 104/D. §-sal egészül ki:
„104/D. § A Magyar Táncművészeti Egyetem egyetemként működő felsőoktatási intézmény, amely - alapító okiratában foglaltak szerint - eltérhet a 6. § (2) bekezdésében, a 9. § (3) bekezdésében foglalt a felsőoktatási intézményekre előírt feltételektől, azzal, hogy a 15-16. § szerinti képzési rendszert meg kell tartania.”
42. § Az Nftv. 110. § (1) bekezdése a következő 28. ponttal egészül ki:
„28. az átalakulással érintett felsőoktatási intézmény által fenntartott jogi személyiségű szervezeti egységként működtetett köznevelési intézmény jogutódlásával kapcsolatos egyedi kérdéseket.”
43. § Az Nftv. 114. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXVI. törvénnyel megállapított - 17. § (1) bekezdését először a 2016/2017. tanév első félévében doktori képzésben hallgatói jogviszonyt létesítő hallgatókra kell alkalmazni.”
44. § Az Nftv. 69. alcíme a következő 114/H. §-sal egészül ki:
„114/H. § E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXVI. törvénnyel megállapított - 84. § (2) bekezdés b) pontját, (3) bekezdését, 84/A. §-át, 92. § (1) bekezdését, 93. § (2) bekezdését, 94. § (3) bekezdését, 114/C. §-át a 2017/2018. tanév első félévétől kezdődően kell alkalmazni, azzal, hogy
a) az ezt megelőzően megkezdett képzés tekintetében a magyar állami (rész)ösztöndíj összege a 48/C. § (2) bekezdése szerint - a képzés megkezdésekor - meghatározott költség összegét nem haladhatja meg,
b) a 84. § (2) bekezdés b) pontja alapján folyósított támogatás összege - e törvény eltérő rendelkezése hiányában - nem lehet kevesebb a képzési támogatás címén folyósított támogatás összegénél.”
45. § Az Nftv. 115. §-a a következő (22) bekezdéssel egészül ki:
„(22) 2017. február 1-jétől
a) a Nyugat-magyarországi Egyetem Soproni Egyetem,
b) a Magyar Táncművészeti Főiskola Magyar Táncművészeti Egyetem
megnevezéssel működik.”
46. § Az Nftv. 116. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) E törvénynek - az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXVI. törvénnyel megállapított - 48. § (2) bekezdésében meghatározott feltételeket a 2016/2017. tanév első félévében tanulmányaikat megkezdő hallgatókra, majd azt követően felmenő rendszerben kell alkalmazni. A 2016/2017-es tanévet megelőzően tanulmányait megkezdő, magyar állami (rész)ösztöndíjjal támogatott képzésben részt vevő hallgatót, aki az utolsó két olyan félévben, amelyben hallgatói jogviszonya nem szünetelt, nem szerezte meg legalább az ajánlott tantervben előírt kreditmennyiség ötven százalékát, illetve az intézmény szervezeti és működési szabályzatában ajánlott tanulmányi átlagot, továbbá azt, aki a 48/D. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozatát visszavonja, a felsőoktatási intézmény tanévenként köteles önköltséges képzésre átsorolni.”
47. § (1) Az Nftv. 1. melléklete helyébe a 2. melléklet lép.
(4) Az Nftv. 4. melléklete az 5. melléklet szerint módosul.
(5) Az Nftv. 5. melléklete a 6. melléklet szerint módosul.
(6) Az Nftv. 7. melléklete a 7. melléklet szerint módosul.
48. § Az Nftv.
1. 9. § (3a) bekezdés b) pontjában a „108. § 1a. pontjában” szövegrész helyébe a „108. § 1b. pontjában”,
2. 19. § (2) bekezdés e) pontjában az „alrendszerekből, valamint az intézményi nyilvántartásokból” szövegrész helyébe az „alrendszerekből, más államigazgatási adatbázisokból, a miniszter által elrendelt kutatások eredményeiből, valamint intézményi nyilvántartásokból”,
3. 19. § (2) bekezdés f) pontjában az „alrendszerekből, valamint az intézményi nyilvántartásokból” szövegrész helyébe az „alrendszerekből, más államigazgatási adatbázisokból, valamint intézményi nyilvántartásokból”,
4. 48. § (2) bekezdésében a „tizennyolc kreditet, és nem érte el” szövegrész helyébe a „tizennyolc kreditet, vagy nem érte el”,
5. 48/C. § (4) bekezdésében a „(3) bekezdésben” szövegrész helyébe a „(2) bekezdésben”, az „önköltségek” szövegrész helyébe a „költségek”,
6. 48/N. § (1) bekezdésében a „hallgató kérelmére” szövegrésze helyébe a „hallgató - 48/A. § a) pontjában meghatározott határidőt megelőzően benyújtott - kérelmére”,
7. 49. § (7) bekezdésében az „az adott intézményben” szövegrész helyébe az „az adott intézmény adott képzésén”,
8. 52. § (6) bekezdésében a „jogászképzésre épülő szakirányú továbbképzésben oklevelet” szövegrész helyébe a „jogászképzésre épülő szakirányú továbbképzésben szakjogászként vagy a 116. § (5) bekezdésében meghatározott mesterképzési szakon oklevelet”,
9. 53. § (3) bekezdésében a „komplex vizsgára történő jelentkezéssel és annak elfogadásával” szövegrész helyébe a „komplex vizsga teljesítésével”,
10. 81. § (5) bekezdésében az „a képzési” szövegrész helyébe az „a 84/A. § (1) bekezdése szerinti”,
11. 92. § (1) bekezdésében a „d) pontjában meghatározott fenntartási feladatokhoz biztosított állami támogatásra” szövegrész helyébe a „b) pontja szerinti támogatásra”,
12. 93. § (2) bekezdésében az „,a 84/A. § (3) bekezdésében meghatározott képzési támogatással, illetve a 84/A. § (2) bekezdésében meghatározott képzési támogatás átlagával” szövegrész helyébe a „84. § (2) bekezdés b) pontja szerinti támogatás átlagával”,
13. 94. § (3) bekezdésében az „a 84. § (2) bekezdésének a)-c), valamint” szövegrész helyébe „a 84. § (2) bekezdés a)-b), valamint”,
14. 113. § (2) bekezdésében az „akik 2006. január 1-je után - felsőoktatásban” szövegrész helyébe az „akik 2006. január 1-je után - felsőoktatásban 2006. január 1-je előtt”,
15. 114/C. §-ában a „84/A. § szerinti képzési” szövegrész helyébe a „84/A. § (1) bekezdés szerinti”, a „84/A. § (5)” szövegrész helyébe a „84/A. § (6)”,
16. 116. § (5) bekezdésében az „az egyes, a felsőoktatás szabályozására vonatkozó törvények módosításáról szóló 2015. évi CXXXI. törvénnyel megállapított - 15. § (4) bekezdése, 52. § (6) bekezdése alapján mesterfokozatot eredményező jogászképzésre épülő szakirányú továbbképzésben szakjogászként” szövegrész helyébe az „az oktatás szabályozására vonatkozó egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXVI. törvénnyel megállapított - 52. § (6) bekezdése alapján az európai és nemzetközi üzleti jog, a kodifikátor és az összehasonlító állam- és jogtudományok mesterképzési szakon vagy a mesterfokozatot eredményező jogászképzésre épülő szakirányú továbbképzésben”,
17. 116. § (8) bekezdésében az „A 2015/2016-os tanévben tanulmányait megkezdő, magyar állami ösztöndíjjal” szövegrész helyébe az „A 2016/2017-es tanévet megelőzően tanulmányait megkezdő, magyar állami (rész)ösztöndíjjal”
49. § Hatályát veszti az Nftv.
a) 67. § (4) bekezdésében az „Az oktatási hivatal döntésével szemben előterjesztett fellebbezést a miniszter bírálja el.” szövegrész,
b) 68. § (5) bekezdés c) pontja,
c) 84. § (2) bekezdés c) és d) pontja,
d) 84. § (3) bekezdésében az „- a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott állami támogatás kivételével -” szövegrész,
e) 84/B. §-a,
f) 113. § (2) bekezdésében az „a beiratkozást megelőzően” szövegrész,
g) 116. § (4) bekezdése,
h) 116. § (5) bekezdésében az „abban az esetben is, ha az oklevél kiállítására, illetve a képzés megkezdésére 2015. szeptember 1-jét megelőzően került sor” szövegrész
i) 116. § (8) bekezdésében a „, majd azt követően felmenő rendszerben” szövegrész.
50. § Nem lép hatályba az oktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2016. évi LXXX. törvény 78. §-a.
51. § (1) Ez a törvény - a (2)-(5) bekezdésben foglalt kivétellel - 2016. november 30-án lép hatályba.
(2) A 4. §, 23. § 3.1., 5., 10., 11., 14-15., 22. pontja, a 26. § 2017. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 23. § 2., 3.2., 4., 6., 7., 9., 13., 20-21., 23., 25.3., 29. pontja, 24. § b)-c) és f) pontja, a 45. § 2017. január 2-án lép hatályba.
(4) A 41. §, a 47. § (1) bekezdése és a 2. melléklet 2017. február 1-jén lép hatályba.
(5) A 46. § és a 48. § 4. pontja 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
„4. melléklet a 2011. évi CXC. törvényhez
2 minimum maximum átlag
3 Óvoda 13 25 20
4 Gyógypedagógiai óvodai csoport, iskolai osztály, kollégiumi csoport 5 13 9
5 Általános iskola 1-4. évfolyama 14 27 23
6 Általános iskola 5-8. évfolyama 14 27 23
8 Hat és nyolc évfolyamos gimnázium 26 34 28
11 Alapfokú művészeti iskola, zeneművészeti ág 6 15 8
12 Alapfokú művészeti iskola, táncművészeti ág 10 24 18
13 Alapfokú művészeti iskola, képző- és iparművészet, báb- és színművészeti ág 8 20 10
14 Művészeti szakgimnázium közismereti 14 29 23
15 Művészeti szakgimnázium szakmai elmélet 6 29 10
16 Kollégiumi nappali foglalkozás 18 26 25
17 Kollégiumi éjszakai felügyelet épületenként és nemenként - 120 -
18 Hídprogram keretében szervezett osztály 8 10 9
11. Magyar Táncművészeti Egyetem, Budapest
13. Moholy-Nagy Művészeti Egyetem, Budapest
14. Nemzeti Közszolgálati Egyetem, Budapest
19. Soproni Egyetem, Sopron
20. Szegedi Tudományegyetem, Szeged
21. Szent István Egyetem, Gödöllő
22. Széchenyi István Egyetem, Győr
23. Színház- és Filmművészeti Egyetem, Budapest
24. Testnevelési Egyetem, Budapest
25. I/B. Nem állami egyetemek
26. Andrássy Gyula Budapesti Német Nyelvű Egyetem, Budapest
27. Debreceni Református Hittudományi Egyetem, Debrecen
28. Evangélikus Hittudományi Egyetem, Budapest
29. Károli Gáspár Református Egyetem, Budapest
30. Közép-európai Egyetem, Budapest
31. Országos Rabbiképző - Zsidó Egyetem, Budapest
32. Pázmány Péter Katolikus Egyetem, Budapest
33. II. ALKALMAZOTT TUDOMÁNYOK EGYETEMEI
34. II/A. Állami alkalmazott tudományok egyetemei
35. Budapesti Gazdasági Egyetem, Budapest
36. Dunaújvárosi Egyetem, Dunaújváros
37. Eszterházy Károly Egyetem, Eger
38. Nyíregyházi Egyetem, Nyíregyháza
39. Pallasz Athéné Egyetem, Kecskemét
40. II/B. Nem állami alkalmazott tudományok egyetemei
41. Budapesti Metropolitan Egyetem, Budapest
42. Zsigmond Király Egyetem, Budapest
43. III. FŐISKOLÁK
44. III/A. Állami főiskolák
45. Eötvös József Főiskola, Baja
46. Pető András Főiskola, Budapest
62. Kodolányi János Főiskola, Orosháza
72. Tomori Pál Főiskola, Budapest
1. Az Nftv. 2. melléklet I. fejezet 2. pont a) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A működési engedély az I. pontban foglalt keretek között tartalmazza a felsőoktatási intézmény)
„a) által meghirdethető képzések képzési területét, illetve tudományterületét, képzési szintjét,”
2. Az Nftv. 2. melléklet I. fejezet 2. pont c) és d) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„c) által meghirdethető képzésekre kapott indítási engedélyt,
d) által meghirdethető doktori képzést, annak tudományterületét, tudományágát,”
3. Az Nftv. 2. melléklet I. fejezet 3. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A külföldi felsőoktatási intézmény működési engedélye tartalmazza a külföldi felsőoktatási intézmény)
„b) által Magyarországon meghirdethető képzések megnevezését,”
1. Az Nftv. 3. melléklet II/A. fejezete a következő g) ponttal egészül ki:
„g) a közösségi felsőoktatási képzési központ képviselőjének családi és utóneve, értesítési címe, elérhetősége (telefon, e-mail).”
2. Az Nftv. 3. melléklet II/D. fejezet 3. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„3. Az adatok továbbíthatók: a bíróságnak, rendőrségnek, ügyészségnek, a bírósági végrehajtónak, államigazgatási szervnek a konkrét ügy eldöntéséhez szükséges adat; a nemzetbiztonsági szolgálatnak az Nbtv.-ben meghatározott feladatok ellátásához szükséges valamennyi adat; a felsőoktatási intézménynek a hozzá jelentkező személyre vonatkozó valamennyi adat; a felsőoktatási intézménynek a hozzá felvett személyekre vonatkozó valamennyi adat; a köznevelés információs rendszere, továbbá a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyvei nyilvántartásának adatkezelője részére a felvételi kérelmek elbírálásához szükséges valamennyi adat; a magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős szerv részére a jelentkező oktatási azonosítója, ügyfélkapus kapcsolati kódja.”
3. Az Nftv. 3. melléklet
a) I/A. fejezet 1. pont a) alpontjában és II/B. fejezet 1. pont a) alpontjában a „név” szövegrész helyébe a „családi és utónév”, a „születési név” szövegrész helyébe a „születési családi és utónév”, az „anyja neve” szövegrész helyébe az „anyja születési családi és utóneve”,
b) I/B. fejezet 1. pont a) alpont aa) pontjában és II/D. fejezet 1. pont a) alpont aa) pontjában a „jelentkező neve” szövegrész helyébe a „jelentkező családi és utóneve”, a „születési neve, anyja neve” szövegrész helyébe a „születési családi és utóneve, anyja születési családi és utóneve”,
c) II/A. fejezet a) pont aa) alpontjában, b) pont ba) alpontjában a „képviselője neve” szövegrész helyébe a „képviselője családi és utóneve”,
d) II/A. fejezet a) pont ab), ad) és ae) alpontjában, b) pont bb) és bc) alpontjában, c) pont cb) alpontjában és d) pont db) alpontjában a „neve” szövegrész helyébe a „családi és utóneve”,
e) II/A. fejezet d) pont da) alpontjában a „képviselőjének neve” szövegrész helyébe a „képviselőjének családi és utóneve”,
f) II/A. fejezet f) pont fa) alpontjában az „elnökének neve” szövegrész helyébe az „elnökének családi és utóneve”,
g) II/C. fejezet 1. pont a) alpont aa) pontjában a „hallgató neve” szövegrész helyébe a „hallgató családi és utóneve”, a „születési neve, anyja neve” szövegrész helyébe a „születési családi és utóneve, anyja születési családi és utóneve”
4. Hatályát veszti az Nftv. 3. melléklet II/C. fejezet 1. pont a) alpont al) pontjában az „a 48/D. § (2) bekezdés szerinti nyilatkozat azonosító száma,” szövegrész.
1. Az Nftv. 4. melléklet 5. pontja a következő d) ponttal egészül ki:
(Az ösztöndíjrendszerrel összefüggésben kezelt személyes és különleges adatok továbbítására jogosultak köre és feltételei)
„d) a pályázatkezelő szervezet a felsőoktatási információs rendszer működtetéséért felelős szervnek a b) pontban meghatározott adatok lekérdezéséhez szükséges adatokat.”
2. Az Nftv. 4. melléklet 1. pont nyitó szövegrészében az „az ösztöndíjra pályázó személy” szövegrész helyébe az „az ösztöndíjra pályázó és az ösztöndíjban részesülő személy” szöveg lép.
3. Az Nftv. 4. melléklet 5. pont b) alpontjában az „a pályázó felsőoktatási intézménybe történő felvételének eredményét,” szövegrész helyébe az „a pályázó felsőoktatási intézménybe történő felvételének eredményét, támogatási idejének adatát” szöveg lép.
1. Az Nftv. 5. melléklet 1-2. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. E törvény által nyilvántartott adatok a (volt) magyar állami (rész)ösztöndíjas hallgató
c) a jelentkező ügyfélkapus kapcsolati kódja.
2. Az 1-1/A. pontban megjelölt - az 1. pont a), b), i)-m) alpont, illetve az 1/A. pont szerinti adatok tekintetében a felsőoktatási információs rendszer működtetéséért felelős szerv által átadott - adatok kezelésére a magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős szerv jogosult.”
2. Az Nftv. 5. melléklet 4. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„4. Az adatkezelés időtartama:
Az adatok a hallgató részére a 48/A. §-ban meghatározott feltételek teljesítésétől számított 5 évig kezelhetőek. Amennyiben hallgatói jogviszony létesítésére nem kerül sor, a jelentkező 1/A. pont szerinti adatai a jelentkezéstől számított 1 évig kezelhetők.”
3. Az Nftv. 5. melléklet 7. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. A magyar állami ösztöndíj feltételei teljesítésének nyilvántartásáért felelős szerv azonosítás és a változások követése, ellenőrzése céljából történő adatigényléshez a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szervének, az állami foglalkoztatási szervnek, a kincstárnak, az egészségbiztosítási szervnek, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek, a felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szervnek és az adóhatóságnak megküldheti a nyilvántartott személyek természetes személyazonosító adatait, továbbá hallgatói azonosítóját, adóazonosító jelét és társadalombiztosítási azonosító jelét. A sikeres azonosítást követően
a) a személyiadat- és lakcímnyilvántartás központi szerve a (volt) magyar állami ösztöndíjas hallgató családi és utónevére, születési családi és utónevére, lakcímére (lakóhely és tartózkodási hely), értesítési címére, a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból kikerülés okára és időpontjára, állampolgárságára,
1. Az Nftv. 7. melléklet 1. pont b) alpontja a következő bj) ponttal egészül ki:
(A nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartásában nyilvántartott adatok: a nyelvvizsgára vonatkozó következő adatok:)
„bj) a vizsga anyakönyvi száma;”
2. Az Nftv. 7. melléklet 5. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„5. Az oktatási hivatal mint a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyvei nyilvántartásának adatkezelője a nyelvvizsga-anyakönyvek nyilvántartásából az 1. pont a) alpontja, b) alpont bd), bg) és bj) pontja, valamint c) alpontja szerinti adatokat - az érintetten kívül - a felsőoktatási felvételi eljárás lefolytatásával összefüggésben a felsőoktatási információs rendszer működéséért felelős szerv részére, a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létesítésével, módosításával kapcsolatban az érintett egyetértésével a munkáltató részére továbbíthatja.”