text:
1994. évi LIII. törvény - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Hatály: közlönyállapot (1994.V.11.) Váltás a jogszabály mai napon hatályos állapotára
(2) Az árverésen az érintett gazdálkodó szervezet tagját, a gazdálkodó szervezetet, illetőleg az általa kijelölt személyt - ebben a sorrendben - az üzletrészre elővásárlási jog illeti meg.
(3) A végrehajtó az árverési jegyzőkönyv másolatát az üzletrész tulajdonosában bekövetkezett változás bejegyzése végett megküldi a gazdálkodó szervezetnek és a cégbíróságnak.
133. § A végrehajtó az ingóságot a felek kívánságára - az általuk meghatározott vevő részére és az általuk megállapított becsértéken - árverésen kívül, de árverési vétel hatályával adja el.
134. § (1) Ha az ingóságot nem sikerült értékesíteni, a végrehajtást kérő az ingóságot a becsérték egynegyedének megfelelő összeg fejében átveheti.
(2) Ha több végrehajtást kérő van, vagy elsőbbségi igényt jelentettek be, az ingóságot az veheti át, aki a becsérték egynegyedét meghaladó legmagasabb árajánlatot tette. Ha a becsérték egynegyedének megfelelően vagy azt meghaladóan több egyenlő árajánlatot tettek, az átvételi jogosultság a 165. §-ban meghatározott sorrend szerint alakul.
(3) A becsérték egynegyedének, illetőleg az azt meghaladó átvételi árnak megfelelő összeget be kell számítani a végrehajtást kérő követelésébe.
135. § (1) Ha az ingóságot nem sikerült értékesíteni, és azt a végrehajtást kérő nem vette át, a végrehajtó felhívja az adóst, hogy az ingóságot 30 napon belül vigye el.
(2) Ha az adós az ingóságért a végrehajtónál jelentkezett, a végrehajtó az ingóságot feloldja a foglalás alól, és visszaadja az adósnak.
(3) Ha az adós a felhívástól számított 30 napon belül az ingóságért nem jelentkezett, a végrehajtó megszünteti az ingóság további őrzését, és az ingóság megsemmisítése vagy hulladékként való átadása iránt intézkedik.
(4) A vagyonelkobzás végrehajtása során lefoglalt ingóságot nem lehet visszaadni az adósnak. Ha az értékesítése nem sikerült, a (3) bekezdés szerint kell eljárni.
136. § (1) Az adós tulajdonában levő ingatlant az ingatlan jellegére, művelési ágára és az ingatlant terhelő jogra vagy tilalomra tekintet nélkül végrehajtás alá lehet vonni.
137. § A végrehajtás alá vont ingatlant megszerző új tulajdonos tulajdonjogát csak a következő jogok terhelhetik:
138. § (1) A végrehajtó az ingatlant a végrehajtható okiratnak az adós részére történő kézbesítésével egyidejűleg köteles lefoglalni.
(2) A végrehajtó az ingatlan lefoglalása végett megkeresi a földhivatalt, hogy a végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlannyilvántartásba. A foglalás a végrehajtási jog bejegyzésével valósul meg.
(3) A földhivatal a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatát a végrehajtónak, a feleknek és azoknak kézbesíti, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlannyilvántartásba bejegyzett joguk van.
(4) A lefoglalt ingatlanra vonatkozólag jogot csak azzal a feltétellel lehet szerezni, hogy az a végrehajtást kérő végrehajtási jogát nem sérti, és a végrehajtás célját nem hiúsítja meg.
139. § (1) A végrehajtó a lefoglalt ingatlan értékesítése iránt akkor intézkedhet, ha a 7. § (2) bekezdése szerint a követelés viszonylag rövidebb időn belüli behajtása másképpen nem lehetséges, és a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozatnak a végrehajtó részére történt kézbesítésétől számított 45 nap eltelt.
(3) A végrehajtó az ingatlant a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló határozat kézhezvételétől számított 3 hónapon belül olyan időpontban köteles értékesíteni, amely a helyi körülmények között a legcélszerűbb.
140. § (1) A végrehajtó az ingatlan értékesítése előtt - a 6 hónapnál nem régebbi hivatalos adó- és értékbizonyítványt is figyelembe véve - megállapítja az ingatlan becsértékét.
(2) A végrehajtó az ingatlan becsértékét közli a felekkel és azokkal, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlannyilvántartásba bejegyzett joguk van.
(3) Ha a közléstől számított 15 napon belül végrehajtási kifogást terjesztettek elő, a becsértéket a bíróság - szükség esetén szakértő közreműködésével - állapítja meg.
141. § Az ingatlant - ha a törvény másképpen nem rendelkezik - rendszerint árverésen kell értékesíteni.
142. § Az árverést a következő helyeken lehet megtartani:
a) a bíróság épületében,
b) a községi, városi, fővárosi kerületi önkormányzat épületében vagy a felsorolt önkormányzatok jegyzője által kijelölt helyiségben,
c) az ingatlan fekvésének helyén,
d) a végrehajtó által kijelölt más helyen.
143. § Az árverést a végrehajtó árverési hirdetménnyel tűzi ki, és ebben feltünteti:
c) az ingatlannyilvántartási adatokat (az ingatlan fekvésének helyét, a tulajdonosát, a terheket stb.),
d) az ingatlan tartozékait, épületnél a jellemző sajátosságokat, továbbá beköltözhető vagy lakott állapotát,
e) az ingatlan becsértékét,
f) az árverési előleg (a továbbiakban: előleg) összegét,
g) e törvénynek az árverezőket közvetlenül érintő - a 146., 149. és 156. §-ban foglalt - rendelkezéseit (az árverési feltételeket).
(2) A földhivatal az árverés kitűzését bejegyzi az ingatlannyilvántartásba.
b) az ingatlan fekvése szerinti községi, városi, fővárosi kerületi polgármesteri hivatal hirdetőtábláján,
c) a földhivatal hirdetőtábláján.
146. § (1) Ingatlanra az árverezhet, aki előlegként az ingatlan becsértékének 10%-át legkésőbb az árverési ajánlatának megtétele előtt a végrehajtónál letétbe helyezte.
(2) Akinek az ingatlanszerzése engedélyhez van kötve, az árverezése előtt igazolni köteles, hogy az engedélyt megkapta.
(3) A 123. §-nak az árverezésre vonatkozó rendelkezései ingatlanárverés esetén is irányadók.
147. § (1) Az árverés megkezdésekor a végrehajtó az árverezőkkel közli az ingatlan becsértékét (a kikiáltási árat), ismerteti az árverési feltételeket, és felhívja az árverezőket ajánlatuk megtételére.
(2) Ha a felajánlott vételár nem éri el a kikiáltási árat, azt fokozatosan lejjebb kell szállítani a becsérték feléig.
(3) Az árverést addig kell folytatni, amíg ajánlatot tesznek. Ha nincs további ajánlat, a végrehajtó a felajánlott legmagasabb vételár háromszori kikiáltása után kijelenti, hogy az ingatlant a legtöbbet ajánló megvette.
148. § (1) Az árverési vevő letétbe helyezett előlegét be kell számítani a vételárba.
(2) Az árverési vevőn kívüli többi letevőnek az előleget az árverés befejezése után azonnal vissza kell adni.
149. § (1) Az árverési vevő köteles a teljes vételárat az árveréstől - ha pedig az árverési jogorvoslattal támadták meg, a jogorvoslatot eldöntő határozat jogerőre emelkedésétől - számított 15 napon belül befizetni a végrehajtói letéti számlára; ha elmulasztja, előlegét elveszti.
150. § (1) Ha az árverési vevőnek az adóssal szemben olyan követelése van, amelyre vonatkozólag a végrehajtási jog az elárverezett ingatlanra be van jegyezve az ingatlan-nyilvántartásba, az árverési vevő visszatarthatja az árverési vételárat, illetőleg azt a részét, amely a követelésének a kielégítéséhez szükséges.
(2) Ha az árverési vevőnek az (1) bekezdésben említett követelését a vételár felosztásakor nem lehet kielégíteni, az árverési vevő köteles a vételárat, illetőleg visszatartott részét, továbbá a Polgári Törvénykönyv szerint a szerződéses kapcsolatokban járó - az árverést követő 15. naptól esedékes - kamatot a végrehajtó felhívásától számított 15 napon belül befizetni a végrehajtói letéti számlára.
151. § (1) Az árverési vevő megállapodhat a jelzálogos hitelezővel, hogy a jelzálogjog - amennyiben a vételárból a jelzálogos hitelező kielégítéshez jutna - az ingatlanon továbbra is fennmarad.
(2) Ha az árverési vevő a végrehajtónál a megállapodást igazolta, visszatarthatja a vételárat, illetőleg azt a részét, amely a jelzálogos hitelező követelésének kielégítéséhez szükséges.
152. § (1) Az árverésről a végrehajtó árverési jegyzőkönyvet készít, és ebben - a 35. §-ban említetteken kívül - feltünteti:
a) az elárverezett ingatlannak az ingatlannyilvántartási adatait, becsértékét és árverési vételárát,
b) az árverési vevő nevét, születési évét, anyja nevét és lakóhelyét, illetőleg székhelyét.
(2) Az árverési jegyzőkönyvet az árverési vevő is aláírja.
b) a földhivatal részére az árverési vevő tulajdonjogának az ingatlannyilvántartásba való bejegyzése végett.
155. § Az első árverés sikertelen, ha
a) nem tettek vételi ajánlatot, vagy a felajánlott vételár nem érte el az ingatlan becsértékének felét,
b) az árverési vevő nem fizette be a teljes vételárat az árveréstől számított 15 napon belül, illetőleg a végrehajtó által a 149. § alapján engedélyezett határidőn belül.
156. § (1) Az első árverés sikertelenségének megállapításától számított 3 hónapon belül - a végrehajtó által kitűzött időpontban - második árverést kell tartani.
(2) Nem kell megtartani a második árverést, ha az árverési vevő a második árverés megkezdése előtt befizette a vételárat, és megtérítette a második árverés kitűzésével felmerült költséget. Ilyenkor az utólag befizetett vételárba nem lehet beszámítani a 149. § alapján elvesztett előleget.
(3) A második árverésen a korábbi árverési vevő nem árverezhet.
(4) A második árverésen is az ingatlan becsértéke a kikiáltási ár, amelyet a becsérték feléig lehet leszállítani.
(5) Ha a második árverésen az ingatlant alacsonyabb áron adták el, mint amelyet az első árverésen a korábbi árverési vevő felajánlott, a különbözetet a korábbi árverési vevő köteles a végrehajtást foganatosító bíróság végzése alapján megtéríteni. A megtérítendő összegbe az elvesztett előleget be kell számítani.
(6) Az elvesztett előleg és a korábbi árverési vevő által megtérített különbözet a végrehajtás során befolyt összeget növeli.
(2) Ha az ingatlanra vonatkozólag más érdekeltnek az ingatlannyilvántartásba bejegyzett - a 137. §-ban fel nem sorolt - joga van, az árverésen kívüli eladáshoz az ő beleegyezése szükséges.
(3) Árverésen kívüli eladás esetén az erről szóló jegyzőkönyvre megfelelően alkalmazni kell az árverési jegyzőkönyvre vonatkozó szabályokat.
158. § (1) Ha a 156. § alapján megtartott második árverés is sikertelen volt, a végrehajtást kérő az árverési jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 napon belül az ingatlant a becsérték felének megfelelő összeg fejében átveheti.
(2) Ha több végrehajtást kérő van, az ingatlant az veheti át, aki a becsérték felét meghaladó legmagasabb árajánlatot tette. Ha a becsérték felének megfelelően vagy azt meghaladóan több egyenlő árajánlatot tettek, az átvételi jogosultság a 165. §-ban meghatározott sorrend szerint alakul.
(3) A becsérték felének, illetőleg az azt meghaladó átvételi árnak megfelelő összeget be kell számítani a végrehajtást kérő követelésébe.
(4) Ha a végrehajtást kérő követelésének összege nem éri el az ingatlan becsértékének felét, a különbözetet a végrehajtást kérő köteles az árverési vevőre nézve irányadó szabályok szerint befizetni.
(5) Az átvétel jogkövetkezménye azonos az árverési vétel jogkövetkezményével.
159. § (1) Ha a végrehajtást kérő nem vette át az ingatlant, a végrehajtás a második árverésről szóló jegyzőkönyvnek a végrehajtást kérő részére történt kézbesítésétől számított 15 nap elteltétől mindaddig szünetel, amíg a végrehajtást kérő újabb árverés kitűzését nem kérte.
(2) A szünetelés kezdő időpontjától számított 6 hónapnál korábban nem lehet újabb árverést kitűzni.
(3) Az újabb árverésre a második árverés szabályait kell megfelelően alkalmazni.
160. § Ha az újabb árverés is sikertelen volt, a végrehajtást kérő kívánsága szerint a 158., illetőleg a 159. §-nak megfelelően kell eljárni.
162. § (1) Ha az ingatlan közös tulajdonát - bírósági határozat, a bíróság által jóváhagyott egyezség vagy bírósági végrehajtási záradékkal ellátott okirat alapján - árveréssel kell megszüntetni, e törvénynek az ingatlanárverésre vonatkozó szabályai az alábbi (2)-(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel irányadók.
a) az ingatlan becsértékét, és azt a 140. § megfelelő alkalmazásával az árverés időpontjáig bármelyik tulajdonostárs kérelmére módosíthatja,
163. § Ingatlanra kimondott vagyonelkobzás esetén, továbbá, ha az adós egész vagyonára elrendelt vagyonelkobzás végrehajtása során megállapították, hogy a vagyonhoz ingatlan is tartozik, a végrehajtó haladéktalanul megkeresi a földhivatalt, hogy az ingatlanra az állam tulajdonjogát jegyezze be.
164. § A végrehajtás során befolyt összegből mindenekelőtt a végrehajtási költséget kell kielégíteni.
165. § Ha a befolyt összeg nem fedezi a végrehajtás során behajtani kívánt valamennyi követelést, a kielégítési sorrend - a követelések jogcímét alapul véve - a következő:
b) egyéb tartásdíj,
d) a büntető és a büntetésvégrehajtási, valamint a szabálysértési eljárásban az adóssal szemben megállapított, az állam javára fizetendő összeg, a vagyonelkobzásból eredő követelés (a polgári jogi igény kivételével),
f) egyéb követelés.
169. § Elsőbbségi igény bejelentése esetén (114. §) az ingóságnak mint zálogtárgynak az értékesítéséből befolyt összeget elsősorban a zálogjoggal biztosított követelés kielégítésére kell fordítani.
170. § (1) Ha az ingatlan, továbbá a vízi, illetőleg a légi jármű értékesítéséből befolyt összegből jelzálogjoggal biztosított követelést is ki kell elégíteni, az ilyen követelést - a 168. §-ban foglalt rendelkezéstől eltérően - az azonos sorrendben felsorolt követelések között előnyösen, az arányosításra tekintet nélkül kell kielégíteni.
(2) Jelzálogjoggal biztosított több követelés esetén e követeléseket a jelzálogjogok bejegyzésének sorrendjében kell az (1) bekezdés szerint kielégíteni.
171. § (1) Ha a befolyt összeg nem fedezi a végrehajtás során behajtani kívánt valamennyi követelést, a végrehajtó felosztási tervet készít, és azt a végrehajtást foganatosító bíróság elé terjeszti, amely a felosztási terv jóváhagyásáról végzéssel határoz.
(2) A végrehajtó a felosztási terv előterjesztéséig, a bíróság pedig a felosztási terv jóváhagyásáig bejelentett elsőbbségi igényt köteles a követelések kielégítési sorrendjének megállapításánál figyelembe venni.
172. § (1) Ha a végrehajtás meghatározott cselekmény elvégzésére vagy meghatározott magatartásra, tűrésre, abbahagyásra (a továbbiakban: meghatározott cselekményre) irányul, a bíróság a végrehajtható okiratban az adóst, illetőleg a kötelezettet (e fejezetben a továbbiakban: kötelezett) - megfelelő határidő kitűzésével - felhívja az önkéntes teljesítésre.
(2) A végrehajtható okiratot a végrehajtó a feleknek postán kézbesítteti.
(3) A végrehajtó a végrehajtható okiratot azzal a felhívással küldi meg a végrehajtást kérőnek, hogy az önkéntes teljesítésre kitűzött határidő eltelte után a teljesítést vagy elmaradását közölje a végrehajtóval.
173. § (1) Ha a végrehajtást kérő közlése szerint a kötelezett a meghatározott cselekményt önként nem teljesítette, a végrehajtó ezt - szükség esetén - a helyszínen ellenőrzi.
(2) A teljesítés elmaradása esetén a végrehajtó a végrehajtást kérő közlését és a helyszíni ellenőrzésről készült jegyzőkönyvet haladéktalanul beterjeszti a végrehajtást foganatosító bírósághoz.
174. § A bíróság végzéssel határoz a végrehajtás módjáról, így:
a) a kötelezettet a meghatározott cselekmény pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti,
b) feljogosíthatja a végrehajtást kérőt, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, vagy mással elvégeztesse; egyúttal a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti,
c) a kötelezettel szemben 100 000 Ft-ig terjedő pénzbírságot szabhat ki,
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt.
175. § (1) Ha a kötelezett jogi személy, a 174. § c) pontjában említett pénzbírságot mind a jogi személlyel szemben, mind pedig a vezetőjével szemben egyidejűleg is ki lehet szabni.
(2) Ha a kötelezett jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, a pénzbírságot mind a szervezet vezetőjével szemben, mind pedig az intézkedésre köteles tagjával szemben egyidejűleg is ki lehet szabni.
176. § Ha a kötelezett a pénzbírságot kiszabó végzésben megállapított határidő alatt sem teljesítette a kötelezettségét, a pénzbírság ismételten kiszabható.
177. § (1) A bíróság a végrehajtásnak a 174. §-ban felsorolt azt a módját köteles elrendelni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban mozdítja elő a kötelezettség teljesítését.
(2) A bíróság a végrehajtás módjáról a végrehajtást kérő kívánságát is figyelembe véve - szükség esetén a felek meghallgatása után - határoz.
178. § (1) A végrehajtó a meghatározott ingóság kiadására kötelezettnek a végrehajtható okiratot a helyszínen adja át. Ezzel egyidejűleg az ingóságot átadja a jelen levő végrehajtást kérőnek, illetőleg az ingóságnak a távol levő végrehajtást kérőhöz való szállítása iránt intézkedik.
179. § (1) Ha a kötelezett a meghatározott ingóság kiadását megtagadta, a végrehajtó a rendőrség közreműködését közvetlenül igénybe veszi, és a végrehajtást így azonnal elvégzi.
(2) Ha a meghatározott ingóság nincs meg, a végrehajtó az ingóság valószínű értéke erejéig a kötelezett egyéb vagyontárgyait lefoglalja, és a foglalási jegyzőkönyvet beterjeszti a végrehajtást elrendelő bírósághoz.
(3) A bíróság a felek meghallgatása után megállapítja az ingóság értékét. A meghallgatás mellőzhető, ha a végrehajtás alapjául szolgáló határozat az értéket már megállapította.
(4) A további végrehajtás az ingóság értékének megfelelő összeg behajtása iránt folyik.
180. § A gyermek átadására és elhelyezésére vonatkozó bírósági határozat (a bíróság által jóváhagyott egyezség) végrehajtása során a 172-177. §-ban foglalt rendelkezéseken felül a következő rendelkezéseket is alkalmazni kell:
a) a végrehajtható okiratot kézbesíteni kell a gyámhatóság részére is azzal a felhívással, hogy a kötelezett önkéntes teljesítését mozdítsa elő, és eljárásának eredményét a végrehajtható okirat kézbesítésétől számított 15 napon belül közölje a végrehajtóval,
b) ha a bíróság a 174. § d) pontjának alkalmazását rendelte el, az erről szóló végzést megküldi a gyámhatóságnak. Ilyen esetben a végrehajtás foganatosítása a gyámhatóság hatáskörébe tartozik, amely a rendőrség közreműködésével kényszeríti ki a gyermek átadását.
181. § A lakás és más - nem lakás céljára szolgáló - helyiség (a továbbiakban: lakás) kiürítésére, átadására vagy használatára irányuló, illetőleg a felmondás érvényességét megállapító bírósági határozatban, a bíróság által jóváhagyott egyezségben vagy bírósági végrehajtási záradékkal ellátott okiratban megállapított kötelezettség végrehajtására a 172-177. §-ban foglalt rendelkezéseken felül a 182. §-ban foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell.
182. § (1) Ha a kötelezett vagy képviselője nincs jelen a végrehajtás foganatosításánál, a kiürítendő lakásban levő ingóságokról a végrehajtó leltárt készít. Az ingóságoknak másik lakásban való elhelyezése után a leltár egy példányát a másik lakásban ki kell függeszteni. A végrehajtás foganatosítása után a másik lakást le kell zárni, és le kell pecsételni.
(2) Ha a másik lakásban a kötelezett ingóságait vagy egy részüket nem lehetett elhelyezni, raktárban vagy más alkalmas helyiségben való elhelyezésükről - a kötelezett költségére és veszélyére - a végrehajtást kérő gondoskodik.
183. § (1) A bíróság az önkényesen elfoglalt lakás kiürítését - végrehajtható okirat kiállítása nélkül - nemperes eljárás során hozott végzésben rendeli el. E végzés elleni fellebbezésnek nincs halasztó hatálya.
(2) A végzést a bíróság haladéktalanul kézbesítteti a feleknek és a végrehajtónak.
(3) A végrehajtó az illetékes rendőri szerv vezetőjétől a rendőrség közreműködését kéri, és a lakás kiürítését a 182. § megfelelő alkalmazásával azonnal foganatosítja.
184. § A 183. § a fizető-vendéglátás keretében használatba adott és más kereskedelmi szálláshely (szálloda, turistaház stb.) kiürítésére is irányadó.
185. § Ha a követelés teljesítése érdekében a 13. § alapján végrehajtható okiratot még nem lehet kiállítani, a végrehajtást kérő azonban valószínűsítette, hogy a követelés későbbi kielégítése veszélyben van, a végrehajtást kérő kérelmére a bíróság biztosítási intézkedésként elrendeli:
a) a pénzkövetelés biztosítását, illetőleg
b) a meghatározott dolog zárlatát.
186. § (1) Biztosítási intézkedés akkor rendelhető el, ha a követelés olyan határozaton alapul, amelynek alapján egyébként a 15. és 16. § szerint végrehajtási lapot lehetne kiállítani, de erre azért nincs lehetőség, mert
a) a határozat még nem jogerős, vagy nem előzetesen végrehajtható, illetőleg
b) a határozat jogerős ugyan, de a teljesítési határidő még nem telt le.
(2) A biztosítási intézkedést az a bíróság rendeli el, amely a határozat alapján - a megfelelő feltételek esetén - a végrehajtási lap kiállítására jogosult lenne.
187. § (1) Biztosítási intézkedés rendelhető el az olyan követelés érdekében, amely iránt belföldi bíróságnál
a) házassági vagyonjogi keresetet indítottak,
b) egyéb keresetet indítottak, egyúttal a követelés létrejöttét, mennyiségét és lejártát közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal igazolták.
(2) A biztosítási intézkedést az a bíróság rendeli el, amelynél a kereseti kérelmet benyújtották.
188. § (1) Biztosítási intézkedés rendelhető el az olyan követelés érdekében, amely iránt belföldi választottbíróságnál keresetet indítottak, ha a végrehajtást kérő
a) a kérelméhez csatolta a választottbíróság igazolását arról, hogy a választottbírósági eljárás megindult, és
b) a követelésének létrejöttét, mennyiségét és lejártát közokirattal vagy teljes bizonyító erejű magánokirattal igazolta.
(2) A biztosítási intézkedést a 16. § d) pontja szerint illetékes bíróság rendeli el.
189. § (1) Ha a közkereseti és a betéti társasággal szemben a követelés teljesítése érdekében végrehajtható okiratot állítottak ki, a közkereseti társaság tagjával és a betéti társaság beltagjával szemben az említett követelés érdekében biztosítási intézkedés rendelhető el.
(2) A biztosítási intézkedést az a bíróság rendeli el, amely a társasággal szemben a végrehajtható okiratot kiállította.
190. § (1) A bíróság a biztosítási intézkedést végzéssel rendeli el, és azt megküldi a végrehajtónak.
(2) A bíróság a biztosítási intézkedést elrendelő végzést kézbesítteti a végrehajtást kérőnek, az ingatlan zárlatát elrendelő végzést pedig az adósnak is.
(3) A biztosítási intézkedést elrendelő végzés elleni fellebbezésnek nincs halasztó hatálya.
(4) A végrehajtó a biztosítási intézkedést elrendelő végzés kézhezvétele után a biztosítási intézkedés végrehajtását haladéktalanul megkezdi.
191. § (1) A pénzkövetelés biztosítását elrendelő végzést a végrehajtó a helyszínen adja át az adósnak; egyúttal felhívja őt, hogy a biztosítandó összeget azonnal fizesse ki a végrehajtó kezéhez. Ha ennek az adós nem tett eleget, a végrehajtó az adós vagyontárgyait lefoglalja.
(2) Az ingatlan lefoglalása végett a végrehajtó haladéktalanul megkeresi a földhivatalt, hogy a pénzkövetelés biztosítására irányuló végrehajtási jogot jegyezze be az ingatlannyilvántartásba. A további eljárásra a 138. § megfelelően irányadó.
(3) Munkabér [7. § (1) bek.] akkor tiltható le, ha az adósnak a biztosítandó összeg fedezetéül szolgáló, végrehajtás alá vonható más vagyontárgya nincs.
192. § (1) Pénzkövetelés biztosítása esetén a végrehajtási cselekmények a foglalással, illetőleg a zár alá vétellel, követelés lefoglalása és munkabér letiltása esetén pedig a végrehajtói letéti számlára való befizetéssel befejeződnek. A lefoglalt romlandó dolgot ilyenkor is értékesíteni kell.
(2) Az adóstól átvett, illetőleg az eljárás során befolyt összeget a végrehajtást kérő részére nem lehet kiutalni, azt a végrehajtói letéti számlán kell kezelni.
193. § A végrehajtó a lefoglalt vagyontárgyat a foglalás alól feloldja, ha
a) az adós a foglalás után kifizette a biztosítandó összeget,
b) a végrehajtást kérő a romlandó dolog értékesítésének költségét nem előlegezte.
194. § (1) Az ingóság zárlatát elrendelő végzést a végrehajtó a helyszínen adja át az adósnak, és egyúttal lefoglalja az ingóságot.
(2) Az ingóság zárlata zár alá vétellel is történhet.
(3) A lefoglalt romlandó dolgot zárlat esetén is értékesíteni kell. A 193. § b) pontja ilyenkor is irányadó.
195. § Az ingatlan zárlatát elrendelő végzés átvétele után a végrehajtó haladéktalanul megkeresi a földhivatalt, hogy a zárlatot jegyezze be az ingatlannyilvántartásba. A további eljárásra a 138. § megfelelően irányadó.
196. § A zárlat bejegyzéséről szóló földhivatali határozat kézhezvétele után a végrehajtó az ingatlant zárgondnok kezelésébe adja, ha
a) az adós az ingatlan kezelésében hosszabb távollét miatt vagy más okból akadályozva van, vagy pedig
b) a végrehajtást kérő zárgondnok kijelölését kérte, és ez az ügy körülményeire tekintettel a végrehajtó szerint indokolt.
197. § (1) Termőföld zárgondnokául a végrehajtó elsősorban a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző által javasolt személyt vagy szervet jelöli ki.
(2) A jegyző a végrehajtó megkeresésére 8 napon belül nyilatkozni köteles: javasol-e valakit zárgondnoknak.
198. § A zárgondnok köteles
a) az ingatlant a rendes gazdálkodás szerint kezelni,
b) gazdálkodásáról és az ingatlan jövedelméről a végrehajtónak elszámolni,
c) az ingatlan tiszta jövedelmét a végrehajtói letéti számlára befizetni.
199. § Az ingatlan zárgondnokának díját - a végrehajtó javaslatának figyelembevételével - a bíróság állapítja meg.
200. § (1) A biztosítási intézkedés hatálya addig tart, amíg a biztosítandó követelés teljesítése érdekében a kielégítési végrehajtást nem rendelték el, illetőleg amíg a bíróság a biztosítási intézkedést nem szüntette meg.
(2) A biztosítási intézkedés végrehajtása során elvégzett foglalás hatálya kiterjed a követelés teljesítése érdekében elrendelt kielégítési végrehajtásra is.
201. § (1) A bíróság a biztosítási intézkedést megszünteti, ha a végrehajtást kérő követelése iránti eljárás az adós marasztalása nélkül ért véget. Ilyenkor a végrehajtást kérő viseli a biztosítási intézkedéssel felmerült költséget.
(2) Ha a végrehajtást kérő követelése iránti eljárás csak részben vezetett eredményre, az adós csak a marasztalással arányos, kisebb végrehajtási költséget köteles viselni.
(3) Az (1) és (2) bekezdés a zárgondnok költségének és díjának viselésére is irányadó.
(4) A végrehajtást kérő köteles megtéríteni azt a kárt, amelyet a biztosítási intézkedés rosszhiszemű kérésével az adósnak okozott.
202. § (1) Ha a büntetőeljárásról szóló törvény szerint a büntetőügyben eljáró hatóság, illetőleg bíróság a terhelt egész vagyonának vagy egyes vagyontárgyainak zár alá vételét rendelte el (a továbbiakban: bűnügyi zárlat), ennek elvégzése a végrehajtó hatáskörébe tartozik.
(2) A bűnügyi zárlatra a zárlatnak a szabályait, a pénzfizetésre irányuló bűnügyi követelést vagy ilyen polgári jogi igényt biztosító bűnügyi zárlatra pedig a pénzkövetelés biztosításának a szabályait kell megfelelően alkalmazni.
203. § (1) A végrehajtó a bűnügyi zárlatot az elrendelő határozat kézhezvétele után haladéktalanul foganatosítja.
(2) Bűnügyi zárlat esetén - az adós nyilatkozata vagy egyéb adat alapján - a foglalási jegyzőkönyvben fel kell tüntetni azokat a tartozásokat is, amelyek az adóst jogszabálynál fogva, tartási kötelezettsége folytán vagy más jogcímen terhelik.
204. § A vagyonelkobzás biztosítására elrendelt bűnügyi zárlat esetén
a) az adós minden vagyontárgyát le kell foglalni, kivéve a végrehajtás alól mentes vagyontárgyakat és a munkabért,
b) az ingatlan zárgondnokául azt a szervet kell kijelölni, amely a vagyonelkobzás esetén állami tulajdonba kerülő ingatlant a jogszabály értelmében kezeli.
205. § A külföldi bíróság és a külföldi választottbíróság határozatát (a továbbiakban együtt: külföldi határozat) törvény, nemzetközi egyezmény vagy viszonosság alapján lehet végrehajtani.
206. § A külföldi bíróság határozata akkor hajtható végre, ha a határozat - jellegénél fogva - megfelel a 15. §-ban foglaltaknak.
207. § A végrehajtást kérő a végrehajtási kérelemhez köteles csatolni a végrehajtandó külföldi határozatot és - szükség esetén, a bíróság felhívására - ennek magyar fordítását.
208. § Ha a külföldi határozat a 205. § szerint végrehajtható, a 16. § c), illetőleg d) pontjában említett bíróság a végzésével a külföldi határozatra végrehajtási tanúsítványt vezet, amelyben azt tanúsítja, hogy a határozat a magyar jog szerint a belföldi bíróság (választottbíróság) határozatával azonos módon végrehajtható.
209. § A 208. § szerint hozott végzés jogerőre emelkedése után a bíróság a végrehajtási tanúsítvánnyal ellátott külföldi határozat alapján végrehajtási lapot, illetőleg vele egy tekintet alá eső végrehajtható okiratot állít ki.
210. § A külföldi határozat végrehajtása során a külön törvényben és a nemzetközi egyezményekben foglalt rendelkezéseket is alkalmazni kell, továbbá a viszonosságon alapuló joggyakorlatot is figyelembe kell venni.
A végrehajtási lap visszavonása
és a végrehajtási záradék törlése
(2) A végrehajtható okirat kiállítását megtagadó végzés ellen a végrehajtást kérő fellebbezhet.
(3) Ha a végrehajtás közvetlen bírósági felhíváson (28. §) alapul, a felek azt a határozatot fellebbezhetik meg, amely a közvetlen bírósági felhívást tartalmazza.
a végrehajtás elrendelésével kapcsolatban
214. § (1) Felülvizsgálati kérelemnek van helye a másodfokon jogerőre emelkedett olyan végzés ellen, amellyel a bíróság
a) a végrehajtható okirat kiállítását megtagadta,
b) biztosítási intézkedés elrendeléséről döntött a 187. vagy 188. § alapján,
c) külföldi határozat végrehajtási tanúsítvánnyal való ellátásáról, illetőleg végrehajtásának elrendeléséről döntött.
215. § Ha a bíróság a végrehajtást a büntetőügyben kiállított értesítéssel [10. § d) pont] rendelte el, az adós a jogsérelem orvoslása céljából az értesítés alapjául szolgáló bírósági, ügyészi, illetőleg nyomozó hatósági határozat ellen a büntetőeljárás szabályai szerint élhet jogorvoslattal.
216. § A bűnügyi zárlatot elrendelő határozat ellen - az elrendelő szerv jellegétől függően - a büntetőeljárás szabályai szerint van helye jogorvoslatnak.
(3) A végrehajtó intézkedésétől számított 1 év eltelte után nem lehet végrehajtási kifogást előterjeszteni. E határidő elmulasztása miatt nincs helye igazolásnak.
(4) A végrehajtási kifogásról a bíróság - szükség esetén a felek meghallgatása után - végzéssel határoz.
218. § A bíróságnak a végrehajtás foganatosítása során hozott végzése ellen fellebbezésnek van helye.
a végrehajtás foganatosításával kapcsolatban
219. § Felülvizsgálati kérelemnek van helye a másodfokon jogerőre emelkedett olyan végzés ellen, amellyel a bíróság az ingatlanárverés megsemmisítéséről határozott.
220. § Ha a végrehajtás foganatosítása során a jogsérelem a rendőrség, a földhivatal vagy más szerv eljárásában történt, az említett szervek eljárásáról szóló jogszabályok szerint van helye jogorvoslatnak.
223. § (1) Az ügyész - a bíróság határozata és intézkedése elleni jogorvoslatokat kivéve - mindazokkal a jogorvoslatokkal élhet, amelyeket e törvény szerint a fél vagy más érdekelt terjeszthet elő.
(2) Az ügyész az alatt az idő alatt élhet jogorvoslattal, amely a fél vagy más érdekelt részére nyitva áll. Végrehajtási kifogást azonban az ügyész a végrehajtó intézkedésétől számított 1 éven belül bármikor előterjeszthet.
224. § A végrehajtható okiratok és a végrehajtás során hozott bírósági határozatok kijavítására és kiegészítésére, a fellebbezés és más jogorvoslatok előterjesztésének határidejére, a határidők elmulasztása miatt benyújtható igazolásra, valamint általában a jogorvoslatokkal összefüggő egyéb eljárási kérdésekre a Pp. rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
A VÉGREHAJTÁSI SZERVEZET
225. § A végrehajtás elrendelését és foganatosítását - e törvényben megállapított szabályok szerint - a bíróság, továbbá e törvényben meghatározott más szervek és személyek, így különösen a következők végzik:
b) a megyei bírósági végrehajtó,
d) a végrehajtójelölt (e fejezetben a továbbiakban együtt: végrehajtó).
226. § A végrehajtó nem járhat el abban az ügyben, amelyben - a Pp.-nek a bíró kizárására vonatkozó szabálya szerint - mint bíró sem járhatna el.
227. § (1) A végrehajtó az oktatási, tudományos, irodalmi, művészeti és sporttevékenységen kívül más kereső foglalkozást nem folytathat.
(2) A végrehajtó a végrehajtói tevékenységével összefüggésben nem vállalhat kezességet vagy más olyan kötelezettséget, amelynek célja valamely követelés biztosítása.
228. § A végrehajtó sem hivatalában, sem hivatalán kívül nem tanúsíthat olyan magatartást, amely a feladatának ellátásához szükséges közbizalmat megingathatja, vagy hivatásának tekintélyét csorbíthatja.
229. § (1) A végrehajtót az eljárása során tudomására jutott adat és tény tekintetében titoktartási kötelezettség terheli; e kötelezettsége a végrehajtói működésének megszűnése után is fennmarad.
(2) A végrehajtónak a titoktartási kötelezettség alóli felmentésére a bírósági dolgozókra vonatkozó szabályok megfelelően irányadók.
230. § (1) A végrehajtási szervezet feletti általános felügyeletet az igazságügyminiszter látja el.
(2) A végrehajtó eljárásának törvényességét, szakszerűségét és hatékonyságát átfogóan a megyei bíróság elnöke felügyeli.
(3) A végrehajtó ügyvitelének és hivatali működésének rendszeres ellenőrzése a székhelye szerinti helyi bíróság - megyei bírósági végrehajtó esetén a megyei bíróság - elnökének, illetőleg az általa kijelölt bírónak vagy végrehajtási ügyintézőnek a feladata.
231. § (1) A megyei bíróság elnöke gondoskodik arról, hogy az általa kijelölt személyek a végrehajtó működését a hivatalba lépésétől számított egy év elteltével, majd ezt követően kétévenként átfogóan megvizsgálják.
(2) A megyei bíróságnak, illetőleg a helyi bíróságnak az elnöke a végrehajtó működésének vizsgálatát indokolt esetben bármikor elrendelheti.
232. § (1) Az önálló bírósági végrehajtót (e fejezetben a továbbiakban: végrehajtó) a megyei bíróság elnöke nevezi ki határozatlan időre, meghatározott székhelyre és meghatározott helyi bíróság mellé.
(2) Ugyanarra a székhelyre, illetőleg ugyanazon helyi bíróság mellé több végrehajtót is ki lehet nevezni.
(3) Az igazságügyminiszter a be nem töltött végrehajtói állások illetékességi területére kiterjesztheti a máshová kinevezett végrehajtó illetékességét.
233. § Végrehajtóvá az nevezhető ki, aki
b) a 22. évét betöltötte,
d) középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik,
e) egyéves végrehajtási szakmai gyakorlatot szerzett,
f) a végrehajtói szakvizsgát letette.
234. § (1) A végrehajtói állást pályázat útján kell betölteni.
(2) Olyan végrehajtói székhely esetén, ahol nagyobb számban élnek nemzeti kisebbséghez tartozók, a nemzetiség nyelvét ismerő pályázót előnyben kell részesíteni.
235. § (1) A végrehajtót a beleegyezése nélkül nem lehet más székhelyre áthelyezni.
(2) A megyei bíróság elnöke a megye területén működő végrehajtókat - beleegyezésükkel - egymás székhelyére pályázat nélkül kölcsönösen áthelyezheti. Ha a végrehajtók székhelye különböző megyék területén van, ilyen áthelyezésre az érdekelt megyei bírósági elnökök egyetértő döntése szükséges.
236. § (1) A végrehajtó a végrehajtói működése körében, illetőleg az eljárása során okozott kár megtérítéséért a Polgári Törvénykönyv szerint felel.
(2) A károk megtérítésének fedezésére a végrehajtó köteles legalább egymillió forint értékű felelősségbiztosítást kötni és azt a végrehajtói működésének tartama alatt fenntartani.
237. § (1) A végrehajtó köteles a hivatalba lépését megelőzően a megyei bíróság elnökének bemutatni a bélyegzője lenyomatát és bejelenteni irodája címét.
(2) A megyei bíróság elnöke ellenőrzi a bélyegzőt és azt, hogy a végrehajtó irodája a hivatás gyakorlására alkalmas-e.
(3) A megyei bíróság elnöke a végrehajtói hivatás gyakorlására alkalmas iroda meglététől eltekinthet, feltéve, hogy a végrehajtó a működését a székhelyén levő bíróság épületében folytathatja.
238. § (1) A felelősségbiztosítás megkötése, a bélyegző jóváhagyása és az iroda alkalmasságának megállapítása után a végrehajtó a kinevezését követő egy hónapon belül a megyei bíróság elnöke előtt esküt tesz.
(2) Az eskü szövege a következő: „Én......... (név) esküszöm, hogy a Magyar Köztársasághoz hű leszek, az Alkotmányt és az alkotmányos jogszabályokat megtartom, a hivatali titkot megőrzöm, és kötelességeimet az eredményes bírósági végrehajtás érdekében pontosan teljesítem.”
239. § A végrehajtói szolgálat megszűnik, ha
a) a végrehajtó a szolgálatáról a megyei bíróság elnökénél írásban lemondott,
b) a végrehajtó a magyar állampolgárságát elvesztette,
c) a bíróság a jogerős ítéletével a végrehajtót a közügyektől, illetőleg a végrehajtói foglalkozástól eltiltotta,
d) a végrehajtót testi vagy szellemi fogyatkozása miatt a foglalkozása gyakorlására alkalmatlannak nyilvánították (298. §),
e) a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróság a jogerős határozatával a végrehajtót hivatalvesztéssel sújtotta.
240. § A végrehajtó nem gyakorolhatja a hivatását:
a) a 239. § a) pontjában említett esetben attól a naptól kezdve, amelyen a végrehajtó a megyei bíróság elnökének a felmentésről szóló okiratát kézhez vette,
b) a 239. § b)-e) pontjában felsorolt esetekben és felfüggesztés (292. §) esetén attól a naptól kezdve, amelyen az említett körülményekről szóló határozat jogerőre emelkedett.
241. § (1) Az önálló bírósági végrehajtójelöltet (e fejezetben a továbbiakban: végrehajtójelölt) a megyei bíróság elnöke nevezi ki meghatározott végrehajtóhoz. A kinevezés a meghatározott végrehajtó kérelme alapján és a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (a továbbiakban: kamara) egyetértésével történhet.
(2) Végrehajtójelöltté az nevezhető ki, aki
b) a 18. évét betöltötte,
d) középfokú iskolai végzettséggel rendelkezik.
(3) A végrehajtójelölt a meghatározott végrehajtóval áll munkaviszonyban.
242. § (1) Az azonos székhelyre kinevezett két vagy több végrehajtó közös irodában is végezheti tevékenységét.
(2) A közös iroda létesítését - a kamara egyetértésével - a megyei bíróság elnöke engedélyezi.
(3) A közös irodában működő végrehajtó az önálló felelősségét és hivatása személyes gyakorlását nem zárhatja ki és nem korlátozhatja.
(4) A végrehajtó közös irodát csak végrehajtóval létesíthet.
243. § (1) A végrehajtó részére az 5 munkanapot meghaladó távolléte esetén a megyei bíróság elnöke helyettest rendel ki.
(2) Helyettesként végrehajtót, kivételesen nyugalmazott végrehajtót, nyugalmazott megyei bírósági végrehajtót vagy nyugalmazott végrehajtási ügyintézőt lehet kirendelni.
(3) A helyettes személyére a végrehajtó, akadályoztatása esetén a kamara tesz javaslatot.
244. § A megyei bíróság elnöke a végrehajtó által javasolt személyt az ugyanabban a naptári évben előforduló valamennyi távolléte esetére előre állandó helyettesként rendelheti ki.
245. § Tartós helyettest lehet kirendelni, ha
a) a végrehajtói állás megüresedett,
b) a végrehajtót a hivatalából felfüggesztették,
c) a végrehajtó tartósan távol van.
246. § A helyettesített végrehajtó a helyettesítés tartama alatt végrehajtóként nem járhat el.
247. § (1) A megyei bíróság elnöke a helyettes végrehajtó részére a kirendeléséről okiratot állít ki, és ebben megjelöli a helyettesítés tartamát is.
(2) A nyugállományú személyek közül kirendelt helyettes végrehajtó a működésének megkezdésekor a megyei bíróság elnöke előtt esküt tesz; igazolnia kell a 236. § (2) bekezdése szerinti felelősségbiztosításnak a saját személyére vonatkozó fennállását is.
248. § (1) A helyettes minden végrehajtási ügyet ellát; az iratokat mint „helyettes bírósági végrehajtó” írja alá.
(2) A végrehajtóra vonatkozó rendelkezéseket a helyettesre megfelelően alkalmazni kell.
(3) A helyettest a tényleges helyettesítés tartama alatt a helyettesített végrehajtótól díjazás, a tartós helyettest a végrehajtói tevékenységből eredő tiszta bevétel illeti meg.
249. § (1) A végrehajtók önkormányzati szerve: a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (röviden: kamara), amelynek székhelye: Budapest.
(2) A kamara: jogi személy.
(3) A végrehajtó és a végrehajtójelölt a kinevezésével a kamara tagja lesz.
(4) A kamara külön névjegyzéket vezet a végrehajtókról, a végrehajtójelöltekről, valamint a tartós helyettesként kirendelt végrehajtókról, és részükre igazolványt állít ki. A kamara e névjegyzékek adatairól és az adatváltozásokról tájékoztatja az Igazságügyi Minisztériumot.
250. § (1) A kamara e törvényben és más jogszabályokban meghatározott jogok gyakorlásával és kötelességek teljesítésével képviseli és védi a végrehajtók és a végrehajtójelöltek érdekét, közreműködik a rájuk vonatkozó jogszabályok előkészítésében.
(2) A kamara működésével felmerülő kiadásokat a végrehajtók által fizetett kamarai hozzájárulás fedezi.
(3) A végrehajtó a kamarai tisztségekre választhat és választható.
251. § A kamara szervei:
a) a közgyűlés, amely minden kamarai tagot magában foglal,
b) a választmány, amely az elnökség tagjaiból, továbbá a főváros és a megyék egy-egy küldöttjéből áll,
c) az elnökség, amely héttagú,
d) az elnök,
e) a számvizsgáló bizottság, amely elnökből és 2 tagból áll.
252. § (1) A kamara szervezeti és működési szabályzatot készít, amelyben megállapítja a saját szervezetének, működési rendjének és gazdálkodásának részletes szabályait.
(2) A kamara a szervezeti és működési szabályzatát a meghozatalától számított 30 napon belül köteles jóváhagyás végett bemutatni az igazságügyminiszternek.
253. § (1) Ha a szervezeti és működési szabályzat jogszabályba ütközik, az igazságügyminiszter - határidő kitűzésével - felhívja a kamarát a jogellenesség megszüntetésére.
(2) A kamara köteles a megadott határidőn belül a felhívásnak megfelelően a szervezeti és működési szabályzatot módosítani vagy egyet nem értéséről az igazságügyminisztert tájékoztatni.
(3) Ha a kamara a megadott határidőn belül nem intézkedett a jogellenesség megszüntetésére, az igazságügyminiszter kérheti a szervezeti és működési szabályzat bírósági felülvizsgálatát. Az erre irányuló pert a kamara ellen a megadott határidő lejártától számított 30 napon belül lehet megindítani, és a közigazgatási határozatok bírósági felülvizsgálatára vonatkozó szabályok szerint kell lefolytatni.
254. § A végrehajtót a tevékenységéért - a jogszabályba foglalt végrehajtói díjszabás szerint megállapított - díj és költségtérítés illeti meg.
255. § A fővárosi bírósági, illetőleg a megyei bírósági végrehajtó (a továbbiakban: megyei bírósági végrehajtó) foganatosítja a végrehajtást, ha a végrehajtandó követelés
a) a 10. § d) vagy e) pontjában felsorolt végrehajtható okiraton alapul,
b) a polgári ügyben az állam által előlegezett költség,
c) a bíróság által előlegezett gyermektartásdíj,
d) egyéb jogcímen illeti meg az Igazságügyi Minisztériumot vagy az államot.
256. § (1) A megyei bírósági végrehajtó a megyei bíróságnál szolgálati viszonyban álló bírósági tisztviselő.
(2) A megyei bírósági végrehajtó szolgálati viszonyának keletkezésére - az (1) bekezdésben foglalt eltéréssel - a 232-234. §, valamint a 238. § (2) bekezdése az irányadó.
(3) A megyei bírósági végrehajtó szolgálati viszonyának megszűnésére a 239. § a)-c) pontja is irányadó.
257. § (1) A megyei bírósági végrehajtójelölt a megyei bíróságnál szolgálati viszonyban álló bírósági tisztviselő, akit a megyei bíróság elnöke pályázat alapján nevez ki.
(2) A megyei bírósági végrehajtójelölt kinevezésére a 241. § (2) bekezdése irányadó.
258. § (1) A megyei bíróság elnöke indokolt esetben a megyei bírósági végrehajtó helyettesítésével - a bíró kivételével - a megye bármely bíróságának végrehajtási ügyintézőjét vagy más, arra alkalmas dolgozóját megbízhatja.
(2) A megbízott az írásbeli megbízás alapján mint „helyettes megyei bírósági végrehajtó” jár el.
259. § A megyei bírósági végrehajtóra és végrehajtójelöltre a bírósági dolgozók előmeneteléről és javadalmazásáról szóló törvényt, valamint a bírósági tisztviselőkre vonatkozó más jogszabályokat e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
260. § (1) Ha a végrehajtandó követelés a bíróság határozatán, illetőleg a bíróság által jóváhagyott egyezségen alapul (15. §), a végrehajtás elrendelésével kapcsolatban a bíróság részéről - a bíró feladatkörében eljárva - a végrehajtási ügyintéző állítja ki a végrehajtási lapot, illetőleg hozza meg a közvetlen letiltó végzést.
(2) Ha a végrehajtási ügyintéző által kibocsátott közvetlen letiltást követően az ügyben további intézkedés - a munkáltatónál helyszíni ellenőrzés stb. - szükséges, ezt az intézkedést a végrehajtási ügyintéző teszi meg.
261. § A végrehajtás foganatosításával kapcsolatban a bíróság részéről - a bíró feladatkörében eljárva - a végrehajtási ügyintéző végzi el bármilyen ügyben a következő eljárási cselekményeket:
a) az adós teljesítése esetén a végrehajtás megszüntetéséről intézkedik [41. § (3) bek.],
b) a végrehajtást kérő kívánságára felfüggeszti a végrehajtást [48. § a) pont], illetőleg intézkedik az ilyen okból felfüggesztett végrehajtás folytatásáról (51. §),
c) a végrehajtást kérő kívánságára megszünteti, illetőleg korlátozza a végrehajtást [55. § a) pont],
d) elrendeli az egyébként mentes dolog lefoglalását az ilyen dolog vételárának, a vételéhez adott kölcsön összegének, továbbá elkészítési vagy javítási díjának behajtása végett, feltéve, hogy ez az intézkedés a végrehajtható okirat kiállítása után vált szükségessé [89. § (3) bek.],
e) ingóárverés esetén a fizetést elmulasztó árverezőt a vételár-különbözet megtérítésére kötelezi [125. § (2) bek.],
f) jóváhagyja a végrehajtás során befolyt összegre vonatkozó felosztási tervet (171. §),
g) megállapítja az ingatlan zárgondnokának díját (199. §),
h) az ügy befejezése (irattárba helyezése) előtt felülvizsgálja az eljáró végrehajtó ügyintézését és költségfelszámítását.
262. § (1) A végrehajtási ügyintéző az arra kijelölt bíró irányításával és felügyelete mellett, de önálló felelősséggel végzi a tevékenységét.
(2) A kijelölt bíró a végrehajtási ügyet az eljárás bármely szakaszában magához vonhatja.
263. § (1) A végrehajtási ügyintéző a helyi bíróságnál, illetőleg a megyei bíróságnál szolgálati viszonyban álló bírósági tisztviselő.
(2) A végrehajtási ügyintéző bírósági szolgálati viszonyának keletkezésére a 232-234. §, valamint a 238. § (2) bekezdése az irányadó azzal, hogy a végrehajtási ügyintézőnek a végrehajtói szakvizsgát kiegészítő vizsgát kell tennie a végrehajtási ügyintézői ismeretekből.
(3) A végrehajtási ügyintéző bírósági szolgálati viszonyának megszűnésére a 239. § a)-c) pontja is irányadó.
(4) A végrehajtási ügyintézőre a bírósági dolgozók előmeneteléről és javadalmazásáról szóló törvényt, valamint a bírósági tisztviselőkre vonatkozó más jogszabályokat e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
264. § (1) A bírósági titkár elláthatja a végrehajtási ügyintéző feladatkörét, illetőleg e feladatkörbe tartozó bármely eljárási cselekményt elvégezhet.
(2) A bírósági titkár e törvénnyel az első fokon eljáró bíróság hatáskörébe utalt bármely eljárási cselekményt elvégezhet (1972. évi IV. törvény 80. §).
265. § (1) E fejezet rendelkezéseit az önálló bírósági végrehajtóra (e fejezetben a továbbiakban: végrehajtó) kell alkalmazni.
(2) A 266., 268., 269. és 277. §-ban foglalt rendelkezések - az önálló bírósági végrehajtójelölt kivételével - a végrehajtási ügyben eljáró, a 225. §-ban felsorolt valamennyi személyre irányadók.
266. § (1) Fegyelmi vétséget követ el az a végrehajtási ügyben eljáró, a 225. §-ban felsorolt személy, aki
a) e törvényben vagy más jogszabályban meghatározott hivatásbeli kötelességét vétkesen megszegi, illetőleg
b) magatartásával vagy életmódjával a feladatának ellátásához szükséges közbizalmat megingatja, vagy hivatásának tekintélyét csorbítja.
(2) Ha a vétkesség enyhébb fokú, és a kötelességszegés nem járt - vagy csekély mértékben járt - hátrányos következménnyel, a fegyelmi eljárás lefolytatása és a fegyelmi büntetés kiszabása mellőzhető.
267. § A fegyelmi vétséget elkövető végrehajtóval szemben a következő fegyelmi büntetések szabhatók ki:
c) 50 00 Ft-ig terjedő pénzbírság, amely a kamarát illeti meg,
268. § A fegyelmi büntetés kiszabásánál figyelembe kell venni az enyhítő és a súlyosbító körülményeket, így különösen
a) a kötelességszegés súlyát és ismétlődését,
b) a szándékosság, illetőleg a gondatlanság fokát,
c) az okozott kárt.
269. § (1) Nem folytatható le a fegyelmi eljárás, ha
a) a fegyelmi ügyet elbíráló szerv a cselekmény tudomásra jutásától számított 3 hónapon belül az eljárást nem indította meg, vagy
b) a cselekmény befejezése óta 3 év eltelt.
(2) A bűncselekmény törvényi tényállását megvalósító fegyelmi vétség a bűncselekménnyel együtt évül el.
270. § (1) A végrehajtók fegyelmi ügyeit a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróság (a továbbiakban: fegyelmi bíróság) bírálja el.
(3) A végrehajtó fegyelmi ügyében első fokon a székhelye szerinti megyei bíróságon működő, másodfokon a Legfelsőbb Bíróságon működő fegyelmi bíróság jár el.
271. § (1) A kamara közgyűlése a végrehajtók közül a fegyelmi bíróságba 4 évre minden megyei bírósághoz 3 végrehajtót, a Legfelsőbb Bírósághoz 2 végrehajtót választ fegyelmi bírónak.
(2) Fegyelmi bírónak azt a végrehajtót lehet megválasztani, akinek legalább 5 éves végrehajtói gyakorlata van, feltéve, hogy vele szemben nincs kizáró ok [275. § (1) bek. a) pont].
(3) Fegyelmi bírónak a megyei bíróságon működő fegyelmi bírósághoz azt a végrehajtót lehet megválasztani, akinek a székhelye az adott megyei bíróság területén van.
272. § (1) A megyei bíróság elnöke, illetőleg a Legfelsőbb Bíróság elnöke a fegyelmi bíróságba 4 évre 3 tagot nevez ki a bírák közül.
(2) A megyei bíróság elnöke az (1) bekezdésben említett egyik bíró helyett megyei bírósági végrehajtót is kinevezhet a fegyelmi bíróságba.
(3) A fegyelmi bíróság elnökét és elnökhelyettesét a bíróként működő tagok közül maguk a tagok választják.
273. § (1) A fegyelmi bíróság tagjai működésük megkezdése előtt a megyei bíróság, illetőleg a Legfelsőbb Bíróság elnöke előtt esküt tesznek.
(2) Az eskü szövege a következő: „Én
(név) esküszöm, hogy a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróság elnökeként (elnökhelyetteseként, tagjaként) feladatomat lelkiismeretesen és igazságosan teljesítem.”
274. § (1) A végrehajtó fegyelmi ügyében első fokon a megyei bíróságnak, másodfokon a Legfelsőbb Bíróságnak a bírósági végrehajtói fegyelmi tanácsa (a továbbiakban: fegyelmi tanács) jár el.
(2) A fegyelmi tanács 3 tagú; elnöke bíró, egy tagja bíró vagy - a megyei bíróság elnöke által kinevezett - megyei bírósági végrehajtó, egy tagja végrehajtó.
(4) A fegyelmi bíróság elnöke a naptári év végén meghatározza, hogy a következő évben a fegyelmi bírónak megválasztott végrehajtók milyen sorrendben látják el a vizsgálóbiztos feladatát.
275. § (1) Fegyelmi bíróként, illetőleg vizsgálóbiztosként nem járhat el a fegyelmi bíróságnak az a tagja,
a) aki ellen fegyelmi vagy büntetőeljárás van folyamatban, ennek jogerős befejezéséig; ha az eljárás során a fegyelmi bíróság tagjának a felelősségét megállapították, fegyelmi bírói tisztsége megszűnik,
b) akire nézve a 226. §-ban meghatározott kizáró ok áll fenn,
c) akinek tanúkénti meghallgatása az eljárásban szükségessé válhat.
(2) Nem járhat el a fegyelmi tanácsban az ügy vizsgálóbiztosa.
276. § (1) Ha olyan körülmény merül fel, amely a vizsgálóbiztosnak, a fegyelmi bíróság elnökének, illetőleg a fegyelmi tanács elnökének vagy tagjának elfogulatlanságát kétségessé teszi, a fegyelmi eljárás alá vont végrehajtó (a továbbiakban: eljárás alá vont végrehajtó) elfogultsági kifogást terjeszthet elő.
(2) Az elfogultsági kifogásról a fegyelmi tanács határoz.
(3) Ha kizáró ok vagy elfogultság miatt a megyei bíróságon nem alakítható fegyelmi tanács, a Legfelsőbb Bíróság jelöli ki az eljáró fegyelmi tanácsot.
277. § (1) Az eljárás alá vont végrehajtónak az eljárás minden szakaszában joga van a képviseletre. A képviseletet ügyvéd vagy az eljárás alá vont végrehajtó olyan hozzátartozója láthatja el, akinek egyetemi jogi végzettsége van.
(2) A fegyelmi eljárást az eljárás minden szakaszában a nyilvánosság kizárásával kell lefolytatni.
(3) Az eljárás alá vont végrehajtó és képviselője az ügy irataiba betekinthet, és róluk másolatot készíthet.
278. § (1) Fegyelmi vétség alapos gyanúja esetén a megyei bíróság elnöke feljelentést tesz a fegyelmi bíróság elnökénél, aki a feljelentést haladéktalanul közli a gyanúsított végrehajtóval.
(2) A fegyelmi tanács a feljelentésnek a fegyelmi bíróság elnökéhez való érkezésétől számított 30 napon belül határozattal dönt arról, hogy a fegyelmi eljárást megindítja-e.
(3) A fegyelmi eljárást megindító határozatban a fegyelmi tanács - szükség esetén - vizsgálóbiztost rendel ki.
(4) Egyszerű ügyben a fegyelmi tanács - vizsgálóbiztos kirendelése nélkül - azonnal tárgyalást tűz ki, vagy fegyelmi intézkedést hoz (291. §).
279. § (1) A vizsgálóbiztos köteles a tényállás megállapításához szükséges körülményeket tisztázni. Ennek érdekében meghallgatja az eljárás alá vont végrehajtót és - szükség esetén - a tanúkat, szakértő közreműködését veheti igénybe, és egyéb bizonyítást végezhet.
(2) Ha az eljárás alá vont végrehajtó a meghallgatáson nem jelent meg, vagy nem nyilatkozott, ez az eljárás lefolytatását nem gátolja.
(3) A vizsgálóbiztos az eljárás eredményéről a fegyelmi tanácsnak írásban jelentést tesz.
280. § A fegyelmi tanács a vizsgálóbiztos jelentését figyelembe véve a következőképpen intézkedik:
a) a vizsgálat kiegészítését rendeli el, és az iratokat visszaadja a vizsgálóbiztosnak,
b) tárgyalás mellőzésével fegyelmi intézkedést hoz,
c) az eljárást megszünteti,
d) kitűzi a fegyelmi tárgyalást.
281. § (1) A tárgyalásra az eljárás alá vont végrehajtót és képviselőjét meg kell idézni.
(2) Ha az eljárás alá vont végrehajtó a szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg a tárgyaláson, azt a távollétében is meg lehet tartani.
282. § (1) A fegyelmi tanács elnöke vezeti a tárgyalást, gondoskodik a tárgyalás rendjének fenntartásáról, végzi a meghallgatást, és hirdeti ki a határozatot.
(2) A fegyelmi tanácsban az előadó bíró feladatát a végrehajtók közül választott fegyelmi bíró látja el.
(3) A fegyelmi tárgyaláson jegyzőkönyvvezetőként bírósági alkalmazott vagy végrehajtó működik közre.
283. § (1) A tárgyalás megnyitása után az előadó bíró ismerteti a fegyelmi eljárás megindításáról szóló határozatot és indokait. Ezután a fegyelmi tanács elnöke meghallgatja az eljárás alá vont végrehajtót.
(2) A bizonyítási eljárás során a fegyelmi tanács tanút és szakértőt hallgathat meg, okiratot ismertethet, és bármilyen bizonyítási eszközt felhasználhat. A kérdezés joga a fegyelmi tanács minden tagját megilleti.
(3) Az eljárás alá vont végrehajtó és képviselője a bizonyítékokra nyilatkozatot tehet, a tanúhoz és a szakértőhöz kérdést intézhet.
(4) A bizonyítási eljárás befejezése után az eljárás alá vont végrehajtó és képviselője kap szót; legvégül az eljárás alá vont végrehajtó nyilatkozhat.
284. § (1) A fegyelmi tanács a tényállást a bizonyítékok egybevetésével állapítja meg, határozatát a bizonyítékok szabad mérlegelésével kialakított meggyőződése alapján hozza meg.
(2) A fegyelmi tanács zárt ülésen tanácskozik és szavaz, határozatait szótöbbséggel hozza.
285. § (1) A fegyelmi tanács a határozatában az eljárás alá vont végrehajtót a fegyelmi vétség alól felmenti, vagy vétkességét állapítja meg, és mindkét esetben dönt az eljárási költség viseléséről.
(2) Ha a fegyelmi tanács a végrehajtó vétkességét állapította meg, és nem mellőzte a fegyelmi büntetés kiszabását [266. § (2) bek.], a határozatnak a fegyelmi büntetést is tartalmaznia kell.
(3) A fegyelmi határozatot és indokait a tárgyalás végén ki kell hirdetni.
(4) A fegyelmi határozatot a fegyelmi tanács elnöke és tagjai írják alá.
(5) A fegyelmi határozatot a kihirdetésétől számított 15 napon belül kézbesíteni kell az eljárás alá vont végrehajtó részére.
286. § (1) A fegyelmi ügyben végzett eljárási cselekményekről a vizsgálóbiztos és a fegyelmi tanács jegyzőkönyvet készít.
(2) A fegyelmi tárgyalásról készült jegyzőkönyv a résztvevőket és az eljárás lefolyását tartalmazza.
(3) A tanácskozásról és a szavazásról külön jegyzőkönyv készül, amelyet zárt borítékban az ügyiratnál kell őrizni.
(4) A fegyelmi tanács eljárásáról készült jegyzőkönyvet a fegyelmi tanács elnöke és a jegyzőkönyvvezető írja alá.
287. § (1) A megyei bíróság fegyelmi tanácsának határozata ellen az eljárás alá vont végrehajtó halasztó hatályú fellebbezést nyújthat be a Legfelsőbb Bíróságon működő bírósági végrehajtói fegyelmi bírósághoz (a továbbiakban: másodfokú fegyelmi tanács).
(2) A fellebbezést és indokait az elsőfokú fegyelmi határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül kell benyújtani az elsőfokú fegyelmi tanácsnál, amely a fellebbezési határidő lejárta után a fellebbezést és a fegyelmi ügy iratait felterjeszti a másodfokú fegyelmi tanácshoz.
288. § (1) A másodfokú fegyelmi tanács elnöke megvizsgálja, hogy a fellebbezés a jogosulttól származik-e, határidőben nyújtották-e be, és ettől függően a fellebbezést elutasítja, vagy kitűzi a fellebbezési tárgyalást.
(2) A fellebbezési tárgyaláson az előadó bíró ismerteti az ügyet, a fellebbező előadja a fellebbezésében foglaltakat, legvégül az eljárás alá vont végrehajtó nyilatkozhat.
(3) Ha a bizonyítás kiegészítése szükséges, ezt a másodfokú fegyelmi tanács közvetlenül vagy az elsőfokú fegyelmi tanács útján foganatosítja.
289. § (1) A másodfokú fegyelmi tanács a határozatát és indokait a tárgyalás végén kihirdeti.
(2) Ha az elsőfokú eljárás hiányossága a másodfokú eljárásban nem pótolható, a másodfokú fegyelmi tanács az elsőfokú fegyelmi határozatot hatályon kívül helyezi, és az elsőfokú fegyelmi tanácsot új eljárásra utasítja.
(3) A (2) bekezdésben említett eseten kívül a másodfokú fegyelmi tanács az ügy érdemében határoz; határozata jogerős.
(4) A másodfokú fegyelmi tanács a határozatát a fellebbezés keretei között hozza meg.
290. § A másodfokú fegyelmi eljárás során a külön nem szabályozott kérdésekben az elsőfokú fegyelmi eljárás szabályait kell megfelelően alkalmazni.
291. § (1) Egyszerű ügyben vagy ha az eljárás alá vont végrehajtó a terhére rótt cselekmény miatt a vétkességét elismerte, az elsőfokú fegyelmi tanács tárgyalás nélkül fegyelmi intézkedést hoz.
(3) Ha az eljárás alá vont végrehajtó a fegyelmi intézkedésről szóló határozat kézbesítésétől számított 15 napon belül tárgyalás tartását kérte, a fegyelmi intézkedés a hatályát veszti, és az elsőfokú fegyelmi tanács a tárgyalást kitűzi, vagy vizsgálóbiztost rendel ki.
292. § (1) Az elsőfokú fegyelmi tanács a végrehajtót felfüggeszti a hivatalából, ha
a) a büntetőeljárás során a végrehajtót letartóztatták,
b) a végrehajtó ellen a cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezés iránt eljárás indult,
(2) Ha a késedelem veszéllyel jár, a felfüggesztést - az elsőfokú fegyelmi bíróság egyidejű értesítése mellett - a megyei bíróság elnöke is elrendelheti. Ezt az elsőfokú fegyelmi tanács a haladéktalanul meghozott határozatával helybenhagyja vagy hatályon kívül helyezi.
(3) Az elsőfokú fegyelmi tanácsnak a felfüggesztésről hozott határozata ellen a kézbesítésétől számított 15 napon belül a végrehajtó a másodfokú fegyelmi tanácshoz fellebbezést nyújthat be, amelynek nincs halasztó hatálya. A másodfokú fegyelmi tanács 8 napon belül határoz.
293. § (1) A fegyelmi bíróságot a végrehajtó bűncselekményének alapos gyanúja esetén feljelentési kötelezettség terheli.
(3) A büntetőügyben eljáró hatóság a végrehajtó ellen indított büntetőeljárásról és a letartóztatásáról a megyei bíróság elnökét értesíti. Az eljárást befejező jogerős határozatot kézbesíteni kell a megyei bíróság elnöke és a kamara részére.
294. § (1) A jogerős fegyelmi határozat meghozatala után a megyei bíróság elnöke vagy a végrehajtó új eljárást kezdeményezhet, ha
a) olyan tényre vagy bizonyítékra, illetőleg olyan jogerős bírósági vagy hatósági határozatra hivatkozik, amelyet a fegyelmi bíróság nem bírált el, feltéve, hogy az a fegyelmi határozatra lényeges hatással lett volna,
b) az alapügyben a fegyelmi bíróság valamelyik tagja a kötelességét a büntetőtörvénybe ütköző módon megszegte.
(2) A végrehajtó terhére új eljárás kezdeményezésének csak az elévülési időn belül (269. §) és csak akkor van helye, ha a végrehajtó még szolgálatban van.
295. § (1) A fegyelmi eljárás költségét az állam előlegezi.
(2) Ha a fegyelmi eljárás során a végrehajtó vétkességét megállapították, köteles az eljárás költségét - a fegyelmi tanács döntésétől függően - egészen vagy részben az állam javára megtéríteni.
296. § (1) A fegyelmi bíróság a jogerős határozatát megküldi a megyei bíróság elnökének és a kamarának.
(2) A jogerős fegyelmi büntetést a végrehajtók névjegyzékében fel kell tüntetni.
A fegyelmi büntetés jogkövetkezményének
297. § (1) A fegyelmi büntetéshez fűződő hátrányos jogkövetkezmények megszűnnek, ha a fegyelmi határozat jogerőre emelkedésétől számítva figyelmeztetés esetén egy év, más fegyelmi büntetés esetén 3 év eltelt. Pénzbírság kiszabása esetén a fegyelmi büntetés hatálya - a 3 év eltelte után is - mindaddig fennáll, amíg a végrehajtó a pénzbírságot nem fizette ki.
(2) Az (1) bekezdésben említett idő eltelte után a kamara a fegyelmi büntetést a végrehajtók névjegyzékéből törli.
298. § (1) Ha a végrehajtó a testi vagy szellemi fogyatkozása miatt alkalmatlanná vált a hivatásának gyakorlására, a megyei bíróság elnöke felszólítja őt, hogy meghatározott időn belül mondjon le a végrehajtói szolgálatáról.
(2) Ha a végrehajtó e felszólításnak nem tett eleget, erről a megyei bíróság elnöke értesíti az elsőfokú fegyelmi bíróságot. Az elsőfokú fegyelmi tanács a fegyelmi eljárás szabályainak megfelelő alkalmazásával határoz a végrehajtó alkalmatlanságáról, és ha őt alkalmatlannak nyilvánítja, határozatában a végrehajtó szolgálatának megszűnését mondja ki.
299. § Az alkalmatlanságról hozott határozat ellen a fegyelmi határozatra vonatkozó szabályok szerint van helye fellebbezésnek és másodfokú eljárásnak.
a szolgálati viszonyban álló személyekkel szemben
300. § A megyei bírósági végrehajtó és végrehajtójelölt, valamint a végrehajtási ügyintéző elleni fegyelmi eljárásra és a velük szemben kiszabható fegyelmi büntetésekre a bírósági tisztviselők szolgálati viszonyát szabályozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
301. § Ez a törvény a kihirdetését követő 4. hónap 1. napján lép hatályba.
302. § (1) Ezt a törvényt a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
(2) E törvény hatálybalépése előtt a korábbi jogszabályok szerint elvégzett eljárási cselekmények megtartják a hatályukat, és jogkövetkezményeik fennmaradnak.
303. § (1) E törvény hatálybalépésekor hivatalban levő végrehajtó a törvény hatálybalépésének napjától számított egy hónapon belül írásban nyilatkozni köteles arról, hogy
a) működését önálló bírósági végrehajtóként kívánja-e folytatni,
b) megyei bírósági végrehajtóként szolgálati viszonyban kíván-e maradni,
c) végrehajtási ügyintéző kíván-e lenni,
d) szolgálati viszony keretében bíróságon más munkakörbe kíván-e kerülni.
(2) A végrehajtó az (1) bekezdés alapján a kívánságát vagylagosan vagy sorrendiséget feltüntetve is közölheti.
(3) Az (1) bekezdés d) pontjában említett esetben, továbbá, ha a megyei bíróság elnöke szerint a végrehajtónak az (1) bekezdés b) vagy c) pontja szerinti kérelme nem teljesíthető, a végrehajtó részére - ha erre lehetőség van - bíróságon más megfelelő munkakört kell felajánlani.
304. § (1) A végrehajtó bírósági szolgálati viszonya e törvény hatálybalépésétől számított 3. hónap utolsó napján megszűnik, ha a végrehajtó
a) a 303. § alapján nem nyilatkozott, vagy az ott említett egyik munkakört sem kívánta betölteni,
b) a számára felajánlott munkakört nem fogadta el,
c) a végrehajtási ügyszakban szolgálati viszony keretében nem foglalkoztatható, és számára nem lehetett bíróságon más megfelelő munkakört felajánlani,
d) a működését önálló bírósági végrehajtóként folytatja.
(2) A végrehajtót szolgálati viszonyának megszűnése esetén a felmentési idejére járó átlagkeresete megilleti.
(3) A végrehajtót szolgálati viszonyának az (1) bekezdés a)-c) pontjában említett megszűnése esetén végkielégítés illeti meg.
305. § A végrehajtót - a 303. § szerinti írásbeli kérelmére - a törvény hatálybalépésekor fennálló szolgálati helye szerint illetékes megyei bírósági elnök a megye területén levő helyi bíróság mellé önálló bírósági végrehajtóvá nevezi ki, feltéve, hogy a végrehajtó e törvény hatálybalépése előtti jogszabályok szerint a végrehajtói szakvizsgát letette. Az így kinevezett önálló bírósági végrehajtó a működését e törvény hatálybalépésétől számított 4. hónap 1. napján kezdi meg.
306. § (1) A Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát e törvény hatálybalépését követő 6 hónapon belül meg kell alakítani.
(2) A kamara az első ülésén megválasztja a szerveit.
307. § Felhatalmazást kap az igazságügyminiszter, hogy rendelettel állapítsa meg
a) a végrehajtók működésének folyamatosságához szükséges átmeneti intézkedéseket,
b) az önálló bírósági végrehajtói állások számát, e végrehajtók székhelyét, illetékességi területét és az azonos illetékességi területen működő végrehajtók között a végrehajtási ügyek elosztásának rendjét,
c) a végrehajtói állások betöltésének részletes szabályait,
d) a kamara által vezetett névjegyzékekkel, a végrehajtók igazolványával és nyilvántartásával kapcsolatos rendelkezéseket,
e) a végrehajtói szakvizsga és a végrehajtási ügyintézői kiegészítő vizsga szabályait,
f) a bírósági árverési csarnokok létesítésére és működésére vonatkozó szabályokat,
g) a végrehajtói ügyvitelre és pénzkezelésre, továbbá a végrehajtási ügyek irattározására vonatkozó szabályokat,
h) a pénzügyminiszterrel egyetértésben a végrehajtói díjszabást, a megyei bírósági végrehajtó végrehajtási jutalmát,
a végrehajtási költségátalányt, a végrehajtási eljárásban közreműködő jogi képviselő díjazását és a végrehajtás alá vont értékpapírok értékesítésének részletes szabályait.
308. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti
a polgári eljárási szabályok módosításáról szóló 1988. évi XIII. törvény 4. §-a,
a sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény 7. §-ának (2) bekezdése,
a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről szóló 1991. évi XX. törvény 64. §-a,
a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény 96. §-ának (2) bekezdése,
a szövetkezetekről szóló 1992. évi I. törvény hatálybalépéséről és az átmeneti szabályokról kiadott 1992. évi II. törvény 61. §-ának 4. és 5. pontja, továbbá 63. §-a (1) bekezdésének 10. pontja,
a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény 214. §-a,
a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényben és az ehhez kapcsolódó jogszabályokban a felülvizsgálati eljárás megteremtéséről szóló 1992. évi LXVIII. törvény 24. §-a,
a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 95. §-ának (6) bekezdése, 1. számú melléklete I. részének c) pontja és III. részének s) pontja,
a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet 76. §-ának (2) bekezdése, valamint 77. és 78. §-a,
a bírósági végrehajtásról szóló 1979. évi 18. törvényerejű rendelet, továbbá a módosításáról szóló 1986. évi 33. törvényerejű rendelet, valamint az 1991. évi LXXVII. törvény 1-9. §-a és 10. §-ának (1) bekezdése,
az egyes polgári jogi szabályok módosításáról szóló 1984. évi 33. törvényerejű rendelet 17-27. §-a,
az egyes polgári jogi szabályok módosításáról szóló 1987. évi 11. törvényerejű rendelet 6. §-a,
a bírósági végrehajtásról szóló 1979. évi 18. törvényerejű rendelet végrehajtására kiadott 14/1979. (IX. 17.) IM rendelet, továbbá a módosításáról szóló 1/1985. (II. 21.) IM rendelet, 8/1987. (X. 12.) IM-ÉVM együttes rendelet, 6/1988. (VI. 28.) IM rendelet és 17/1991. (XII. 21.) IM rendelet,
a bírósági végrehajtói irodákról szóló 15/1979. (XII. 23.) IM rendelet,
az ügyvédségről szóló 1983. évi 4. törvényerejű rendelet végrehajtására kiadott 6/1983. (VII. 28.) IM rendelet 30. §-a,
a családjogi törvény végrehajtásáról, valamint a családjogi törvény módosításáról szóló 1986. évi IV. törvénnyel kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló 4/1987. (VI. 14.) IM rendelet 58. §-a,
a bírósági végrehajtói szakvizsgáról szóló 107/1961. (IK 6.) IM utasítás,
a bírósági végrehajtás során lefoglalt állatok értékesítéséről szóló 117/1979. (IK 1980. 1.) IM utasítás,
a bírósági végrehajtás során lefoglalt ingóságoknak a kereskedelmi szervek útján történő értékesítéséről szóló 107/1980. (IK 4.) IM utasítás, továbbá a módosításáról szóló 103/1985. (IK. 2.) IM utasítás.
309. § A bíróságokról szóló 1972. évi IV. törvény 41. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, és e § jelenlegi szövege (1) bekezdésre változik:
„(2) A bíróság részéről - a bíró feladatkörében eljárva - a törvényben meghatározott, a végrehajtás elrendelésével és foganatosításával összefüggő egyes eljárási cselekményeket a végrehajtási ügyintéző végzi el, aki a helyi bíróságnál, illetőleg a megyei bíróságnál működik.”
310. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 137. §-ának 1. pontja a következő új i) alponttal egészül ki, egyúttal a 137. § 1. pontjának i) és j) alpontja j) és k) alpontra változik:
„i) az önálló bírósági végrehajtó”.
(2) A Btk. 249. §-ának (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Aki a lefoglalt dolgot a végrehajtás alól elvonja, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.” *
311. § A bírák, az ügyészek, a bírósági és az ügyészségi dolgozók előmeneteléről és javadalmazásáról szóló 1990. évi LXXXVIII. törvény a következő 16/A. §-sal egészül ki:
16/A. § (1) A megyei bírósági végrehajtót végrehajtói pótlék illeti meg, amelynek összege a III. fizetési osztály 1. fizetési fokozatára megállapított személyi alapbér 10%-a.
(2) A végrehajtói pótlék alapbér jellegű.
(3) A megyei bírósági végrehajtó végrehajtási jutalomban is részesül.”
312. § Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 42. §-a (1) bekezdésének e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„e) a végrehajtási eljárásban 1%, de legalább 1000 forint, legfeljebb 100 000 forint; ha a végrehajtás foganatosítása a fővárosi bírósági, illetőleg a megyei bírósági végrehajtó feladatkörébe tartozik, 3%, de legalább 3000 forint, legfeljebb 300 000 forint;”
313. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 112. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„112. § (1) A bíróság végrehajtási záradékkal látja el a közjegyzői okiratot, ha az tartalmazza
(3) E § alapján akkor van helye végrehajtásnak, ha a közjegyzői okiratba foglalt követelés bírósági végrehajtási útra tartozik, és ha a követelés teljesítési határideje letelt [1994. évi LIII. törvény (Vht.) 21. §].”
314. § A pénzforgalomról és a bankhitelről szóló 39/1984. (XI. 5.) MT rendelet 5. §-ának (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki:
(A megbízások közül a számlatulajdonos rendelkezésére ... tekintet nélkül kell teljesíteni)
„e) a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 112. §-ának megfelelő közjegyzői okiraton alapuló követelésre vonatkozó megbízást.”
315. § A költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban című 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 4. §-a a következő c) ponttal egészül ki:
(Nem alkalmazhatók ezek a rendelkezések)
„c) arra a végrehajtási költségre, amely az adós által kért szakértő-becsüs közreműködésével vagy az árverésnek az adós által kért közhírré tételével merült fel.”
316. § A családjogi törvény végrehajtásáról, valamint a családjogi törvény módosításáról szóló 1986. évi IV. törvénnyel kapcsolatos átmeneti rendelkezésekről szóló 4/1987. (VI. 14.) IM rendelet 23. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A BGH az előlegezett tartásdíjról, késedelmi kamatáról és a folyósításával felmerült költségről hátraléki kimutatást állít ki, és azt megküldi a bíróságnak. A bíróság a tartásdíj előlegezését elrendelő végzése alapján a hátraléki kimutatásban feltüntetett összeg behajtására a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) 17. §-a értelmében végrehajtási lapot állít ki, amelynek alapján a bírósági végrehajtó a - bíróság által évenként közölt - hátralékos összeget folyamatosan behajtja.”

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 1
bíróság
bíróság
bíróság