text:
Nemzeti Jogvédő Alapítvány - A váci nemzeti könyvespavilon ügyirata
A „Pavilon-ügyirat”
avagy a Bogár és társa Bt. – Vác Önkormányzat közterület-használati jogvita
A Bogár és társa Bt. (Tulajdonos) 2004. június 1-én szabályos adásvétel útján megszerezte Vácott, a Széchenyi utcában működő mobilizálható könyves (napilap és hetilap, folyóirat, könyv, levelezőlap, egyes ünnepekhez kapcsolódó alkalmi cikkek árusítását végző) pavilon, mint ingóság tulajdonjogát. A pavilon ezt megelőzően évekig ugyanazon a 6 m2 közterületen működhetett, egészen 2004. december 31-ig.
A pavilonban a Tulajdonos olyan árukat forgalmazott, amelyek a magyar nyelv, irodalom, művészet, történelem és a hagyományok ápolását és terjesztését segítik elő. A helyiek és a környékbeliek csak a „Nemzeti pavilonnak” hívják, és rendszeresen látogatják.
A pavilon maga a város vezetése által korábban jóváhagyott megjelenésű „egyen-pavilon”, amelyből több is található a városban, többek között árusít a Széchenyi utcában egy másik hasonló pavilon is – ponyvaregényeket.
Évekkel ezelőtt indult Vácott a Főtér-program, amelynek célja a váci Nagytemplom előtti Főtér uniós támogatásból való megújítása és megszépítése volt. A földmunkák megkezdésekor kiderült, hogy a tér területén egykor templom állott, amelynek falai jó épségben vannak, és nagy régészeti értéket képviselnek. A jogszabályoknak megfelelően megindult tehát a feltárás, amely azonban időben nagyon elhúzódott, a késedelem meghaladta a másfél évet.
Vác város 22/1994. (VI. 13.) számú Önkormányzati rendelet (a továbbiakban Önk. r.) 12. § (3) bekezdése szerint a határozott idő lejárata előtt 15 nappal benyújtott kérelemre meghosszabbítható a határozott idejű közterület-használati engedély.
2004. december 31-én tehát lejárt a Tulajdonos közterület használati engedélye, amit rendelet szerint a lejárat előtt legalább 15 nappal kellett meghosszabbítani kérni. A Tulajdonos gondosan járt el, december 16-a helyett már november 29-én beadta kérelmét az Önkormányzathoz, hogy az engedélyt megkapja.
Közismert Vácott, hogy a Polgármester Úr hazafiassága hagy „némi” kívánni maga után valót, azonban az ügyben előállott következmények minden képzeletet felülmúltak, és a pártállami idők jogállamiságát idézték, azaz egy jogszabály csak akkor kötelez, ha a hatalomnak ez éppen érdeke...
Időközben, 2004. tavaszán kiderült, a Főtér program finanszírozása sem mentes döccenőktől, az utolsó, 800 millió forintos részletre vonatkozó szerződést csak áprilisban kötötte meg az önkormányzat.
A Tulajdonos tehát 2004. június 1-től 2004. december 31-ig rendelkezett közterület-használati engedéllyel a pavilon elhelyezésére Vácott, a Széchenyi u. 7. szám előtt.
Kérelmező kérelmét 2004. november 29-én, tehát több mint 30 nappal előzetesen terjesztette elő az önkormányzatnál annak érdekében, hogy a határozott idejű közterület-használati engedélyét határozott idejűvé változtassa az önkormányzat, illetve határozott időre, 2005. december 30-ig hosszabbítsa meg.
Az első fokon eljárt polgármester határozatával a közterület-használati engedély meghosszabbítása iránti kérelmet elutasította, az Önk. r. 16. § (1) bekezdésére hivatkozással, mivel a Főtér program keretében a Széchenyi utcában is közérdekű területrendezési munkálatok végzésére lesz szükség, ami a pavilon további működtetését nem teszi lehetővé.
A pavilont 2004. december 31-én be kellett zárni.
Természetesen, a Széchenyi utcában semmiféle munkálatok nem kezdődtek sem akkor, sem máskor, más pavilonok vígan üzemelhettek tovább, az utcai árusok minden akadály és figyelmeztetés nélkül pakolhatják ki jellegtelen papírdobozban rongyaikat, napszemüveg-tartó kereteiket és egyéb vitrinjeiket.
A rendeletben természetesen benne van, hogy közérdekből a polgármester bármikor korlátozhatja illetve az engedélyt vissza is vonhatja.
A polgármester így a Főtér munkálataira hivatkozással a kérelmet elutasította, és a pavilon eltávolítására szólított fel.
Kérelmező a polgármester határozata ellen fellebbezett, az eljárásra hatáskörrel Vác város képviselőtestülete rendelkezett, amely Bogár és társa Bt. fellebbezését egyéb visszásságok mellett elutasította.
Történt ugyanis, hogy a Tulajdonos jelezte, hogy az őt érintő ügyben az önkormányzati ülésen részt kíván venni. Az önkormányzat – bár megtehette volna, nem tette, előrehozhatta volna a napirendi pontot, 4 órán át várakoztatta a megjelent tulajdonost és jogi képviselőjét, majd ezt követően a jegyző kijelentette, hogy mégsem lehet senki sem jelen, mert az önkormányzat hatósági jogkörében jár el, és az ülés zárt ülés.
A tulajdonos fellépésére aztán mégsem volt olyan zártkörű ez az ülés, mert a jogi képviselő 5 perces felszólalás erejéig elmondhatta, amit szeretett volna, és akkor kizavarták a teremből.
A képviselőtestület a fellebbezést elutasította annak ellenére, hogy Bogár és társa Bt. szolgáltatása az Önk. r. 1. § (2) bekezdése a) pontja szerinti olyan fontos közérdek, amely a település vagy annak nagyobb része lakossági ellátását biztosítja.
Ennek igazolására a tulajdonos aláírásgyűjtésbe kezdett, és 3 hét alatt 1080, azóta pedig több mint 2000 aláírást gyűjtött össze annak érdekében, hogy a pavilon fontos szolgáltatást nyújt, olyan árukat, termékeket forgalmaz ott a tulajdonos, amelyek máshol a közelben nem kaphatók. Az aláírások egyben igazolják azt is, hogy az aláírók ötöde nem váci illetőségű, hanem a környező települések lakosa, és akadt olyan is, aki elsősorban csak a pavilon miatt jött Vácra, és ha már ott járt, mást is vásárolt. A pavilon tehát egy jó vonzerőt jelentett.
Mindez a polgármesternek nem volt annyira fontos, mint az, hogy egy ilyen nemzeti cikkeket árusító pavilon működjön Vácott egy forgalmas helyen.
Egyértelművé vált, hogy a polgármester célja, hogy a pavilon működését ellehetetlenítse, és kényszerítse, hogy költözzön máshová, ahol a bevételei harmadára-negyedére esnek, és majd magától felhagy az üzleti tevékenységgel.
Az önkormányzat tehát másodfokon is elutasította a Tulajdonos kérelmét, most a gyalogosforgalom aránytalan akadályozására, mint közérdekre hivatkozva. A határozat indokolása teljesen légből kapott, és valótlan, amint azt a bíróság is megállapította.
Nos, az önkormányzat rossz lóra tett azzal, hogy jogvitába szállt a Tulajdonossal, amint azt a következők igazolják:
A Tulajdonos három fronton „támadott”, egyrészt közigazgatási pert indított az önkormányzat ellen, másrészt próbára tette a jelenlegi kormányzat által életre hívott Egyenlő Bánásmód Hatóság ingerküszöbét, végül megkereste az ombudsmant is.
A közigazgatási perben nagyon rövid és velős érveléssel, fényképekkel, aláírási ívekkel felfegyverkezve a Tulajdonos egyértelműen igazolta, hogy az önkormányzat valótlan indokolással utasította el a Tulajdonos kérelmét – és ezt a bíróság is így látta, megállapította, hogy az önkormányzat eljárása jogellenes volt, a határozatokat hatályon kívül helyezte, az önkormányzatot magas összegű perköltség megfizetésére kötelezte.
Nem szabad feledni, hogy az önkormányzat eljárása miatt a Tulajdonos a jól ismert helyszínen nem árusíthatott, így a Tulajdonost jelentős kár érte, bevételkiesést szenvedett el. Az ítélet ellen már nincs helye fellebbezésnek, így most már csak az önkormányzaton múlik, hogy milyen utat vaálszt, továbbra is ragaszkodik a korábbi álláspontjához, vagy szembe találja magát egy komolyabb kártérítési perrel, amelynek nem kétséges a kimenetele.
Ahogy a bíróság fogalmazott, az önkormányzat nem győzte meg arról, hogy indokolt volt a kérelem elutasítása, figyelemmel a rengeteg vásárlóra és többi pavilon zavartalanságára.
Ezen a fronton tehát az önkormányzat csúfos vereséget szenvedett, és az ügynek még messze nincs vége.
Az önkormányzat egy időben hivatkozott arra is, hogy a pavilonnak nincs működési engedélye. A Tulajdonos azonban ezen hivatkozást gyorsan megdöntötte, hiszen a kérdés egyszerűen attól függ, hogy a pavilon van-e rögzítve a földhöz, avagy sem.
Az önkormányzat végtelenül dilettáns hozzáállását tanúsítja, hogy ha kell működési engedély, akkor ezek szerint le van rögzítve a pavilon a földhöz. Ha viszont le van rögzítve (úgy mint egy téglaépület) akkor hogy vigye el onnan a Tulajdonos? Az pedig már mellékes, hogy ha le van zárva a pavilon hatósági pecséttel, akkor ugye ne is működik a pavilon, akkor miért lenne szükség működési engedélyre?
Érdekes kérdések ezek, de annyira azért nem nehezek, hogy az egyszeri halandó ne értené őket. Így minden bizonnyal földöntúliak dolgoznak a polgármesteri hivatalban. Akkor már akár vissza is mehetnének oda, ahonnan jöttek.
A bíróság döntése után a Tualjdonos felhívta az Önkormányzatot, hogy szíveskedjen a bíróságítéletének megfelelő határozatot hozni. Az Önkormányzat azonban továbbra sem tágít határozott célja mellől, és a pavilont a helyszínről el kívánja távolítani. Ennek szellemében született meg a bíróság ítélete miatt egy újabb első fokú határozat, amelyet a Tulajdonos ismételten kénytelen volt megfellebbezni, annak törvénytelen indokolása miatt.
At önkormányzat utolsó lépésként felszólította a Tulajdonost, hogy a pavilont távolítsa el a helyszínről, mert nincs használatbavételi engedélye. Tulajdonos a felszólításnak erejéhez mérten fog tudni eleget tenni, nem egyszerű dolog ugyanis egy 2x3 méteres, többmázsás pavilont álagsérelem nélkül arrébb vinni. Az ügy tehát a kedvezőtlen fordulat után tovább folyik.
Más a helyzet a közismerten balliberális gondolkodású Furmann Imre által képvislet Egyenlő Bánásmód Hatósággal kapcsolatban.
Az erről szóló jogszabályok lehetővé teszik ilyen diszkriminatív helyzetekben a Hatóság megkeresését.
A Tulajdonos is ezt tette egy alapos és meggyőző, jogszabályokkal és fényképekkel gazdagított kérelemmel, amelyben kérte, hogy állapítsa meg a Hatóság a diszkriminációt és éljen a törvényben biztosított jogaival.
A Hatóság egy jogtörténeti kuriózumnak is beillő határozatban utasította el a Tulajdonos kérelmét, és arra hivatkozott, hogy egy betéti társaságot, mint amilyen a Tulajdonos is, nem illet meg a törvényi védelem, és vele szemben nem lehet helye diszkriminációnak.
Sajnálatos a Hatóság szemszögéből, hogy pont a törvény első paragrafusa szól arról, hogy a törvény hatálya minden személyre kiterjed, legyen az természetes személy (ember), jogi személy, vagy más cég (pl. egy betéti társaság).
Érdemben tehát nem is foglalkozott a kérelemmel, majd a bíróságra került az ügy, ahol igen érdekes körülmények között a Tulajdonos kérelmét megint csak elutasították, de most teljesen más hivatkozással, ami perjogilag teljesen jogellenes.
Mivel ezen ítélet ellen sincs helye jogorvoslatnak, így a Tulajdonos a Legfelsőbb Bírósághoz fordult jogorvoslatért, bízva abban, hogy végre joghoz értő kezek közé kerül az ügye, és megalapozott döntés születhet. Erre a Legfelsőbb Bíróság bírái minden bizonnyal készek is, figylemmel arra, hogy a benyújtott felülvizsgálati kérelem az első, ún. egyesbírói szűrésen átesett, és felülvizsgálatra alkalmasnak találtatott. Így Tulajdonos bizokodva néz az érdemi döntés elé.
A Tulajdonos emellett megkereste az önkormányzat eljárása miatt az ombudsmant is, aki rövid idő után válaszában tájékoztatta a Tulajdonost, hogy az önkormányzat eljárásának jogszerűségét a felettes Hivatal, a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálja, a kérelmet oda továbbította ugyanis. Az ügyben további információval nem rendelkezik Tulajdonos, de bízik a mielőbbi kedvező elbírálásban.
Jelenleg tehát az ügyirat röviden ennyiben összefoglalható, természetesen az ügyben született határozatok némelyike egy jogász számára további szakmai érdekességeket tartalmaz.
Időközben 2006. márciusában kelt beadványában a Hatóság a Legfelsőbb Bíróság előtt is megvédhetőnek tartotta azon álláspontját, hogy egy Bt. nem rendelkezhet olyan személyes tulajdonságokkal, amelyek megalapozzhatják a Hatóság eljárását. A Hatóság most is megfeledkezik az általa idézett jogszabályhely (Ebktv. 8. §) t) pontjáról, amely szerint lehetséges az egyenlő bánásmód megsértése az érintett egyéb helyzete, tulajdonsága vagy jellemzője (a továbbiakban együtt: tulajdonsága) alapján is. Rövidesen elválik, hogy az, hogy belefér-e ebbe a tág kategóriába az, és minősül-e az egyéb helyzetnek, vagy jellemzőnek, hogy az érintett határozott, nem pedig határozatlan idejű közterülethasználati engedéllyel rendelkezik.
2006. márciusában az Önkormányzat megismételte a másodfokon is az elutasítást, tehát kérelmező ismét perben lesz kénytelen kikényszeríteni az önkormányzat jogszerű eljárását, különösen arra figyelemmel, hogy az önkormányzat írásban egyértelműen tudtára adta kérelmezőnek, hogy a pavilont el fogja rövidesen szállítatni a helyszínről, ha ez nem történik meg önként. A pavilon így elszállításra került, amelynek költségeit minden reményünk szerint rá fogjuk tudni terhelni az önkormányzatra, amennyiben az elszállítás előzményekénti határozat jogszerűtlensége ismét megállapításra kerül a bíróság által.
A Pest Megyei Bíróság 2007. április 12-én hozott jogeros ítéletével ismételten hatályon kívül helyezte az Önkormányzat határozatait, immár megállapítva azt is, hogy az Önkormányzat megsértette az egyenlő bánásmód
követelményét, és mindaddig megsérti, amíg más kereskedelmi egységekkel szemben sem úgy lép fel az Önkormányzat, mint az tette a kérelmező nemzeti könyvespavilonjával. Megjegyzendő, hogy az Önkormányzat eddig nem fizette meg a bíróság felhívásának megfelelően a megítélt ügyvédi munkadíjat, illetve kérelmező újab kérelmeit válasz nélkül hagyja, azaz jogellenes mulasztásával igyekszik most megakadályozni azt, hogy kérelmező a pavilonját visszahelyezhesse arra a közterületre, amelyen mindig is állt. Az ügy tehát nem ért véget, miközben a kérelmezőt egyre nagyobb kár éri, hiszen korábbi nagy forgalmat biztosító helyszínen esett el az árusítás lehetőségétől, így a bevételkiesés megtérítése iránt az Önkormányzattal szemben kereset előterjesztésére fog sor kerülni.
Packáznak Vácott a nemzeti könyvárússal
Magyar Nemzet, 2007. augusztus 2.
Évek óta nem árúsíthat nemzeti kiadványokat Vácott a Széchenyi utcában a Bogár és társa Bt. Bóth János Vác MSZP-s polgármestere és a helyi kormánypárti többségű önkormányzat ugyanis csaknem három éve nem ad közterület-használati engedélyt a cég pavilonjára, mondván a Főtér program keretében a Széchenyi utcában is közérdekű területrendezési munkálatok végzésére lesz szükség, ami a pavilon további működtetését nem teszi lehetővé. A dolog érdekessége, hogy mások a mai napig árúsítanak a környéken.
Elbírálatlan és jogszerűtlenül elbírált közterület-használati engedély kérelmek tömege tarkítja a váci pavilon-ügy történetét. Az évek óta húzódó perekkel tűzdelt vita hamarosan nyugvópontra juthat, mert Bóth János MSZP-s polgármester, illetve az érintett tulajdonos a közeljövőben tárgyalóasztalhoz ül. Az ügy egyébként
2004. június 1-én kezdődött, amikor a Bogár és társa Bt. szabályos adásvétel útján megvette Vácott, a Széchenyi utcában működő mobilizálható könyves pavilon tulajdonjogát. Itt a tulajdonos olyan árukat forgalmazott, amelyek a magyar nyelv, irodalom, művészet, történelem és a hagyományok ápolását és terjesztését segítik elő. A helyiek és a környékbeliek csak „Nemzeti pavilonnak” hívták, és rendszeresen látogatták. A pavilon maga a város vezetése által korábban jóváhagyott megjelenésű „egyen-pavilon”, amelyből több is található a városban, többek között ponyvaregényeket árúsít a Széchenyi utcában egy másik hasonló építmény is. Közel három éve, 2004. december 31-én azonban lejárt a tulajdonos, határozott időre szóló közterület-használati engedélye, amelynek meghosszabbítását a rendelet szerint a lejárat előtt legalább 15 nappal kellett kérni. A tulajdonos gondosan járt el, december 16-a helyett már november 29-én beadta kérelmét az önkormányzathoz. Az első fokon eljárt MSZP-s polgármester határozatával a közterület-használati engedély meghosszabbítása ir&;aacute;nti kérelmet azonban elutasította, mondván a Főtér program keretében a Széchenyi utcában is közérdekű területrendezési munkálatok végzésére lesz szükség, ami a pavilon további működtetését nem teszi lehetővé. A pavilont 2004. december 31-én be kellett zárni. - A Széchenyi utcában semmiféle munkálatok nem kezdődtek sem akkor, sem máskor, más pavilonok vígan üzemelhettek tovább, az utcai árusok minden akadály és figyelmeztetés nélkül pakolhatják ki jellegtelen papírdobozban rongyaikat, napszemüveg-tartó kereteiket és egyéb vitrinjeiket. - jegyezte meg az üggyel kapcsolatban a Nemzeti Jogvédő Alapítvány jogi közreműködést ellátó ügyvédje. A kérelmező a polgármester határozata ellen fellebbezett, az eljárásra hatáskörrel Vác város képviselőtestülete rendelkezett, amely Bogár és társa Bt. fellebbezését egyéb visszásságok mellett ismét elutasította. Tette ezt annak ellenére, hogy a közérdek igazolására a tulajdonos aláírásgyűjtésbe kezdett, és 3 hét alatt 1080, azóta pedig több mint 2000 aláírást gyűjtött össze annak érdekében, hogy a pavilon fontos szolgáltatást nyújt, olyan árukat, termékeket forgalmaz ott a tulajdonos, amelyek máshol a közelben nem kaphatók.
A tulajdonos a Nemzeti Jogvédő Alapítvány által biztosított jogi közreműködéssel három fronton szállt harcba igazáért, egyrészt közigazgatási pert indított az önkormányzat ellen, másrészt próbára tette a jelenlegi kormányzat által életre hívott Egyenlő Bánásmód Hatóság ingerküszöbét, végül megkereste az ombudsmant is.
A közigazgatási perben a Pest Megyei Bíróság megállapította, hogy az önkormányzat eljárása jogellenes volt, a határozatokat hatályon kívül helyezte, az önkormányzatot magas összegű perköltség megfizetésére kötelezte. A bíróság döntése után a tulajdonos felhívta az önkormányzatot, hogy hozzon bíróság ítéletének megfelelő határozatot. Az önkormányzat azonban továbbra sem tágított határozott célja mellől, és a pavilont közben a helyszínről eltávolította, majd 2006. márciusában a képviselőtestület másodfokon is megismételte az elutasítást, így a kérelmező ismét perben volt kénytelen kikényszeríteni az önkormányzat jogszerű eljárását. A Pest Megyei Bíróság végül 2007. április 12-én hozott jogeros ítéletével ismételten hatályon kívül helyezte az önkormányzat határozatait, immár megállapítva azt is, hogy az önkormányzat megsértette az egyenlo bánásmód követelményét, és mindaddig megsérti, amíg más kereskedelmi egységekkel szemben sem úgy lép fel az önkormányzat, mint az tette a kérelmezo nemzeti könyvespavilonjával. Az ügy érdekessége, hogy más a helyzet a közismerten balliberális gondolkodású Furmann Imre által képviselt Egyenlő Bánásmód Hatósággal kapcsolatban, fogalmazott dr. Gaudi-Nagy Tamás ügyvéd, a Nemzeti Jogvédő Alapítvány kuratóriumi ügyvezetője. A hatóság egy jogtörténeti kuriózumnak is beillő határozatban utasította el a tulajdonos kérelmét, és arra hivatkozott, hogy egy betéti társaságot, mint amilyen a Tulajdonos is, nem illet meg a törvényi védelem, és vele szemben nem lehet helye diszkriminációnak. Az ügy bíróságra került, a tulajdonos keresetét azonban mind a Fővárosi Bíróság, mind a Legfelsőbb Bíróság elutasította.
A tulajdonos emellett megkereste az önkormányzat eljárása miatt az ombudsmant is, aki rövid idő után válaszában azt a tájékoztatást adta, hogy az önkormányzat eljárásának jogszerűségét a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vizsgálja. A felettes hivatal nem adott helyt a tulajdonos panaszának.
Bóth Jánost, Vác MSZP-s polgármesterét lapzártánkig nem tudtuk utólérni.
kuratóriumi ügyvezető - Nemzeti Jogvédõ Alapítvány

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


362/2011. (XII. 30.) Korm. rendeletaz oktatási igazolványokról2017-01-02infinity19362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet
az oktatási igazolványokról
A Kormány a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 94. § (3) bekezdés d), i) és p) pontjában, valamint a felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény 35. § (5a), (5d), (6a), (6d) bekezdésében, és a 153. § (1) bekezdés 7. pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében foglalt feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. Az oktatási igazolvány
1. § (1) Az oktatási igazolvány a Nemzeti Egységes Kártyarendszer (a továbbiakban: NEK-rendszer) specifikációnak megfelelő igazolvány, melynek fajtái
a) diákigazolvány,
b) pedagógusigazolvány,
(2)2 Az oktatási igazolvány a biztonsági okmányok védelmének rendjéről szóló kormányrendelet hatálya alá tartozik.
(3) E rendelet vonatkozásában jogosulton az egyes igazolványfajtákra vonatkozó alcímekben meghatározott személyek köre értendő.
2. §3 Az oktatási igazolvány a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvényben (a továbbiakban: Nftv.), valamint a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvényben (a továbbiakban: Nktv.) meghatározott adatokat tartalmazza.
3. § (1) Az oktatási igazolványok a kiállítás napjától számított 8. évig érvényesíthetők.
(2) A kedvezményekre vonatkozó jogosultságot az érvényesítés igazolja.
2. Az oktatási igazolvánnyal kapcsolatos feladatok ellátói
4. § (1)4 Az oktatási igazolványok nyilvántartásával és adatkezelésével kapcsolatos, e rendeletben meghatározott feladatokat, az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó informatikai fejlesztési és üzemeltetési, továbbá ügyfélszolgálati feladatokat az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: adatkezelő) látja el.
(2) Az adatkezelő az (1) bekezdésben meghatározott feladatát az adatfeldolgozókkal és a közreműködő intézményekkel együttműködve az e rendeletben foglaltak szerint látja el.
5. § (1)5 Az adatfeldolgozók a feladataikat külön megállapodásban rögzítettek szerint látják el.
(2)6 Az oktatási igazolvánnyal kapcsolatos feladatokkal összefüggésben
b)8 az oktatási igazolványok megszemélyesítésével, a megszemélyesítéshez szükséges jogosulti arckép (a továbbiakban: fénykép) és aláírás nyilvántartásával, a gyártás és előállítás koordinációjával, terjesztéssel és logisztikával összefüggésben felmerülő adatfeldolgozói feladatokat a NISZ Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NISZ Zrt.) látja el,
c) az oktatási igazolványok és érvényesítő matricák fizikai előállításával kapcsolatos adatfeldolgozói feladatokat a Pénzjegynyomda Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: Pénzjegynyomda Zrt.) látja el,
d)9 az igazolványok megszemélyesítéséhez szükséges fénykép és aláírás felvételezésével, valamint azoknak a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása szerinti hitelességének ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat az általános illetékességgel eljáró járási hivatal adatfeldolgozóként látja el.
(2a)10 Az általános illetékességgel eljáró járási hivatal a (2) bekezdés d) pontjában meghatározott feladatot országos hatáskörrel, díjmentesen végzi, mely feladat ellátását követően az általános illetékességgel eljáró járási hivatal a jogosult részére adatlapot állít ki.
(3)11 Az adatkezelő és a NISZ Zrt. az oktatási igazolványok előállítási, megszemélyesítési folyamatának nyomon követését elektronikus rendszerben folyamatosan és teljes körűen biztosítják egymás és a közreműködő intézmények számára.
(4)12 Az e rendeletben felsorolt, a diákigazolványhoz kapcsolódó szolgáltatások körének meghatározását, továbbá az állam által nem garantált belföldi és nemzetközi kereskedelmi kedvezmények szervezését, kiépítését és az ehhez kapcsolódó jogok teljes körű hasznosítását, valamint kommunikációját az adatkezelő kizárólagos joggal látja el.
6. § Az oktatási igazolvány igénylésében közreműködő intézmény (a továbbiakban: közreműködő intézmény):
a)13 a köznevelésben kiadásra kerülő oktatási igazolvány esetében az Nktv. szerinti nevelési-oktatási és fejlesztő iskolai oktatás feladatát ellátó intézmény,
b)14 a felsőoktatásban kiadásra kerülő oktatási igazolvány esetében az Nftv. 1. mellékletében szereplő intézmény,
c) a nem magyar oktatási intézménnyel tanulói, hallgatói jogviszonyban álló személy oktatási igazolványa esetében az adatkezelő,
d) a 19. § (1) bekezdésében meghatározott jogosultak esetében a fogadó intézmény,
e)15 a 23. § b) és c) pontjában meghatározott személyek oktatási igazolványának cseréje, pótlása és az Nktv. 96. § (1) bekezdés szerinti intézmények közül a Köznevelési Információs Rendszerben (a továbbiakban: KIR) nem szereplő intézményekben pedagógus-munkakörben foglalkoztatott személyek oktatási igazolványainak kiadása esetében a fővárosi és megyei kormányhivatal köznevelési feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatala.
f)16 az Nktv. 65. § (9) bekezdésében meghatározott intézményekben kiadásra kerülő oktatási igazolvány esetében a munkáltató intézmény,
g)17 az Nktv. 96. § (1) bekezdésében meghatározott intézmények közül a KIR-ben nyilvántartott intézményekben kiadásra kerülő oktatási igazolvány esetében a munkáltató intézmény.
7. § (1) Az adatkezelő oktatási igazolvánnyal összefüggő feladatai:
a) az oktatási igazolványok igényléséhez, érvényesítéséhez és adminisztrációjához szükséges nyomtatványok elektronikus formátumban történő elérhetőségének biztosítása,
b)18 a közreműködő intézmény és a NISZ Zrt. számára az oktatási igazolvány igénylések nyomon követésére alkalmas nyilvántartás biztosítása, az egyes munkafolyamatok felügyelete,
c)19 a közreműködő intézmények által megküldött oktatási igazolvány igények feldolgozása, valamint az e-közigazgatásért felelős miniszter részére történő továbbítása,
d) a 8. §-ban meghatározott nyilvántartás vezetése,
e) az oktatási igazolvány jogosulthoz határidőben történő eljuttatásának ellenőrzése,
f) a fényképet és az aláírást kivéve az oktatási igazolványon szereplő személyes adatok kezelése,
g)20
h) az oktatási igazolvánnyal kapcsolatos tájékoztatás biztosítása,
i) az oktatási igazolványhoz kapcsolódó kedvezmények nyújtóinak az igazolványok érvényességére vonatkozó tájékoztatás nyújtása,
j) az oktatási igazolvány érvényességével vagy érvénytelenségével kapcsolatos hatósági ügyekben történő eljárás,
k) a fenti feladatok ellátásához szükséges fejlesztések megvalósítása, különösen az ezekhez kapcsolódó elektronikus rendszerek kialakítása és üzemeltetése,
l) az oktatási igazolványokhoz kapcsolódó, a közreműködő intézményt terhelő feladatok végrehajtásának és az oktatási igazolványok igénylésével kapcsolatos tanulói, hallgatói panaszok megalapozottságának vizsgálata, szabálytalanság észlelése esetén a vonatkozó jogszabályok alapján szükséges intézkedések megtétele,
m) az a)–l) pontba tartozó hatósági feladatok és szolgáltatások folyamatainak minőségfejlesztése, minőségbiztosítása.
(2) A közreműködő intézmény:
a) az adatkezelő által meghatározott módon adatot közöl az oktatási igazolvány igénylésének, érvényesítésének egyes folyamataival kapcsolatban,
b) a fel nem használt érvényesítő matricát biztonságosan, elzárva tárolja,
c)21 részt vesz az oktatási igazolványok igénylésében és jogosulthoz történő eljuttatásában,
d) érvényesíti a használatban lévő és bevonja az érvénytelen oktatási igazolványokat,
e) vezeti a 9. §-ban meghatározott nyilvántartást,
f) belső szabályzatban szabályozza az oktatási igazolványok, az érvényesítő matricák és az egyéb nyomtatványok kezelésére vonatkozó szabályokat,
g) vezetője kijelöli az oktatási igazolvány érvényesítése, bevonása és a jogszabályban előírt további feladatok megvalósításának végrehajtásáért felelős személyt,
h) kiadja a 12. §-ban meghatározott igazolást.
3. Az adatkezelő és a közreműködő intézmény által vezetett nyilvántartás
8. § (1)22 Az adatkezelő az oktatási igazolvány tekintetében a (3) bekezdésben meghatározott nyilvántartást vezet az Nktv., valamint az Nftv. által meghatározott adatokról.
(3)24 Az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartás
a)25 az oktatási igazolvány igényléséhez szükséges, az Nktv.-ben és az Nftv.-ben meghatározott személyes adatokat,
b) a közreműködő intézmények adatait,
c) az oktatási igazolvány egyedi azonosítóját, a kiadott érvényesítő matrica sorszámát,
d) az igénylések beérkezésének tényét és idejét,
e) az adatfeldolgozás és előállítás során végrehajtott valamennyi művelet tényét és idejét,
f) az érvényesítő matricák megrendelésére és a megrendelések teljesítésére vonatkozó adatokat,
g) a közreműködő intézmények által megküldött jelentés alapján a kiadott, bevont és érvénytelenített oktatási igazolványok egyedi azonosítóját,
i) a közreműködő intézmény által a 12. § szerint kiadott igazoláson szereplő adatokat
9. § A közreműködő intézmény által vezetett nyilvántartás
b) az igénylés elküldésének tényét és idejét,
c)28 az adatkezelő adatszolgáltatása alapján az oktatási igazolvány egyedi azonosítóját,
d) az érvényesítő matricák megrendelésének tényét és idejét,
e) a megrendelt érvényesítő matricák megérkezésének tényét és idejét,
f) az oktatási igazolvány érvényesítésének tényét és idejét, a kiadott érvényesítő matrica sorszámát,
g) az oktatási igazolvány bevonásának okát, tényét és idejét,
h) az oktatási igazolvány egyedi adatchip azonosítóját,
i)29 az oktatási igazolvány jogosult által történő átvételének dátumát,
j) a 12. § szerinti igazolás adatait
4. Az oktatási igazolvány igénylésére vonatkozó általános szabályok
10. § (1) Oktatási igazolvány
a) az oktatási igazolványra jogosító jogviszony fennállásának ideje alatt,
b) az elveszett, megsemmisült, megrongálódott oktatási igazolvány helyett,
c)30 a 23. § c) pontban meghatározott személy által időbeli korlátozás nélkül
(2) Amennyiben a közreműködő intézmény adataiban változás következik be, és ez a változás az oktatási igazolványokhoz kapcsolódó jogokat és kedvezményeket nem érinti, a jogosult nem köteles új oktatási igazolványt igényelni.
11. § (1) A jogosultnak – figyelemmel az (2)–(5) bekezdésben foglaltakra – azonos fajtájú oktatási igazolványból egyidejűleg csak egy érvényes oktatási igazolványa lehet.
(2) Többes tanulói jogviszony esetén az az iskola a közreműködő intézmény, ahol a tanuló a tankötelezettségét teljesíti. Ennek hiányában a közreműködő intézmények sorrendjét az oktatás munkarendje (nappali, esti, levelező, más sajátos) határozza meg.
(3) Több oktatási intézménnyel való egyidejű hallgatói jogviszony esetén a közreműködő intézmények sorrendjét a képzés munkarendje (nappali, esti, levelező, távoktatás) határozza meg.
(4) Egyidejűleg fennálló tanulói és hallgatói jogviszony esetén a közreműködő intézmények sorrendjét az oktatás, képzés munkarendje (nappali, esti, levelező, más sajátos, távoktatás) határozza meg.
(5)31 Többes pedagógusi jogviszony esetén az az intézmény a közreműködő intézmény, amelyben a pedagógus a munkaideje nagyobb hányadát teljesíti. Ha ez nem állapítható meg, az az intézmény a közreműködő intézmény, amelyikkel a jogosult a foglalkoztatásra irányuló jogviszonyát korábban létesítette.
12. § (1)32 Az igényelt oktatási igazolvány kiadásáig a közreműködő intézmény a jogosult kérésére az 1. mellékletben meghatározott adattartalmú igazolást (a továbbiakban: igazolás) ad ki, mely igazolja az oktatási igazolványra, valamint ahhoz kapcsolódóan
a) a 15. § (1) bekezdésben,
b) a 24. §-ban,
foglaltakra való jogosultságot.
(2) Az igényelt diákigazolvány kiadásáig kiállított igazolás a közforgalmú személyszállítási utazási kedvezményekről szóló kormányrendelet szerinti ideiglenes diákigazolványnak minősül.
(3)34 Az igazolás – a 21. § (3) bekezdésében és a 26/A. §-ban meghatározott igazolás kivételével – a kiállításától számított 60 napig érvényes.
(4)35 Az (1) bekezdésben meghatározott igazolás kizárólag az adatkezelő központi rendszeréből, az adatkezelő hitelesített vonalkódjával ellátott formában nyomtatható ki.
a)36 az Nktv. szerinti iskolai feladatot és fejlesztő nevelés-oktatás feladatát ellátó intézmény tanulója,
b)37 az Nftv. 1. mellékletében szereplő felsőoktatási intézménnyel hallgatói jogviszonyban álló hallgató,
c)38 azon magyar állampolgárságú vagy a Magyarország területén külön törvény alapján szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező, bevándorolt vagy letelepedett személy, aki a Magyarország területén kívüli országban székhellyel rendelkező köznevelési, felsőoktatási intézménnyel tanulói, hallgatói jogviszonyban áll (a továbbiakban: nem magyar oktatási intézménnyel jogviszonyban álló tanuló, hallgató),
e)39 a Balassi Bálint-ösztöndíjprogramban hallgatóként részt vevő személy.
(3)40 A tanuló diákigazolványára a tanulói jogviszony megszűnését követő október 31-ig jogosult.
(4) Abban az esetben, ha a hallgató
a) hallgatói jogviszonya az I. félévben szűnik meg, a hallgatói jogviszonyának megszűnését követő március 31-ig
b) hallgatói jogviszonya a II. félévben szűnik meg, a hallgatói jogviszonyának megszűnését követő október 31-ig
jogosult diákigazolványra.
(5)41 Ha a jogosult az igazolvány használatára jogosító jogviszony megszűnését követően oktatási igazolványa érvényességi idején belül ugyanazzal a közreműködő intézménnyel létesít új jogviszonyt – és az oktatási igazolványon feltüntetett adattartalom változatlanul megfelel a valóságnak – oktatási igazolványa a továbbiakban is érvényes.
(2)42 A diákigazolványok típusait az igazolványon feltüntetett felirat különbözteti meg: a nappali oktatás és képzés munkarendje szerinti diákigazolványt „nappali”, az esti oktatás és képzés munkarendje szerinti diákigazolványt „esti”, a levelező oktatás és képzés munkarendje szerinti diákigazolványt „levelező”, a köznevelésben a más sajátos munkarend, valamint a felsőoktatásban a távoktatási munkarend szerinti diákigazolványt „távoktatás” felirat jelöli.
e)43 a nemzetközi kedvezményekre való jogosultságot
(2) A diákigazolvánnyal igénybe vehető, külön jogszabályban meghatározott kedvezmények megváltoztatásakor ki kell kérni a Hallgatói Önkormányzatok Országos Konferenciája, valamint az Országos Köznevelési Tanács véleményét.
(3)44 A (1) bekezdés e) pontjában foglalt nemzetközi kedvezményt kizárólag a NEK-rendszer specifikációinak megfelelő diákigazolványok biztosítják.
16. § (1) A felsőoktatásban a diákigazolvány – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – csak elektronikus módon igényelhető.
(2)45 A felsőoktatási intézménybe beiratkozott hallgató a diákigazolvány igénylést a közreműködő intézmény tanulmányi rendszerében kezdeményezi. Az igénylés előtt a jogosult köteles összevetni a tanulmányi rendszerben róla nyilvántartott személyes adatokat a NEK adatlap adattartalmával.
(3) Amennyiben a jogosult nem rendelkezik tanulmányi rendszer hozzáféréssel, abban az esetben a diákigazolvány iránti igényét a közreműködő intézménynek jelenti be.
(5)47 A közreműködő intézmény ellenőrzi a (2) bekezdésben foglaltak teljesítését – szükség esetén felhívja a hallgatót a hiányok pótlására –, és a hiánytalan igénylésnek a közreműködő intézményhez érkezését követő 8 napon belül
a)48 rögzíti a tanulmányi rendszer vagy az adatkezelő által a közreműködő intézmény rendelkezésére bocsátott felület használatával a diákigazolvány igénylésének tényét, és
b) az intézmény képviseletére jogosult személy hitelesíti az igénylést és továbbítja azt az adatkezelő részére.
(7) A diákigazolvány-igénylések csak abban az esetben tekinthetők érvényesnek, ha a közreműködő intézmény szerepel az adatkezelő által vezetett intézményi adatbázisban. A közreműködő intézményeket tartalmazó adatbázis módosítása az adatkezelő felé, az adatkezelő által meghatározott módon tett bejelentéssel lehetséges.
(8) Az adatkezelő a közreműködő intézmény által az igénylés során feltöltött és továbbított hallgatói adatokat összeveti a felsőoktatási információs rendszerben (a továbbiakban: FIR) szereplő adatokkal. Amennyiben a FIR-ben tárolt adatok eltérnek az igénylésben és a közreműködő intézmény nyilvántartásában szereplő adatoktól, a közreműködő intézmény köteles a 34. §-ban foglaltak szerint eljárni.
17. § (1)50 A köznevelésben a tanuló, kiskorú tanuló esetében a törvényes képviselője a diákigazolvány iránti igényét a közreműködő intézménynek jelenti be.
(3)52 A közreműködő intézmény az igényléstől számított 8 napon belül
a)53 a diákigazolvány e-igénylés kliens szoftver (a továbbiakban: igénylő felület) vagy az akkreditált iskolai adminisztrációs rendszer (a továbbiakban: IAR) használatával a diákigazolvány igénylésének tényét rögzíti,
b)54
c)55 az intézmény képviseletére jogosult személy a 20. § (1) bekezdés rendelkezései szerint hitelesíti az elektronikus igénylést és továbbítja az adatkezelő felé.
(4)56 Az adatkezelő ingyenesen biztosítja a KIR honlapján az igénylő felülethez a hozzáférést a közreműködő intézmény számára. Az igénylő felületen az adatkezelő meg nem változtatható módon biztosítja a közreműködő intézmény számára a KIR-ben nyilvántartott és a diákigazolvány előállításához szükséges intézményi és tanulói adatokat.
(6)57 A köznevelési diákigazolvány igénylése esetén az adatkezelő az igénylés során feltöltött és továbbított tanulói adatokat összeveti a KIR-ben szereplő adatokkal. Amennyiben a KIR-ben tárolt adatok eltérnek az igénylésben és a közreműködő intézmény nyilvántartásában szereplő adatoktól, akkor a közreműködő intézmény a 34. §-ban foglaltak szerint jár el.
(3)59 A közreműködő intézmény ellenőrzi az (1) bekezdésben foglaltak teljesítését, szükség esetén felhívja a tanulót a hiányok pótlására. A közreműködő intézmény az igényléstől – hiánypótlás esetén a hiánypótlás teljesítésétől – számított 8 napon belül
a) az igénylő felület használatával a személyi okmányok adatai és a benyújtott dokumentumok alapján a diákigazolvány-igénylés tényét rögzíti,
c) az intézmény képviseletére jogosult személy a 20. § (1) bekezdés rendelkezései szerint hitelesíti az elektronikus igénylést és továbbítja az adatkezelő felé.
19. § (1)61 A kormányközi és más oktatási együttműködési megállapodás vagy egyezmény alapján magyarországi oktatási intézményben tanuló, részképzésben részt vevő külföldi tanuló, hallgató a diákigazolvány iránti igényét a közreműködő intézménynek jelenti be.
(3)63 A közreműködő intézmény az igényléstől számított 8 napon belül
a) az igénylő felület használatával a személyi okmányok adatai alapján a diákigazolvány-igénylés tényét rögzíti,
c) az intézmény képviseletére jogosult személy a 20. § (1) bekezdése szerint hitelesíti az elektronikus igénylést és továbbítja az adatkezelő felé.
(4)65 Ha az (1) bekezdésben, valamint a 18. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti jogosult nem rendelkezik oktatási azonosító számmal, a diákigazolvány iránti igényét az oktatási azonosító szám megállapítására irányuló kérelemmel együtt nyújthatja be. Ebben az esetben a jogosult a diákigazolvány iránti kérelemmel hozzájárulását adja ahhoz, hogy az adatkezelő a diákigazolvány előállításához szükséges személyes adatait az Nktv. 46. § (20) bekezdésében, valamint az Nftv. 3. melléklet III. alcím 6.1. pontjában meghatározott módon és ideig kezelhesse.
20. § (1)66 A 17–19. § szerinti diákigazolvány-igénylések esetében az igénylő felület vagy az IAR használatával rögzített igénylések továbbítása kizárólag elektronikus alapon, a közreműködő intézmény képviseletére jogosult személy által közigazgatási célra alkalmas elektronikus aláírással hitelesítve történhet.
c) annak a jogosultnak, aki tanulói, hallgatói jogviszonyának megszűnését követően, de a diákigazolvány érvényességi idejének lejárata előtt elveszíti diákigazolványát, vagy diákigazolványa a jogosultságok igazolására alkalmatlanná válik,
d)67 amennyiben a tanulói, hallgatói jogviszony bejelentése vagy az igénylés továbbítása a jogosult vagy a közreműködő intézmény hibáján kívüli okból nem lehetséges.
(4)68 Az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben az igazolás kiadása a közreműködő intézmény egyedi elbírálása alapján lehetséges, azzal, hogy a kiadott igazolást az igénylés továbbítása után haladéktalanul érvényteleníteni kell, és a 12. § szerinti igazolást kell kiadni.
22. §69 Amennyiben a jogosult egyidejűleg több oktatási intézménnyel áll tanulói, hallgatói jogviszonyban, és ezen intézmények nevét és székhelyét fel kívánja tüntetni a diákigazolványán, erre irányuló kérelmét a közreműködő intézménynél a diákigazolvány igénylésével egyidejűleg bemutatott tanulói, hallgatói jogviszony igazolással kezdeményezheti.
9. A pedagógusigazolvány
23. §70 Pedagógusigazolványra jogosult
a)71 az Nktv. 63. § (3) bekezdésében és 65. § (9) bekezdésében meghatározott munkakört betöltő,
b) az Nktv. 96. § (1) bekezdésében meghatározott intézményben pedagógus-munkakörben közalkalmazotti jogviszonyban vagy munkaviszonyban foglalkoztatott,
c) az a) vagy b) pontban meghatározott munkakörből korhatár előtti ellátásba vagy nyugállományba helyezett
10. A pedagógusigazolványhoz kapcsolódó jogok és kedvezmények
24. § A pedagógusigazolvány
a)72 az Nktv. 63. § (1) bekezdés j) pontjában szabályozott kedvezmények igénybevételére való jogosultságot,
b) a pedagógusigazolványhoz kapcsolódó, állam által nem garantált (kereskedelmi) kedvezményekre való jogosultságot
11. A pedagógusigazolvány igénylése
25. § (1)73 A pedagógusigazolvány-igénylések esetében az igénylő felület vagy az IAR használatával rögzített igénylések továbbítása kizárólag elektronikus alapon, a közreműködő intézmény képviseletére jogosult személy által közigazgatási célra alkalmas elektronikus aláírással hitelesítve történhet.
(2) Az (1) bekezdésben, valamint a 26. § (3) bekezdés c) pontjában és (4) bekezdésében meghatározottaktól eltérni csak az adatkezelő külön írásbeli engedélyével, az abban meghatározott módon lehet.
26. § (1) A pedagógusigazolványra jogosult az igazolvány iránti igényét a közreműködő intézménynek jelenti be.
(3)75 A közreműködő intézmény az igényléstől számított 8 napon belül
a)76 az igénylő felület vagy az IAR használatával a pedagógusigazolvány igénylésének tényét rögzíti,
c)78 az intézmény képviseletére jogosult személy a 25. § (1) bekezdés rendelkezései szerint hitelesíti az elektronikus igénylést és továbbítja az adatkezelő felé.
(4)79 Az adatkezelő ingyenesen biztosítja a KIR honlapján az igénylő felülethez a hozzáférést a közreműködő intézmény számára. Az igénylő felületen az adatkezelő meg nem változtatható módon biztosítja a közreműködő intézmény számára a KIR-ben nyilvántartott és a pedagógusigazolvány előállításához szükséges intézményi és pedagógus adatokat.
(5) A pedagógusigazolvány-igénylések csak abban az esetben tekinthetők érvényesnek, ha az igénylést továbbító közreműködő intézmény szerepel az adatkezelő által karbantartott intézményi adatbázisban. A közreműködő intézményeket tartalmazó adatbázis módosítása az adatkezelő felé, az adatkezelő által meghatározott módon tett bejelentéssel lehetséges.
(6)80 A 23. § c) pontja szerinti jogosult esetében a pedagógusigazolvány-igénylés csak abban az esetben tekinthető érvényesnek, ha a jogosult igazolja, hogy pedagógus-munkakörből helyezték korhatár előtti ellátásba vagy nyugállományba, továbbá ha az utolsó munkahelyként megnevezett munkáltató szerepel vagy szerepelt a KIR adatbázisában.
(7)81 Ha a 23. § b) vagy c) pontja szerinti jogosult nem rendelkezik oktatási azonosító számmal, a pedagógusigazolvány iránti igényét az oktatási azonosító szám megállapítására irányuló kérelemmel együtt nyújthatja be. A kérelem benyújtásával egyidejűleg a jogosult munkáltatói igazolással igazolja, hogy pedagógus munkakörben foglalkoztatják, vagy pedagógus munkakörből helyezték korhatár előtti ellátásba vagy nyugállományba. Ebben az esetben a jogosult a pedagógusigazolvány iránti kérelemmel hozzájárulását adja ahhoz, hogy az adatkezelő a pedagógusigazolvány előállításához szükséges személyes adatait az Nktv. 63. § (4) bekezdésében meghatározott módon és ideig kezelhesse.
(8)82 A pedagógusigazolvány igénylése esetén az adatkezelő az igénylés során feltöltött személyes adatokat összeveti a KIR-ben szereplő adatokkal. Amennyiben a KIR-ben tárolt adatok eltérnek az igénylésben és a közreműködő intézmény nyilvántartásában szereplő adatoktól, akkor a közreműködő intézmény a 34. §-ban foglaltak szerint jár el.
26/A. §83 A közreműködő intézmény a pedagógusigazolványra jogosult kérelmére az elektronikus igénylés továbbítása nélkül is kiadja a 12. § szerinti igazolást, amely 180 napig érvényes.
27. § Amennyiben a pedagógus egyidejűleg több oktatási intézménnyel áll pedagógusigazolványra jogosító jogviszonyban, és ezen intézmények nevét és székhelyét fel kívánja tüntetni a pedagógus igazolványon, erre irányuló kérelmét a közreműködő intézménynél a pedagógusigazolvány igénylésével egyidejűleg bemutatott munkáltatói jogviszony igazolással kezdeményezheti.
30–31. §
15. Az oktatásiigazolvány-igénylés feldolgozása, az oktatási igazolvány előállítása és kiadása
32. §87 Ha az igénylésre szolgáló felületen rögzített adatokat a közreműködő intézmény hitelesítette, az adatkezelő 8 napon belül továbbítja az oktatásiigazolvány-igénylést az e-közigazgatásért felelős miniszternek.
33. §88 Az e-közigazgatásért felelős miniszter gondoskodik az igénylés adatainak ellenőrzéséről a személyi- és lakcímnyilvántartás alapján, és az igénylés adataihoz megfelelő fénykép és aláírás hozzárendeléséről, valamint az oktatási igazolványnak az intézményhez történő eljuttatásáról.
34. § (1)89 Az oktatási igazolvány kiadására irányuló kérelem hiányosnak minősül abban az esetben, ha
a) a megszemélyesítéshez szükséges fénykép és aláírás nyilvántartásában – a jogosultnak felróható okból – nem található az igénylés adataihoz hozzárendelhető érvényes fénykép vagy aláírás,
b) a 16. § (8) bekezdésében foglaltak szerint a FIR-ben tárolt adatok eltérnek az igénylésben szereplő és a közreműködő intézmény tanulmányi rendszerében tárolt adatoktól,
c) a 17. § (6) bekezdésében és a 26. § (8) bekezdésében foglaltak szerint a KIR-ben tárolt adatok eltérnek az igénylésben szereplő és az IAR rendszerben tárolt adatoktól,
d) az igénylésben szereplő adatok eltérnek az e-közigazgatásért felelős miniszter személyi- és lakcímnyilvántartásában szereplő adatoktól.
(2)90 Hiányos igénylés esetén az adatkezelő a hiány észlelésétől számított 8 napon belül elektronikus úton – megfelelő határidő tűzésével – felhívja a közreműködő intézményt a hiánypótlásra, azzal, hogy
a) az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott esetben szólítsa fel a jogosultat, hogy a jogszabályban meghatározott módon pótolja az e-közigazgatásért felelős miniszter személyi- és lakcímnyilvántartásában hiányzó fényképet vagy aláírást,
b) az (1) bekezdés b) és c) pontja esetében a külön jogszabályokban meghatározott módon jelentse be az adatváltozásokat,
c) az (1) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a külön jogszabályban meghatározott módon jelentse be az adatváltozásokat.
(3)91 A (2) bekezdés a) és b) pontja esetében a hiánypótlás az igénylésnek az igénylésre szolgáló felületen történő ismételt rögzítésével és továbbításával teljesíthető. Ebben az esetben, valamint a (2) bekezdés c) pontja esetében a hiánypótlás teljesítésének ideje nem számít bele a megrendelés teljesítésének határidejébe.
(4)92 Az igényléstől vagy a megrendeléstől eltérő adatokat tartalmazó oktatási igazolványt, továbbá a rendeltetésszerű használatra alkalmatlan állapotban érkezett oktatási igazolványt (a továbbiakban: hibás oktatási igazolvány) a jogosult eljuttatja a közreműködő intézménynek újragyártás céljából. A hibás oktatási igazolványról a közreműködő intézmény másolatot készít, majd elektronikus úton megküldi az adatkezelőnek, mellékelve az újragyártásra irányuló kérelmet. A hibás oktatási igazolványt az intézmény jegyzőkönyv felvétele mellett megsemmisíti és a jogosult kérelmére igazolást ad ki. Az adatkezelő – az e-közigazgatásért felelős miniszter közreműködésével – megállapítja az eltérés okát, és gondoskodik a megfelelő adattartalmú, hibátlan oktatási igazolvány előállításáról és a jogosulthoz történő eljuttatásáról.
(5)93 A köznevelésben kiadható oktatási igazolvány és a tanulmányi rendszerrel nem rendelkező felsőoktatási intézményben kezdeményezett oktatási igazolvány igénylése esetén a közreműködő intézmény felel azért, hogy az igénylés során továbbított adatok megfeleljenek a személyi adatokat és a lakcímet igazoló hatósági okiratokban foglaltaknak.
(6)94 A tanulmányi rendszerrel rendelkező felsőoktatási intézmények által továbbított felsőoktatási oktatási igazolvány igénylése esetén a jogosult felel az oktatási igazolvány elkészítésének alapjául szolgáló adatok valóságtartalmáért. Amennyiben a jogosult a nyilvántartott adataiban hibát észlel, úgy köteles azt haladéktalanul a közreműködő intézmény felé jelezni és a hiba kijavítását kezdeményezni.
16. Az oktatási igazolvány érvényesítése
35. § (1)95 A közreműködő intézmény a kiadott diákigazolványok érvényesítését érvényesítő matrica felragasztásával és az elektronikus érvényesítés érdekében az adatkezelő felé tett, a 36. § (6) bekezdésében meghatározott bejelentéssel végzi.
(2)96
(3)97 Az érvényesítő matrica tartalmazza érvényességének időtartamát, valamint a köznevelésben a matrica sorszámát, felsőoktatásban a matrica sorszámát és az intézmény és kar betűkódját.
(4)98 A pedagógusigazolvány érvényessége megszűnik, ha a jogosult igazolvány használatára jogosító jogviszonya megszűnik.
36. § (1) Az érvényesítés határideje
a)99 köznevelésben kiadható oktatási igazolvány esetében október 31. napja,
b) felsőoktatásban kiadható oktatási igazolvány esetében az I. félévre érvényes érvényesítő matrica esetén október 31. napja a II. félévre érvényes érvényesítő matrica esetén március 31. napja.
(2)100 A diákigazolványok érvényesítéséhez szükséges érvényesítő matricákat a közreműködő intézmény köteles megrendelni az adatkezelő által meghatározott módon
a)101 köznevelési intézmények esetében július 15-ig,
b) felsőoktatási intézmények esetében az I. félévi érvényesítő matricák tekintetében július 15-ig, a II. félévre érvényes érvényesítő matricák tekintetében december 15-ig.
(3)102 Az adatkezelő gondoskodik a megrendelések teljesítéséről postai úton, a köznevelésben és a felsőoktatásban az I. félévi érvényesítő matricák tekintetében szeptember 1-ig és a felsőoktatásban a II. félévre érvényes érvényesítő matricák tekintetében február 1-ig.
(4) A közreműködő intézmény szükség szerint további érvényesítő matricákat rendelhet megrendelésének elektronikus úton az adatkezelőhöz történő eljuttatásával. Ezeket a megrendeléseket az adatkezelő az átvételt követő 30 napon belül postai úton teljesíti a közreműködő intézmény költségén.
(5)103 A jogosult számára jogviszonya szünetelésének időtartama alatt a közreműködő intézmény nem továbbít oktatási igazolvány igénylést és nem érvényesíti a jogosult oktatási igazolványát.
(6) Az érvényesítés tényét és a kiadott érvényesítő matrica sorszámát az intézmény köteles az érvényesítés határidejétől számított 10 napon belül az igényléshez alkalmazott elektronikus felületen keresztül az adatkezelő felé jelenteni.
(7) Az adott tanévben fel nem használt érvényesítő matricákat a közreműködő intézmény a tanévet követő november 30-ig megsemmisíti. A megsemmisítés tényéről és a megsemmisített matricák darabszámáról a közreműködő intézmény jegyzőkönyvet vesz fel, amit köteles irattárában megőrizni.
37. § (1)104 A tanköteles tanulók diákigazolványa érvényesítő matrica nélkül is érvényes azon tanévet követő október 31. napjáig, amely tanévben a tanuló a 16. életévét betölti.
17. Az oktatási igazolvány bevonása
38. § (1)106 A közreműködő intézmény köteles haladéktalanul bevonni az oktatási igazolványt – és ennek érdekében a jogosultat felszólítani a korábban kiadott oktatási igazolványának a beszolgáltatására – a következő esetekben:
a) amennyiben az igazolványra való jogosultság megszűnik,
b) az igazolás kiadásakor, kivéve a 21. § (1) bekezdés a) pontjában szereplő igazolást,
c) az igazolvány érvényességi idejének végén.
(2) A közreműködő intézmény köteles a bevont oktatási igazolványt 30 napon belül megsemmisíteni, és a megsemmisítésről készített jegyzőkönyvet megőrizni.
(3) A bevont oktatási igazolványok egyedi azonosítóját a közreműködő intézmény a bevonást követő 8 napon belül az adatkezelő által meghatározott módon átadja az adatkezelőnek.
18. Az oktatási igazolvány díja
39. §107
40. § (1) A jogosult a matrica elvesztése esetén 3500 forintot köteles megfizetni a közreműködő intézmény részére.
(2) A közreműködő intézmény nem továbbítja az oktatási igazolványigénylést vagy nem érvényesíti a jogosult oktatási igazolványát, amíg a jogosult a (1) és bekezdésben meghatározott díjat meg nem fizeti.
41. § (1)109 Ez a rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. január 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. § (1) bekezdés b) és c) pontja, a 2. § (3) bekezdése, a 6. § e) pontja, a 8. § (1) bekezdés a) pontja, a 8. § (2) bekezdés a) pontja, a 10. § (1) bekezdés c) pontja, a 11. § (5) bekezdése, a 12. § b)–c) pontja, a 23–24. §, a 26–29. §, a 30. § (1)–(7) bekezdése, a 31. §, a 35. § (4) bekezdése, valamint a 37. § (2) bekezdése 2012. augusztus 15-én lép hatályba.
(3) A 16. § (8) bekezdése, a 20. §, a 25. §, a 30. § (8) bekezdése, a 34. § (1) bekezdés c) pontja, a 34. § (2) bekezdés c) pontja, valamint a 43. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4)110
42. § (1) Ezt a rendeletet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatálybalépését megelőzően benyújtott, folyamatban lévő diákigazolvány igénylésekre is alkalmazni kell.
(2) E rendelet hatálybalépését megelőzően benyújtott közoktatási diákigazolvány igénylések tekintetében a diákigazolványról szóló 17/2005. (II. 8.) Korm. rendelet – az igénylés benyújtásának időpontjában hatályos – rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3) E rendelet hatályba lépését megelőzően kiadott pedagógusigazolványokat a közreműködő intézmény 2013. szeptember 15-éig köteles hivatalból díjmentesen az e rendeletben foglaltak szerint kicserélni.
(4) E rendelet hatályba lépését megelőzően kiadott diákigazolványok az arra való jogosultság megszűnéséig az e rendeletben szabályozott módon érvényesíthetőek.
(5)–(6)111
(7)112 A NEK oktatási igazolványokra vonatkozó specifikációjának közzétételéig az oktatási igazolványokra vonatkozó műszaki (technikai) előírásokat az e-közigazgatásért felelős miniszter határozza meg.
(8)113 A 39. § (4a) bekezdésében foglalt rendelkezés az oktatási igazolványokról szóló 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelet módosításáról szóló 299/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet hatálybalépését114 követően kibocsátott diákigazolványokra kell alkalmazni.
43. §115 44. §116
45. § (1)117 (2)118 (3)119 1. melléklet a 362/2011. (XII. 30.) Korm. rendelethez120
bb) feladatellátási helyének címe*,
11. Kétdimenziós vonalkód, amely a fentiek közül egyes adatokat, köztük a jogosult nevét és címét, valamint hitelesítést tartalmaz.
* feladatellátási hely: az intézmény alapító okiratában szereplő, azon telephely címe, ahol a tanuló vagy hallgató oktatásban részesül. Ha a tanuló vagy hallgató több feladatellátási helyen veszi igénybe az oktatást, akkor azt a telephelyet kell megadni, ahol a legmagasabb óraszámban tanul.
1 Az 1. § (1) bekezdés c) pontját a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
2 Az 1. § (2) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 160. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
4 A 4. § (1) bekezdése a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
5 Az 5. § (1) bekezdése az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
6 Az 5. § (2) bekezdése az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Az 5. § (2) bekezdés a) pontját a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 9. §-a hatályon kívül helyezte.
8 Az 5. § (2) bekezdés b) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
9 Az 5. § (2) bekezdés d) pontja a 255/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 38. § a) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
10 Az 5. § (2a) bekezdését az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 255/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 38. § b) és c) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
11 Az 5. § (3) bekezdése a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
12 Az 5. § (4) bekezdése a 299/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 6. § a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 6. § b) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § d) pontja, a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 6. § e) pontja a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 6. § f) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 6. § g) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 7. § (1) bekezdés b) pontja a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 7. § (1) bekezdés c) pontja a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés e) pontja, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 7. § (1) bekezdés g) pontját a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
21 A 7. § (2) bekezdés c) pontja a 440/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 8. § (1) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
23 A 8. § (2) bekezdését a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 13. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 8. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § e) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 8. § (3) bekezdés a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § f) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 8. § (3) bekezdés h) pontját a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 9. § a) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
28 A 9. § c) pontja a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
29 A 9. § i) pontját a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § d) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 440/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 22. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 10. § (1) bekezdés c) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
31 A 11. § (5) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
32 A 12. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 12. § (1) bekezdés c) pontját a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 12. § (3) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § c) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 12. § (4) bekezdését a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
36 A 13. § (1) bekezdés a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
37 A 13. § (1) bekezdés b) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § d) pontja, a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 13. § (1) bekezdés c) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § g) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 13. § (1) bekezdés e) pontja a 241/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
40 A 13. § (3) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 13. § (5) bekezdését a 241/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 14. § (2) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 15. § (1) bekezdés e) pontját a 188/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
44 A 15. § (3) bekezdését a 299/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
45 A 16. § (2) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
46 A 16. § (4) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 16. § (5) bekezdés nyitó szövegrésze a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § f) pontja, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 161. § a) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
48 A 16. § (5) bekezdés a) pontja a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § f) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 16. § (6) bekezdését a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
50 A 17. § (1) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 17. § (2) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
52 A 17. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § h) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 16. § (3) bekezdés a) pontja a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § h) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 17. § (3) bekezdés b) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
55 A 17. § (3) bekezdés c) pontja a 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 17. § (4) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § d) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 17. § (6) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
58 A 18. § (2) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § i) pontja hatályon kívül helyezte.
59 A 18. § (3) bekezdése a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
60 A 18. § (3) bekezdés b) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
61 A 19. § (1) bekezdése a 241/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 13. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 19. § (2) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § j) pontja hatályon kívül helyezte.
63 A 19. § (3) bekezdése a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A 19. § (3) bekezdés b) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
65 A 19. § (4) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § e) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 20. § (1) bekezdése az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 21. § (1) bekezdés d) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése iktatta be.
68 A 21. § (4) bekezdését a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 22. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 162. § a) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 23. § a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
71 A 23. § a) pontja a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § f) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 24. § a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § h) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 25. § (1) bekezdése az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 1. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 26. § (2) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § k) pontja hatályon kívül helyezte.
75 A 26. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § l) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 26. § (3) bekezdés a) pontja a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § l) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 26. § (3) bekezdés b) pontját a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
78 A 26. § (3) bekezdés c) pontja a 43. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
79 A 26. § (4) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 26. § (6) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 26. § (7) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 26. § (8) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 26/A. §-t a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
84 A 12. alcímet (28. §) a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
85 A 13. alcímet (29. §) a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
86 A 14. alcímet (30–31. §) a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 6. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
87 A 32. § a 210/2015. (VII. 23.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 161. § c) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés f) pontja, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 33. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 162. § c) pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés g) pontja, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § g) pontja és 16. § g) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 34. § (1) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 34. § (2) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 34. § (3) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 34. § (4) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
93 A 34. § (5) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 34. § (6) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 35. § (1) bekezdése az 59/2012. (III. 30.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § h) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 35. § (2) bekezdését a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § h) pontja hatályon kívül helyezte.
97 A 35. § (3) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 35. § (4) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 36. § (1) bekezdés a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 36. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
101 A 36. § (2) bekezdés a) pontja a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § g) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 36. § (3) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 36. § (5) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 16. § i) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 37. § (1) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § i) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 37. § (2) bekezdését a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 13. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
106 A 38. § (1) bekezdése a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
107 A 39. §-t a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § q) pontja hatályon kívül helyezte.
108 A 40. § (3) bekezdését a 392/2015. (XII. 11.) Korm. rendelet 2. § r) pontja hatályon kívül helyezte.
109 A 41. § (1) bekezdése a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 12. § l) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 41. § (4) bekezdését a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 13. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
111 A 42. § (5)–(6) bekezdését a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 13. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
112 A 42. § (7) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 191. § (2) bekezdés e) pontja, a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 15. § a) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 42. § (8) bekezdését a 299/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
114 A hatálybalépés időpontja 2013. július 30.
115 A 43. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
116 A 44. § a 74/2014. (III. 13.) Korm. rendelet 14. §-a alapján nem lép hatályba.
117 A 45. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
118 A 45. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
119 A 45. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
120 Az 1. melléklet a 442/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.