text:
2004. évi CXV. törvény. a lakásszövetkezetekrıl - PDF
Download "2004. évi CXV. törvény. a lakásszövetkezetekrıl"
1 2004. évi CXV. törvény a lakásszövetkezetekrıl Az Országgyőlés az önkéntes társuláson alapuló lakásszövetkezetek önállósága, a lakásszövetkezetek létesítése és biztonságos fenntartása, szabályszerő és szakszerő mőködése, és a lakásszövetkezeti tagok érdekeinek érvényesítése érdekében a következı törvényt alkotja: A lakásszövetkezetek a vállalkozási tevékenységet folytató termelı, fogyasztási, szolgáltató és más szövetkezetekhez képest, alapjaiban eltérı sajátosságokkal rendelkeznek. Az közötti idıszakban létrejött mintegy 300 ezer lakást magában foglaló lakásszövetkezetek mőködésének, gazdálkodásának, az ilyen épületek fenntartásának, és a lakásszövetkezeti tagok jogainak, kötelezettségeinek jogszabályi kereteit 1992-ig önálló lakásszövetkezeti törvény (az évi 12. tvr.) tartalmazta. Az évi I. törvény rendelkezései alapján azonban a lakásszövetkezetek jogi szabályozása beolvadt a többi szövetkezetre vonatkozó törvényi keretekbe, amely fokozatosan egyre bizonytalanabb jogi helyzetet teremtett a lakásszövetkezetek megfelelı mőködésében. Az elmúlt tíz év alatt a lakásszövetkezetekben élıknek és az érdekszövetségeknek megerısödött az igénye az ismételten önálló lakásszövetkezeti törvény megalkotására. Az új lakásszövetkezeti törvény tervezete ennek a megalapozott igénynek, és a ma hatályos - az új szövetkezetekrıl szóló évi CXLI. törvény kötelezésének tesz eleget. E törvényi kötelezés szerint a lakásszövetkezeti törvényt év végéig kell megalkotni. A mai helyzet elınye, hogy a Kormány kiemelt hangsúlyt helyez a meglévı lakóépület állomány fenntartásának, felújításának támogatására, amelyhez mielıbb kapcsolódniuk kell az új lakásjogi rendelkezéseknek. A lakásjogi törvények közül a társasházakról szóló részletes új törvény mellett, a nemzeti lakásállomány mintegy 7,5%-ában élı kb ezer ember életkörülményeit érintı lakásszövetkezeteknek is kiemelt jelentıségük van. Mindez együttesen eredményezi, hogy a törvény elfogadása esetén az önálló lakásszövetkezeti törvény már év elején hatályba léphet. A törvény azt az alapelvet követi, hogy az 1985-ig kialakult és a kialakulás óta lényegében változatlan nagyságrendet képviselı lakásszövetkezetek szervezeti, mőködési, tulajdonjogi és gazdálkodási kereteit nem csupán egy önálló törvényben, hanem a jelenleginél jóval részletesebben, ezáltal széleskörő jogbiztonságot eredményezı módon kell meghatározni. A részletes szabályok azonban - hasonlóképpen az új társasházi törvényhez - nem gátolják, hanem könnyebbé teszik a lakásszövetkezetek mőködtetését. Mindezeknek megfelelıen a törvény részletesen meghatározza a lakásszövetkezet alapszabályában eldöntendı kérdéseket. Az alapszabály létrehozásához az alapító tagok kétharmados többségének szavazata szükséges és módosításához - mint eddig - a jövıben is elegendı a közgyőlésen jelenlévık kétharmados többségének szavazata. Az eldöntendı kérdések - többek között - kiegészülnek a tisztségviselık összeférhetetlenségének megszüntetése, fenntartási költségek viselése és felosztása, a költség-hátralékok megfizettetésének módja kérdéseivel. A törvény megszünteti az évi I. törvény által bevezetett, a gyakorlatban azonban nem alkalmazott lehetıséget, hogy a lakásszövetkezet társasházi tulajdonként is mőködhessen. Ennek érdekében az ilyen alapszabályokat módosítani kell, amelynek a cégbírósághoz és a földhivatalhoz való benyújtása az új szabályokra való áttérésre adott egy éves idıtartamig, illetékmentes. Ezáltal megmarad az a tényleges lakásszövetkezeti tulajdonjogi helyzet, amely szerint az épület közös részei és a telek a lakásszövetkezet - mint jogi személy tulajdonában - vannak, a lakás pedig a lakásszövetkezeti tag használatában, vagy tulajdonában áll. A törvény tartalmazza a közgyőlés döntési jogkörének és mőködésének törvényi kereteit, és meghatározza a megismételt közgyőlésen nem meghozható határozatok körét (a lakásszövetkezet egyesülése, szétválása, megszőnése; illetıleg az alapszabály által megjelölt más kérdés eldöntése). A közgyőlés biztonságos megtartását és lefolytatását szolgálják a közgyőlési jegyzıkönyv tartalmára, az írásbeli szavazásra, a közgyőlésen történı képviseletre, a tagok betekintési és másolat-kérési jogára vonatkozó szabályok. A törvény a lakásszövetkezet további szervezeti keretein (részközgyőlés, küldöttgyőlés), illetıleg az igazgatóságra, a felügyelıbizottságra, a tisztségviselıkre vonatkozó szabályokon túlmenıen, nem csak a tagsági viszony létrejöttének és megszőnésének, hanem - új elemként, eleget téve az ugyancsak megalapozott igénynek - a tagok jogainak és kötelezettségeinek részletes kereteit is meghatározza. Ezek közül lényeges
2 például, hogy a tag a személyes és vagyoni hozzájárulása alapján részesedik a lakásszövetkezet gazdálkodásának eredményébıl, igénybe veheti a lakásszövetkezetnek a tagok részére rendszeresített szolgáltatásait, tájékoztatási és betekintési joga van a vele kapcsolatban keletkezett iratokba. A törvény meghatározza a nem tag tulajdonos fogalmát és azt, hogy ıt a meghatalmazást kivéve a közgyőlésen történı szavazás, továbbá - a lakásszövetkezeti tagnak járó szolgáltatások, vállalkozási bevételek és ezekhez főzıdı kiadások kivételével - a taggal azonos jogok illetik és kötelezettségek terhelik. Az új lakásszövetkezeti törvény - amellett, hogy a lakásszövetkezetek jellemzıihez igazodó és jogbiztonságot nyújtó részletes szabályozást tartalmaz - néhány kérdésben a társasházi törvényben szereplı rendelkezésekhez hasonló új szabályokat is magában foglal. Ezek közül a legfontosabbak a következık: - az alapszabályban meg kell határozni a költség-hátralékok megfizetése érdekében az igazgatóság feladatait (felszólítás; fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem; az alapszabály felhatalmazása esetén az adós lakás-tulajdonának jelzáloggal való megterhelése), - a tag tulajdonában álló lakás elidegenítése esetén az igazgatóság a tag kérésére köteles írásban nyilatkozni a költség-tartozásról, ennek összegérıl; ha a tag ezt a nyilatkozatot nem kéri, a szerzıdésben vállalt mentességi nyilatkozata a költség-tartozás alóli mentességének szavatolására is kiterjed, - a lakhatás nyugalma érdekében az alapszabályban meg kell határozni a lakáson belüli építési-szerelési munka, és más zajjal járó tevékenység végzésének - az építésre, illetve a zajszint határértékére vonatkozó külön jogszabályokkal összhangban álló - szabályait (házirend), a közös használatra szolgáló területek és helyiségek használatára vonatkozó elıírásokat, valamint a közgyőlés új hatásköre a lakásszövetkezeti tulajdonú épületrészek (területek, nem lakás célú helyiségek, stb.) használata, hasznosítása megváltoztatásáról történı döntés, - az alapszabály elıírhatja a lakás-tulajdonos tag számára a tulajdonos-változás, továbbá a lakcíme és az ingatlan-nyilvántartásban nyilvános adata, valamint a bérlı ezeknek megfelelı adatai, illetve a bentlakó személyek száma bejelentésének kötelezettségét, amely megfelelıen irányadó a lakás használati jogával rendelkezı tagra is (ezekrıl, illetve a bérlı hátralékának megfizetésérıl, az igazgatóság által történı nyilvántartás vezetésérıl és az adatok törlésérıl szóló rendelkezések megegyeznek a társasházi törvényben foglalt szabályokkal), - az alapszabály felhatalmazása esetén az igazgatóság a lakás tulajdonosának terhére a legalább féléves hátralék megfizetésének biztosítékául jelzálogjogot jegyeztethet be az ingatlan-nyilvántartásba, amelynek kiegyenlítése után a jelzálogjogot haladéktalanul töröltetni kell. A törvény a lakásszövetkezetek egyesülésére, szétválására és a lakásszövetkezetbıl való kiválásra is rugalmas szabályokat tartalmaz. Az egyesülésrıl és a szétválásról a közgyőlésen jelenlévık egyszerő többségével hozható döntés. Ez jelentıs segítség a mai minısített többséghez képest, és az enyhébb szavazatarány nem okoz érdeksérelmet, mert a tulajdonjogi helyzet nem változik (egy nagyobb, vagy több kisebb lakásszövetkezet jön létre). A kiválásról - a lakásszövetkezeti tagok összességének mai, egyhangú szavazata helyett - elegendı a kiválni szándékozó önálló épület tagjainak egybehangzó akarat-nyilatkozata. A kiválás feltétele, hogy arra társasháztulajdon alapítása céljából kerüljön sor, így az adott épületben lévı lakások tag és nem tag tulajdonosai elkészítsék az alapító okirat tervezetét és beszerezzék a szükséges hatósági engedélyt. További lépés, hogy az érintett tagok vagyonrészének kiadását követıen a társasház leendı tulajdonostársai az alapító okirat tervezetét véglegesítsék; a kiválás a társasháztulajdon ingatlan-nyilvántartásba történı bejegyzésétıl kezdıdıen hatályos. Ez az új lehetıség szorosan kapcsolódik a társasházi törvény azon rendelkezéséhez, amely a már meglévı társasházak közösségének a lakásszövetkezeti tulajdonná alakulást egyhangú szavazattal lehetıvé teszi. A gazdálkodási kérdések tekintetében a törvény a lakásszövetkezet fogalmi körében és a gazdálkodásáról szóló fejezetében egyértelmővé teszi az épület fenntartásával kapcsolatos tevékenysége, továbbá a vállalkozási tevékenysége közötti különbséget és azt, hogy a lakásszövetkezet elsırendő feladata a fenntartási tevékenység ellátása. A törvény rámutat arra, hogy a lakásszövetkezet a tevékenységéhez nem tartozó minden más tevékenység végzésére vállalkozhat, így például a nem saját tulajdonú (pl. társasházi) lakóépületek kezelésére, illetıleg kifejezetten bérbeadás célját szolgáló lakásszövetkezeti tulajdonú lakóépületek építésére és fenntartására is. A törvény tartalmazza a lakásszövetkezetek érdekképviseleteinek és ezek szövetségének törvényi kereteit, ezen belül a szövetségi tag lakásszövetkezetek mőködésének segítésére tanácsadó és véleményezı szervezet létrehozásának új lehetıségét.
3 A hatályba lépésre az új társasházi törvény hatályba lépését követı rövid idın belül kerül sor, mert mindkét tulajdon-forma esetén alapvetı érdek a lakóépületek, lakások fenntartásához, felújításához kapcsolódó állami támogatások rendszerében történı gyors és rugalmas részvétel mielıbbi lehetıvé tétele. A törvény (a társasházakhoz hasonlóan) egy éves idıtartamot biztosít a meglévı alapszabályoknak az új lakásszövetkezeti törvény szerinti megfelelı módosításához, továbbá hatályon kívül helyezi más jogszabályok olyan rendelkezéseit, amelyek hatályban tartása az új törvény hatályba lépése után már nem indokolható, illetıleg amelyeket a gazdálkodással összefüggı elszámolások tekintetében már jóval korábban hatályon kívül kellett volna helyezni. A törvény a Ptk.-nak, valamint az ún. Csıdtörvénynek a gazdálkodó szervezetek megjelölésére szóló rendelkezéseit kiegészíti a lakásszövetkezetek nevesítésével, mert a lakásszövetkezetek az új törvény hatályba lépése után az e törvényekben meghatározott szövetkezetek körén kívül esnek, így az eddig - továbbá az új törvény alapján is - gazdálkodó szervezeti tevékenységük jogbiztonságnak megfelelı folytatása érdekében a kiegészítés szükséges. I. Fejezet Alapvetı rendelkezések A törvény hatálya 1. (1) A törvény hatálya lakásszövetkezet alapítására, fenntartására, szervezetére, mőködésére, gazdálkodásának alapvetı szabályaira, továbbá a lakásszövetkezet és tagjai közötti jogviszonyra, a lakásszövetkezet szervezeti átalakulásaira és megszőnésére, valamint a lakásszövetkezeti érdekképviselet sajátos szabályaira terjed ki. (2) Az e törvényben, illetıleg - annak keretei között - a lakásszövetkezet alapszabályában nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) rendelkezései az irányadók. A lakásszövetkezet fogalma 2. (1) A lakásszövetkezet a lakóépületek építésére és fenntartására létrejött gazdálkodó szervezet. A lakásszövetkezet jogi személy. 2006/90. Adózási kérdés a lakásszövetkezetek áfabeli megítélése (2) A lakásszövetkezetnek természetes és jogi személyek, valamint jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok lehetnek a tagjai. Külföldi személy akkor lehet a lakásszövetkezet tagja, ha a lakás tulajdonjogát, vagy az állandó, illetıleg az idıleges használati jogot megszerezte. (3) E törvény alkalmazása szempontjából lakásszövetkezet: a lakás, a nyugdíjasházi, az üdülı, a személygépkocsitároló, a mőhely, vagy üzlethelyiség-építı és -fenntartó szövetkezet (a továbbiakban együtt: lakásszövetkezet). (4) E törvénynek a lakásszövetkezetekre és az ilyen épületekben lévı lakásokra vonatkozó rendelkezéseit - ha a törvény másként nem rendelkezik - a nyugdíjasházakra, a bennük lévı lakásokra, illetıleg az üdülı, a személygépkocsi-tároló, illetıleg a mőhely, vagy üzlethelyiség építését és fenntartását végzı szövetkezetekre és az ilyen épületekben lévı önálló nem lakás céljára szolgáló helyiségekre is megfelelıen alkalmazni kell. (5) A lakásszövetkezet tevékenységét a saját részére, tagjai, továbbá a nem tag tulajdonosok részére végzi, amellyel kapcsolatban nyereségszerzésre nem törekszik. (6) A lakásszövetkezet a tevékenységének ellátása céljából - e törvény rendelkezéseinek figyelembevételével - vállalkozási tevékenységet is folytathat. A lakásszövetkezetnek az általa üzletszerően végzett társasházkezelıi, illetıleg ingatlankezelıi tevékenység esetén, a társasházakról szóló külön törvény erre vonatkozó rendelkezéseit megfelelıen alkalmaznia kell. II. Fejezet Általános rendelkezések
4 Alakuló közgyőlés 3. (1) A lakásszövetkezet alapítását legalább tíz alapító tag esetén, az alapító tagok részvételével tartott alakuló közgyőlés határozza el. Az alakuló közgyőlést bármely alapító tag, illetıleg az építtetı hívhatja össze. (2) Az alakuló közgyőlés: a) dönt a lakásszövetkezet megalakulásáról; b) elfogadja a lakásszövetkezet alapszabályát; c) megválasztja a lakásszövetkezet igazgatóságát és a felügyelıbizottságot, illetıleg e szervek tisztségviselıit; d) elfogadja az alapító vagyon összegét, illetıleg megállapítja a tagok építéssel és fenntartással kapcsolatos befizetéseinek feltételeit; e) dönt az alakuló közgyőlésig a lakásszövetkezet javára megkötött szerzıdések jóváhagyásáról. (3) Az alakuló közgyőlés a határozatait egyszerő szótöbbséggel hozza, az alapszabály elfogadásához azonban az alapító tagok szavazatainak kétharmados szótöbbsége szükséges. (4) Az alakuló közgyőlésrıl jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet a levezetı elnök és a jegyzıkönyvvezetı ír alá, és a közgyőlésen erre megválasztott két lakásszövetkezeti tag aláírásával hitelesíti. Az alapszabály 4. (1) Az alapszabály a lakásszövetkezet szervezetének, mőködésének és gazdálkodásának alapokmánya; tartalmát a lakásszövetkezet tagsága a lakásszövetkezet céljait és adottságait figyelembe véve állapítja meg. (2) Az alapszabályban kell meghatározni: a) a lakásszövetkezet nevét, székhelyét, tevékenységének célját és tevékenységi körét; b) a lakásszövetkezet szervezetére és szerveinek mőködésére vonatkozó szabályokat; c) a lakásszövetkezet testületi szerveinek hatáskörét, feladatait, tagjainak számát; d) a lakásszövetkezet tisztségviselıit, a feladatuk ellátásához szükséges szakmai követelményeket, a megbízatásuk idıtartamát, ideértve az idıközi megválasztásra vonatkozó eljárási szabályokat és a megbízatás idıtartamát is; e) a tisztségviselıvel szemben felmerülı kizáró okot, vagy a tisztség betöltésével összeférhetetlen körülmény megszüntetésére, illetıleg megszőnésére vonatkozó igazolás módját; f) a közgyőlés, illetıleg - ha az alapszabály elıírja - a részközgyőlés, a küldöttgyőlés összehívásának módját, hatáskörét és eljárásának szabályait; g) a tagok jogait és kötelezettségeit; h) az építési, illetıleg a fenntartási költségek viselésének és felosztásának módját; i) a költséghátralék megfizetése érdekében az igazgatóságnak az adós tag határidı megjelölésével történı felszólításával, továbbá - ha a felszólítás eredménytelen - a bírósági fizetési meghagyás kibocsátásának kezdeményezésével, illetıleg az alapszabályban kapott felhatalmazás esetén, az igazgatóságnak a jelzálogjog bejegyzése és annak törlése iránti kérelem benyújtásával kapcsolatos feladatait; j) a tagfelvételi, és a tagsági viszony megszőnésére vonatkozó ügyekben, ha azokról nem a közgyőlés dönt, az eljárásra illetékes testületet és az eljárás szabályait; k) a lakásszövetkezet képviseletének részletes szabályait; l) a használati jog gyakorlásának és átruházásának feltételeit; m) az állandó, illetıleg idıleges használati jog megszerzéséhez szükséges vagyoni hozzájárulás mértékét és megfizetésének módját; n) a tagsági viszony megszőnése esetén a volt taggal, örökösével való elszámolás módját és határidejét; o) a lakásszövetkezet házirendjét; p) az alapszabályon kívül más lakásszövetkezeti szabályzat megalkotásának lehetıségét, megnevezését és tárgyát, illetıleg a megalkotására jogosult testület megjelölését; q) egyéb, a törvény által elıírt, vagy a közgyőlés által szükségesnek tartott kérdéseket. (3) Ha az alapszabály másként nem rendelkezik, a (2) bekezdés h) pontjában említett költségek felosztása során a lakások teljes alapterületének nagysága az irányadó. (4) Ha az alapszabály a lakásszövetkezet mőködésének idıtartamáról nem rendelkezik, a lakásszövetkezet határozatlan idıre alakul meg. (5) A közgyőlés az alapszabályt - a jelenlévık szavazatának kétharmados többségével - bármikor módosíthatja. Az alapszabályt és annak módosítását közokiratba vagy ügyvéd -jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
5 A lakásszövetkezet nyilvántartásba vétele 5. (1) A lakásszövetkezet alapítását az alapszabály elfogadásától számított harminc napon belül - bejegyzés és közzététel céljából - be kell jelenteni a cégnyilvántartást vezetı bíróságnak (a továbbiakban: cégbíróság). (2) A lakásszövetkezet - a cégeljárásról szóló jogszabályokban meghatározott feltételek szerint - a cégnyilvántartásba történı bejegyzéssel jön létre. A lakásszövetkezetet a székhelye szerint illetékes cégbíróság veszi nyilvántartásba. (3) Ha a cégbíróság a lakásszövetkezet bejegyzési kérelmét jogerısen elutasítja, a lakásszövetkezet köteles a tevékenységét megszüntetni. A tagok az alakuló közgyőléstıl a tevékenység megszüntetéséig terjedı idıszakra vonatkozóan kötelesek egymással elszámolni. 6. (1) Azok, akik a cégbejegyzés megtörténte elıtt a saját nevükben, de a lakásszövetkezet javára eljártak, korlátlanul és egyetemlegesen felelnek a vállalt kötelezettségekért. A felelısség kizárása vagy korlátozása harmadik személlyel szemben hatálytalan. (2) A cégbejegyzést megelızıen az (1) bekezdés szerint vállalt kötelezettségekért fennálló felelısség megszőnik, ha a lakásszövetkezet közgyőlése a szerzıdést utólag jóváhagyja. A lakásszövetkezet képviselete 7. (1) A lakásszövetkezetet az igazgatóság elnöke, az ügyvezetı elnök, az ügyvezetı igazgató vagy a közgyőlés által megválasztott igazgatósági tag képviseli; e jogkörük harmadik személyekkel szemben érvényesen nem korlátozható. Más tag vagy alkalmazott a felsorolt tisztségviselık írásbeli felhatalmazása alapján képviselheti a lakásszövetkezetet. (2) Az (1) bekezdésben említett tisztségviselık cégjegyzési joga önálló. Más tag vagy alkalmazott cégjegyzésének érvényességéhez két képviseleti jogkörrel rendelkezı személy együttes aláírása szükséges. Törvényességi felügyelet 8. A lakásszövetkezet törvényességi felügyeletét a lakásszövetkezet székhelye szerint illetékes cégbíróság látja el a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról szóló törvény rendelkezései szerint. Határozatok bírósági felülvizsgálata 9. (1) A lakásszövetkezet bármely tagja és nem tag tulajdonosa, illetıleg az állandó (idıleges) használati jog jogosultja kérheti a bíróságtól a lakásszövetkezet, illetıleg annak szervei által hozott olyan határozat felülvizsgálatát, amely e törvény rendelkezéseibe, más jogszabályba vagy a lakásszövetkezet alapszabályába ütközik. Ez a jog, érvényesen nem zárható ki. (2) A jogsértı határozat felülvizsgálatára irányuló keresetet - a határozat közlésétıl számított hatvannapos jogvesztı határidı alatt - a lakásszövetkezet ellen kell megindítani. A keresetindításnak halasztó hatálya nincs, de a bíróság a határozat végrehajtását felfüggesztheti. (3) Az alapszabály kötelezıvé teheti, hogy a jogsértı határozattal érintett tag a sérelmet - perindítás elıtt - a felügyelıbizottságnak bejelentse. A rendelkezések összhangban vannak azzal az alapelvvel, hogy új lakásszövetkezetek létesítése a törvényben nem zárható ki. Ennek érdekében az alapításhoz kapcsolódóan rendelkezni kell az alakuló közgyőlés összehívásáról, döntési jogkörérıl, eljárási szabályairól, továbbá a lakásszövetkezet létrejöttéhez elengedhetetlen cégbírósági nyilvántartásba vételrıl és a nyilvántartásba vételt megelızıen vállalt kötelezettségekkel kapcsolatos felelısség alapvetı szabályairól is. Az alapszabály elfogadásához - mivel ebben a legfontosabb szervezeti és mőködési szabályokat kell megállapítani - az alapító tagok szavazatainak kétharmados többsége szükséges. A törvény a biztonságos fenntartás érdekében a korábbiaknál jóval részletesebben tartalmazza azokat a kérdéseket, amelyekrıl mindenképpen az alapszabályban kell dönteni. Ezek között olyan új kérdések is szerepelnek, mint például a lakásszövetkezet által rendszeresíteni kívánt tisztségviselık megjelölésére, a velük szemben felmerülı kizáró, vagy összeférhetetlenségi ok megszőnésének igazolására, a költségviselés felosztásának és viselésének módjára, a költségek megfizetésével hátralékba került tagok fizetési kötelezettségének rendezésére vonatkozó szabályok. A törvény 3. -a (2) bekezdésének i) pontjában a hátralék
6 megfizettetésének szabályai, és ezen belül a jelzálogjog bejegyzésének a lehetısége a társasházakról szóló új törvény rendelkezéseinek analógiájára került kialakításra, mivel azonos élethelyzetekrıl van szó. A jelzálogjogra vonatkozó részletes szabályokat a törvény 44. -a tartalmazza. E szabályok együttesen eredményezik, hogy a hátralékok gyorsabban, rövidebb idı alatt behajthatóvá váljanak, és a lakásszövetkezetek mőködése, a lakóépületek fenntartása zökkenımentes legyen. A lakásszövetkezet törvényességi felügyeletét továbbra is a lakásszövetkezet székhelye szerinti cégbíróság látja el. A törvény egyértelmővé teszi, hogy bármely lakásszövetkezeti tag vagy nem tag tulajdonos mellett, az állandó vagy idıleges használati jog jogosultjait is megilleti a jogsértı határozatok bírósági felülvizsgálatának kezdeményezési joga. A társasházakkal azonosan a lakásszövetkezeteknél is (30 nap helyett) 60 napos jogvesztı határidıt ad a törvény a bírói út igénybevételére, és a bíróság mérlegelési joga a határozat végrehajtásának felfüggesztése. III. Fejezet Tulajdoni és használati viszonyok a lakásszövetkezetben 10. A lakásszövetkezetben a lakások a tagok, a nem tag tulajdonosok vagy a lakásszövetkezet tulajdonában állnak. 11. Ha a lakások a tagok tulajdonában állnak, az épülethez tartozó földrészlet, az épületszerkezetek, az épület közös használatra szolgáló területei és helyiségei, a központi berendezések, a házfelügyelıi (gondnoki) lakás, továbbá a lakásszövetkezet célját szolgáló más létesítmények (iroda, mőhely, raktár stb.) és vagyontárgyak a lakásszövetkezet tulajdonában állnak. 12. (1) A lakások - ha az alapszabály így rendelkezik - a lakásszövetkezet tulajdonában is állhatnak. A tagot ilyen esetben meghatározott lakás állandó használatának a joga illeti meg. (2) A tag a lakást maga használhatja, hasznosíthatja, illetve a használat jogát átruházhatja. A hasznosítás, illetıleg a használati jog átruházásának feltételeit az alapszabályban kell meghatározni. (3) Az állandó használat jogának visszterhes átruházása esetén a lakásszövetkezetet az elıvásárlásra vonatkozó szabályok szerinti jog illeti meg. A lakásszövetkezet e jogát maga gyakorolja, vagy erre valamely tagját jelölheti ki. (4) Ha a lakásszövetkezet nem él a (3) bekezdésben említett jogával, a tag használati jogát olyan személyre ruházhatja át, aki a tagsági feltételeknek megfelel. Az ilyen személy tagfelvételi kérelme nem utasítható el. (5) A tag halála, illetıleg a nem természetes személy tag megszőnése esetén a használati jog tekintetében jogutódlásnak van helye. (6) Nyugdíjasházi szövetkezet esetében a lakások a szövetkezet tulajdonában állnak, a tagot a lakás állandó használatának joga illeti meg. 13. (1) Üdülıszövetkezet esetében a szövetkezet tulajdonában álló üdülıépületben a tagot - évenként, az alapszabályban meghatározott idıtartamra - egy üdülıegység idıleges használatának joga illeti meg. (2) A tag halála esetén az idıleges üdülıhasználati jogra az öröklés szabályait kell alkalmazni. (3) Az örökös, a megajándékozott és a vevı tagfelvételi kérelme nem utasítható el, ha a kérelmezı az e törvényben és az üdülıszövetkezet alapszabályában elıírt feltételeknek megfelel. 14. (1) A lakóépülethez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészlet és épületrészek használatára - a közgyőlés határozatának keretei között - a tagok mindegyike jogosult, e jogát azonban egyik tag sem gyakorolhatja a többiek jogának vagy jogos érdekeinek sérelmére. (2) A lakásszövetkezet alapszabályában meg kell határozni a lakáson belüli építési-szerelési munka, és a zajjal járó más tevékenység végzésének a lakhatás nyugalmát szolgáló szabályait (a továbbiakban: házirend). Ezek a szabályok nem lehetnek ellentétesek az építésre, illetıleg a zajszint határértékére a lakóépület tekintetében irányadó külön jogszabályok rendelkezéseivel. (3) A lakásszövetkezet házirendje tartalmazza az épület közös használatra szolgáló területei és helyiségei használatára vonatkozó részletes szabályokat is. A lakásszövetkezetben a lakások a tagok, vagy a lakásszövetkezet tulajdonában állnak. A törvény értelmében nem mőködhet a lakásszövetkezet egyidejőleg társasházi tulajdonként is. Ezáltal megmarad az a tényleges lakásszövetkezeti tulajdonjogi helyzet, amely szerint az épület közös részei és a telek a lakásszövetkezet - mint jogi személy tulajdonában - vannak, a lakás pedig a lakásszövetkezeti tag használatában, vagy tulajdonában áll.
7 Ehhez főzıdik a törvény 55. -a (2) bekezdésének rendelkezése, amely szerint a meglévı lakásszövetkezet alapszabályában tagi közös tulajdon -ként nevesített épületrészeket lakásszövetkezeti tulajdonnak kell tekinteni, és a korrekciót az alapszabályban január 1-ig át kell vezetni. Olyan - a gyakorlatban legfeljebb elenyészı nagyságrendben elıforduló - esetekrıl van szó, amikor a lakásszövetkezet az évi I. törvény említett rendelkezése után is ténylegesen lakásszövetkezetként mőködött (mőködik) és nem került sor a társasháztulajdon létrehozására, mégis átvezették az alapszabályon a tagi közös tulajdon megjelölést. A törvény egyértelmően rögzíti, hogy a lakásra a nem tulajdonos tagot az állandó használat joga illeti meg, amely a jövıben is átruházható. A visszterhes átruházás esetén a lakásszövetkezetet - a korábbiaknak megfelelıen - elıvásárlási jog illeti meg, amellyel ha nem kíván élni, akkor a tag használati jogát olyan személyre ruházhatja át, aki a tagsági feltételeknek megfelel. Az ilyen személy tagfelvételi kérelme nem utasítható el. A törvény értelmében, a nyugdíjasházban lévı lakásra a tagot minden esetben kizárólag az állandó használat joga, míg üdülıszövetkezetre vonatkozóan az idıleges használat joga illeti meg. Ez a két olyan eltérés tehát az általános szabályoktól (a többi lakásszövetkezettıl), amikor a lakás, illetıleg az üdülıegység is kizárólag a lakásszövetkezet tulajdonában van. A lakásszövetkezet tulajdonában álló épület- és földrészletre a tagot megilleti a használat joga, amely azonban nem járhat a többiek jogának, jogos érdekének sérelmével. Új szabályként került bevezetésre - a társasházi törvény analógiájára - a házirend szabályozása is, amely építési-szerelési munkákra, zajjal járó más tevékenységek végzésének szabályaira és az épület közös használatra szolgáló területei, és helyiségei használatára tartalmaz elıírásokat a lakhatás nyugalma érdekében. Ehhez főzıdik az a további új rendelkezés, mely szerint a lakásszövetkezet tulajdonában álló valamennyi épületrész (közös használatú terület, helyiség, az önálló, nem lakás célú helyiség, a falfelület stb.) használata, hasznosítása módjának megváltoztatása kérdésében a közgyőlés döntését kell kérni. Cél, hogy - hasonlóképpen a társasházi közösségekhez, ahol a külön tulajdonban álló nem lakás célú helyiségekre speciális szabályozás van (lakásszövetkezeti lakóépületekben az üzlet, mőhely stb. helyiségek nem kerülhetnek a tag tulajdonába), továbbá a társasházaknál is a közös területekrıl közgyőlésen határoznak -, a lakhatás nyugalma szintén biztosított legyen. IV. Fejezet A lakásszövetkezet szervezete A közgyőlés 15. (1) A lakásszövetkezet legfıbb szerve a közgyőlés. A közgyőlés hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály megállapítása, módosítása; b) az igazgatóság tagjainak és elnökének, illetıleg az ügyvezetı elnöknek a megválasztása, felmentése; c) a felügyelıbizottság tagjainak és elnökének megválasztása, felmentése, vagy a feladatukat ellátó más személy megbízatása, felmentése; d) a tisztségviselık díjazásának megállapítása; e) a beszámoló és a tárgyévi költségvetés (költségelıirányzat) elfogadása, döntés az adózott eredmény felhasználásáról, illetıleg a veszteség fedezetének forrásáról, szükség esetén a pótbefizetés elrendelésérıl; f) a lakásszövetkezet egyesülésének, szétválásának és a lakásszövetkezet megszőnésének elhatározása; g) a kiválással kapcsolatos vagyon megosztása; h) a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészek (11. ) használata, hasznosítása módjának megváltoztatása; i) döntés a lakásszövetkezeti érdek-képviseleti szövetségbe történı belépésrıl, illetıleg az abból történı kilépésrıl; j) tisztségviselı ellen kártérítési per indításának elhatározása, illetıleg büntetıfeljelentés megtételérıl való döntés; k) mindaz, amit e törvény vagy az alapszabály a közgyőlés hatáskörébe utal. (2) Az (1) bekezdés f) pontjában felsorolt szervezeti átalakulásokról, illetıleg az (1) bekezdés g) pontjában említett vagyonmegosztásról a döntés a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az alapszabály minden más ügy eldöntését - kivéve a küldöttgyőlés hatáskörére vonatkozó alapszabályi rendelkezést - a küldöttgyőlés hatáskörébe utalhatja.
8 16. (1) A közgyőlést - ha e törvény másként nem rendelkezik - az igazgatóság hívja össze. A közgyőlést szükség szerint, de - ha küldöttgyőlés nem mőködik - legalább évente egyszer össze kell hívni. (2) Kötelezı a közgyőlés összehívása, ha ezt a tagok legalább tíz százaléka vagy a felügyelıbizottság írásban, az ok megjelölésével indítványozza. Ha az indítványt az igazgatóság nem fogadja el, illetıleg legkésıbb harminc napon belül a közgyőlést nem hívja össze, a felügyelıbizottság ezt követı tizenöt napon belül, ennek elmulasztása esetén az összehívást kérı tagok, vagy az általuk megbízott személy jogosult a közgyőlés összehívására. (3) A közgyőlést - annak idıpontját legalább tizenöt nappal megelızıen - a napirend megjelölésével írásban kell összehívni, és ezzel egyidejőleg a meghívó egy példányát jól látható helyen ki kell függeszteni. Ha az alapszabály lehetıvé teszi, a közgyőlés hirdetmény útján is összehívható. (4) A közgyőlési meghívónak vagy a hirdetménynek tartalmaznia kell: a) a lakásszövetkezet nevét és székhelyét; b) a közgyőlés napirendjét, idıpontját és helyét; c) részközgyőlések tartása esetén az erre a körülményre történı utalást; d) a megismételt közgyőlés (17. ) idıpontját és az eltérı határozatképességi szabályra vonatkozó figyelemfelhívást. 17. (1) A közgyőlés határozatképes, ha azon a tagok több mint a fele megjelent. (2) Ha a közgyőlés határozatképtelen, az ezt követı 15 napon belüli idıpontban azonos napirenddel újabb közgyőlést (a továbbiakban: megismételt közgyőlés) kell tartani. A megismételt közgyőlés a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes. (3) Nem lehet megismételt közgyőlést tartani: a) a lakásszövetkezet egyesülése, szétválása és megszőnése kapcsán meghozandó döntések esetében, valamint b) ha az alapszabály így rendelkezik. (4) A megismételt közgyőlés csak az eredeti napirendben szereplı kérdésekben hozhat határozatot. 18. (1) Ha e törvény, az alapszabály vagy a közgyőlés másként nem rendelkezik, a közgyőlés a határozatait a jelen lévı tagok több mint felének szavazatával és nyílt szavazással hozza. (2) A közgyőlésen lakásonként (használati egységenként) csak egy-egy szavazatot lehet figyelembe venni. Ha a lakás (használati egység) több tag tulajdonában (használatában) áll, az alapszabály határozza meg a lakáson (használati egységen) belüli ellentétes szavazatok figyelembevételének módját. (3) A lakásszövetkezet tagját a közgyőlésen írásbeli meghatalmazás alapján lehet képviselni. A képviseletre vonatkozó részletes szabályokat az alapszabályban kell meghatározni; a meghatalmazásra egyebekben a Ptk aiban foglaltak az irányadók. (4) Az idıleges üdülıhasználat jogával rendelkezı minden természetes személy tagot - a használat joga mértékétıl függetlenül - a közgyőlésen egy-egy szavazat illet meg. A nem természetes személy tag minden olyan üdülıegység után, amelynek egész évi használatára jogot szerzett, a gazdálkodást érintı kérdésekben további egy-egy szavazattal rendelkezik. (5) A közgyőlésrıl jegyzıkönyvet kell felvenni, amelynek tartalmaznia kell különösen: a) a közgyőlést levezetı elnök, a jegyzıkönyvvezetı, és a jegyzıkönyv hitelesítésére megválasztott tagok nevét; b) a megjelent tagok számát és nevét, illetıleg a tag által meghatalmazott személy nevét tartalmazó jelenléti ívet; c) a közgyőlés határozatképességének megállapítását; d) a tárgyalt ügyek (indítványok) összefoglalását; e) a közgyőlés által meghozott határozatokat és a szavazás eredményére vonatkozó adatokat. A jegyzıkönyvet a közgyőlés levezetı elnöke és a jegyzıkönyvvezetı írja alá, és azt a közgyőlésen erre megválasztott két lakásszövetkezeti tag hitelesíti. (6) A jegyzıkönyvbe bármely tag betekinthet és arról - a másolási költség megfizetésével - másolatot kérhet. (7) Az igazgatóságnak a közgyőlésen meghozott határozatokat valamennyi tag tulajdonos részére írásban, a közgyőlés megtartásától számított - írásbeli szavazás esetén a szavazásra megjelölt határidıt követı - 30 napon belül kézbesítés útján közölnie kell. Ez a rendelkezés irányadó a nem tag tulajdonosnak a lakásával kapcsolatos fizetési kötelezettségek elıírására és teljesítésére vonatkozó határozatok közlésére is. 19. (1) Az alapszabály lehetıvé teheti, hogy a tagok - közgyőlés összehívása nélkül - írásban szavazzanak, ha a döntés ilyen módon is meghozható. Ebben az esetben az alapszabályban meg kell határozni az írásbeli szavazás eljárási szabályait, valamint azt a módot, ahogyan a tagok a döntésrıl és annak idıpontjáról tájékoztatást kapnak. (2) Nem lehet írásban szavazni a 15. (1) bekezdés a)-g) pontjaiban meghatározott kérdésekben. A részközgyőlés
9 20. (1) Az alapszabály a közgyőlés megtartásának módját részközgyőlések formájában is meghatározhatja. Ebben az esetben megállapítja a részközgyőlési körzeteket. (2) A részközgyőléseket azonos napirenddel kell megtartani, és a szavazatokat össze kell számítani. (3) Az alapszabály a részközgyőléseket a részközgyőlési körzet meghatározott belsı ügyeiben önálló döntési jogkörrel ruházhatja fel, ha az így hozott határozat más részközgyőlési körzetet nem érint. (4) A részközgyőlés hatáskörére és eljárására egyebekben - ideértve a (3) bekezdésben említett eseteket is - a közgyőlésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. A küldöttgyőlés 21. (1) A legalább 100 lakást, vagy használati egységet magában foglaló lakásszövetkezet alapszabálya küldöttgyőlés mőködését írhatja elı. Ebben az esetben meghatározza a küldötteknek a taglétszámhoz viszonyított arányát, megválasztásuk módját és megbízatásuk idıtartamát, annak figyelembevételével, hogy a küldöttek létszáma harmincnál kevesebb nem lehet. (2) A küldöttgyőlés - az alapszabály felhatalmazása alapján - a közgyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyek kivételével minden ügyben dönthet. (3) A küldöttgyőlésen - tanácskozási joggal - a lakásszövetkezet bármely tagja részt vehet. (4) A küldöttgyőlés hatáskörére és eljárására egyebekben a közgyőlésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy határozatképtelenség esetén megismételt küldöttgyőlés nem tartható. Az igazgatóság 22. (1) A közgyőlés - legfeljebb ötévi idıtartamra - legalább háromtagú igazgatóságot választ. Az alapszabály igazgatóság helyett ügyvezetı elnöki tisztséget rendszeresíthet (a továbbiakban együtt: igazgatóság). (2) Az igazgatóság tagjává - ha az alapszabály eltérıen nem rendelkezik - csak a lakásszövetkezet tagja választható meg. (3) Az igazgatóságnak, egyúttal a lakásszövetkezetnek az elnökét a közgyőlés külön szavazással választja meg. 23. (1) Az igazgatóság a közgyőlés határozatainak megfelelıen irányítja a lakásszövetkezet tevékenységét. Kialakítja és irányítja a lakásszövetkezet munkaszervezetét, gyakorolja az alapszabály által hatáskörébe utalt munkáltatói jogokat, és alkalmazza a lakásszövetkezet ügyvezetı igazgatóját, ha az alapszabály ilyen tisztséget rendszeresített. (2) Az igazgatóság dönt minden olyan ügyben, amelynek eldöntése nem tartozik a lakásszövetkezet más szervének hatáskörébe; az alapszabályban meghatározott részközgyőlési körzetet közvetlenül érintı döntésének meghozatala elıtt azonban köteles az érintett körzet véleményét kérni. Az igazgatóság tevékenységéért a közgyőlésnek felelıs. (3) Az igazgatóság az alapszabályban meghatározott idıközönként, de évente legalább egyszer köteles beszámolni a közgyőlésnek a lakásszövetkezet vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetérıl és az igazgatóság tevékenységérıl. (4) Az igazgatóság a tagnak a lakásszövetkezetre, illetıleg a jogaira és kötelezettségeire vonatkozó írásbeli megkeresésére, illetıleg az abban felvetett kérdésekre - a kézhezvételtıl számított 30 napon belül - írásban köteles választ adni. 24. (1) Az igazgatóság a tag tulajdonában álló lakást érintı tulajdonosváltozás, illetıleg a tag idıleges vagy állandó használati jogának átruházása esetén - a tag kérésére - köteles írásbeli nyilatkozatot adni a költségtartozásról. Ha tartozás áll fenn, a nyilatkozatban a hátralék összegét is meg kell jelölni. Az írásbeli nyilatkozat tartalmáért fennálló felelısségre a Ptk. szabályai az irányadóak. (2) Az eladónak a lakás per-, teher- és igénymentességérıl tett szavatossági nyilatkozata a költségtartozás alól történı mentesség szavatolására kiterjed akkor is, ha a szerzıdés megkötése során a tartozás fennállásának kérdésében nem kéri az igazgatóság (1) bekezdésben említett nyilatkozatának kiadását. A felügyelıbizottság 25. (1) A közgyőlés - legfeljebb ötévi idıtartamra - legalább háromtagú felügyelıbizottságot választ. A felügyelıbizottság elnökét a közgyőlés külön szavazással választja meg. A felügyelıbizottság döntéseit szótöbbséggel hozza, szavazategyenlıség esetén az elnök szavazata dönt. (2) A lakásszövetkezet a felügyelıbizottság elnökével és tagjaival munkaviszonyt nem létesíthet. (3) Az alapszabály elıírhatja, hogy felügyelıbizottság helyett a lakásszövetkezet egyik tagja látja el a felügyelıbizottság feladatait. Az így megbízott személyt tisztségviselınek kell tekinteni.
10 26. (1) A felügyelıbizottság a tagok érdekében a lakásszövetkezet egész tevékenységére kiterjedı folyamatos ellenırzést végez. (2) A felügyelıbizottság: a) a lakásszövetkezet szerveinek mőködésével és a gazdálkodással kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálhat, a lakásszövetkezet irataiba betekinthet; b) a lakásszövetkezet tisztségviselıitıl, alkalmazottaitól és a lakásszövetkezeti tagoktól, illetıleg a nem tag tulajdonosoktól felvilágosítást kérhet; a tisztségviselık és az alkalmazottak az iratok bemutatására és a felvilágosítás megadására vonatkozó kérés teljesítését nem tagadhatják meg; c) az igazgatóságot felhívhatja, hogy a jogszabályoknak, az alapszabálynak, illetıleg a közgyőlés (részközgyőlés, küldöttgyőlés) határozataiban foglaltaknak megfelelıen járjon el; d) indítványozhatja az igazgatóság egészének vagy egyes tagjainak a felmentését, felelısségre vonását, továbbá a közgyőlés összehívását; e) összehívja a közgyőlést, ha az igazgatóság nem tesz eleget erre vonatkozó kötelességének; f) az éves beszámoló [23. (3) bek.] alapján véleményt nyilvánít a közgyőlés részére a lakásszövetkezet gazdálkodásáról; e nélkül az éves beszámoló tárgyában érvényes határozat nem hozható; g) véleményt nyilváníthat a közgyőlés elé terjesztett más beszámolókról és jelentésekrıl; h) javaslatot tesz a közgyőlésnek a tisztségviselık díjazásának megállapítására; i) tevékenységérıl a közgyőlésnek legalább évente egyszer beszámol. 27. A lakásszövetkezet igazgatósága, illetıleg a közgyőlés köteles érdemben megtárgyalni a felügyelıbizottság javaslatait, indítványait, és azok tárgyában az alapszabályban meghatározott idın belül határozni, illetıleg állást foglalni. A felügyelıbizottság elnöke - vagy a bizottságnak általa megbízott tagja - a lakásszövetkezet bármely testületének ülésén tanácskozási joggal részt vesz. 28. Az ellenırzésre jogosult állami szervek az ellenırzés megkezdésérıl kötelesek a felügyelıbizottságot értesíteni és közremőködését lehetıvé tenni. A tisztségviselık 29. (1) A lakásszövetkezet tisztségviselıi: az igazgatóság elnöke és tagjai, illetıleg az ügyvezetı elnök, továbbá a felügyelıbizottság elnöke és tagjai, illetıleg a bizottság feladatainak ellátásával megbízott személy, valamint - ha az alapszabály így rendelkezik - az ügyvezetı igazgató. Az alapszabály további tisztségeket rendszeresíthet. (2) A tisztségviselıket titkos szavazással kell megválasztani. (3) Az igazgatóság elnöke és tagjai - ha az alapszabály így rendelkezik - a lakásszövetkezettel munkaviszonyban is állhatnak. Ebben az esetben a munkáltatói jogokat a közgyőlés (küldöttgyőlés) gyakorolja; az alapszabály - a munkaviszony létesítése, a felmentés és az alapbér megállapításának kivételével - ettıl eltérıen is rendelkezhet. 30. (1) Nem lehet tisztségviselı: a) aki nem tagja a lakásszövetkezetnek, kivéve, ha az alapszabály szerint a tisztség betöltéséhez tagsági viszony nem szükséges; b) akit a bíróság cselekvıképességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alá helyezett; c) akit bőncselekmény elkövetése miatt jogerısen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, mindaddig, amíg a büntetett elıélethez főzıdı hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesül; d) akit valamely foglalkozástól jogerıs bírói ítélettel eltiltottak, az ítélet hatálya alatt az abban megjelölt tevékenységet folytató lakásszövetkezetnél; e) aki az alapszabályban elıírt szakmai követelményeknek nem felel meg; f) aki a gazdasági társaságokról szóló törvény alapján vezetı tisztségviselı nem lehet. (2) Az alapszabály további kizáró okokat is megállapíthat. 31. (1) Közeli hozzátartozók [Ptk b) pont] és élettársak nem lehetnek ugyanannak a lakásszövetkezetnek tisztségviselıi. Ebben az esetben az összeférhetetlenség fennáll a pénz- és anyagkezeléssel megbízott személyek, a közvetlen felettesük, valamint a felügyelıbizottság elnöke és tagjai között is. (2) A lakásszövetkezet igazgatóságának elnöke és tagja, az ügyvezetı elnök, illetıleg az ügyvezetı igazgató, továbbá az alapszabály által rendszeresített más tisztségviselı nem választható meg a felügyelıbizottság tagjává. (3) Az alapszabály az összeférhetetlenség további eseteit is meghatározhatja. (4) Tisztségviselıvé - ha az alapszabály megengedi - egy személy több lakásszövetkezetnél is megválasztható, a jelölt azonban a több tisztségre történı jelölésérıl az érdekelt lakásszövetkezeteket elızetesen - írásban - tájékoztatni köteles.
11 32. (1) A tisztségviselık az ilyen tisztséget betöltı személyektıl általában elvárható gondossággal kötelesek eljárni. Kötelességeik megszegésével a lakásszövetkezetnek okozott kárért a polgári jog szabályai szerint egyetemlegesen felelısek. (2) Nem terheli az (1) bekezdés szerinti felelısség azt a tisztségviselıt, aki a határozat ellen szavazott, vagy az intézkedés ellen tiltakozott és tiltakozását a felügyelıbizottságnak - írásban - bejelentette. 33. (1) Megszőnik a tisztségviselı megbízatása: a) a megbízatás idıtartamának lejártával; b) a tisztségviselı halálával; c) a megválasztó szervhez intézett lemondással; d) a közgyőlés általi felmentéssel; e) a tagsági viszony megszőnésével, feltéve, hogy e törvény vagy az alapszabály szerint a tisztség betöltéséhez tagsági viszony szükséges. (2) Megszőnik a tisztségviselı megbízatása, ha a kizáró okot vagy az összeférhetetlenséget az annak felmerülésétıl számított tizenöt napon belül nem szünteti meg, és ezt az alapszabályban elıírt módon nem igazolja. (3) A tisztségviselı felmentésérıl a közgyőlés titkos szavazással dönt. (4) A megszőnt megbízatású tisztségviselı - az igazgatóság írásbeli felkérése alapján, az abban meghatározott feladatok végzésével és változatlan díjazás ellenében - köteles az új tisztségviselı megválasztásáig, de legfeljebb a megbízatás megszőnésétıl számított kilencvenedik nap leteltéig ügyvivı tisztségviselıként közremőködni a lakásszövetkezet tevékenységének ellátásában. (5) A megszőnt és az új megbízatású tisztségviselık kötelesek feladatkörükkel kapcsolatos átadás-átvétel tényét, a szükséges dokumentumokat, illetve a befejezetlen, folyamatban lévı ügyeket jegyzıkönyvben rögzíteni. V. Fejezet A lakásszövetkezeti tagsági viszony 34. (1) A lakásszövetkezetnek az lehet tagja, aki: a) az alapszabályban meghatározott feltételeknek megfelel, b) a lakás tulajdonosa, illetıleg - a használati jogon alapuló lakásszövetkezet esetében - az állandó vagy idıleges használati jog megilleti, továbbá c) írásbeli nyilatkozatban az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezınek elismeri és vállalja, hogy a lakásszövetkezet céljának megfelelıen elıírt fizetési és más kötelezettségeket teljesíti. (2) A nyitott tagság elvének megfelelıen a tagok felvételénél, továbbá a tagok jogainak és kötelezettségeinek meghatározásánál az egyenlı bánásmód követelményét meg kell tartani. (3) A tizennegyedik életévét be nem töltött kiskorú, és a cselekvıképességet kizáró gondnokság alá helyezett tizennegyedik életévét betöltött kiskorú nevében törvényes képviselıje kérheti a tagfelvételt. A tizennegyedik életévét betöltött kiskorú a törvényes képviselıje hozzájárulásával lehet tagja lakásszövetkezetnek. (4) A lakás tulajdonjogával, illetıleg az állandó vagy az idıleges használati jogával rendelkezı személy tagfelvételi kérelme - ha az (1) bekezdésben szabályozott feltételeknek megfelel - nem utasítható el. (5) Ha egy lakás több személy tulajdonában, illetıleg használatában van, mindegyik tulajdonostárs, illetıleg használatra jogosult kérheti tagként való felvételét a lakásszövetkezetbe. (6) Az örökös, a megajándékozott és a vevı tagfelvételi kérelme nem utasítható el, ha a kérelmezı megfelel az (1) bekezdésben szabályozott feltételeknek. 35. (l) Nyugdíjasházi szövetkezetbe tagként az vehetı fel, aki a lakásszövetkezeti tagság 34. -ban elıírt feltételeinek megfelel, és nyugdíjas, nyugdíjszerő ellátásban részesül vagy az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte. (2) A tag a lakásba csak az (1) bekezdésben elıírt feltételeknek megfelelı személyt fogadhat be; más személy befogadása a tagsági viszonyt megszünteti, kivéve, ha a befogadott személy a tag házastársa. (3) A nyugdíjasházi szövetkezet tagjának halála esetén az örökös a lakást csak akkor használhatja, ha az (l) bekezdésben elıírt feltételeknek megfelel, és - kérelmére - a szövetkezetbe tagként felveszik. (4) Ha az örökös nem felel meg az elıírt feltételeknek, vagy tagfelvételét nem kéri, az állandó használat jogát a teljes hatályú hagyatékátadó végzés jogerıre emelkedésétıl számított hat hónapon belül a feltételeknek megfelelı személyre nem ruházza át, a nyugdíjasházi szövetkezetet további hat hónapig az állandó használati jogra a forgalmi értéken vételi jog illeti meg.
12 36. (1) A tagfelvételrıl a közgyőlés vagy az alapszabályban meghatározott testületi szerv a felvételi kérelem benyújtását követı legközelebbi ülésen, de legfeljebb 3 hónapon belül dönt. A döntésrıl a belépni kívánó személyt értesíteni, és - ha a kérelem felıl nem a közgyőlés döntött - a közgyőlést tájékoztatni kell. (2) A tagsági viszony - eltérı alapszabályi rendelkezés hiányában - a felvételi kérelem idıpontjára visszamenı hatállyal jön létre. (3) A tagfelvételi kérelem elutasítása esetén a vita eldöntése a bíróság hatáskörébe tartozik. 37. (1) A tagsági viszony megszőnik, ha: a) a tag meghal, vagy a nem természetes személy tag jogutód nélkül megszőnik; b) a tag a lakásszövetkezetbıl kilép; c) a tagnak a lakásra vagy más helyiségre vonatkozó tulajdonjoga vagy állandó, illetıleg idıleges használati joga megszőnik; d) a tagot kizárják; e) a lakásszövetkezet jogutód nélkül megszőnik. (2) A kilépés szándékát az igazgatóságnak írásban be kell jelenteni. Az alapszabályban kell meghatározni, hogy a kilépésre vonatkozó bejelentés és a tagsági viszony megszőnése között milyen idıtartamnak kell eltelnie. A tagsági viszony ezen idıtartam elteltével szőnik meg. 38. (1) A lakásszövetkezet kizárhatja a tagot, ha a tag neki felróható módon a) a lakásszövetkezet érdekét súlyosan sértı vagy veszélyeztetı magatartást tanúsít, vagy a tagsági viszonyból eredı kötelességeinek - az alapszabályban meghatározott idıtartam alatt - felszólítás ellenére nem tesz eleget; b) felszólítás ellenére sem teljesíti a jogszabálynak és az alapszabálynak megfelelı módon megállapított üzemeltetési (fenntartási) és felújítási hozzájárulási fizetési, valamint pótbefizetési kötelezettségét. (2) A kizárásra jogosult - alapszabályban meghatározott - testületi szervnek a kizárást tárgyaló ülésére a tagot meg kell hívni. A kizárásról határozatot kell hozni, amelyet az érintett taggal írásban közölni kell. (3) A kizárásról hozott határozat ellen bírósági út igénybevételének van helye. (4) A tagsági viszony a kizárást kimondó határozat közlésétıl számított harminc nap elteltével szőnik meg, kivéve, ha: a) határozat késıbbi idıpontot állapít meg; b) a határozat bírósági felülvizsgálatára hatvan napon belül keresetet indítottak és a bíróság a kizárást kimondó határozatot megváltoztatja vagy hatályon kívül helyezi; c) a tag kérelmére a közgyőlés a kizáró határozatot megváltoztatja. 39. (1) Ha a tagsági viszony megszőnik, - az alapszabály eltérı rendelkezése hiányában, illetıleg a túlfizetés kivételével - a volt tag a szövetkezet részére teljesített befizetések visszatérítését a szövetkezettıl nem követelheti. (2) Ha a tagsági viszony a 37. (1) bekezdés a)-c) pontja vagy (2) bekezdése alapján szőnik meg, a volt taggal (örökösével) el kell számolni. 40. Ha a lakás állandó használatának a joga megszőnt, a volt tag köteles a lakást kiüríteni, és elhelyezésre nem tarthat igényt. Ezt kell megfelelıen alkalmazni üdülıszövetkezetben az idıleges használati jog megszőnése esetén is. VI. Fejezet A lakásszövetkezeti tag jogai és kötelezettségei 41. A tag alapvetı joga, hogy: a) részt vegyen a lakásszövetkezet tevékenységében és személyes közremőködésének, vagyoni hozzájárulásának megfelelıen részesedjen a lakásszövetkezet gazdálkodásának eredményébıl, b) igénybe vegye a lakásszövetkezet által a tagok részére biztosított szolgáltatásokat, c) tanácskozási és szavazati joggal részt vegyen a közgyőlésen, d) a lakásszövetkezetben tisztséget viseljen, e) a lakásszövetkezetre vonatkozó bármely kérdésben a tisztségviselıktıl tájékoztatást kérjen, és az alapszabályba, valamint a közgyőlési jegyzıkönyvbe, illetıleg a jogaival, kötelezettségeivel kapcsolatban keletkezett iratokba betekintsen, továbbá ezekrıl - a másolási költség megfizetése mellett - másolatot kérjen. 42. (1) A tag alapvetı kötelezettsége, hogy: a) teljesítse a lakásszövetkezet részére elıírt fizetési kötelezettségét, és vállalásának megfelelıen részt vegyen a lakásszövetkezet szerveinek tevékenységében, b) a lakásában tervezett építkezésrıl értesítse az igazgatóságot,
13 c) lehetıvé tegye és tőrje, hogy a lakásba a lakásszövetkezet tisztségviselıje vagy alkalmazottja a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészekkel, berendezésekkel összefüggésben a szükséges ellenırzés és a fenntartási munkák elvégzése céljából arra alkalmas idıben bejuthasson, a tag, illetıleg a bentlakó szükségtelen háborítása nélkül. (2) A lakásszövetkezet köteles megtéríteni az (1) bekezdés c) pontja szerinti beavatkozással okozott kárt. 43. (1) Az alapszabály elıírhatja, hogy a lakás tulajdonosa köteles az igazgatóságnak bejelenteni: a) lakása tekintetében a tulajdonosváltozást, b) lakcímét, az ingatlan-nyilvántartásban bárki által megtekinthetı személyes adatát, illetıleg a nem természetes személy nyilvános adatát, c) a lakását bérlı, használó személy (a továbbiakban együtt: bérlı) b) pontnak megfelelı adatát, d) a lakásában lakó személyek számát, e) haszonélvezettel terhelt tulajdon esetében a haszonélvezı személy nevét. (2) Az alapszabály elıírhatja, hogy az (1) bekezdésben meghatározott adatok bejelentésének kötelezettsége a használati joggal rendelkezı tag számára megfelelıen irányadó. (3) Az (1) bekezdés c) és d) pontjaiban említett adatok bejelentése akkor írható elı, ha a közüzemi szolgáltatás, illetıleg a központi főtés- és melegvíz-szolgáltatás díja a bérlıt terheli, vagy azt a bentlakó személyek száma szerint kell a tagok között megosztani. A tag köteles a bérlıt a rá vonatkozó adat bejelentésérıl - ha erre vonatkozóan az alapszabály kötelezést tartalmaz - tájékoztatni. (4) Ha a (3) bekezdésben említett esetben a bérlı - az igazgatóság írásbeli felszólítása ellenére - a fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a keletkezett hátralék összegének megfizetéséért az érintett tagnak helytállási kötelezettsége áll fenn. Az írásbeli felszólításra, illetıleg a hátralék megfizetésére vonatkozó részletes elıírásokat az alapszabályban kell megállapítani. (5) Az alapszabály az (1) bekezdésben említett bejelentés megtételére a lakás birtokbavételét, illetıleg a lakásra vonatkozó tulajdonjog ingatlan-nyilvántartásba történı bejegyzését követı nap közötti határidıt állapíthat meg. (6) Az igazgatóság felhatalmazást kap arra, hogy az (1) bekezdésben említett adatokról nyilvántartást vezessen. Az igazgatóság a nyilvántartásba vett adatokról kizárólag a közüzemi szolgáltató, a központi főtés és meleg víz szolgáltatója, valamint a bíróság részére adhat tájékoztatást. (7) Ha a tag vagy a volt tag, illetıleg a bérlı vagy a volt bérlı a lakásszövetkezet részére fennálló tartozását, illetıleg a közüzemi szolgáltatásra, a központi főtés és melegvíz-szolgáltatásra fennálló díjtartozását kiegyenlítette, az igazgatóság a részére bejelentett és a tartozással összefüggı adatot haladéktalanul köteles törölni. Fontos új eleme a törvénynek, hogy a tag a személyes és vagyoni hozzájárulása alapján részesedik a lakásszövetkezet gazdálkodásának eredményébıl, igénybe veheti a lakásszövetkezetnek a tagok részére rendszeresített szolgáltatásait, tájékoztatási és betekintési joga van a vele kapcsolatban keletkezett iratokba. Ennek megfelelıen az új szabályozás - a régóta megalapozott igénynek eleget téve - a korábbiakhoz képest jóval részletesebben, önálló fejezetében szabályozza a tag, valamint a nem tag tulajdonos, és használó jogait, és kötelezettségeit. A törvény egyértelmővé teszi, hogy a nem tag tulajdonost megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tag tulajdonost - a meghatalmazást kivéve, a közgyőlésen történı szavazás, továbbá a lakásszövetkezet által (kifejezetten és közvetlenül) a tagnak nyújtott szolgáltatások, továbbá a lakásszövetkezet vállalkozási bevételei, illetıleg az ezekkel kapcsolatos költségek kivételével - megilletik, illetıleg terhelik. Ehhez kapcsolódóan a törvény értelmezı rendelkezése kimondja, hogy nem tag tulajdonos az, aki a lakásszövetkezetbıl kilépett, abból kizárták, illetıleg aki a lakásszövetkezetbe nem lépett be. A törvény a társasházaknál meglévı hasonló élethelyzetek szabályozásának analógiájára, a tag részére olyan új - a lakhatás nyugalmát biztosító -kötelezettségeket nevesít, mint az igazgatóság értesítése a lakásban tervezett építkezésrıl, továbbá annak a lehetıvé tétele, hogy lakásszövetkezet tisztségviselıje vagy alkalmazottja a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészekkel, berendezésekkel kapcsolatos ellenırzés és a fenntartási munkák elvégzése céljából bejuthasson a lakásba. A törvény igazodik a társasházi szabályokhoz abban is, hogy az alapszabály elıírhatja: a tag köteles a tulajdonosváltozást, lakcímét, az ingatlan-nyilvántartásban bárki által megtekinthetı személyes adatát, illetıleg a jogi személy nyilvános adatát, a lakásban lakó személyek számát az igazgatóságnak bejelenteni. Az adatok bejelentése a használati joggal rendelkezı tag számára megfelelıen elıírható. Az igazgatóság az adatokról nyilvántartás vezetésére jogosult, amelyekrıl azonban csak korlátozottan, célhoz kötötten adhat a törvényben említett szervek részére tájékoztatást. A fent említett adatszolgáltatási kötelezettség a bérlı (használó) részére is elıírható, ha a közüzemi szolgáltatás, illetıleg a központi főtés-és melegvíz szolgáltatás díja a bérlıt terheli. Ebben az esetben, ha a bérlı a fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a keletkezett hátralék összegének megfizetéséért az érintett
14 tagnak helytállási kötelezettsége áll fenn. Az írásbeli felszólításra, illetıleg a hátralék megfizetésére vonatkozó részletes elıírásokat az alapszabályban kell megállapítani. Garanciális szabály, hogy a díjtartozás kiegyenlítése után az igazgatóság a bejelentett, a tartozással összefüggı adatot haladéktalanul köteles törölni. A nem tag tulajdonos jogai és kötelezettségei 44. (1) A nem tag tulajdonost megilletik mindazok a jogok és terhelik mindazok a kötelezettségek, amelyek a tag tulajdonost - a lakásszövetkezet által a tagnak nyújtott szolgáltatások, a lakásszövetkezet vállalkozási bevételei, illetıleg az ezekkel kapcsolatos költségek kivételével - megilletik, illetıleg terhelik. (2) A közgyőlésen a nem tag tulajdonost a lakásával kapcsolatos fizetési kötelezettségek elıírására és teljesítésére vonatkozó tárgyévi költségvetés és a beszámoló napirendi pont megvitatása során megilleti a szavazás joga. Ebben az esetben a közgyőlés összehívása, határozatképességének megállapítása és a szavazatok számba vétele során - ideértve az írásbeli szavazás esetét - a nem tag tulajdonosokat is figyelembe kell venni. A nem tag tulajdonost a közgyőlés más napirendi pontjaival kapcsolatban a szavazás joga csak a tag tulajdonostól kapott meghatalmazás esetén illeti meg. VII. Fejezet A lakásszövetkezet gazdálkodása 45. (1) A lakásszövetkezet tevékenységének pénzügyi forrását a tagok építéssel, a tagok és nem tag tulajdonosok fenntartással (üzemeltetés, karbantartás és felújítás) kapcsolatos befizetései és a lakásszövetkezet egyéb bevételei szolgáltatják. (2) A tagok és nem tag tulajdonosok építéssel, fenntartással kapcsolatos kötelezettségeit épületenként és lakásonként külön-külön kell megállapítani és nyilvántartani. 46. (1) A lakásszövetkezet a vagyonával felel a tevékenységébıl eredı tartozásaiért. Ha a lakásszövetkezet vagyona a tartozások fedezésére nem elegendı, a közgyőlés a tagokat és a nem tag tulajdonosokat pótbefizetésre kötelezheti. (2) A lakásszövetkezet által folytatott vállalkozási tevékenység esetében a tagok az (1) bekezdés szerinti felelısség alól csak akkor mentesülnek, ha a vállalkozásból eredı kötelezettségek fedezésére a vállalkozással arányban álló vagyonrészt az alapszabályban elkülönítenek. Ebben az esetben a vállalkozásból eredı kötelezettségekért a lakásszövetkezet az elkülönített vagyonával felel. (3) A nem tag tulajdonos a lakásszövetkezet vállalkozási tevékenységébıl eredı tartozásainak fedezése érdekében pótbefizetésre nem kötelezhetı. 47. (1) Az alapszabály felhatalmazhatja a lakásszövetkezet igazgatóságát, hogy a fenntartási költség befizetésével legalább hat hónapnak megfelelı hátralékba került tag vagy nem tag tulajdonos lakástulajdonának jelzáloggal való megterhelését rendelje el a hátralék megfizetésének biztosítékául. A jelzálogjog bejegyzésének elrendelése hat hónapnak megfelelı hátralékonként megismételhetı. Az igazgatóság határozatát ügyvéd - jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni. (2) Az igazgatóság határozatát a hátralékos tag és nem tag tulajdonos részére a jogorvoslati lehetıség feltüntetésével kézbesíteni kell. (3) Ha a bejegyzés alapjául szolgáló hátralékot kiegyenlítették, az igazgatóság a kiegyenlítést követı 8 napon belül köteles a jelzálogjog törléséhez szükséges engedélyt kiadni; az engedélyt közokiratba vagy ügyvéd - jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni. (4) A jelzálogjog bejegyzésével és törlésével kapcsolatos költségek a hátralékos tulajdonost terhelik. A törvény megtartja a lakásszövetkezet gazdálkodási forrásaira vonatkozó alapvetı elıírásokat, továbbá a 2. (5) bekezdésében szabályozott tevékenységébıl, továbbá a vállalkozási tevékenységébıl eredı felelısségének szabályait. A jogbiztonságot szolgáló új rendelkezés annak kimondása, hogy a nem tag tulajdonos a lakásszövetkezet vállalkozási tevékenységébıl eredı tartozásaiért pótbefizetésre nem kötelezhetı. A törvény ugyanakkor tartalmazza, hogy a tagok akkor mentesülnek a pótbefizetés kötelezettsége alól, ha a vállalkozásból eredı kötelezettségek fedezésére a vállalkozással arányban álló vagyonrészt az alapszabályban elkülönítenek. Ebben az esetben ugyanis a vállalkozásból eredı kötelezettségekért a lakásszövetkezet az elkülönített vagyonával felel.
15 A lakásszövetkezet gazdálkodásának - a társasházi törvénnyel összhangban levı - fontos új eleme a fenntartási költség megfizetésével hátralékba került tag, illetve a nem tag lakástulajdonára a jelzálogjog bejegyzésének lehetısége. Az igazgatóság határozatát - a jogorvoslati lehetıség feltüntetésével - kell kézbesíteni, és a határozatot (összhangban az ingatlan-nyilvántartási jogszabályokkal) ügyvédnek szükséges ellenjegyezni. Ha a bejegyzés alapjául szolgáló hátralékot kiegyenlítették, az igazgatóság a kiegyenlítést követı 8 napon belül köteles a jelzálogjog törléséhez szükséges engedélyt kiadni. VIII. Fejezet Szervezeti átalakulások Lakásszövetkezetek egyesülése 48. (1) Két vagy több lakásszövetkezet külön-külön tartott közgyőlésen szövetkezetenként számítva a jelen lévı tagok egyszerő szótöbbségével elhatározhatja, hogy új lakásszövetkezetté egyesül vagy az egyik szövetkezet a másikba beolvad. (2) Az egyesülı lakásszövetkezetek együttes közgyőlésen állapítják meg az egyesülés idıpontját, az új lakásszövetkezet alapszabályát, és megtartják a szükséges választásokat. (3) Az egyesülı lakásszövetkezeteket megilletı jogok és az azokat terhelı kötelezettségek az új (a befogadó) lakásszövetkezetre szállnak át. A lakásszövetkezet szétválása 49. (1) A közgyőlés a jelenlévı tagok egyszerő szótöbbségével elhatározhatja a lakásszövetkezet szétválását két vagy több lakásszövetkezetre. A szétváláshoz két közgyőlést kell tartani. (2) A szétválást a lakásszövetkezet tagjainak legalább tíz százaléka írásban kezdeményezheti. A szétválás kezdeményezését követıen az igazgatóság köteles harminc napon belül összehívni a lakásszövetkezet szétválását elıkészítı közgyőlést. (3) A lakásszövetkezet csak mőszakilag lehatárolható önálló területi vagy más egységnek (építési ütem, épület, épületcsoport stb.) megfelelı lakásszövetkezetekre válhat szét. (4) Az elıkészítı közgyőlésen a lakásszövetkezet tagjai nyilatkoznak a szétválási szándékról. Az elıkészítı közgyőlést követıen a szétválás befejezéséig újabb szétválási kezdeményezést benyújtani nem lehet. (5) Az elıkészítı közgyőlésen tett, illetve az írásban adott nyilatkozatok alapján az igazgatóság köteles vagyonmérleget és annak alapján vagyonmegosztási javaslatot készíteni. (6) Az igazgatóság az elıkészítı közgyőlést követı hatvan napon belül újabb közgyőlést köteles összehívni, amely határoz a szétválásról, a vagyon megosztásáról. (7) A lakásszövetkezet a szétválást elhatározó közgyőlést követı három napon belül köteles tájékoztatni az ismert hitelezıket a szétválásról, valamint a vagyonmegosztásról szóló közgyőlési határozatról. (8) A szétválással a lakásszövetkezet megszőnik, jogai és kötelezettségei az új lakásszövetkezetekre, mint jogutódokra szállnak át. A szétvált lakásszövetkezet szétválás elıtti kötelezettségeiért a jogutód lakásszövetkezetek - valamennyi hitelezı hozzájárulásával kötött eltérı megállapodás hiányában - az egymás közötti vagyonmegosztás arányában felelnek. Ha a kötelezettség a szétválást követıen merül fel, a jogutód lakásszövetkezetek felelıssége egyetemleges. Kiválás a lakásszövetkezetbıl 50. (1) A lakásszövetkezetbıl a mőszakilag elkülönült, egy vagy több lakóépületben lévı lakások lakásszövetkezeti tag tulajdonosai (a továbbiakban: kiválni szándékozó önálló egység tagjai) - amennyiben tartozásuk a lakásszövetkezettel szemben nem áll fenn - együttesen válhatnak ki. (2) A kiválást a kiválni szándékozó önálló egység tagjainak összessége legalább kétharmados szótöbbséggel határozhatja el. Az e célból tartott részközgyőlésre a lakásszövetkezet alapszabályának közgyőlésre vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelıen alkalmazni; a részközgyőlés akkor is megtartható, ha az alapszabály ilyet nem rendszeresített. (3) A kiválással kapcsolatos vagyonmegosztásról a lakásszövetkezet közgyőlése határoz.
16 (4) A kiválásra egyebekben a szétválás szabályait kell megfelelıen alkalmazni. 51. (1) Ha a kiválásra társasháztulajdon alapítása céljából kerül sor, a kiválás feltétele, hogy a kiválni szándékozó önálló egység tagjai, és a nem tag tulajdonosok egyhangúlag elfogadják az alapító okirat tervezetét és benyújtsák a szükséges hatósági engedély iránti kérelmet. (2) A kiválási szándék bejelentése és az 50. (3) bekezdésében említett vagyonmegosztás után a létrehozandó társasház leendı tulajdonostársai az alapító okirat tervezetét véglegesítik; a kiválás a társasháztulajdon bejegyzésének idıpontjától hatályos. (3) A létrehozandó társasház alapítására, szervezetére és mőködésére a társasházakról szóló évi CXXXIII. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (4) A kiváláshoz nincs szükség a lakásszövetkezet közgyőlésének hozzájárulására, azonban a kiválás szándékát a részközgyőlés határozatának megküldésével, az igazgatóság részére, írásban be kell jelenteni. Az írásbeli bejelentésre csak az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítését követıen és olyan nyilatkozat megtételével egyidejőleg kerülhet sor, hogy a kiválásra a társasháztulajdon ingatlan-nyilvántartásba történı bejegyzésétıl függıen kerül sor. (5) A lakásszövetkezetbıl minden negyedév záró napján lehet kiválni. A kiválni szándékozó önálló egységnek a kiválásról szóló döntésrıl a (4) bekezdésben meghatározott bejelentést és nyilatkozatot legkésıbb a kiválást megelızı 90. napig kell az igazgatósághoz megküldeni. (6) A (4)-(5) bekezdések rendelkezéseit megfelelıen alkalmazni kell akkor is, ha a kiválni szándékozó önálló egység tagjai és a nem tag tulajdonosok a kiválással egyidejőleg nem kívánnak társasháztulajdont alapítani. Ebben az esetben az 50. (3) bekezdésében említett vagyonmegosztás után létrejött közös tulajdon társasháztulajdonná való átalakítását - a (3) bekezdésben említett külön törvény rendelkezéseinek megfelelıen - bármelyik tulajdonostárs kérelmére a bíróság is elrendelheti. A szervezeti átalakulások közös szabályai 52. (1) A okban meghatározott szervezeti átalakulások esetén az új (a befogadó, illetıleg a jogutód) lakásszövetkezetek az alapszabályukat megfelelıen módosítják, amelyet a közgyőlésen történt elfogadástól számított harminc napon belül - bejegyzés és közzététel céljából - be kell jelenteni a cégnyilvántartást vezetı bíróságnak (cégbíróság). (2) Az (1) bekezdés rendelkezéseit megfelelıen alkalmazni kell a társasházakról szóló külön törvény rendelkezései alapján lakásszövetkezetté átalakuló társasházak esetében azzal, hogy az alapszabályt a társasház átalakulásáról hozott közgyőlési határozattal egyidejőleg - az összes tag legalább kétharmados szótöbbségével - kell elfogadni. Az alapszabály elfogadása alapján a tagok egyszerő szótöbbséggel megválasztják a lakásszövetkezet igazgatóságát, a felügyelıbizottságot és e szervek tisztségviselıit, elfogadják a lakásszövetkezeti vagyon összegét és a fenntartással kapcsolatos befizetések feltételeit. (3) Az (1)-(2) bekezdésekben említett közgyőlés jegyzıkönyvét a levezetı elnök és a jegyzıkönyv vezetıje írja alá, amelyet a közgyőlésen erre megválasztott két tag aláírásával hitelesít. IX. Fejezet A lakásszövetkezet megszőnése 53. (1) A lakásszövetkezet megszőnik, ha: a) a lakásszövetkezet összes tagjának részvételével megtartott közgyőlés egyhangúlag elhatározza, hogy jogutód nélkül megszőnik; b) szervezeti átalakulást hajt végre, a kiválás kivételével; c) a cégbíróság megszőntnek nyilvánítja; d) a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti; e) a határozott idıre alakult lakásszövetkezet esetén a meghatározott idı eltelik. (2) A legkisebb kötelezı taglétszám hiánya miatt csak akkor van helye a lakásszövetkezet megszőntnek nyilvánításának, ha a szövetkezet hat hónapon belül nem jelenti be a cégbíróságnak a legkisebb taglétszám elérését. (3) A lakásszövetkezet a cégjegyzékbıl való törléssel szőnik meg. 54. (1) Ha a lakásszövetkezet az 53. (1) bekezdés a) vagy c) pontja alapján jogutód nélkül megszőnik, végelszámolásnak vagy felszámolásnak van helye. Ennek során a csıdeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló külön törvény rendelkezéseit kell megfelelıen alkalmazni.
17 (2) Ha a közgyőlés a végelszámoló személyérıl határozni nem tud, a végelszámolót a cégbíróság rendeli ki. (3) A fizetésképtelenség miatti felszámolás megindításának közzététele után lakásszövetkezeti tagsági viszony nem létesíthetı. (4) A lakásszövetkezet megszőnése esetén a vagyon a volt tagok és nem tag tulajdonosok közös tulajdonába kerül, érdekeltségük arányában. A több lakásszövetkezet egyesülése, vagy a lakásszövetkezet több kisebb szövetkezetté történı szétválása a törvény szerint már az egyszerő szótöbbségnek megfelelı szavazat alapján lehetséges. Nem indokolt ugyanis e tekintetben az egészen más típusú szövetkezetekre (de a jelenlegi egységes szabályozás miatt a lakásszövetkezetekre is) irányadó kétharmados szavazatarány átvétele, mert ez nehezíti a tagok megalapozott szervezeti átalakulási igényeinek, a lakásszövetkezetek minél jobb mőködésének megvalósulását. A törvény az egyesülés, és a szétválás tekintetében is rendelkezik az alapvetı szabályokról, és a jogutódlásról. Lényeges, hogy a lakásszövetkezet csak területi vagy más egységnek megfelelı olyan lakásszövetkezetekre válhat szét, amelyek pontosan körülhatárolt önálló épületeket, vagy épülettömböket jelentenek. A szétválás elıtti kötelezettségekért a jogutód lakásszövetkezetek az egymás közötti vagyonmegosztás arányában felelnek. Ha a kötelezettség a szétválást követıen merül fel, a jogutód lakásszövetkezetek felelıssége egyetemleges. A törvény tartalmazza az egyik legjelentısebb változást, azaz - mint arra a törvény általános indokolása rámutat - a lakásszövetkezetbıl való kiválás, és a kivált épület társasházzá alapításának új szabályait, amelyek (összhangban a társasházakra vonatkozó hasonló új törvényi elıírásokkal) megteremtik a két tulajdoni forma közötti átjárás lehetıségét. A megszőnési esetek és az alapvetı törvényi elıírások a korábbihoz képest lényegében nem változtak, így például a szervezeti átalakulások (a kiválás kivételével) az elızı lakásszövetkezetek megszőnését és a jogutódok belépését eredményezik. A törvény továbbra is utal a megszőnés utáni végelszámolásra, illetve felszámolásra vonatkozó külön törvény megfelelı alkalmazásának kötelezettségére. X. Fejezet A lakásszövetkezeti érdekképviselet 55. (1) A lakásszövetkezetek - a maguk, valamint a lakásszövetkezeti tagok érdekeinek védelme, mőködésük elısegítése, gazdasági tevékenységük közös anyagi eszközökkel történı elımozdítása, továbbá a nemzetközi lakásszövetkezeti kapcsolatok ápolása érdekében - területi vagy szakmai alapon szervezıdı, illetıleg országos érdekképviseleti szövetségeket hozhatnak létre. E szervezetekhez való csatlakozás önkéntes. (2) A lakásszövetkezetek területi, szakmai, illetıleg országos érdek-képviseleti szövetségei a tag lakásszövetkezetek saját mőködésének és gazdasági tevékenységének elısegítése érdekében, szakmai tanácsadó és véleményezı szervezetet hozhatnak létre. Az ilyen céllal létrehozott szervezet szakmai véleményének kialakításához szükséges iratok rendelkezésre bocsátására, illetıleg a vizsgálatra vonatkozó részletes szabályokat az érdekképviseleti szövetség alapszabályában kell meghatározni. (3) A lakásszövetkezeti érdek-képviseleti szövetségekre az egyesülési jogról szóló évi II. törvényben foglalt rendelkezéseket kell megfelelıen alkalmazni. 56. (1) E törvény alkalmazásában: XI. Fejezet Vegyes és záró rendelkezések Értelmezı rendelkezések 1. Fenntartás: az üzemeltetés, a karbantartás és a felújítás Üzemeltetés: a lakásszövetkezeti tulajdon rendeltetésszerő használatához folyamatosan szükséges szolgáltatások ellátása, így a közüzemi szolgáltatások díjának kifizetése, a központi berendezések üzemben tartói
18 feladatainak ellátása, szükség esetén gondnoki, házfelügyelıi szolgáltatások megszervezése, az igazgatóság mőködésének biztosítása; 1.2. Karbantartás: a lakásszövetkezeti tulajdonban levı ingatlan állagának és rendeltetésszerő használhatóságának biztosítása érdekében szükséges, a tulajdonosok közösségét terhelı megelızı és felújításnak nem minısülı javítási munkák elvégzése, illetıleg egyes közösségi berendezések cseréje. A karbantartás lehet: hibaelhárítás, amely az életveszélyt okozó, továbbá az épület állagát károsító és rendeltetésszerő használatát lényegesen akadályozó, azonnali beavatkozást igénylı hibák és hiányosságok haladéktalan eseti megszüntetése, idıszerő karbantartás, amely az épület állagát veszélyeztetı, de rendeltetésszerő használhatóságát lényegesen nem akadályozó, azonnali beavatkozást nem igénylı hibáknak és hiányosságoknak eseti vagy az épületen elvégzendı egyéb javítási munkákkal együtt, de az észleléstıl számítva legkésıbb hat hónapon belüli megszüntetése, tervszerő karbantartás, amely az épület állagának és rendeltetésszerő használhatóságának biztosítása érdekében végzendı rendszeres állagmegóvási munka; 1.3. Felújítás: az ingatlan egészére, illetıleg egy vagy több fıszerkezetére kiterjedı, idıszakonként szükségessé váló olyan általános javítási építés-szerelési munkák végzése, amelyek az eredeti mőszaki állapotot - megközelítıleg vagy teljesen - visszaállítják, illetıleg az eredeti használhatóságot, üzembiztonságot az egyes szerkezetek, berendezések kicserélésével vagy az eredetitıl eltérı kialakításával növelik. A felújítás lehet: teljes felújítás: a mőszaki állapot alapján szükséges, az ingatlan egészére kiterjedı külsı-belsı javítási munkák elvégzése, részleges felújítás: az épület legalább egy fıszerkezetére kiterjedı, teljes felújításnak nem minısülı, de abba belátható idın belül beilleszthetı általános javítási munkák elvégzése, korszerősítés: a központi főtı és melegvíz-szolgáltató berendezésnek az energiaracionalizálással, illetıleg a levegıtisztaság-védelemmel összefüggı átalakítása vagy kicserélése; 2. Nem tag tulajdonos: aki a lakásszövetkezetbe nem lépett be, aki a lakásszövetkezetbıl kilépett, illetıleg abból kizárták. 3. Lakóépület: az olyan épület, amelyben a lakásszövetkezeti tag vagy a nem tag tulajdonában, illetıleg a használatában álló lakások száma meghaladja a lakásszövetkezet tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyiségek (iroda, mőhely, raktár stb.) számát. 4. Használati egység: a lakóépületnek nem minısülı üdülı, személygépkocsi-tároló, mőhely- vagy üzlethelyiségépítı és -fenntartó szövetkezeti épületben lévı és a szövetkezet tulajdonában, de a szövetkezeti tag vagy a nem tag állandó vagy idıleges használatában lévı önálló, nem lakás céljára szolgáló helyiség. 5. A lakásszövetkezet tevékenysége: a lakásszövetkezet olyan tevékenysége, amelyet az építés és a fenntartás körében ténylegesen felmerült költségeinek figyelembevételével, nem nyereségszerzés céljából végez saját maga, tagjai és nem tag tulajdonosai részére. 6. A lakásszövetkezet vállalkozási tevékenysége: a lakásszövetkezetnek az 5. pontban meghatározott tevékenysége körébe nem tartozó minden más olyan tevékenysége, amelynek adózott eredményét felhasználhatja az építés és a fenntartás feladatainak ellátására. (2) A számvitelrıl szóló évi C. törvény alkalmazása során a lakásszövetkezet küldöttgyőlésének döntését a közgyőlés döntésével azonos módon kell figyelembe venni. 57. (1) A lakásszövetkezet, illetıleg annak szervei és a lakásszövetkezet tagja vagy a nem tag tulajdonosa - ideértve az állandó vagy az idıleges használati jog jogosultját is -, továbbá a lakásszövetkezet, illetıleg annak szervei és harmadik személy között keletkezett polgári jogvitában - ha az érintett felek megállapodni nem tudnak - a közvetítıi tevékenységrıl szóló külön törvény rendelkezései alapján permegelızı közvetítıi eljárást lehet kezdeményezni. (2) Az (1) bekezdésben említett eljárás a vitában érintett felek írásbeli - a lakásszövetkezet tekintetében közgyőlési határozat alapján létrejött - közös megegyezése alapján kezdeményezhetı. Hatálybalépés 58. (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel január 1. napján lép hatályba. (2) E törvény 4. (2) bekezdése d)-f), h)-i) és k)-m) pontjainak és 4. -a (3) bekezdésének rendelkezései január 1. napján lépnek hatályba. (3) A törvény hatálybalépésekor nyilvántartásba vett és bejegyzett lakásszövetkezet közgyőlése a meglévı alapszabályát e törvény rendelkezéseinek megfelelıen január 1. napjáig köteles módosítani; az eddig az idıpontig a cégbírósághoz, valamint a földhivatalhoz benyújtott alapszabály módosítása illetékmentes. 59. (1) E törvény hatálybalépésével egyidejőleg hatályát veszti a szövetkezetekrıl szóló évi I. törvény 26. -a (2) bekezdésének a lakásszövetkezeteknél (92. ) az alapszabály ettıl eltérıen rendelkezhet szövegrésze, 26. -
19 a (4) bekezdésének a) pontjából a lakásszövetkezeteket kivéve szövegrész, 28. -a (1) bekezdésébıl a továbbá lakásszövetkezeteknél szövegrész, 30. -a (2) bekezdésének a továbbá a lakásszövetkezetek alapszabálya szövegrésze, az 52. -a (2) bekezdésébıl a - a lakásszövetkezetek kivételével - szövegrész, a 69. -a (2) bekezdésének második mondata, 77. -a (6) bekezdésébıl a - lakásszövetkezeteket kivéve - szövegrész, 81. -a (2) bekezdésébıl és 83. -a (3) bekezdésébıl - az üdülıszövetkezet kivételével lakásszövetkezeteknél egyhangúlag - szövegrészek, 89. -a (1) bekezdésének a) pontjából a lakásszövetkezeteknél egyhangúlag szövegrész, továbbá a 90. -a (2) bekezdésének, a 91. -a (2) bekezdésének, és a ainak rendelkezése. (2) A törvény hatálybalépésekor bejegyzett lakásszövetkezet alapszabályának a tagok közös tulajdonára vonatkozó rendelkezése alatt e törvény 11. -ának rendelkezéseit kell érteni. Az alapszabály ennek megfelelı módosítását az alapszabálynak az 58. (3) bekezdésében említett módosítása során kell elvégezni. (3) E törvény a hatálybalépésekor a nyugdíjasházban már fennálló lakáshasználati jogot nem érinti. 60. E törvény hatálybalépésével egyidejőleg: a) az ingatlan-nyilvántartásról szóló évi CXLI. törvény 12. -a c) pontjából a külön tulajdonban álló, továbbá a - az alapszabály rendelkezésétıl függıen - a közös tulajdonban levı részekbıl a szövetkezeti lakás-, illetıleg helyiségtulajdonost megilletı hányaddal együtt" szövegrészek, a 21. -a (4) bekezdésének a vagy közös szövegrésze, 24. -a (3) bekezdésének a vagy a közös tulajdont szövegrésze, b) a csıdeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló évi XLIX. törvény 64. (1) bekezdésének az (1977. évi 12. tvr. 1. ) szövegrésze, továbbá c) a lakásszövetkezetek gazdálkodási rendjérıl szóló 78/1988. (XII. 27.) PM-ÉVM együttes rendelet hatályát veszti. 61.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00253/2020
. IV/00253/2020
Első irat érkezett: 02/10/2020
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (ingatlanügy)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 04/29/2020
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó felperes az alperesek között létrejött és az illetékes polgármesteri hivatalban kifüggesztett ingatlan adásvételi szerződéssel kapcsolatban elővásárlási jogával élve elfogadó nyilatkozatot tett. Az illetékes hatóság a nyilatkozatot elutasította, hivatkozással arra, hogy az indítványozó elfogadó nyilatkozata nem tudta megelőzni a szerződés szerinti vevőt. Az indítványozó keresetet indított annak megállapítására, hogy elővásárlási jogát megsértették. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy az alperesek közötti szerződés hatálytalan, és a szerződés az indítványozó és az alperes között jött létre, melyet a másodfokú bíróság helybenhagyott. A Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatva a keresetet elutasította.
Az indítványozó álláspontja szerint az illetékes hatóságnak az ügyet részrehajlás nélkül, tisztességes módon, ésszerű határidőn belül kellett volna intéznie, döntését pedig megfelelően indokolnia. Az a bírósági döntés, amely nem követeli meg az indokolási kötelezettséget megsérti a tisztességes eljáráshoz való jogot, és megsérti azt, hogy a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegének elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban kell állnia, ami nem felel meg sem a józan észnek sem a közjónak..
Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete
IV_253_2_2020_indegységes.anonim.pdf
A határozat száma: 3293/2020. (VII. 17.) AB végzés
3293_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó – jogi képviselője (dr. Pálvölgyi László ügyvéd) útján – 2020. február 10-én az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, melyben, illetve a 2020. március 25-én benyújtott indítvány-kiegészítésében kérte a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, mivel az véleménye szerint ellentétes az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésével, XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésével, valamint 28. cikkével.
[2]	2. Az indítványozó felperese volt egy adásvételi szerződés létrejöttének megállapítása iránti pernek. Az alapügy tényállása szerint a felperes mint földműves tulajdonostárs elővásárlási jogával kívánt élni egy természetes személy eladó által eladott, szántó, legelő művelési ágú ingatlan tulajdoni hányadára vonatkozóan, melyet a Magyar Állam vásárolt meg. A felperest a Magyar Állam nevében eljáró Nemzeti Földalapkezelő Szervezet (a továbbiakban: NFA) 2016. október 4-én keltezett levelében arról tájékoztatta, hogy az általa tett nyilatkozatával “nem tudta megelőzni a szerződés szerinti vevőt”, vagyis hogy az indítványozó elővásárlási jogával nem tudott élni; majd az indítványozó 2016. november 8-i keltezésű kérésére 2017. február 7-én arról is, hogy mindennek indoka az volt, hogy az indítványozó által tett elfogadó nyilatkozat nem tartalmazta az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII. 29.) FVM rendelet 68/C. §-a szerinti részarány-tulajdonra vonatkozó nyilatkozatot.
[3]	Az indítványozó 2017. február 17-én keresetet nyújtott be a Kecskeméti Járásbírósághoz, melyben kérte annak megállapítását, hogy az elővásárlási nyilatkozata szabályos volt, és hogy ez alapján közte és a II. rendű alperes eladó között az adásvételi szerződés létrejött. A Kecskeméti Járásbíróság 14.P.20.399/2017/17. számú ítéletében ezt meg is állapította, és kötelezte az illetékes járási hivatalt a felperes tulajdonjogának – a vételár igazolt megfizetését követő – bejegyzésére. Indokolása szerint az NFA által hiányolt nyilatkozat csak az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéshez kell, magához az elővásárlási nyilatkozathoz nem. Az alperesi hivatkozással szemben továbbá megállapította, hogy a bírósági eljárás kezdeményezésére nyitva álló 30 napos határidő nem telt el, mivel a felperes önhibáján kívüli okból nem tudta igényét érvényesíteni, nem lévén a perindításról szóló döntés meghozatalához szükséges információk (az NFA indokainak) birtokában, így az elévülés az NFA indokainak a felperes számára való megismeréséig nyugodott. A fellebbezés folytán másodfokon eljáró Kecskeméti Törvényszék 2.Pf.21.493/2017/12. számú ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét – annak helyes indokaira tekintettel – helyben hagyta.
[4]	A II. rendű alperes, vagyis az eredeti adásvételi szerződés eladója felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Kúriához, melynek alapján a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítéletével a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta, és a felperes keresetét elutasította. Megállapította, hogy jogszabálysértő volt az első- és a másodfokú bíróság azon ítéleti megállapítása, hogy az elévülés határideje – annak nyugvása miatt – nem telt el, mivel a határidő nem az NFA indokainak közlésétől, vagyis az NFA második, 2017. február 7-i levelétől, hanem annak a ténynek a felperes (az elővásárlási jogával élni kívánó személy) számára való közlésétől számít, hogy az elővásárlási jog gyakorlására irányuló nyilatkozatot az NFA nem fogadta el. Az NFA levele 2016. október 4-i keltezésű, melynek tartalmát a felperes legkésőbb 2016. november 8-án meg kellett, hogy ismerje, hiszen ekkor kért tájékoztatást az NFA-tól arról, hogy az pontosan milyen indokok miatt nem fogadta el az elővásárlási joga gyakorlásáról szóló nyilatkozatát. Az NFA egyébként sem hatóságként járt el, indokolási kötelezettség pedig a hatályos jogszabályok alapján egyáltalán nem terhelte. Ha tehát a pontos indokokkal a felperes még nem is volt ekkor tisztában, de azzal tisztában volt, hogy az adásvételi szerződés közte és az eladó között nem jött létre; azaz legkésőbb ettől az időponttól megkezdődött a kereset benyújtására nyitva álló 30 napos határidő. A Kúria ítéletének indokolása szerint az “elővásárlási jogát gyakorló jogosult számára a tulajdonos által kötött és általa elfogadott szerződés hatálytalanságából eredő igények érvényesítésére […] szabott harminc nap[os] határidő akkor nyílik meg, amikor az ilyen igénye keletkezik, azaz amikor tudomást szerez az elővásárlási joga megsértéséről”. “Föld eladása esetén az elővásárlásra jogosult által elfogadott szerződésnek a szerződő felek által történő teljesítését jelentő bármely körülményről való tudomásszerzéssel megkezdődik az igényérvényesítés határideje.” Mivel a keresetlevél benyújtására rendelkezésre álló határidő jelen egyedi ügyben eltelt, a perindítási határidő nyugvására okot adó körülmény pedig nem merült fel, ezért a kereseti kérelem elkésett. Ennek alapján az NFA indokai valóságtartalmát és jogi megalapozottságát a Kúriának már nem kellett érdemben vizsgálnia; a felperes így pervesztes lett.
[5]	3. Az indítványozó, a per korábbi felperese a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítéletével szemben az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt nyújtott be az Alkotmánybírósághoz, melyben, illetve a később beadott indítvány-kiegészítésében kérte a támadott ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, mivel az véleménye szerint ellentétes az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésével, XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésével, valamint 28. cikkével.
[6]	Az indítványozó érvelése szerint a Kúria értelmezése téves, és ez a hivatkozott Alaptörvényben biztosított jogai sérelmével járt. Az NFA-nak, függetlenül attól, hogy hatóságként járt-e el, vagy sem, már első levelében indokolnia kellett volna azt, hogy az indítványozó elfogadó nyilatkozatát miért hagyta figyelmen kívül. Azzal, hogy ezt nem tette meg, megsértette az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdését. A Kúria pedig azzal, hogy ezt az indítványozó felperes terhére értékelte, és nem ismerte el nyugvási időnek azt az időszakot, amely alatt a felperes tisztában volt azon ténnyel, hogy az adásvételi szerződés vevői pozíciójába nem léphet be, de azzal nem, hogy pontosan miért nem teheti ezt, megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését. Ugyancsak a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelmeként hivatkozott az indítványozó arra, hogy a Kúria szerinte nem indokolta kellő mértékben, hogy ítéletében miért tért el az első- és a másodfokú bíróság jogértelmezésétől. Az indítványozó szerint a tényállás alapján egyértelmű, hogy menthető ok miatt nem tudta az igényét határidőben érvényesíteni. Mindezek miatt a “Kúria az előtte fekvő, alapjogilag releváns ügy alapjogi érintettségére tekintet nélkül járt el, és az általa kialakított jogértelmezés nem áll összhangban a hivatkozott jogok alkotmányos tartalmával, a meghozott bírói döntés alaptörvény-ellenes”. Továbbá: “A Kúria döntése túl szigorú értelmezés irányába mozdult el azzal, hogy nem kívánja meg a […] döntésre jogosult Magyar Államtól, illetőleg a tulajdonosi jogokat gyakorló NFA-tól, hogy az elővásárlási jognyilatkozattal élő személy felé a döntését indokolt módon közölje, ezáltal hátrányba hozza az elővásárlásra jogosultat.” Ezen jogértelmezés következtében végül az indítványozó “jogorvoslati lehetősége illuzórikussá […] válik, mivel nem tudhatja, milyen ok vezethet az elővásárlási jogának gyakorlása következtében a szerződéskötés megtagadására”, vagyis az indítványozó szerint a Kúria döntésével sérült a jogorvoslathoz való joga is.
[8]	Az Alaptörvény 28. cikke nem tartalmaz Alaptörvényben biztosított jogot, így a panasz e tekintetben nem meríti ki az érdemi elbíráláshoz szükséges, az Abtv. 27. § (1) bekezdés a) pontja szerinti tartalmi követelményt. A többi hivatkozott alaptörvényi rendelkezés tekintetében az indítvány a kúriai ítélet jogértelmezését támadja; a panasz érdemi alkotmányjogi okfejtést nem tartalmaz. Az indítványozó sérelme abban áll, hogy azon jogkérdés tekintetében, hogy milyen körülmény számít az elévülés nyugvására okot adó helyzetnek, nem ért egyet a Kúria jogi nézetével, és ehelyett inkább az első- és másodfokú bíróság jogértelmezését tartja helyesnek és az ügyében alkalmazandónak. Mivel az indítvány ily módon pusztán a bírósági döntések tartalmi kritikáját foglalja magában, ezért az nem veti fel annak a lehetőségét, hogy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség történt volna, illetve hogy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésről volna szó, így a panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában meghatározott feltételnek.
[9]	A tényállás megállapítása és az ehhez vezető bizonyítékok felvétele és értékelése, valamint a jogszabályok értelmezése a bíróságok, ezen belül is elsősorban a Kúria, nem pedig az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozó kérdés. Az Alkotmánybíróság továbbá már a 3325/2012. (XI. 12.) AB végzésben kifejtette, ezzel kapcsolatos gyakorlata pedig azóta is töretlen, hogy “[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. […] [A]z Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt, az abban biztosított jogokat védi. Önmagukban […] a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak. Egyébként az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna.” {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}
[10]	5. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a Kúria Pfv.VI.21.822/2018/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján, visszautasította.
. 02/10/2020
. Constitutional complaint against the judgement No. Pfv.VI.21.822/2018/6 of the Curia (real estate case)
. 3293/2020. (VII. 17.)

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria