text:
1991. évi XLIX. törvény - PDF
Download "1991. évi XLIX. törvény"
1 1991. évi XLIX. törvény a csıdeljárásról és a felszámolási eljárásról Az Országgyőlés a fizetésképtelenséggel fenyegetı helyzetben lévı vagy fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek adósságának csıdeljárásban, hitelezıkkel való egyezségkötéssel történı rendezése, ha pedig ez nem lehetséges, a fizetésképtelen gazdálkodó szervezetek felszámolás útján való megszüntetése és a hitelezıi érdekek védelme érdekében a következı törvényt alkotja: I. Fejezet Általános rendelkezések 1. (1) E törvény szabályozza a csıdeljárást, a felszámolási eljárást. (2) A csıdeljárás olyan eljárás, amelynek során az adós - a csıdegyezség megkötése érdekében - fizetési haladékot kap, és csıdegyezség megkötésére tesz kísérletet. (3) A felszámolási eljárás olyan eljárás, amelynek célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezık e törvényben meghatározott módon kielégítést nyerjenek. (4) 2. (1) E törvény hatálya a gazdálkodó szervezetekre és ezek hitelezıire terjed ki. (2)-(3) (4) E törvénynek a felszámolási eljárásra vonatkozó rendelkezéseit a külföldi székhelyő vállalkozások magyarországi fióktelepeire a külföldi székhelyő vállalkozások magyarországi fióktelepeirıl és kereskedelmi képviseleteirıl szóló törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (5) Az egyesületekre és az alapítványokra e törvényt akkor kell alkalmazni, ha az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek mőködésérıl és támogatásáról szóló törvény másképpen nem rendelkezik. 3. (1) E törvény alkalmazásában: a) gazdálkodó szervezet: a gazdasági társaság, a közhasznú társaság, az ügyvédi iroda, a közjegyzıi iroda, a szabadalmi ügyvivıi iroda, a végrehajtói iroda, az európai részvénytársaság, a szövetkezet, a lakásszövetkezet, az európai szövetkezet, a vízgazdálkodási társulat (a víziközmő-társulat kivételével), az erdıbirtokossági társulat, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a magánnyugdíjpénztár, az egyéni cég, az egyesülés, ideértve az európai gazdasági egyesülést is, az európai területi együttmőködési csoportosulás, egyesület, alapítvány, valamint mindazon jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok, amelyek fı érdekeltségeinek központja a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió területén található; b) adós: az a gazdálkodó szervezet, amely tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy elıreláthatóan nem tudja kiegyenlíteni; c) hitelezı: a csıdeljárásban és a felszámolási eljárásban - a felszámolás kezdı idıpontjáig - az, akinek az adóssal szemben jogerıs és végrehajtható bírósági, hatósági határozaton (végrehajtható okiraton) alapuló, nem vitatott vagy elismert, lejárt pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van, továbbá a csıdeljárásban az is, akinek a csıdeljárás iránti kérelem idıpontjában még le nem járt, de elismert pénzvagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van; a felszámolás kezdı idıpontja után hitelezı mindenki, akinek az adóssal szemben pénz- vagy pénzben kifejezett vagyoni követelése van (ideértve a bankgaranciából, biztosítói garanciából vagy biztosító által kiállított, készfizetı kezességvállalást tartalmazó kötelezvénybıl származó, függı követeléseket is, amelyeknek beállta és esedékessége még bizonytalan), amennyiben az említett követeléseket a felszámoló nyilvántartásba vette; d) gazdálkodó szervezet vezetıje: közkereseti és betéti társaságnál az üzletvezetésre és képviseletre jogosult tag(ok), egyesülésnél, közös vállalatnál az igazgató, korlátolt felelısségő társaságnál az
2 ügyvezetı(k), részvénytársaságnál az igazgatóság vagy az alapszabályban az ügyvezetésre feljogosított személy(ek), egyéni cégnél a cégtulajdonos, ügyvédi irodánál, közjegyzıi irodánál, szabadalmi ügyvivıi irodánál az iroda vezetıje, végrehajtói irodánál az irodavezetı vagy irodavezetı hiányában a tartós helyettes, szövetkezetnél az igazgatóság (ügyvezetı igazgató) vagy az ügyvezetı elnök, vízgazdálkodási társulatnál az igazgató (vállalati biztos), önkéntes kölcsönös biztosító pénztárnál az ügyvezetı (ha a pénztár ügyvezetıt nem alkalmaz, az igazgatótanács), a magánnyugdíjpénztárnál az ügyvezetı, alapítvány, egyesület képviselıje, az Európai Unió más tagállamában bejegyzett gazdálkodó szervezet esetében a magyarországi nyilvántartásba bejegyzett, jognyilatkozat tételére jogosult személy, ilyen hiányában a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaság nevében a hatóságok elıtt vagy a polgári jogi kapcsolatokban eljáró személy; e) vagyon: mindaz, amit a számvitelrıl szóló törvény befektetett eszköznek vagy forgóeszköznek minısít; f) EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségrıl szóló megállapodásban részes más állam. (2) 4. (1) A csıdeljárás és a felszámolási eljárás körébe tartozik a gazdálkodó szervezet minden vagyona, amellyel a csıd- vagy a felszámolási eljárás kezdı idıpontjában rendelkezik, továbbá az a vagyon, amelyet ezt követıen az eljárás tartama alatt szerez. (2) A gazdálkodó szervezet vagyona a tulajdonában (kezelésében) levı vagyon. A gazdálkodó szervezet vagyonaként kell figyelembe venni a leányvállalata vagyonát, tröszt esetében a tröszti vállalatok vagyonát, ha a tröszt létesítı határozatát az állami vállalatokról szóló évi VI. törvény 49. -a alapján adták ki. (3) Nem tartozik a (2) bekezdés hatálya alá: a) az a vagyon, amelyet az adós állami vagyonkezelı szervezettel kötött szerzıdés alapján kezel; b) az állami tulajdonban álló erdı, továbbá jogszabályban meghatározott természetvédelmi oltalom alatt álló földterület (nemzeti park, fokozottan védett terület, nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó terület), külön jogszabályban meghatározott állami tulajdonban lévı mőemlék, továbbá a vízitársulatok tulajdonában, vagyonkezelésében, használatában lévı vizek, vízilétesítmények és a vízitársulatoknak a közfeladatok ellátásához szükséges elkülönített vagyona; c) a kárpótlás céljára elkülönített termıföld és a külön törvényben meghatározott földalap és a kárpótlási árverésre kijelöléssel nem érintett, illetve a kárpótlási árverésbıl visszamaradt földterület; d) a gazdálkodó szervezet vagyonából az az ingatlan, amely - a volt egyházi ingatlanok tulajdoni helyzetének rendezésérıl szóló évi XXXII. törvény 7. (1) bekezdésében foglaltak alapján - a Kormány által jóváhagyott jegyzékben szerepel; e) a 38. (6) bekezdése szerinti esetben a jogosult követelésének kielégítésére szolgáló összeg; f) az adós munkavállalójának munkabérébıl - külön jogszabály rendelkezései szerint - levont, valamint a csıdeljárás, illetve a felszámolási eljárás tartama alatt levonásra kerülı szakszervezeti vagy egyéb érdekképviseleti tagdíj. (4) A Kormány által a rendkívüli idıszakra rögzített hadiipari készletek abban az esetben vonhatók be a felszámolási eljárásba, ha a Kormány az állami vagyonkezelı szervezet kezdeményezésére a rögzítést feloldja. A vagyonkezelı szervezet a felszámoló megkeresésére 30 napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a rögzítés feloldását kezdeményezi-e. A rögzítés feloldásáról a vagyonkezelı szervezet kezdeményezésétıl számított 60 napon belül a Kormány dönt. E törvény alkalmazásában hadiipari készlet alatt a hadiipari tevékenységhez szükséges tárgyi eszközöket és forgóeszközöket - ideértve a gyártási dokumentumokat is - kell érteni. (5) A védelem célját szolgáló állami tartalék nem része a gazdálkodó szervezet vagyonának. 5. Az adós vezetıje, a vagyonfelügyelı, a felszámoló a csıdeljárás, a felszámolási eljárás alatt kérésükre 8 munkanapon belül köteles tájékoztatni a) a hitelezıi választmányt, illetve ennek hiányában a bejelentett és elismert hitelezıi követelések legalább 10%-át képviselı hitelezıt (hitelezık csoportját) az adós vagyoni és pénzügyi helyzetérıl,
3 b) a munkavállalókat, a Munka Törvénykönyvérıl szóló évi XXII. törvény (a továbbiakban: Mt.) 18. -ában meghatározott szakszervezeteket, az üzemi tanácsot (üzemi megbízottat), valamint az állami foglalkoztatási szervet a munkavállalókat érintı kérdésekrıl. 5/A. (1) A hitelezık érdekeik védelmére és képviseletük ellátására hitelezıi választmányt alakíthatnak, amely figyelemmel kíséri a vagyonfelügyelı és a felszámoló tevékenységét, és a választmányt létrehozó hitelezıket képviseli a bíróság elıtt, illetve a vagyonfelügyelıvel, az ideiglenes vagyonfelügyelıvel, a felszámolóval való kapcsolat során, továbbá gyakorolja az e törvényben meghatározott jogköröket. (2) Minden adós gazdálkodó szervezetnél csak egy választmány mőködhet. Amennyiben a gazdálkodó szervezetnél több - az e törvény szerinti feltételeknek megfelelı - választmány alakul, azt kell hitelezıi választmánynak tekinteni, amelyik a bírósághoz elıször jelenti be a megalakulását. Ha egyidejőleg több választmány jelentkezik, akkor azt kell hitelezıi választmánynak tekinteni, amelyik több hitelezıt tömörít. A hitelezıi választmány mőködtetéséhez késıbb is csatlakozhatnak hitelezık. (3) Csıdeljárásban a választmány megalakításának feltétele, hogy azt a (4)-(5) bekezdése szerint szavazati joggal rendelkezı - hitelezık legalább egyharmada hozza létre, és ezek a hitelezık rendelkezzenek a szavazatok több mint felével. Ha a választmányt mőködtetı hitelezık száma utóbb csökken, és ennek következtében az abban való részvételi arány már nem éri el az említett mértéket, a választmány az említett körülmény bekövetkeztétıl számított 30. napon megszőnik, kivéve, ha az említett határidı lejárta elıtt kellı számú hitelezı csatlakozott. (4) Felszámolási eljárásban a választmány megalakításának feltétele, hogy azt legalább a 28. (2) bekezdésének f) pontja szerint bejelentkezett hitelezık egyharmada hozza létre, és ezek a hitelezık rendelkezzenek a felszámolási eljárásban egyezségkötésre jogosult hitelezıi követelések legalább egyharmadával. Ha a választmányt mőködtetı hitelezık száma utóbb csökken, és ennek következtében az abban való részvételi arány már nem éri el az említett mértéket, a választmány az említett körülmény bekövetkeztétıl számított 30. napon megszőnik, kivéve, ha az említett határidı lejárta elıtt kellı számú hitelezı csatlakozott. (5) A választmány jogosultságait, a választmányt mőködtetı hitelezık képviseletét, mőködtetése forrásainak biztosítását, a költségek elılegezésének és elszámolásának szabályait a hitelezık egymás között megállapodásban rögzítik. A választmány legalább három-, de legfeljebb héttagú lehet, és a választmányt mőködtetı hitelezık elnököt is választhatnak. A választmány a megalakításáról, a mőködtetésében részt vállaló hitelezıkrıl, a választmány jogairól, a mőködtetésében részt vevı hitelezık képviseletérıl - az errıl készített jegyzıkönyv és megállapodás csatolásával - a megalakulását követı 3 munkanapon belül értesíti az adóst, a bíróságot, a vagyonfelügyelıt vagy a felszámolót. A választmány 5 munkanapon belül elfogadja az ügyrendjét. Az ügyrendben szabályozni kell a választmány döntéshozatalának eljárásrendjét és azt is, hogy a választmány döntéseihez, intézkedéseihez milyen módon kell kérni a választmányt mőködtetı hitelezık véleményét. (6) A választmány megalakításakor és mőködtetésekor a szavazati jog az azt mőködtetı hitelezıket a 18. (4)-(5) bekezdésében, illetve a 44. (1) bekezdésében meghatározott módon illeti meg. A döntéseket nyílt szavazással, szavazattöbbséggel hozzák. (7) A választmány tagja nem lehet az adós vagy a 12. (2) bekezdés bc)-bd) pontja szerinti személy, illetve gazdálkodó szervezet esetén annak legalább többségi befolyással rendelkezı tagja, vezetı tisztségviselıje, cégvezetıje, felügyelıbizottsági tagja, könyvvizsgálója, valamint az említettek közeli hozzátartozója [Ptk ]. (8) A csıdeljárás alatt létrehozott hitelezıi választmány - a csıdeljárást a 21/B. szerint követı - felszámolási eljárásban tovább mőködhet. A választmánynak a hitelezık képviseletére szóló megbízatása megállapodással meghosszabbítható a csıdeljárás vagy felszámolási eljárás jogerıs befejezését követı idıszakra is, amennyiben az az eljárások során kötött egyezség végrehajtásának ellenırzése, valamint a hitelezık érdekeinek védelme érdekében indokolt. 6. (1) A csıdeljárás és a felszámolási eljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett - székhelye szerint illetékes megyei (fıvárosi) bíróság (a továbbiakban: bíróság) hatáskörébe és kizárólagos illetékességébe tartozó, nemperes eljárás. Ez az illetékességi szabály
4 irányadó akkor is, ha az adós az eljárás alatt, az eljárást befejezı végzés jogerıre emelkedéséig a székhelyét más cégbíróság illetékességi területére helyezi át. A más bíróságoknál benyújtott csıdeljárások iránti kérelmeket hivatalból el kell utasítani, vagy a már megindult eljárásokat meg kell szüntetni, a felszámolási eljárás iránti kérelmeket pedig az illetékes bírósághoz kell áttenni. (2) A Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendeletének hatálya alá tartozó és nem Magyarországon bejegyzett gazdálkodó szervezet [3. (1) bekezdés a) pont] ellen megindított fıeljárás vagy területi eljárás lefolytatására a Fıvárosi Bíróság rendelkezik kizárólagos illetékességgel. (3) Azokra az eljárási kérdésekre, amelyeket e törvény külön nem szabályoz, a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezései - a polgári nemperes eljárás sajátosságaiból eredı eltérésekkel - megfelelıen irányadóak azzal, hogy - a 6/A. esetén kívül - a csıdeljárásban felfüggesztésnek, félbeszakadásnak és szünetelésnek, a felszámolási eljárásban pedig félbeszakadásnak nincs helye. (4) A csıdeljárásban az adóst, a hitelezıt és a vagyonfelügyelıt, a felszámolási eljárásban az adóst, a hitelezıt és a felszámolót kell félnek tekinteni. Ha a vagyonfelügyelı vagy a felszámoló tevékenysége vagy mulasztása harmadik személy jogát, jogos érdekét is érinti, az e személy által benyújtott kifogás (51. ) elbírálása során a kifogás elıterjesztıje is félnek minısül. (5) június 30-ától a bíróság és a felek közötti írásbeli közlésekre a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény elektronikus kapcsolattartásra vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Természetes személyek esetén a beadványokat és más hivatalos iratokat papír alapon is be lehet nyújtani, illetve kézbesíteni. 6/A. (1) Csıdeljárás és felszámolási eljárás nem indítható meg, ha a büntetıügyben a jogi személlyel szemben intézkedés alkalmazásának lehet helye, és errıl a büntetıügyben eljáró bíróság vagy ügyész a bíróságot [6. (1) bekezdés] értesítette. (2) A megindult csıdeljárást, felszámolási eljárást a büntetıügyben eljáró bíróság határozatának jogerıre emelkedéséig, illetıleg a büntetıeljárás során alkalmazott intézkedés végrehajtásának befejezéséig fel kell függeszteni. (3) Ha az (1)-(2) bekezdés rendelkezései a hitelezık követelésének teljesülését jelentısen késleltetné vagy veszélyeztetné, a vádirat benyújtásáig az ügyész, azt követıen a bíróság engedélyezheti a csıdeljárás és a felszámolási eljárás megindítását, illetıleg folytatását. 6/B. (1) A Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió más tagállamában megindított fizetésképtelenségi eljárás során kijelölt felszámoló kérheti, hogy a bíróság rendelje el a fizetésképtelenségi eljárást megindító határozat, illetve a felszámolót kijelölı határozat lényeges tartalmának a Cégközlönyben való közzétételét. (2) A határozat lényeges tartalmához tartozik különösen: a) az eljárást megindító bíróság megjelölése és címe, b) az adós neve és székhelye, illetve a központi ügyvezetés helye, c) annak megjelölése, hogy az eljárás fıeljárás vagy területi eljárás, d) a felszámoló neve és elérhetısége, e) a hitelezıi igények bejelentésére rendelkezésre álló határidık, f) a határidık tekintetében megállapított jogkövetkezmények, g) a hitelezıi igények elfogadására jogosult testület vagy hatóság megjelölése. (3) A kérelemhez az eredeti okiraton túl csatolni kell annak hiteles magyar fordítását is, valamint mellékelni kell a közzétételi költségtérítés megfizetésének igazolását. (4) Ha az adósnak, aki ellen a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió más tagállamában fıeljárás indult, Magyarországon telephelye van, a fıeljárásban kijelölt felszámoló köteles kérni a fıeljárást megindító határozat, illetve a felszámolót kijelölı határozat lényeges tartalmának közzétételét. A felszámoló felel az ennek elmulasztásával okozott kárért. (5) A közzétételnek tartalmaznia kell mindazt, ami a határozat lényeges tartalmának minısül. 6/C. (1) Ha az adósnak, aki ellen a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján az Európai Unió más tagállamában fıeljárás indult, Magyarországon ingatlan vagyona
5 vagy egyéb, közhitelő nyilvántartásba bejegyzett vagyona vagy telephelye van, a fıeljárás során kijelölt felszámoló köteles kérni, hogy a bíróság rendelje el a fıeljárást megindító határozat tényének bejegyzését az ingatlan-nyilvántartásba, illetve egyéb közhitelő nyilvántartásba. A felszámoló felel az ennek elmulasztásával okozott kárért. (2) A kérelemhez az eredeti okiraton túl csatolni kell annak hiteles magyar fordítását is. 6/D. A 6/B. és a 6/C. -ok szerinti kérelmet a Fıvárosi Bírósághoz kell benyújtani, amely nemperes eljárásban dönt a kérelemrıl a beérkezéstıl számított legfeljebb 30 napon belül, a 6/B. szerinti kérelem esetében az igények bejelentésére a közzéteendı határozatban elıírt határidık figyelembevételével. A határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye. II. Fejezet Csıdeljárás Csıdeljárás megindítása, fizetési haladék 7. (1) Az adós gazdálkodó szervezet vezetıje a bírósághoz csıdeljárás lefolytatása iránti kérelmet nyújthat be. (2) Az adós gazdálkodó szervezet (a továbbiakban: adós) nem nyújthat be csıdeljárás iránti kérelmet, ha ellene csıdeljárás van folyamatban, vagy felszámolás iránti kérelmet nyújtottak be ellene, és a felszámolás elrendelésérıl már meghozták az elsıfokú végzést. (3) Az adós csıdeljárás iránti újabb kérelmet mindaddig nem nyújthat be, a) amíg a korábbi csıdeljárás elrendelésének idıpontjában fennállt, illetve annak során keletkezett hitelezıi igény kielégítésre nem került, és b) a korábbi csıdeljárás jogerıs befejezésének közzétételétıl számítva két év még nem telt el, vagy c) a korábbi csıdeljárás iránti kérelmét a bíróság a 9. (4) bekezdésében foglaltak szerint hivatalból elutasította, és az errıl szóló jogerıs végzés közzétételétıl számítva egy év még nem telt el. (4) A hitelezı akkor nyújthat be az adós elleni csıdeljárás iránti kérelmet, ha az adóssal szemben a 27. (2) bekezdésében foglaltak szerinti követeléssel rendelkezik, azonban felszámolási eljárás helyett csıdeljárásban kívánja az igényét érvényesíteni. (5) A csıdeljárás iránti (1) és (4) bekezdés szerinti kérelmet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon kell benyújtani, amely június 30-ától - ide nem értve a természetes személyek kérelmeit - kizárólag elektronikus nyomtatvány lehet. 8. (1) A 7. szerinti kérelem benyújtásához - ha azt az adós nyújtja be - az adós gazdálkodó szervezet alapítói (tagsági) jogait gyakorló legfıbb szerv elızetes egyetértése szükséges. Egyéni cég esetében a kérelmet a cégtulajdonos saját döntése alapján nyújthatja be. A kérelem benyújtásáról a munkavállalókat, az Mt ában meghatározott szakszervezeteket, az üzemi tanácsot (üzemi megbízottat) tájékoztatni kell. (2) Az adós által benyújtott csıdeljárás iránti kérelemnek tartalmaznia kell, illetve ahhoz csatolni kell a) az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát, b) az (1) bekezdésben említett legfıbb szerv elızetes egyetértését bizonyító okiratot, c) három hónapnál nem régebbi éves (egyszerősített éves) beszámolót vagy közbensı mérleget és az adós vezetıjének írásbeli nyilatkozatát arról, hogy az az adós vagyoni helyzetérıl valós és megbízható képet ad, d) az adós vezetıjének nyilatkozatát arról, hogy a c) pont szerinti beszámoló vagy közbensı mérleg elfogadása óta az adós vagyoni helyzetében milyen lényeges változások történtek, e) ha az adós a gazdasági társaságokról szóló törvényben szabályozott elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, az ezzel összefüggı szerzıdéseket, f) az adós hitelezıinek névsorát, a hitelek összegét és lejáratuk idıpontját, valamint azt, hogy az adós mely követeléseket ismer el és melyeket vitat, melyek a biztosított [12. (3) bekezdés] és a nem biztosított hitelezıi igények,
6 g) a csıdeljárás elrendelésérıl és a fizetési haladékról szóló közzététel költségtérítésének befizetését igazoló okiratot, h) az adós vezetıjének nyilatkozatát arról, hogy az adós mely pénzforgalmi szolgáltatónál vezet pénzforgalmi számlát, a számlaszámok megnevezésével, i) az adós vezetıjének kötelezettségvállaló nyilatkozatát arról, hogy a csıdeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejőleg értesíti a pénzforgalmi szolgáltató számlavezetıket a csıdeljárás iránti kérelem benyújtásáról oly módon, hogy a számlavezetık errıl az ideiglenes fizetési haladék 9. (1) bekezdés szerinti közzétételét megelızı munkanapon 15 óráig hitelt érdemlı módon tudomást szerezzenek, továbbá nem kezdeményez olyan fizetési mőveletet vagy átutalást, amely a fizetési haladék célját meghiúsítaná, valamint nem tesz más olyan intézkedést sem, amellyel valamely hitelezıt elınyös helyzetbe hozna a többi hitelezıhöz képest, j) az adós vagyoni helyzetét bemutató, az adós vezetıje által aláírt, külön jogszabály szerinti adatokat tartalmazó adatlapot. (3) Az adósnak nyilatkoznia kell arról is, hogy a) ha volt ellene korábban elrendelt csıdeljárás, akkor az esetleges korábbi csıdeljárás elrendelésének idıpontjában fennállt, illetve annak során keletkezett hitelezıi igények kielégítésre kerültek-e, és a korábbi csıdeljárás jogerıs befejezésének közzétételétıl számítva két év eltelt-e, b) van-e tudomása ellene felszámolási eljárás megindítása iránti kérelem benyújtásáról, vagy fizetésképtelenségét megállapító végzés meghozataláról, c) volt-e olyan korábbi csıdeljárás iránti kérelme, amelyet a bíróság a 9. (4) bekezdésében foglaltak szerint hivatalból elutasított, és az errıl szóló jogerıs végzés közzétételétıl számítva egy év még nem telt el. (4) A hitelezı által benyújtott csıdeljárás iránti kérelemnek tartalmaznia kell, illetve a kérelemhez csatolni kell a) az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, b) nyilatkozatot az adóssal szemben a 27. (2) bekezdése szerinti követelés fennállásáról, és az ezzel összefüggı nyilatkozatokat, okiratokat, c) nyilatkozatot arról, hogy amennyiben a követelés kiegyenlítésre kerül, azt haladéktalanul bejelenti a bíróságnak, d) az adós (3) bekezdés szerinti, továbbá arról szóló nyilatkozatát, hogy a csıdeljárás megindítását nem ellenzi, és erre vonatkozóan a 8. (1) bekezdés szerinti legfıbb szerv elızetes egyetértését megszerezte, e) az adós vezetıjének kötelezettségvállaló nyilatkozatát arról, hogy a hitelezı csıdeljárás iránti kérelme benyújtásával egyidejőleg értesíti számlavezetıit a csıdeljárás iránti kérelem benyújtásáról, továbbá nem kezdeményez olyan fizetési mőveletet vagy átutalást, amely a fizetési haladék célját meghiúsítaná, valamint nem tesz más olyan intézkedést sem, amellyel valamely hitelezıt elınyös helyzetbe hozna a többi hitelezıhöz képest, f) a csıdeljárás elrendelésérıl és a fizetési haladékról szóló közzététel költségtérítésének befizetését igazoló okiratot. (5) A (2) bekezdés i) pontja és a (4) bekezdés e) pontja szerinti bejelentést követıen a pénzforgalmi szolgáltató számlavezetı a bejelentést banktitokként, illetve fizetési titokként kezeli, az adós számlájával szemben nem érvényesítheti az adóssal fennálló jogviszonyán alapuló követeléseket, továbbá nem tehet más olyan intézkedést sem, ami ıt vagy más hitelezıt elınyös helyzetbe hozza a többi hitelezıhöz képest. 9. (1) Az adós kérelme alapján a bíróság egy munkanapon belül intézkedik a kérelemnek, továbbá az adóst megilletı azonnali, ideiglenes fizetési haladéknak - külön jogszabályban meghatározott módon - a Cégközlönyben történı közzétételérıl. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. A Cégközlönyben történı közzétételre a Cégközlöny honlapján napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. Az ideiglenes fizetési haladék a közzétételtıl illeti meg az adóst. Az ideiglenes fizetési haladékra a 11. -ban foglaltakat kell alkalmazni. (2) A csıdeljárás kezdı idıpontja a csıdeljárás elrendelésérıl szóló bírósági végzés közzétételének napja [10. (1) bekezdés]. Az adós ettıl az idıponttól a cégnevét a csıdeljárás alatt ( cs. a. ) toldattal használhatja.
7 (3) Ha a csıdeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejőleg vagy azt követıen az adós ellen felszámolási eljárás megindítására irányuló kérelem érkezik, a bíróság ennek a kérelemnek az elbírálását a csıdeljárás elrendeléséig [10. (1) bekezdés] felfüggeszti. Ha az adós ellen a csıdeljárás iránti kérelem benyújtását megelızıen felszámolás iránti kérelmet nyújtottak be, de a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendelésérıl még nem hoztak elsıfokú végzést, ezt a felszámolási eljárást a bíróság a csıdeljárás elrendeléséig [10. (1) bekezdés] felfüggeszti. (4) A bíróság az (1) bekezdést követı intézkedést követıen haladéktalanul, de legkésıbb az adós által benyújtott kérelem beérkezésétıl számított 5 munkanapon belül megvizsgálja, hogy az megfelel-e a 7. és a 8. (1)-(3) bekezdése szerinti feltételeknek. Ha a kérelem hiányos, azt 5 munkanapos határidıvel hiánypótlásra adja vissza. A bíróság az adós által kezdeményezett csıdeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasítja, ha a) a hiánypótlásra visszaadott kérelmet a bejelentı 5 munkanapon belül nem egészítette ki, vagy azt ismét hiányosan terjesztette elı, b) nincs meg a 8. (1) bekezdésében említett legfıbb szerv elızetes egyetértése, c) a 7. (3) bekezdés a) pontja szerinti követelés kielégítése még nem történt meg, d) a korábbi csıdeljárás jogerıs befejezésének közzétételétıl számítva két év még nem telt el, e) az adós ellen más bíróság elıtt csıdeljárás van folyamatban, f) az adós ellen felszámolási eljárás indult, és a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendelésérıl már végzést hoztak, g) a csıdeljárás iránti kérelmet megelızı egy éven belül az adós már adott be ilyen kérelmet, amelyet e bekezdés alapján a bíróság hivatalból elutasított, és az errıl szóló jogerıs végzés közzétételétıl számítva egy év még nem telt el, vagy h) az adós ellen az Európai Unió más tagállamában a 6/B. szerinti fıeljárás megindításáról szóló határozat került közzétételre a Cégközlönyben. (5) A csıdeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasító végzésnek tartalmaznia kell az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, a bíróság nevét és az ügy számát, továbbá a csıdeljárás iránti kérelem elutasításának okát, valamint azt, hogy az ideiglenes fizetési haladék a jogerıs végzés közzétételével megszőnik. A csıdeljárás iránti kérelmet hivatalból elutasító végzés elleni fellebbezést soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül kell elbírálni. (6) A hitelezı által benyújtott kérelem beérkezésétıl számított 5 munkanapon belül a bíróság megvizsgálja, hogy az megfelel-e a 8. (4) bekezdése szerinti feltételeknek. Ha a kérelem hiányos, azt 5 munkanapos határidıvel hiánypótlásra adja vissza. Ha a kérelem a hiánypótlás ellenére sem felel meg a feltételeknek, a bíróság a hitelezı csıdeljárás iránti kérelmét 5 munkanapon belül elutasítja. Ha a kérelem az említett követelményeknek megfelel, a bíróság azt 5 munkanapon belül megküldi az adósnak, azzal, hogy a kézhezvételtıl számított 15 napon belül csatolja a 8. (2) bekezdésének b)-f) pontjában felsorolt iratokat, és nyilatkozzon arról, hogy a) a követelést elismeri-e, b) van-e ellene csıdeljárás vagy felszámolási eljárás folyamatban, felszámolási eljárás folyamatban léte esetén a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendelésérıl hoztak-e végzést, c) volt-e ellene korábban csıdeljárás folyamatban, ha igen, csatolja az erre vonatkozó adatokat, és nyilatkozzon arról is, hogy a korábbi csıdeljárás megindításának idıpontjában fennállt és az annak során keletkezett hitelezıi igény kielégítésre került-e, d) volt-e olyan korábbi csıdeljárás iránti kérelme, amelyet a bíróság a (4) bekezdésben foglaltak szerint hivatalból elutasított, és az errıl szóló jogerıs végzés közzétételétıl számítva egy év még nem telt el. (7) Ha az adós a (6) bekezdés szerint megküldött hitelezıi kérelemben meghatározott követelést nem vitatja, és eleget tesz a (6) bekezdés szerinti iratcsatolási, illetve nyilatkozattételi kötelezettségének, a bíróság a határidı lejártát követı 8 munkanapon belül hozza meg a 10. szerinti végzést. A követelést nem lehet vitatni, ha az a 27. (2)-(3) bekezdés szerinti feltételeknek megfelel. (8) Ha az adós a követelés fennállását vitatja, vagy igazolja, hogy a követelést kiegyenlítette, vagy a (6) bekezdés szerinti iratcsatolási kötelezettségének nem tesz eleget, a bíróság az adós említett
8 nyilatkozatának és dokumentumainak beérkezésétıl, illetve a (6) bekezdés szerinti határidı eredménytelen elteltétıl számított 8 munkanapon belül hivatalból elutasítja a hitelezı csıdeljárás iránti kérelmét. (9) A bíróság megszünteti a csıdeljárást akkor is, ha hitelt érdemlıen tudomást szerez arról, hogy a csıdeljárás iránti kérelem benyújtása elıtt az adós felszámolását elrendelı végzést hoztak, vagy az adós ellen az Európai Unió más tagállamában a 6/B. szerinti fıeljárás megindításáról szóló határozat került közzétételre a Cégközlönyben. (10) A bíróság mind az adós, mind a hitelezıi kérelem benyújtóját forinttól forintig terjedı bírsággal sújthatja, és az eljárás költségeiben marasztalhatja, ha a csıdeljárás iránti kérelemben vagy a csatolt dokumentumokban valótlan adatot közölt, valótlan dokumentumokat csatolt, az adós a 8. (2) bekezdés i) pontja szerinti értesítési kötelezettségét elmulasztja, a hitelezı pedig a 8. (4) bekezdésének b) és c) pontja szerinti bejelentési vagy nyilatkozattételi kötelezettségét elmulasztja. A bírság megfizetéséért az adós gazdálkodó szervezetnek - a 8. (4) bekezdés b)-c) pontja szerinti kötelezettséggel összefüggésben kiszabott bírság esetén pedig a hitelezınek - a többségi befolyással [Ptk. 685/B. ] rendelkezı tagja (egyszemélyes társaság és egyéni cég esetén a tag, külföldi székhelyő vállalkozás magyarországi fióktelepe esetén a külföldi székhelyő vállalkozás) kezesként felel. A külföldi székhelyő vállalkozás az említett kezesi kötelezettségébıl eredı fizetési kötelezettségét nem teljesítheti a fióktelepe rendelkezésére bocsátott vagyonból. 10. (1) Ha a csıdeljárás megindítása iránti kérelmet a bíróság nem utasítja el, haladéktalanul végzést hoz a csıdeljárás elrendelésérıl, és ezt követıen haladéktalanul intézkedik az errıl szóló végzésnek - külön jogszabályban meghatározott módon - a Cégközlönyben való közzétételérıl és a cégjegyzékben az adós cégneve mellett a cs. a. toldat feltüntetésérıl. A Cégközlönyben történı közzétételre a Cégközlöny honlapján, napi feltöltéssel, 0 órakor kerül sor. A bíróság hivatalból, a csıdeljárás elrendelésérıl szóló végzésben a felszámolók névjegyzékébıl vagyonfelügyelıt rendel ki. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. (2) A csıdeljárás elrendelésérıl szóló, közzétételre kerülı végzésnek tartalmaznia kell a) az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát, b) a bíróság által kirendelt vagyonfelügyelı nevét, székhelyét, c) a bíróság nevét és az ügy számát, d) a csıdeljárás kezdı idıpontját, e) azt, hogy a végzés közzétételétıl az adóst fizetési haladék (moratórium) illeti meg a vele szemben a fizetési haladék kezdı idıpontját megelızıen, illetve azt követıen esedékessé váló pénzkövetelések vonatkozásában, amely a közzétételtıl számított 90 nap elteltét követı elsı munkanapon 0 órakor jár le, f) a hitelezıknek szóló felhívást arra, hogy fennálló követeléseiket a csıdeljárás elrendelésérıl szóló végzés közzétételétıl számított 30 napon belül - a csıdeljárás kezdı idıpontját követıen keletkezı követeléseiket pedig 3 munkanapon belül - jelentsék be az adósnak és a vagyonfelügyelınek. (3) A hitelezı által kezdeményezett csıdeljárásban a csıdeljárás kezdı idıpontja a csıdeljárás elrendelésérıl szóló - (2) bekezdés szerinti - bírósági végzés közzétételének napja. (4) A (2) bekezdés e) pontja szerinti fizetési haladék a közzétételt követı 90 napot követı elsı munkanapon 0 órakor megszőnik, kivéve, ha a bíróság a fizetési haladék meghosszabbításáról szóló, a vagyonfelügyelı által ellenjegyzett, a 18. (11) bekezdés szerinti jegyzıkönyvi határozat alapján végzést hoz, és intézkedik annak közzétételérıl a Cégközlönyben, hogy a jegyzıkönyvben foglalt határidıig a fizetési haladék meghosszabbításra kerül. Ha a fizetési haladék megszőnik, a bíróság a vagyonfelügyelı értesítése alapján, az ennek beérkezését követı 8 munkanapon belül hozza meg a 21/B. szerinti végzést a csıdeljárás megszüntetésérıl. (5) A csıdeljárás elrendelésével egyidejőleg a 9. (3) bekezdése szerinti, továbbá a csıdeljárás elrendelését követıen benyújtott felszámolás iránti kérelmeket a bíróság soron kívül, hivatalból elutasítja vagy megszünteti. 11. (1) Az ideiglenes fizetési haladék és a fizetési haladék (a továbbiakban együtt: fizetési haladék) célja a csıdvagyon megırzése a hitelezıkkel kötendı egyezség érdekében, annak idıtartama alatt az adós, a vagyonfelügyelı, a számlavezetık és a hitelezık is kötelesek tartózkodni minden olyan intézkedéstıl, amely a haladék célját meghiúsítja. A fizetési haladék
9 a) a csıdeljárás kezdı idıpontjában fennálló és kezdı idıpontja után keletkezett munkabérkövetelések és a bérjellegő egyéb juttatásokra vonatkozó követelések, az ezeket terhelı személyi jövedelemadó-elıleg, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék (ideértve a magán-nyugdíjpénztári tagdíjat is), társadalombiztosítási járulék, baleseti járulék, a foglalkoztatás elısegítésérıl és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény alapján fizetendı járulék, végkielégítés, tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadék és bányászati keresetkiegészítés, szakképzési hozzájárulási kötelezettség, szakképzésben részt vevı tanulóknak járó juttatások és kedvezmények, továbbá a villamosenergia- és földgázellátásért fizetendı díjak (beleértve a rendszerhasználati díjakat is), valamint minden egyéb, szolgáltatási kötelezettség alapján járó vagy külön jogszabályban meghatározott közmődíj, a pénzforgalmi szolgáltató által felszámított számlavezetési díj, a vagyonfelügyelınek a 16. (3) bekezdése alapján felszámított, de a nyilvántartási díjból meg nem térülı díja és költségei, valamint b) a csıdeljárás kezdı idıpontja után az adósra a számlában áthárított vagy az adós ügyletei során keletkezett általános forgalmi adó, jövedékiadó- és termékdíj-fizetési kötelezettség, továbbá c) az adós számlájára történt téves átutalás visszatérítésének kifizetése alól nem mentesít. (2) A fizetési haladék idıtartama alatt a) az adóssal szemben beszámításnak helye nincs, de az adós által indított, folyamatban lévı peres eljárásokban a csıdeljárás kezdı idıpontjáig elıterjesztett beszámítási kifogás elbírálható, b) az adós számláinak terhére - az (1) bekezdésben foglalt követelések kivételével - fizetési megbízás nem teljesíthetı, az adóssal szemben nem lehet fizetési megbízást benyújtani, c) az adóssal szemben a pénzkövetelések végrehajtása - az (1) bekezdésben foglalt követelések kivételével - szünetel, d) az adós vagyonával szemben követelésen alapuló zálogjog alapján, valamint zálogtárgyból, óvadék tárgyából - kivéve a (3) bekezdésben meghatározott szervezetek közötti óvadéki megállapodást - nem lehet kielégítést szerezni, továbbá az adóssal szemben a csıdeljárás kezdı idıpontja elıtt kikötött biztosítékot (ideértve a biztosítéki célú vételi jogot is) nem lehet érvényesíteni, a biztosítéki célú tulajdonátruházás esetén pedig az adós csak a vagyonfelügyelı ellenjegyzése mellett adhatja ki a hitelezı tulajdonjoga ingatlannyilvántartási bejegyzéséhez szükséges okiratot, ingóság esetén pedig csak a vagyonfelügyelı ellenjegyzése mellett adhatja át a biztosíték tárgyát a hitelezınek, e) az adós - az (1) és (3) bekezdésben meghatározott követelések kivételével - a csıdeljárás kezdı idıpontjában fennálló követeléseken alapuló kifizetéseket nem teljesítheti, a hitelezı pedig - ide nem értve a (3) bekezdés szerinti óvadék tárgyából történı kielégítést - nem érvényesíthet vele szemben ilyen kifizetéseket célzó igényeket, f) az adós új kötelezettséget csak akkor vállalhat, ha ahhoz a vagyonfelügyelı hozzájárult, g) az adós vagyona terhére kifizetések csak a vagyonfelügyelı ellenjegyzésével teljesíthetık, h) az adóssal kötött szerzıdéstıl nem lehet elállni, vagy azt nem lehet felmondani arra hivatkozással, hogy az adós a fizetési haladék idıtartama alatt tartozását nem egyenlíti ki. (3) A fizetési haladék nem érinti a csıdeljárás kezdı idıpontját megelızıen kikötött óvadék, valamint a tıkepiacról szóló évi CXX. törvény 5. (1) bekezdés 107. pontjában meghatározott pozíciólezáró nettósításra vonatkozó keretmegállapodás érvényesíthetıségét, ha az egyik fél vagy mindkét fél a) a hitelintézetekrıl és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvény (a továbbiakban: Hpt.) 1. számú mellékletében, illetve az Európai Parlament és Tanács 2002/47/EK irányelvének 1. cikk (2) bekezdésének a) pontját átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti közszektorbeli intézmény, vagy b) a Magyar Nemzeti Bank, más EGT-állam központi bankja, az Európai Központi Bank, a Nemzetközi Fizetések Bankja, a Hpt. 1. számú mellékletében meghatározott nemzetközi pénzügyi intézmény, c) EGT-államban székhellyel rendelkezı hitelintézet, ideértve a hitelintézetek tevékenységének megkezdésérıl és folytatásáról szóló, az Európai Parlament és Tanács 2006/48/EK irányelvének 2. cikkét átültetı EGT-állam jogszabályaiban meghatározott szervezeteket is, d) EGT-államban székhellyel rendelkezı, az Európai Parlament és Tanács 2004/39/EK irányelvét átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti befektetési vállalkozás,
10 e) EGT-államban székhellyel rendelkezı, az Európai Parlament és Tanács 2006/48/EK irányelvét átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti pénzügyi vállalkozás, f) EGT-államban székhellyel rendelkezı, a Tanács 92/49/EGK irányelvét, és a Tanács 2002/83/EK irányelvét átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti biztosító, g) EGT-államban székhellyel rendelkezı, a Tanács 85/611/EGK irányelvét átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozás (a továbbiakban: ÁÉKBV), h) ÁÉKBV-t kezelı vállalkozás, vagy i) EGT-államban székhellyel rendelkezı, az Európai Parlament és Tanács 2002/47/EK irányelvének 1. cikk (2) bekezdésének d) pontját átültetı EGT-állam jogszabályai szerinti központi szerzıdı fél, elszámolóházi, központi értéktári tevékenység folytatására jogosult szervezet. (4) A fizetési haladék nem szünteti meg az adós és a hitelezı közötti jogviszonyokból eredı jogokat és kötelezettségeket, de annak idıtartama alatt a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése csak az e törvényben meghatározott eltérésekkel lehetséges. A fizetési haladék idıtartama alatt az adós pénzfizetési kötelezettsége nemteljesítéséhez vagy késedelmes teljesítéséhez főzıdı jogkövetkezmények - az (1) és (3) bekezdésben foglaltak kivételével - nem állnak be. (5) A fizetési haladék tartama alatt a hitelezıi követelések - ha a hitelezı és az adós közötti szerzıdés másként nem rendelkezik - kamatoznak. (6) A fizetési haladék idıtartamával az adóssal szemben a külön jogszabályok szerinti, vagyoni igények érvényesítésére, ilyen igényekkel összefüggésben keresetindításra meghatározott határidık meghosszabbodnak. (7) A bíróság az adós gazdálkodó szervezet vezetıjét pénzbírsággal sújtja, ha a (2) bekezdés e) pontjába ütközıen kifizetést teljesít, vagy lehetıvé teszi, hogy a hitelezık a (2) bekezdésbe ütközı módon érvényesítsék követeléseiket. A pénzbírság összege a kifizetett összeg 10%-a. A bírság megfizetéséért az adós gazdálkodó szervezet legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezı tagja (részvényese) - egyéni cég esetén a tag - kezesként felel. (8) A bíróság a (7) bekezdésben meghatározott esetben hivatalból elrendelheti, hogy a vagyonfelügyelıt együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jog illesse meg. 12. (1) Az adós a hitelezıit a csıdeljárást elrendelı végzés közzétételétıl számított 5 munkanapon belül közvetlenül is értesíti, és a hitelezıket országos napilapban, továbbá (ha ilyennel rendelkezik) a honlapján is felhívja követeléseiknek a 10. (2) bekezdés f) pontjában meghatározott határidın belül történı bejelentésére és egyben a követelés nyilvántartásba vételéért fizetendı díj megfizetésére, valamint a követeléseiket megalapozó okiratok csatolására, azzal, hogy a határidı elmulasztása esetén a követelés nyilvántartásba vételére nem kerül sor. A 11. (1) bekezdése szerinti követeléseket nem kell bejelenteni. A követelés nyilvántartásba vételének feltétele az is, hogy a hitelezı annak 1%-át - de legalább 5000 forintot és legfeljebb forintot - nyilvántartásba-vételi díjként - befizessen a vagyonfelügyelı pénzforgalmi számlájára, aki az így beérkezett összeget elkülönítetten köteles kezelni, és azt kizárólag számlával igazolt költségeinek megtérítésére és díjának kiegyenlítésére használhatja fel. Az összeg említett célokra való felhasználásáról a hitelezıi győlésnek (választmánynak) a vagyonfelügyelı elszámol. Amennyiben a hitelezık által fizetett nyilvántartási díj az említett kiadásokat nem fedezi, annak elılegezésére és viselésére az adós köteles. (2) A vagyonfelügyelı - az adós bevonásával - külön-külön nyilvántartásba veszi a követeléseket a következıképpen: a) a 11. (1) bekezdés szerinti követelések, b) a 10. (2) bekezdés f) pontja szerinti határidıben bejelentett, az (1) bekezdés szerinti nyilvántartásba-vételi díj megfizetésével bejelentett követelések, ezen belül külön-külön ba) az elismert vagy nem vitatott (ezen belül a biztosított és a nem biztosított követelések), bb) a vitatott követelések (függetlenül attól, hogy azokkal összefüggésben bíróság vagy hatóság elıtt van-e jogérvényesítés folyamatban), bc) azok a követelések, amelyek jogosultja olyan gazdálkodó szervezet, amelyben az adós legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezik, vagy olyan természetes személy, jogi személy vagy
11 jogi személyiséggel nem rendelkezı szervezet, amely az adós kizárólagos vagy többségi befolyással rendelkezı tulajdonosa, vagy olyan gazdálkodó szervezet, amely az adóssal együtt a gazdasági társaságokról szóló törvényben meghatározott elismert vagy tényleges vállalatcsoport tagja, bd) azok a követelések, amelyek az adós által a csıdeljárás iránti kérelem benyújtását megelızıen kevesebb mint 180 nappal megelızı tartozásátvállalásából erednek, vagy amelyek jogosultja olyan hitelezı, aki mint szerzıdéses engedményezıvel szemben - a csıdeljárás iránti kérelem benyújtását kevesebb mint 180 nappal megelızıen kötött engedményezési szerzıdésbıl eredıen - érvényesít az adóssal szemben a Ptk a szerinti kezesi felelısségbıl eredı igényt, a kötelezett teljesítésének elmaradására tekintettel. (3) A (2) bekezdés ba) alpontja szerinti biztosított követelések - azok kiegyenlítéséig -, amelyekre zálogjogot, óvadékot vagy biztosítéki célú vételi jogot kötöttek ki, továbbá amelyre vonatkozóan a végrehajtási jog van bejegyezve. (4) Egy követelés a (2) bekezdés szerinti több kategóriába is besorolható. Nem lehet vitatott követelésként nyilvántartásba venni a közokiratba foglalt hitelezıi követeléseket [Pp ]. A követelés nem vitatottként történı besorolása nem minısül tartozáselismerésnek. (5) Az adóst és a hitelezıket a besorolásról és a nyilvántartásba vett követelés összegérıl haladéktalanul értesíteni kell, és legalább 5 munkanapos határidıt kell számukra biztosítani arra, hogy arra vonatkozóan észrevételt tehessenek. Az észrevétel tárgyában a vagyonfelügyelı dönt, és errıl haladéktalanul köteles értesíteni a hitelezıt és az adóst, akik az errıl történt tudomásszerzéstıl számított 5 munkanapon belül nyújthatnak be kifogást a bírósághoz a vagyonfelügyelı besorolásra vonatkozó intézkedése ellen, ideértve azt is, ha a vagyonfelügyelı nem a hitelezı által bejelentett összegben veszi nyilvántartásba a követelést. A bíróság a kifogás elbírálása tárgyában soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül határoz. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. A bíróság végzése következtében nem vitatottként nyilvántartásba vett követelés nem minısül az adós általi tartozáselismerésnek, a hitelezıvel szembeni igényérvényesítést nem zárja ki, a vitatottként nyilvántartásba vett követelés vagy a hitelezıi bejelentéshez képest kisebb összegben nyilvántartásba vett követelés pedig nem képezi akadályát az adóssal szembeni késıbbi igényérvényesítés iránti eljárás megindításának. A bíróság a kifogás tárgyában hozott végzésében elrendeli, hogy a vitatott követelés (a követelés vitatott része) vonatkozásában az adós olyan mértékő tartalékot köteles képezni a csıdegyezség során, mint ami a hitelezıt akkor illetné meg, ha követelése nem vitatottként kerülne besorolásra, amennyiben a követelés jogosultja igényét peres úton érvényesíti az adóssal szemben, és ezt a perindítást a vagyonfelügyelınél igazolja. Vagyonfelügyelı 13. (1) A vagyonfelügyelı kijelölésére, a kijelölés visszautasítására, a vagyonfelügyelıi tevékenységgel való összeférhetetlenség eseteire, annak jogkövetkezményeire, továbbá a vagyonfelügyelı felmentésére [ide nem értve a 27/A. (8) bekezdés szerinti felmentést] a felszámolóra vonatkozó szabályokat kell megfelelıen alkalmazni. (2) Az adós gazdálkodó szervezet vezetıi, továbbá a gazdálkodó szervezet legfıbb szerve, tulajdonosai jogkörüket csak a vagyonfelügyelı részére biztosított jogok megsértése nélkül gyakorolhatják. A bíróság az adós gazdálkodó szervezet vezetıjét forintig terjedı bírsággal sújthatja, ha a vagyonfelügyelıvel szemben az e törvényben elıírt együttmőködési kötelezettségét nem teljesíti. A bírság ismételten is kiszabható. (3) A vagyonfelügyelı - a hitelezıi érdekek védelmének szem elıtt tartásával, és a hitelezıkkel kötendı egyezség elıkészítése érdekében - figyelemmel kíséri az adós gazdasági tevékenységét. Ennek keretében a) áttekinti az adós vagyoni helyzetét, ennek során betekinthet az adós könyveibe, az adós eszközeit, kötelezettségeit, szerzıdéseit, pénzforgalmi számláit megvizsgálhatja, a gazdálkodó szervezet vezetıitıl, a legfıbb szervtıl, a felügyelıbizottsági tagoktól, a könyvvizsgálótól - a gazdasági társaságokról szóló törvény szerinti elismert vállalatcsoport esetén az uralkodó tagtól - felvilágosítást kérhet, és errıl a hitelezıket az 5. -ban foglaltaknak megfelelıen tájékoztatja,
12 b) az adós közremőködésével ellátja a követelések nyilvántartásba-vételével, besorolásával kapcsolatos feladatokat [12. (2)-(4) bekezdés, 14. (1) bekezdés], c) jóváhagyja, ellenjegyzi az adósnak a csıdeljárás kezdı idıpontját követıen keletkezı vagyoni jellegő kötelezettségvállalásait, az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével, d) felhívja az adóst követeléseinek érvényesítésére, és ellenırzi annak végrehajtását, ennek elmulasztása esetén ezt jelzi a legfıbb szervnek, a felügyelıbizottságnak és a könyvvizsgálónak, e) megtámadhatja azokat a jognyilatkozatokat vagy szerzıdéseket, amelyeket az adós a c) pontban megkövetelt jóváhagyása vagy ellenjegyzése nélkül tett, illetve kötött, kezdeményezi vagy megindítja a 11. (2) bekezdésének e) pontjába ütközıen - jogellenesen teljesített vagy jogellenes igényérvényesítésbıl származó - kifizetések visszakövetelésére irányuló eljárásokat, f) az adós közremőködésével ellátja a 14. (1) bekezdésében meghatározott feladatokat, g) a 11. (8) bekezdése, a 17. (1) bekezdése, továbbá a 18. (10) bekezdése szerinti esetekben együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jog illeti meg, h) ellátja a fizetésihaladék-meghosszabbítás kezdeményezésének feladatait [18. (11) bekezdés]. (4) A (3) bekezdés e) pontjában említett jogügyletek eredményes megtámadása esetén a Ptk. érvénytelen szerzıdésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. (5) A vagyonfelügyelı hagyja jóvá az adós új kötelezettségvállalásait. Ennek során azonban csak olyan kötelezettségvállalásokhoz, illetve kifizetésekhez járulhat hozzá, amelyek az adós célszerő - veszteséget mérséklı - mőködéséhez, valamint az egyezség elıkészítéséhez szükségesek, és ezen kötelezettségeire vonatkozó biztosítékot csak akkor vállalhat, ha ahhoz hozzájárulnak a szavazati joggal [18. (4)-(5) bekezdés] bíró hitelezık követeléseinek többségét képviselı hitelezık. (6) A vagyonfelügyelınek haladéktalanul be kell jelentenie az adós számláit vezetı pénzforgalmi szolgáltatóknak a (3) bekezdés c) és g) pontjaiban, továbbá az (5) bekezdésben meghatározott jogosítványait és hitelt érdemlı módon igazolt aláírását. 14. (1) A vagyonfelügyelı az adós bevonásával besorolja a 12. (2)-(4) bekezdés szerint nyilvántartásba vett követeléseket a hitelezıkkel folytatandó, egyezségkötést célzó tárgyalások elıkészítése céljából. Követeléseik nyilvántartásba vételérıl és besorolásáról a vagyonfelügyelı a hitelezıket haladéktalanul tájékoztatja. A hitelezıi követelések elismert összege és besorolása a többi hitelezı számára is megismerhetı. (2) A vagyonfelügyelı részt vesz a fizetıképesség helyreállítását, illetve megırzését célzó program és egyezségi javaslat hitelezıkkel való elfogadtatását célzó tárgyalásokon, annak jegyzıkönyveit ellenjegyzi, és a csıdegyezség bírósági jóváhagyásra való bemutatásakor nyilatkozik arról, hogy az megfelel-e a ban és a 21/A. (3) bekezdésben foglaltaknak. 15. (1) A vagyonfelügyelı mőködése során az ilyen tisztséget betöltı személytıl elvárható gondossággal köteles eljárni. Kötelezettségeinek megszegésével okozott kárért a polgári jogi felelısség szabályai szerint felel. (2) A vagyonfelügyelı a bíróság vagy a hitelezıi győlés (hitelezıi választmány) felhívására, 8 munkanapon belül köteles saját tevékenységérıl és az adós vagyoni helyzetérıl beszámolni. (3) A vagyonfelügyelı jogszabálysértı vagy a hitelezık, illetve más személy jogos érdekét sértı tevékenysége vagy mulasztása ellen a sérelmet szenvedett személy vagy szervezet, továbbá a hitelezıi választmány - a tudomásszerzéstıl számított 5 munkanapon belül - a csıdeljárást lefolytató bíróságnál kifogással élhet. A bíróság a kifogás elbírálásáról soron kívül, de legfeljebb 5 munkanapon belül dönt. Ha a bíróság a kifogást megalapozottnak találja, a vagyonfelügyelı intézkedését megsemmisíti, vagy kötelezi a megfelelı intézkedés megtételére, ellenkezı esetben a kifogást elutasítja. A bíróság eljárására az ban foglaltak megfelelıen irányadóak azzal az eltéréssel, hogy a kifogás elbírálása tárgyában hozott végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. 16. (1) A vagyonfelügyelıi tisztség a) a csıdeljárás jogerıs megszüntetésével vagy befejezetté nyilvánításával, b) a felfüggesztett felszámolási eljárás folytatása vagy a 21/B. szerint elrendelt felszámolás esetében a felszámoló kirendelésével szőnik meg.
13 (2) A vagyonfelügyelı díját és igazolt költségeit a 12. (1) bekezdése szerinti hitelezıi nyilvántartási díjakból kell fedezni. A vagyonfelügyelı a költségeit azok felmerülésekor, számla ellenében számolhatja el. Amennyiben a nyilvántartási díjak már nem nyújtanak fedezetet, akkor a vagyonfelügyelı díjának és költségtérítésének kifizetésére az adós köteles, melynek megfizetéséért az adós - legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezı - tulajdonosa (egyéni cég esetén a tag) kezesként felel. A vagyonfelügyelı az eljárás során költségeit folyamatosan és tételesen köteles külön nyilvántartani, és azzal a hitelezıi választmánynak, az adósnak és a bíróságnak elszámolni. (3) A vagyonfelügyelı díjának mértéke a 8. (2) bekezdésének c) pontja vagy a 9. (6) bekezdése alapján csatolt, a vagyonfelügyelı által ellenırzött és írásban véleményezett mérlegben szereplı eszközök könyvszerinti értékének alapulvételével: a) forintig 2%-a, de legalább forint, b) forinttól forintig 1,5%, c) forinttól forintig 1%, d) forint felett 0,5%. (4) Az egyezség jóváhagyása esetén a vagyonfelügyelıt a (3) bekezdés szerinti díj további 25%-a, de legalább forint illeti meg. (5) Az összeg a díjat terhelı általános forgalmi adót nem tartalmazza. A díjat és a vagyonfelügyelı költségelszámolását a bíróság az eljárást megszüntetı, az eljárást befejezetté nyilvánító, illetve - a felszámolási eljárás folytatásakor - a felszámoló kirendelését tartalmazó végzésében állapítja meg, illetve hagyja jóvá. Egyezségi tárgyalás a hitelezıkkel, a fizetési haladék meghosszabbítása 17. (1) Az adós - a csıdeljárás kezdı idıpontjától számított 45 napon belüli idıpontra - összehívja a hitelezıket, egyezségi tárgyalást tart, amelyre a 8. (2) bekezdésében és (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott okiratok megküldésével a vagyonfelügyelıt és a nyilvántartásba vett hitelezıit közvetlenül is, a további hitelezıket pedig hirdetmény útján hívja meg. A tárgyalás idıpontját úgy kell kitőzni, hogy a vagyonfelügyelı a 18. (11) bekezdés szerinti - a fizetésihaladék-meghosszabbítás közzételének kezdeményezésével kapcsolatos - feladatainak eleget tudjon tenni. A tárgyalás idıpontjáról a 8. (1) bekezdés szerinti testületet is értesíteni kell. A meghívót és mellékleteit legalább 8 munkanappal a tárgyalást megelızıen kell a meghívottakhoz eljuttatni, a hirdetményt pedig a fizetési haladék közzétételétıl számított 8 munkanapon belül két országos napilapban kell közzétenni, és az adós gazdálkodó szervezet honlapján is (ha van honlapja) közzé kell tenni. Ennek elmulasztása esetén a bíróság - bármely hitelezı vagy a vagyonfelügyelı kérelmére - a 9. (10) bekezdésében meghatározott jogkövetkezményeket alkalmazhatja, és elrendeli, hogy a vagyonfelügyelıt az adós gazdálkodó szervezetben együttes cégjegyzési és a pénzforgalmi számlák felett együttes rendelkezési jog illesse meg. (2) A hirdetménynek tartalmaznia kell: a) az adós nevét és székhelyét, cégjegyzékszámát, b) a csıdeljárás kezdı idıpontját, c) a tárgyalás helyét és idejét, d) az arra vonatkozó tájékoztatást, hogy a 8. (2) bekezdésében és (4) bekezdésének b) pontjában felsorolt iratokat a hitelezık a tárgyalás elıtt hol tekinthetik meg. (3) Az egyezségi tárgyalásra az adós - a vagyonfelügyelı bevonásával - köteles a fizetıképesség helyreállítását vagy megırzését célzó programot és egyezségi javaslatot készíteni. Az adós az egyezség létrehozásához a legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezı tulajdonosa - elismert vagy tényleges vállalatcsoport esetén az uralkodó tag és a többi tag -, továbbá az adósnál mőködı érdekképviseleti szervek és az üzemi tanács közremőködését is kérheti. Az egyezségi javaslat megismerhetıségét a hitelezık számára a tárgyalás idıpontját 5 munkanappal megelızıen biztosítani kell. 18. (1) Az egyezségi tárgyaláson a hitelezık személyesen vagy képviselıjük útján vehetnek részt. A képviselıknek e minıségüket - erre irányuló külön felhívás nélkül is - a vagyonfelügyelı számára is
14 igazolniuk kell. A hitelezık - az 5/A. -ban meghatározott szabályok szerint - választmány alakításáról is dönthetnek. (2) A tárgyalásról az adós köteles jegyzıkönyvet készíteni, amelynek tartalmaznia kell a meghívott és a megjelent hitelezık névsorát, követelésük besorolását, a hitelezıket az egyes hitelezıi osztályokban megilletı szavazatok számát, a szavazások eredményét, a hitelezıknek az egyezségi javaslatra vonatkozó észrevételeit, az adós azokra adott válaszait. A hitelezıi döntéseket nyílt szavazással kell meghozni. A tárgyaláson részt vevık cégszerő meghatalmazása a jegyzıkönyv mellékletét képezi. A jegyzıkönyvet a tárgyaláson megjelent hitelezık által választott két személy és a vagyonfelügyelı hitelesíti. (3) Az elsı tárgyaláson a hitelezık kinyilváníthatják, hogy az egyezségi javaslatot nem támogatják. Ha az adós az egyezségi javaslat átdolgozását nem vállalja, akkor a tárgyalást lezárja, errıl jegyzıkönyvet vesz fel, és ezt haladéktalanul megküldi a bíróságnak, továbbá a 8. (1) bekezdése szerinti legfıbb szervnek. Ha az adós az egyezségi javaslat átdolgozását vállalja, akkor a hitelezıkkel a fizetési haladék tartama alatt több tárgyalás is tartható. Ha bármelyik tárgyalás eredményeként a hitelezık kinyilvánítják, hogy a csıdegyezség megkötéséhez nem adják meg a 20. -ban meghatározott arányban a hozzájárulást, az adós a tárgyalásokat lezárja, errıl jegyzıkönyvet vesz fel, és ezt haladéktalanul megküldi a bíróságnak, továbbá a 8. (1) bekezdése szerinti legfıbb szervnek. Amennyiben az adós ezzel késlekedik, a vagyonfelügyelı köteles a bíróság számára a bejelentést megtenni. A bejelentés késedelme vagy elmulasztása esetén a bíróság a 21/A. (1) bekezdésében foglalt jogkövetkezményeket alkalmazhatja. A bíróság az említett jegyzıkönyv beérkezését követı 8 munkanapon belül hozza meg a 21/B. szerinti döntést a csıdeljárás megszüntetésérıl és a fizetési haladék megszőnésérıl. (4) Az egyezségi tárgyaláson szavazati joggal rendelkezik az a hitelezı, a) aki a 10. (2) bekezdés f) pontja szerinti határidıben bejelentette hitelezıi igényét, és b) a nyilvántartásba-vételi díjat megfizette, valamint c) követelése elismert vagy nem vitatott követelésként került nyilvántartásba. (5) A szavazatok számításánál a hitelezıket minden forint elismert vagy nem vitatott követelésként nyilvántartásba vett szavazat után egy szavazat illeti meg. A forint alatti követelések hitelezıi is egy szavazattal rendelkeznek. A 12. (2) bekezdés bc)-bd) pontja szerinti hitelezık szavazatát az említett számítási módnál negyedakkora mértékben kell figyelembe venni. (6) A bíróság 12. (5) bekezdés szerinti végzése következtében nem vitatottként nyilvántartásba vett követelésnek az adós részérıl történı késıbbi visszakövetelhetıségére hivatkozva utóbb nem lehet a szavazati jog gyakorlásának jogszerőségét kétségbe vonni. (7) A hitelezıkkel folytatott tárgyaláson az adós kérheti a hitelezık egyetértését a fizetési haladék meghosszabbításához is oly módon, hogy a fizetési haladék teljes idıtartama a meghosszabbítással együtt sem haladhatja meg a csıdeljárás kezdı idıpontjától számított 365 napot. (8) A fizetési haladék a csıdeljárás kezdı idıpontjától számított legfeljebb 180 napig hosszabbítható meg, ha az adós a kérelemhez a szavazati joggal rendelkezı hitelezıktıl [(4)-(5) bekezdés], a biztosított és a nem biztosított hitelezıi osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan a szavazatok többségét külön-külön megkapta. (9) Az adóst a fizetési haladék meghosszabbításakor a fizetési haladék a csıdeljárás kezdı idıpontjától számított legfeljebb 365 napig illeti meg, ha ehhez a szavazati joggal rendelkezı hitelezıktıl [(4)-(5) bekezdés] a biztosított és a nem biztosított hitelezıi osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan a szavazatok kétharmadát külön-külön megkapta. (10) A hitelezık (8)-(9) bekezdés szerinti többsége a fizetési haladék idıtartamának meghosszabbítását ahhoz kötheti, hogy az adós a vagyonfelügyelı számára együttes cégjegyzési jogot, illetve a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jogot biztosítson. Amennyiben az adós ezt a hozzájárulását visszavonja, a vagyonfelügyelı értesítése alapján a bíróság a fizetési haladékot megszüntetı végzést hoz, és az errıl szóló végzést a Cégközlönyben haladéktalanul közzéteszi, a 10. (1) bekezdésében meghatározott módon. (11) A vagyonfelügyelı a fizetési haladék meghosszabbításának jóváhagyásáról szóló jegyzıkönyvi határozat általa ellenjegyzett példányát, a közzétételi kérelmet, a hitelezıi követelésekrıl a 12. (2)-(4) bekezdése alkalmazásával készített nyilvántartást, a hitelezıkkel folytatott tárgyalás (tárgyalások)
15 jegyzıkönyveit, a hitelezık cégszerő aláírással ellátott nyilatkozatait a fizetési haladék meghosszabbítására vonatkozó hozzájárulásukról megküldi a bíróságnak, legkésıbb a 10. (4) bekezdésében meghatározott 90 napos határidı leteltét megelızı 8. munkanapon. A bíróság a fizetési haladék meghosszabbításáról 5 munkanapon belül dönt. A végzés ellen külön fellebbezésnek nincs helye. Ha a kérelmet a bíróság nem utasítja el, haladéktalanul intézkedik a fizetési haladék meghosszabbításáról szóló végzés Cégközlöny honlapján történı közzétételérıl oly módon, hogy a közzététel még a 10. (4) bekezdés szerinti 90 napos határidı letelte elıtt megtörténjen. A közzétételre a Cégközlöny honlapján kerül sor, napi feltöltéssel. (12) A fizetési haladék meghosszabbításáról szóló közzétételi kérelemnek tartalmaznia kell a) az adós nevét, székhelyét, cégjegyzékszámát, adószámát, b) a bíróság által kijelölt vagyonfelügyelı nevét, székhelyét, c) a bíróság nevét és az ügy számát, d) a csıdeljárás kezdı idıpontját, e) azt, hogy az adóst meddig illeti meg a meghosszabbított fizetési haladék (moratórium) a vele szemben a fizetési haladék kezdı idıpontját megelızıen, illetve azt követıen esedékessé váló pénzkövetelések vonatkozásában. (13) A fizetési haladék meghosszabbítása esetén a 11. -ban foglaltakat továbbra is alkalmazni kell. (14) A fizetési haladék meghosszabbításáról szóló, a (12) bekezdés szerinti közzétételi kérelmet az adós és a vagyonfelügyelı köteles az adós számláit vezetı pénzforgalmi szolgáltatóknak is haladéktalanul bemutatni. Egyezség a csıdeljárásban 19. (1) Az egyezség keretében az adós megállapodik a hitelezıkkel az adósság rendezésének feltételeirıl, így különösen megállapodhatnak az adósságra vonatkozó engedményekrıl és a fizetési könnyítésekrıl, egyes követelések elengedésérıl vagy átvállalásáról, a követelések fejében az adós gazdálkodó szervezetben részesedés szerzésérıl, a követelések megfizetéséért való kezességvállalásról és egyéb biztosítékokról, az adós reorganizációs és veszteségcsökkentı programjának elfogadásáról, továbbá mindarról, amit az az adós fizetıképességének megırzése vagy helyreállítása érdekében szükségesnek tartanak, ideértve az egyezség végrehajtása ellenırzésének módját is. (2) Az egyezség megkötésénél való szavazati jogra a 18. (4)-(5) bekezdésében foglalt szabályok alkalmazandóak. 20. (1) Egyezség akkor köthetı, ha az adós az egyezséghez a 18. (4)-(5) bekezdése szerint szavazati joggal rendelkezı hitelezıktıl - a biztosított és a nem biztosított hitelezıi osztályokban egyaránt - a szavazatok többségét külön-külön megkapta. (2) A megkötött egyezség azokra az egyezségkötésre jogosult hitelezıkre is kiterjed, akik az egyezséghez nem járultak hozzá, vagy szabályszerő értesítésük ellenére az egyezség megkötésében nem vettek részt, továbbá kiterjed azon hitelezıkre is, amelyek vitatott követelésére tekintettel a bíróság a 12. (5) bekezdésében tartalék képzését rendelte el (kényszeregyezség). Az egyezség azonban az említett hitelezıkre vonatkozóan nem állapíthat meg kedvezıtlenebb feltételeket, mint amelyeket az egyezséghez hozzájáruló hitelezıkre az adott hitelezıi osztályban, továbbá a 12. (2) bekezdés bc)-bd) pontja szerinti hitelezıi körben megállapított. A 12. (5) bekezdés alapján a vitatott követelésekre (követelésrészekre) vonatkozóan képzett tartalék terhére a vitatott követelés jogosultjának akkor lehet kifizetést teljesíteni, ha a vitatott követelés jogosultja az adós ellen keresetet indított, és a bírósági eljárás jogerısen lezárult, amelyben a hitelezı követelésének jogalapját és összegét a bíróság megállapította. (3) A 10. (2) bekezdése szerinti határidı elmulasztása esetén a hitelezı az egyezségkötésben nem vehet részt, az egyezség hatálya nem terjed ki rá. A bejelentési határidı elmulasztása miatt nyilvántartásba nem vett hitelezıi igény jogosultja az adós ellen követelését nem érvényesítheti, azonban a más által kezdeményezett felszámolási eljárásban a még el nem évült követelését bejelentheti. Ebben az esetben a 35. (2) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 35. (2) bekezdés b) pontja szerinti
16 késedelmi kamatot, késedelmi pótlékot, továbbá a pótlék és bírság jellegő követelést a felszámolási eljárásban sem lehet érvényesíteni. 21. (1) Az egyezséget írásba kell foglalni. A megállapodásnak tartalmaznia kell különösen a) az egyezségkötésben részt vett hitelezık felsorolását, hitelezıi osztályát, nyilvántartásba vett elismert vagy nem vitatott követelésük összegét, szavazati jogaik számát, b) a hitelezık által elfogadott adósságrendezési és újjászervezési programot, a végrehajtás és ellenırzés módját, c) a teljesítési határidık esetleges módosítását, a hitelezık követeléseinek elengedését vagy átvállalását, illetve mindazt, amit az adós és a hitelezık az adósságállomány rendezése, az adós fizetıképességének helyreállítása vagy megırzése érdekében szükségesnek tartanak, d) valamennyi hitelezı (képviselıje) nevét és postacímét, hitelezıi választmány esetén azt is megjelölve, hogy melyik hitelezıket képviselik. (2) Az egyezséget a felek, törvényes képviselıik vagy meghatalmazottaik aláírják, és azt a vagyonfelügyelı - továbbá ha van hitelezıi választmány, akkor a választmány is - ellenjegyzi. Csıdeljárás befejezetté nyilvánítása vagy megszüntetése 21/A. (1) Az egyezségi tárgyalás eredményét [18. (3) bekezdés, ] 5 munkanapon belül, - meghosszabbított fizetési haladék esetén pedig legkésıbb annak lejártát 45 nappal megelızıen - köteles az adós gazdálkodó szervezet vezetıje a bíróságnak bejelenteni, illetve egyezség esetében az egyezségi megállapodást is köteles mellékelni. E kötelezettség késedelme vagy elmulasztása esetén forintig terjedı pénzbírsággal sújtható. (2) A bíróság az egyezség jóváhagyása tárgyában az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezésétıl számított 15 munkanapon belül dönt. Az egyezség jóváhagyására irányuló kérelmet egy alkalommal 3 munkanapos határidıvel hiánypótlásra visszaadhatja. A hiánypótlási határidı elmulasztása jogvesztı. (3) A bíróság az egyezséget akkor hagyja jóvá, ha ahhoz csatolják a ban szereplı feltételek teljesülését igazoló jegyzıkönyveket, megállapodásokat, nyilatkozatokat. Ha az egyezség megfelel a törvényben foglaltaknak, a bíróság végzéssel azt jóváhagyja, és a csıdeljárást befejezetté nyilvánítja. 21/B. Ha az egyezség nem jött létre, vagy az nem felel meg a törvényben foglaltaknak, a bíróság a csıdeljárást megszünteti, ezt követıen a III. fejezet szerinti felszámolási eljárásban az adós fizetésképtelenségét hivatalból állapítja meg [27. (2) bekezdés e) pont], és elrendeli az adós felszámolását. A vagyonfelügyelı megbízatása - az ideiglenes vagyonfelügyelıre vonatkozó jogosítványokkal és díjazással [24/A. ] - a felszámoló tevékenységének megkezdéséig meghosszabbodik, az adós továbbá a felszámolási eljárás alatt nem kérhet a bíróságtól fizetési haladékot. A vagyonfelügyelıt ezen idıszakra megilletı díj elılegezésére az adós köteles, ennek megfizetéséért az adós legalább többségi befolyást biztosító részesedéssel rendelkezı tulajdonosa (egyéni cég esetén a tag) kezesként felel. 21/C. A 21/A. és 21/B. szerinti végzések elleni fellebbezést 3 munkanapon belül kell benyújtani, és azt a bíróság soron kívül, de legfeljebb 8 munkanapon belül bírálja el. A végzéseket azok jogerıre emelkedésekor haladéktalanul közzé kell tenni a Cégközlönyben, a 10. (1) bekezdésében meghatározott módon, és gondoskodni kell arról, hogy a cégjegyzékben a cs. a. toldat törlésre kerüljön. A közzététel idıpontjában a fizetési haladék megszőnik. A végzést az adós és a vagyonfelügyelı köteles az adós számláit vezetı pénzforgalmi szolgáltatóknak haladéktalanul bemutatni. III. Fejezet A felszámolási eljárás A felszámolási eljárás megindítása 22. (1) A felszámolási eljárás az adós fizetésképtelensége esetén a) a 21/B. szerinti esetben hivatalból,
17 b) az adós, a hitelezı vagy a végelszámoló kérelmére vagy c) a cégbíróság értesítése alapján (így, ha a cégbíróság a céget megszőntnek nyilvánította, vagy a törlési eljárás során a cég felszámolási eljárását kezdeményezte), d) a büntetıügyben eljáró bíróság értesítése alapján (ha a jogi személlyel szemben alkalmazott pénzbírság behajtása érdekében lefolytatott végrehajtás nem vezetett eredményre) folytatható le. (2) Az (1) bekezdés a) és c)-d) pontjában meghatározott esetekben a felszámolás elrendelésére a ban foglaltak mellızésével kerül sor és a bíróság a felszámolást hivatalból rendeli el. A felszámolást elrendelı végzés ellen fellebbezésnek nincs helye. 23. (1) Ha a felszámolási eljárás lefolytatását az adós kéri, a kérelem benyújtására a 8. (1)-(2) bekezdésében foglaltak az irányadók. Az adósnak a kérelemben be kell jelentenie a számláit vezetı valamennyi pénzforgalmi szolgáltató nevét és az ott vezetett számlák számát, ideértve a kérelem benyújtását követıen nyitott számlák számát is. (2) Az adós a felszámolási eljárás lefolytatását akkor kérheti, ha a csıdeljárás lehetıségével a 7. (3) bekezdése miatt nem tud, vagy pedig nem kíván élni. (3) (4) 24. (1) Ha a felszámolási eljárás megindítását a hitelezı kéri, a kérelemben meg kell nevezni az adós tartozásának jogcímét, a lejárat (esedékesség) idıpontját és annak rövid ismertetését, hogy az adóst miért tartja fizetésképtelennek. A kérelemben foglaltak bizonyítására a szükséges iratokat - a 27. (2) bekezdés a) pontja esetén az adós írásbeli felszólításának igazolását is - csatolni kell. (2) Ha a felszámolási eljárás lefolytatását a hitelezı kérte, és a bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül nem utasította el, a bíróság a kérelem benyújtásáról - a kérelem egy példányának megküldésével - haladéktalanul értesíti az adóst. (3) Az adós köteles az értesítés kézhezvételétıl számított 8 napon belül a bíróságnak nyilatkozni arról, hogy a kérelemben foglaltakat elismeri-e. Ha az adós a kérelemben foglaltakat elismeri, egyidejőleg nyilatkoznia kell arról is, hogy kér-e a tartozás kiegyenlítésére haladékot [26. (3) bek.], illetve be kell jelentenie a számláit vezetı valamennyi pénzügyi intézmény nevét és az ott vezetett számlák számát - ideértve a kérelem kézhezvételét követıen nyitott számlák számát is -, továbbá koncesszió esetén tájékoztatnia kell a koncesszióba adót a felszámolási eljárás megindításáról. Ha az adós a fenti határidın belül a bíróságnak nem nyilatkozik, a fizetésképtelenség tényét vélelmezni kell. 24/A. (1) A hitelezı a felszámolási eljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejőleg vagy azt követıen a felszámolás kezdı idıpontjáig kezdeményezheti, hogy a bíróság az adós gazdálkodásának felügyeletére a felszámolói névjegyzékbıl ideiglenes vagyonfelügyelıt rendeljen ki. A bíróság a kérelem elbírálása elıtt az adóst meghallgathatja. (2) A bíróság haladéktalanul kirendeli az ideiglenes vagyonfelügyelıt - és errıl a feleket rövid úton értesíti -, feltéve, hogy a kérelmet elıterjesztı hitelezı a) valószínősíti, hogy követelésének késıbbi kielégítése veszélyben van, és b) a követelésének létrejöttét, nagyságát és lejártát közokirattal vagy teljes bizonyító erejő magánokirattal igazolja, továbbá c) az ideiglenes vagyonfelügyelı díját - jogi személyiség nélküli adós esetén forintot, jogi személyiséggel rendelkezı adós esetén forintot, amely díjak az általános forgalmi adó összegét nem tartalmazzák - elılegezi, és a kérelem benyújtásával egyidejőleg bírósági letétbe helyezi; ha a felszámolási eljárást közvetlenül csıdeljárás elızte meg, és a bíróság hivatalból rendeli el a felszámolást, a csıdeljárásban eljáró vagyonfelügyelıt jelöli ki ideiglenes vagyonfelügyelınek, és ebben az esetben az ideiglenes vagyonfelügyelı díját az 57. (2) bekezdés h) pontja szerinti felszámolási költségként kell elszámolni. (3) Az ideiglenes vagyonfelügyelı a végzés kézhezvételét követı napon köteles bejelenteni, ha vele szemben a 27/A. -ban foglalt kizárási ok áll fenn. Ennek hiányában a kézhezvételt követı napon az ideiglenes vagyonfelügyelı megkezdi tevékenységét, ennek keretében felveszi a kapcsolatot az adós
18 vezetıivel, tájékozódik az adós vagyoni-pénzügyi helyzetérıl. Az ideiglenes vagyonfelügyelıt kirendelı végzés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható. (4) Az adós gazdálkodó szervezet vezetıje - az ideiglenes vagyonfelügyelı tevékenységének megkezdését követıen - a gazdálkodó szervezet vagyonával kapcsolatban csak az ideiglenes vagyonfelügyelı jóváhagyásával, ellenjegyzésével köthet a rendes gazdálkodás körét meghaladó szerzıdést, tehet más jognyilatkozatot, ideértve a már létrejött szerzıdés alapján az adós részérıl történı teljesítést is. Ha az ideiglenes vagyonfelügyelı a felszámolási eljárást közvetlenül megelızı csıdeljárásában eljárt vagyonfelügyelı, és a csıdeljárásban együttes cégjegyzési, illetve a pénzforgalmi számlák feletti együttes rendelkezési jog illette meg, ugyanez irányadó az ideiglenes vagyonfelügyelıi mőködés alatt is. (5) Az adós és az ideiglenes vagyonfelügyelı haladéktalanul köteles bejelenteni az adós számláit vezetı valamennyi pénzforgalmi szolgáltatónak az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelését tartalmazó végzést és hitelt érdemlı aláírását. (6) Az ideiglenes vagyonfelügyelı jogszabálysértı intézkedése vagy mulasztása esetén az 51. rendelkezéseit kell alkalmazni. (7) Az ideiglenes vagyonfelügyelı a hitelezıi érdekek védelmének szem elıtt tartásával figyelemmel kíséri a gazdálkodó szervezet tevékenységét, áttekinti az adós vagyoni helyzetét. Ennek keretében betekinthet az adós könyveibe, pénztárát, értékpapír- és eszközállományát, iratait, valamint pénzforgalmi számláit megvizsgálhatja, a gazdálkodó szervezet vezetıjétıl felvilágosítást kérhet, illetve az adós helyiségeibe beléphet, bármely vagyontárgyát átvizsgálhatja. Az adós a lezárt helyiségét, vagyontárgyát (bútorát, egyéb ingóságát) az ideiglenes vagyonfelügyelı felhívására köteles haladéktalanul felnyitni. Az ideiglenes vagyonfelügyelı az ily módon tudomására jutott információkról csak a bíróságot tájékoztathatja. Haladéktalanul köteles tájékoztatni a bíróságot - a kirendelésének idıtartama alatt létrejött - olyan adósi szerzıdésrıl vagy más jognyilatkozatról, amelynek tárgya a 40. (1) bekezdésének a)-c) pontjaiba és (2) bekezdésébe tartozó jogügylet. (8) Az adós cég vezetıi kötelesek együttmőködni az ideiglenes vagyonfelügyelıvel, részére minden olyan segítséget megadni, amely feladatának elvégzéséhez szükséges. Ha az adós cég vezetıi együttmőködési kötelezettségüket súlyosan vagy ismétlıdıen megsértik - így különösen legalább két alkalommal a vagyonfelügyelı hozzájárulása nélkül kötnek szerzıdést vagy tesznek más jognyilatkozatot -, az ideiglenes vagyonfelügyelı kérelmére a bíróság - a fizetésképtelenségre tekintet nélkül - soron kívül dönt a felszámolás elrendelésérıl. A bíróság felszámolást elrendelı végzése fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható. (9) A bíróság - hivatalból vagy kérelemre - tájékoztatást kérhet az ideiglenes vagyonfelügyelıtıl annak tevékenységérıl, továbbá a gazdálkodó szerv vezetıjétıl az adós helyzetérıl, valamint egyes ügyleteirıl, ideértve az ezzel kapcsolatos okiratoknak a bíróság rendelkezésére bocsátását is. (10) Az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelése a felszámolás kezdı idıpontjáig, vagy a felszámolási eljárás 27. (6) bekezdés szerinti megszüntetéséig tart. A bíróság azonban - a vagyonfelügyelı eljárását kérı hitelezı elızetes egyetértése mellett - az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelését végzéssel ezt megelızıen is megszünteti, amennyiben az adós megfelelı biztosíték nyújtásával igazolja, hogy a hitelezı követelésének kielégítése nincs veszélyben, és nincs az adós ellen olyan másik felszámolási eljárás folyamatban, amelyben ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelését kérték. (11) Az ideiglenes vagyonfelügyelı díját a felszámolás elrendelése esetén a felszámolást elrendelı végzésben a bíróság állapítja meg, amelyet az adós visel. A felszámolási eljárás megszüntetése esetén az ideiglenes vagyonfelügyelı díját az ideiglenes vagyonfelügyelı eljárását kérı hitelezı viseli. Ha az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelésének megszüntetésére azért nem került sor, mert a vagyonfelügyelı kirendelését ugyanazon adós ellen indított más felszámolási eljárásban is kérte hitelezı, a bíróság az ideiglenes vagyonfelügyelı díjának viselésére részben kötelezi az ideiglenes vagyonfelügyelı eljárását kérı hitelezıt. Ha a hitelezı az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelését alaptalanul kérte, köteles a polgári jogi felelısség általános szabályai szerint megtéríteni azt a kárt is, amely az adóst az ideiglenes vagyonfelügyelı kirendelése következtében érte.
19 (12) Az ideiglenes vagyonfelügyelıre megfelelıen alkalmazni kell a 27/A. (7) bekezdését, valamint az 54. -ban foglaltakat is. 25. (1) A bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasítja, ha a) azt nem az arra jogosult terjesztette elı; b) azt a moratórium idıszakában terjesztették elı; c) a hiánypótlásra visszaadott kérelmet a kérelmezı 8 napon belül nem, vagy ismét olyan hiányosan adta be, hogy amiatt az nem bírálható el; d) az adós a kérelmezı és a 8. (1) bekezdésében megjelölt szervek egyetértése hiányzik; e) az adós ellen az Európai Unió más tagállamában a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján fizetésképtelenségi fıeljárás indult és a kérelem szintén fıeljárás megindítására irányul; f) a 27. (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben a kérelem bírósághoz érkezésének idıpontjáig az adós írásbeli felszólítása nem történt meg; g) a jogerıs bírósági határozatban megállapított teljesítési határidı a kérelem bírósághoz érkezésének idıpontjában még nem telt el. (2) Ha az Európai Unió más tagállamában a bíróság határozatának meghozatalát megelızıen a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján fıeljárást indítottak, a bíróság az ugyanazon adós ellen Magyarországon megindított fıeljárást területi eljárássá alakítja át, feltéve, hogy az adós Magyarországon telephellyel rendelkezik. A bíróság errıl a fıeljárást megindító bíróságot tájékoztatja. (3) Ha az Európai Unió más tagállamában a bíróság határozatának meghozatalát megelızıen a Tanács fizetésképtelenségi eljárásokról szóló 1346/2000/EK rendelete alapján fıeljárást indítottak és az adós nem rendelkezik Magyarországon telephellyel, a bíróság az eljárást megszünteti. A bíróság errıl a fıeljárást megindító bíróságot tájékoztatja. A megszüntetést megelızıen beállt joghatások, így különösen a felszámoló által kötött jogügyletek alapján fennálló jogok és kötelezettségek azonban fennmaradnak, abban az esetben is, ha azok az Európai Unió más tagállamában folyamatban lévı eljárás joghatásaival ellentétesek. 26. (1) A bíróság megvizsgálja az adós fizetésképtelenségét. (2) (3) A bíróság az adós kérelmére a tartozás kiegyenlítésére legfeljebb 30 napos határidıt engedélyezhet, kivéve, ha a felszámolási eljárás megindítását közvetlenül csıdeljárás elızte meg, amelynek során az adós 30 napnál hosszabb fizetési haladékot vett igénybe. A tartozás kiegyenlítése nem minısül tartozáselismerésnek, a teljesítés polgári peres eljárásban történı visszakövetelését nem zárja ki. (4) Szünetelésnek kizárólag az adós és a felszámolási eljárás lefolytatását kérı hitelezık együttes kérelmére, a felszámolás elrendelésérıl szóló végzés meghozataláig van helye. 27. (1) A bíróság az adós felszámolását végzéssel elrendeli, ha az adós fizetésképtelenségét állapítja meg. A bíróság a felszámolást elrendelı végzést az eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezését követı 60 napon belül hozza meg. A felszámolás kezdı idıpontja a felszámolást elrendelı jogerıs végzés közzétételének napja (28. ). (2) A bíróság az adós fizetésképtelenségét akkor állapítja meg, ha a) az adós szerzıdésen alapuló nem vitatott vagy elismert tartozását a teljesítési idı lejártát követı 15 napon belül sem egyenlítette ki vagy nem vitatta, és az ezt követı hitelezıi írásbeli fizetési felszólítására sem teljesítette, vagy b) az adós a jogerıs bírósági határozatban megállapított teljesítési határidın belül tartozását nem egyenlítette ki, vagy c) az adóssal szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt, vagy d) az adós a fizetési kötelezettségét a csıdeljárásban kötött egyezség ellenére nem teljesítette, vagy e) a korábbi csıdeljárást megszüntette [18. (3) vagy 21/B. ], vagy f) az adós, illetve a végelszámoló által indított eljárásban az adós tartozásai meghaladják a vagyonát, illetıleg az adós a tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy elıreláthatóan nem tudja kielégíteni, és az adós gazdálkodó szervezet tagjai (tulajdonosai) felhívás ellenére sem nyilatkoznak arról,
20 hogy kötelezettséget vállalnak a tartozások esedékességkor történı kifizetéséhez szükséges források biztosítására. (3) Amennyiben a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott iratokat postán küldték, azt a tértivevényen feltüntetett átvételi idıpontban, ajánlott küldemény esetében pedig - ellenkezı bizonyításig - a feladástól számított ötödik munkanapon a belföldi címzetthez megérkezettnek kell tekinteni. A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben az adós vitatásának legkésıbb a hitelezı fizetési felszólításának kézhezvételét megelızı napig írásban van helye. Amennyiben az adós vitatása elkésett, a tartozás kiegyenlítése nem minısül tartozáselismerésnek, az a teljesítés polgári peres eljárásban történı visszakövetelését nem zárja ki. (4) Az adós fizetésképtelensége a (2) bekezdésben meghatározott esetekben sem állapítható meg, ha a bíróság által a tartozás kiegyenlítésére a 26. (3) bekezdése alapján engedélyezett határidı még nem telt el. (5) (6) Ha az adós nem fizetésképtelen, a bíróság az eljárást soron kívül megszünteti. 27/A. (1) A bíróság elektronikus, véletlenszerő kiválasztás segítségével - a külön jogszabályban meghatározott eljárási szabályok szerint - haladéktalanul kijelöli a felszámolót. A kijelölésnél nem járhat el a felszámolási eljárást lefolytató bíró. Az eljáró felszámoló kijelölése átlátható módszertan szerint és olyan elvek alapján történhet, amelyek biztosítják az adós gazdálkodó szervezet sajátosságaihoz igazodó szakértelmet, az eljárás hatékony lefolytatásához szükséges kapacitásokat, a felszámolók arányos munkaterhelését, és - az eljárás költségeinek csökkentése érdekében - figyelembe veszik a felszámoló, valamint az adós gazdálkodó szervezet székhelyének, fióktelepeinek földrajzi elhelyezkedését is. A felszámoló kijelölésérıl szóló végzés indokolásában és a 28. szerinti közzétételben fel kell tüntetni, ha a bíróság nem az elektronikus kiválasztás által javasolt felszámolót jelöli ki, és meg kell jelölni az eltérés indokait is. Felszámolóként az a gazdálkodó szervezet jelölhetı ki, amely szerepel a felszámolók névjegyzékében. A felszámolói névjegyzék 27/C. (4) bekezdés szerinti adatai nyilvánosak. (2) A felszámolóként kijelölhetık körét a Kormány rendelettel állapítja meg. A Kormány a felszámolók névjegyzékébe való felvételre nyilvános pályázatot ír ki. (3) A bíróság a felszámoló kijelölésével egyidejőleg rendelkezik arról, hogy a kijelölt felszámoló a felszámolás kezdı idıpontjáig ideiglenes vagyonfelügyelıként jár el, ha a hitelezı a felszámolási eljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejőleg vagy azt követıen a felszámolást elrendelı végzés meghozataláig ezt kezdeményezi, valamint a felszámoló 24/A. (2) bekezdésének c) pontja szerinti díját elılegezi, bírósági letétbe helyezi. A felszámolást elrendelı jogerıs végzés közzététele esetén a felszámoló díját az adós viseli. A felszámoló az adós felszámolásának lefolytatására felszámolóbiztost nevez ki, aki büntetlen elıélető, nem áll felszámolóbiztosi vagy felszámolói tevékenységben való közremőködést kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt. Felszámolóbiztosnak csak szakirányú szakképzettséggel rendelkezı személy nevezhetı ki. A felszámolóbiztos a felszámolóval létesített munkaviszonya, tagsági viszonya vagy megbízási jogviszonya alapján, annak nevében jár el. (4) E törvény alkalmazásában a felszámolót és a felszámolóbiztost érintı kizárási okok: a) Nem jelölhetı ki felszámolónak az a gazdasági társaság, aa) amely az adós tulajdonosa vagy hitelezıje, ab) amelynek tulajdonosa az adósnak is tulajdonosa vagy hitelezıje, ac) amelynek vezetı tisztségviselıje vagy annak közeli hozzátartozója [Ptk b) pont] többségi befolyással (Ptk. 685/B. ) rendelkezik az adós szervezetben vagy összeférhetetlen tevékenységet [27/C. (3) bekezdés a) pont] folytató más szervezetben. b) Nem nevezhetı ki felszámolóbiztosnak az a személy, ba) aki az adós tulajdonosa vagy hitelezıje, bb) aki a ba) pontban jelölt személynek közeli hozzátartozója, bc) akinek a közeli hozzátartozója az adós tulajdonosa vagy hitelezıje, bd) aki olyan gazdasági társaság vezetı tisztségviselıje, amely az adós tulajdonosa vagy hitelezıje, be) aki a bd) pontban jelölt vezetı tisztségviselı közeli hozzátartozója,

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00386/2018
. IV/00386/2018
Első irat érkezett: 03/05/2018
Az ügy tárgya: cv A Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10.990/2017/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (hivatali visszaélés, pótmagánvádló)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Fővárosi Törvényszék 15.B.1313/2017/3. számú végzése és a Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10.990/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadta, hogy pótmagánvádlói vádindítványát a bíróság elutasította. A másodfokú bíróság a döntést helybenhagyta. A bíróság indokolása szerint a pótmagánvád befogadásának és a büntető eljárás lefolytatásának abszolút akadálya az, hogy a hivatali visszaélés bűncselekménynek nincs a Be. vonatkozó rendelkezéseit alapul véve meghatározható természetes személy sértettje.
Az indítványozó álláspontja szerint a hivatali visszaélésnek van természetes sértettje, a vonatkozó bírói gyakorlat hibás. Az indítványozó véleménye szerint a bíróság megsértette az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, amikor az általa felvetett jogdogmatikai kérdésre nem adott választ..
Fővárosi Törvényszék 15.B.1313/2017/3. számú végzés, Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10.990/2017/2. számú végzés
IV_386_3_2018_indkieg_anonim.pdf IV_386_0_2018_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3209/2018. (VI. 21.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: érintettség (alkotmányjogi panasz eljárásban); jogbiztonság mint a joggyakorlat egységének biztosítása; pótmagánvád
3209_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Ítélőtábla 15.B.1313/2017/3. számú végzése, valamint a Fővárosi Törvényszék 2.Beüf.10.990/2017/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó jogi személy (a továbbiakban: indítványozó) jogi képviselőjén (dr. Kende Péter ügyvéd, 1133 Budapest, Kárpát utca 7/b.) keresztül az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján előterjesztett alkotmányjogi panaszában kérte, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Fővárosi Ítélőtábla 15.B.1313/2017/3. számú végzésének, valamint a Fővárosi Törvényszék 2 Beüf.10.990/2017/2. számú végzésének alaptörvény-ellenességét és semmisítse meg azokat, mivel a hivatkozott bírósági végzések az indítvány szerint sértik az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését, valamint a XV. cikk (1) és (2) bekezdéseit.
[2]	1.1. A panasz alapjául szolgáló ügy tényállása szerint az indítványozó képviseletében eljáró ügyvezető 2017. május 24-én feljelentést tett a Budapesti Rendőr-főkapitányságon (a továbbiakban: BRFK) a Fővárosi Törvényszék (a továbbiakban: Törvényszék) egy tanácselnök bírója ellen (a továbbiakban: feljelentett) hivatali visszaélés bűntette miatt, mivel az indítványozó álláspontja szerint a feljelentett az indítványozó mint II. rendű alperes ellen folyamatban lévő polgári peres eljárásban nem megfelelő magatartást tanúsított.
[3]	A BRFK 2017. május 31-én a feljelentést átette a Központi Nyomozó Főügyészségre (a továbbiakban: KNYF). A KNYF a feljelentést 2017. június 7-én kelt határozatával – arra hivatkozással, hogy a cselekmény nem bűncselekmény – elutasította, és egyúttal felhívta az indítványozó figyelmét, hogy a határozat ellen panasszal nem élhet.
[4]	Ennek ellenére az indítványozó a határozattal szemben panaszt nyújtott be, és kérte a nyomozás elrendelését. E körben arra hivatkozott, hogy a feljelentett megsértette az indítványozó jogait, amikor a polgári perben előterjesztett kérelmét nem továbbította a Kúriára és ezzel számára jogtalan hátrányt okozott. A Legfőbb Ügyészség 2017. július 13-án kelt határozatával az indítványozó által előterjesztett panaszt mint törvényben kizártat elutasította.
[5]	Ezt követően az indítványozó mint pótmagánvádló lépett fel, és 2017. augusztus 17-én a KNYF előtt pótmagánvádat terjesztett elő a feljelentettel szemben hivatali visszaélés bűntette miatt. A KNYF 2017. augusztus 25-én arról tájékoztatta az indítványozót, hogy mivel a hivatali visszaélés bűntettének védett jogi tárgya a hatóságokba és azok tagjaiba vetett bizalom, így e bűncselekménynek nem lehet sértettje meghatározott (természetes vagy jogi) személy, ezért a pótmagánvád előterjesztésének sincs helye. A KNYF a pótmagánvádat panaszként kezelte, és nem továbbította azt a Törvényszék felé.
[6]	2017. szeptember 14-én az indítványozó vádindítványát közvetlenül is előterjesztette a Törvényszék előtt, arra való hivatkozással, hogy álláspontja szerint a KNYF jogszabályt sértett, amikor a pótmagánvádat nem küldte meg a Törvényszéknek.
[7]	A Törvényszék 2017. október 12-én kelt 15.B.1313/2017/3. számú végzésével a vádindítványt elutasította. A végzés indokolásában kiemelte, hogy a pótmagánvád előterjesztésére a sértett jogosult. Azt is kihangsúlyozta a Törvényszék, hogy bár kétségtelenül minden bűncselekménynek van szűkebb vagy tágabb értelemben hatása a környezetre, ettől függetlenül nem minden bűncselekménynek van eljárásjogi sértettje. Ha egy bűncselekmény törvényi tényállása nem tartalmaz passzív alanyt, és annak következménye a természetes vagy jogi személyekre csak áttételes, akkor pótmagánvád előterjesztésének nincs helye. Erre tekintettel a Törvényszék a vádindítványt, mint nem jogosulttól érkezőt, elutasította.
[8]	1.2. Az indítványozó ezt követően fellebbezést nyújtott be a Fővárosi Ítélőtáblához (a továbbiakban: Ítélőtábla), amely az elsőfokú végzést helybenhagyta. Az Ítélőtábla döntésében hangsúlyozta, hogy a pótmagánvád előterjesztésének abszolút akadálya, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény szerint a hivatali visszaélés bűntettének fogalmilag nem lehet természetes személy sértettje, és e tekintetben a bírósági gyakorlat töretlen. Ezért a bíróságoknak nincs lehetőségük a sértett eljárási pozícióját indokolatlanul tágítani, mert az a törvényességet és a jogrendet tágítaná. Ezért az Ítélőtábla megállapította, hogy a Törvényszék helyesen foglalt állást a pótmagánvád előterjesztésének kizártsága vonatkozásában.
[9]	1.3. Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában kifejtette, hogy álláspontja szerint a Törvényszék és az Ítélőtábla döntése sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát (és annak keretében a pártatlan bírósághoz való jogát), ugyanis az eljáró bíróságok a pótmagánvád elutasításával elzárták a bírósághoz fordulás lehetőségétől. Álláspontja szerint az eljáró bíróságoknak kötelességük lett volna az előttük fekvő egyedi ügyben döntést hozniuk, így pl. dönteniük kellett volna annak kérdésében, hogy az indítványozó által feltételezett joghátrányt az alapügyben eljáró bíró célzatosan okozta-e. Véleménye szerint a bíróság „töretlen” gyakorlata a hivatali visszaélés sértettjének jellege tekintetében hibás – ezt a tudományos cikkek is több esetben alátámasztják. Úgy véli, a Törvényszék és az Ítélőtábla Alaptörvény-sértően és törvényellenesen zárta ki őt a pótmagánvád előterjesztésének lehetőségéből.
[10]	Az indítványozó később alkotmányjogi panaszát kiegészítette, amelyben kifejtette, hogy a Törvényszék és az Ítélőtábla végzései, azáltal, hogy nem ismerték el sértetti minőségét, megsértették az Alaptörvény XV. cikk (1) és (2) bekezdéseit is, mivel álláspontja szerint nem érvényesült a törvény előtti egyenlőséghez való joga. Újfent megerősítette azon véleményét, hogy az alapeljárás bírójának eljárása kifejezetten az indítványozó cége ellen irányult, így az közvetlenül veszélyeztette a jogos érdekét. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelme tekintetében előadta továbbá, hogy az tartalmazza a bírósághoz fordulás jogát is, ez pedig egy büntetőeljárás esetében azt jelenti, hogy a bíróságnak kötelessége az eljárást megindítani és a megvádolt személy bűnössége kérdésében állást foglalni.
[11]	2. Az Abtv. 56. §-a alapján az Alkotmánybíróság először az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának kérdésében dönt, ennek során mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának feltételeit. A befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[12]	Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Ügyrend 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban járt el, és az indítványozó panaszának vizsgálata alapján azt állapította meg, hogy az alkotmányjogi panasz az alábbi okok miatt nem fogadható be.
[13]	2.1. Az indítványozó az Abtv. 27. §-ára alapított alkotmányjogi panasz iránti kérelmében a bírósági ítéletek alaptörvény-ellenességét az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének és a XV. cikk (1) és (2) bekezdéseinek a sérelmére alapozta. Az Abtv. 27. §-a alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti, és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[14]	2.2. A bíróság ítélete ellen nincs helye fellebbezésnek, az Abtv. 27. §-a szerinti indítvány tehát e tekintetben megfelel a törvényi feltételeknek.
[15]	Az indítványozó jogosultnak és érintettnek is tekinthető, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztett elő az Abtv. 27. §-ára alapított alkotmányjogi panaszt.
[16]	Az indítványozó az Abtv. 30. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül terjesztette elő az indítványát.
[17]	2.3. Az alkotmányjogi panasznak az Abtv. 52. § (1a) és (1b) bekezdései szerint határozott kérelmet kell tartalmaznia. Ezzel összefüggésben megállapítható azonban, hogy a bírósági ítéletek alaptörvény-ellenességét az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésére, valamint XV. cikk (1) és (2) bekezdésére való hivatkozással állító indítvány elem tekintetében, az Abtv. 27. §-ára alapított alkotmányjogi panasz tartalmaz ugyan az Alkotmánybíróság hatáskörére, az indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást, továbbá megjelöli az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezése mellett a sérelmezett bírói döntést is, annak megsemmisítését kérve, azonban nem tartalmaz alkotmányjogilag releváns érvelést.
[18]	A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó Abtv. 27. §-ára alapított kérelme nem felel meg az Abtv. 52. § (1a) bekezdés d) pontjában, valamint az (1b) bekezdés b) és e) pontjaiban foglaltaknak. Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint ugyanis az indokolás hiánya {lásd pl. 3058/2016. (III. 22.) AB végzés, Indokolás [11], 3245/2016. (XI. 28.) AB végzés, Indokolás [10], [13]} az ügy érdemi elbírálásának akadálya.
[19]	2.4. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában arra is hivatkozott, hogy a bíróságok végzése azért is sérti a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát (és ezáltal a bírósághoz fordulás jogát), mivel a bíróságok nem bírálták felül a Kúria joggyakorlatának egységességét a tekintetben, hogy a hivatali visszaélés bűncselekményének lehet-e természetes vagy jogi személy sértettje.
[20]	Ezzel összefüggésben fontos kiemelni, hogy az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint nem vizsgálja, hogy a bírói döntés indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e ezeket a bizonyítékokat és érveket, illetve a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás megalapozott-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy bíróságok jogértelmezése helyesen illeszkedik-e a jogági dogmatika általánosan elfogadott szabályaihoz {elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4], megerősítette: 3117/2016. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [16]}.
[21]	3. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdéseiben foglaltakra, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
[22]	Egyetértek a rendelkező résszel, de az alkotmányjogi panaszt – álláspontom szerint – más okból kellett volna az Alkotmánybíróságnak visszautasítania.
[23]	Az indítványozó az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszában a büntetőbíróság első-, illetve másodfokú végzését támadta. Az első-, illetve a másodfokon eljáró büntetőbíróság egybehangzó módon arra a következtetésre jutott, hogy „a vádindítvány elutasításának van helye a Be. 231. § (2) bekezdés c) pontja alapján, mint nem jogosulttól származónak”.
[24]	Az Abtv. 27. §-a szerint az alkotmányjogi panasz benyújtásának törvényi előfeltétele, hogy a támadott bírói döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sértse. A pótmagánvádló indítványozónak az idézett bírói döntést támadó alkotmányjogi panasza kapcsán alaposabban vizsgálni kellett volna, hogy egyáltalán jogosult volt-e alkotmányjogi panaszt előterjeszteni. Meggyőződésem, hogy a pótmagánvádló alkotmányjogi panasza már önmagában az Abtv. 27. §-ának sem felelt meg. A támadott végzésekkel a büntetőbíróság az indítványozó vádindítványát (pótmagánvád) utasította el („mint nem jogosulttól származónak” minősítve azt). Ha már az alapügyben a büntetőbíróság azért utasította el az indítványozó vádindítványát (pótmagánvádat), mert az nem jogosulttól származott, akkor az ilyen bírói végzés kapcsán az indítványozó eleve nem hivatkozhat arra, hogy „az egyedi ügyben érintett személy”-ként (Abtv. 27. §) a bírói döntés az Alaptörvényben biztosított jogát sérti.
[25]	Álláspontom szerint a magánvádló (pótmagánvádló) az alapvető jogának sérelmére hivatkozással nem is jogosult a büntetőbíróság döntését alkotmányjogi panasszal megtámadni azért, mert – az állami büntetőigény érvényesítésére irányuló – büntetőeljárásban a bíróság a vádindítványt elutasítja. Alapvetően ugyanis senkinek sincs alkotmányos alapjoga más büntetőjogi felelősségének megállapításához, büntetőbírósági elítéléséhez. [Lásd: 1/2015. (I. 16.) AB határozathoz csatolt párhuzamos indokolásomat, a 3090/2016. (V. 12.) AB határozathoz csatolt különvéleményemet, a 3147/2016. (VII. 22.) AB végzéshez csatolt párhuzamos indokolásomat, illetve a 3135/2017. (VI. 8.) AB végzéshez csatolt párhuzamos indokolásomat, valamint az Alkotmánybíróság 42/2005. (XI. 14.) AB határozatában foglaltakat (ABH 2005, 504, 519–522.)]
. 03/05/2018
. constitutional complaint against the ruling No. 2.Beüf.10.990/2017/2 of the Budapest-Capital Regional Court of Appeal (abuse of authority, supplementary private prosecutor)
. 3209/2018. (VI. 21.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság