text:
HELYESBÍTÉS. Tisztelt Olvasó/Pályázó! - PDF
Download "HELYESBÍTÉS. Tisztelt Olvasó/Pályázó!"
1 HELYESBÍTÉS Tisztelt Olvasó/Pályázó! Ezúton tájékoztatjuk, hogy a Bírósági Közlöny 2011/10. számának 9. oldalán a 6. és 7. szám alatti pályázatok benyújtási címe elírásra került (8000 Székesfehérvár, Széchenyi tér 4.). Helyesen: A 6. és 7. szám alatti pályázatokat a Fejér Megyei Bíróság elnökéhez (8000 Székesfehérvár, Dózsa György út 1.) kell benyújtani. A Közlöny további tartalma változatlan. Budapest, november 15. Szerkesztőség
2 TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 HATÁROZATOK /3 141/2011. (X. 4.) OIT a 122/2008. (V. 27.) OIT tal a polgári (gazdasági) nemperes megnövekedett ügyérkezés ledolgozásához a Pest Megyei Bíróságon ideiglenesen rendszeresített álláshelyek október 31. napjától február 29. napjáig történő betöltésének engedélyezéséről 142/2011. (X. 4.) OIT a Bíróságok fejezet intézményei gazdálkodásának évi fejezeti szintű ellenőrzési tervének módosításáról 143/2011. (X. 4.) OIT az ÁROP számú Tudásalapú igazságszolgáltatás-fejlesztés - Magyarországi bírák és igazságügyi alkalmazottak képzése és integrált tudásbázis kialakítása című projekt végrehajtásáról és a fenntartással összefüggő feladatokról 144/2011. (X. 4.) OIT a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság épülete építése évi fejezeti kezelésű beruházási előirányzat fennmaradó összegének átvezetéséről 146/2011. (X. 21.) OIT az ügyvédekről szóló évi XI. törvény módosításának kezdeményezéséről AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI /3 Az OIT elnökének 3/2011. (X. 18.) számú a az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalában rendszeresített egyes tisztviselői álláshelyek Fővárosi Bíróságra történő átcsoportosításáról, valamint az állások betöltéséhez szükséges illetményfedezet biztosításáról Kinevezések Felmentések SZEMÉLYI RÉSZ /4 A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /4 AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS SZEMÉLYI HATÁROZATAI /4 134/2011. (X. 4.) OIT a közigazgatási perekben eljáró bírák kijelöléséről 135/2011. (X. 4.) OIT a fiatalkorúak büntetőügyében eljáró bíró kijelöléséről 136/2011. (X. 4.) OIT bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztésről 137/2011. (X. 4.) OIT bírónak a Fővárosi Bíróságról a Fővárosi Ítélőtáblára történő áthelyezéséről 138/2011. (X. 4.) OIT bírónak a Budai Központi Kerületi Bíróságról a Pápai Városi Bíróságra történő áthelyezéséről 139/2011. (X. 4.) OIT a határozott időre kinevezett bírák lan időre történő kinevezése tárgyában készült október havi előterjesztésről 140/2011. (X. 4.) OIT az OIT Hivatalába határozott időre beosztott bírónak ismét határozott időre történő beosztásáról 145/2011. (X. 13.) OIT bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztésről 147/2011. (X. 21.) OIT bírák felmentése tárgyában készült október havi előterjesztés kiegészítéséről 148/2011. (X. 21.) OIT bírónak a minisztériumba lan időtartamra beosztásáról 149/2011. (X. 21.) OIT bírónak a minisztériumba határozott időtartamra beosztásáról Beosztások AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /5 AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS HIVATALA VEZETŐJÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /6 AZ ÍTÉLŐTÁBLÁK ÉS A MEGYEI BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK, VALAMINT A FŐVÁROSI BÍRÓSÁG ELNÖKHELYETTESÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /6 A Fővárosi Ítélőtábla elnökének személyi a A Debreceni Ítélőtábla elnökének személyi a A Fővárosi Bíróság elnökhelyettesének személyi ai A Bács-Kiskun Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Békés Megyei Bíróság elnökének személyi a A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Fejér Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Heves Megyei Bíróság elnökének személyi a A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság elnökének személyi a A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság elnökének személyi a A Nógrád Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Pest Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Somogy Megyei Bíróság elnökének személyi ai A Veszprém Megyei Bíróság elnökének személyi a 1
3 SZEMÉLYI HÍREK /8 Bírósági vezetői tisztség megszűnése Szolgálati viszony megszűnések Halálozások Igazolványok érvénytelenítése Bélyegzők érvénytelenítése PROGRAMOK /11 SZAKIRODALMI ÚJDONSÁGOK /11 PÁLYÁZATOK /8 Bírói állásra kiírt pályázatok Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elnökének pályázati felhívásai Bírósági titkári állásra kiírt pályázat A Békés Megyei Bíróság elnökének pályázati felhívása Végrehajtó-helyettesi állásra kiírt pályázat A Vas Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiuma elnöki jogkörben eljáró kollégiumvezetőjének pályázati felhívása Végrehajtási ügyintézői állásra kiírt pályázatok A Pest Megyei Bíróság elnökének pályázati felhívásai ÚJ JOGSZABÁLY, JOGSZABÁLYVÁLTOZÁS /11 JOGEGYSÉGI DÖNTÉSEK KÖZZÉTÉTELE /11 NEKROLÓG /19 2
4 AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI HATÁROZATOK 141/2011. (X. 4.) OIT a 122/2008. (V. 27.) OIT tal a polgári (gazdasági) nemperes megnövekedett ügyérkezés ledolgozásához a Pest Megyei Bíróságon ideiglenesen rendszeresített álláshelyek október 31. napjától február 29. napjáig történő betöltésének engedélyezéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács a 122/2008. (V. 27.) OIT ával a Pest Megyei Bíróságon a polgári (gazdasági) nemperes ügyek ledolgozása érdekében ideiglenesen rendszeresített 2 bírósági titkári (I/1.) és 5 írnoki (IV/5.) álláshely október 31. napjától február 29. napjáig történő betöltését engedélyezi azzal, hogy annak pénzügyi fedezetét a Pest Megyei Bíróság a hatáskörébe tartozó rendszeres személyi juttatás megtakarításának terhére biztosítja. 142/2011. (X. 4.) OIT a Bíróságok fejezet intézményei gazdálkodásának évi fejezeti szintű ellenőrzési tervének módosításáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács a 260/2010. (XII. 7.) OIT ának 1. pontját és az azzal jóváhagyott, a Bíróságok fejezet intézményei gazdálkodásának évi fejezeti szintű ellenőrzési tervét pénzügyi forrás és ellenőri kapacitás hiányára tekintettel akként módosítja, hogy a 193/2003. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. c) és d) pontja szerinti rendszerellenőrzés elmaradását a Bács- Kiskun Megyei Bíróság vonatkozásában tudomásul veszi. Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács az ellenőrzési terv, illetőleg a 260/2010. (XII. 7.) OIT egyéb rendelkezéseit változatlanul hagyja. 143/2011. (X. 4.) OIT az ÁROP számú Tudásalapú igazságszolgáltatás -fejlesztés - Magyarországi bírák és igazságügyi alkalmazottak képzése és integrált tudásbázis kialakítása című projekt végrehajtásáról és a fenntartással összefüggő feladatokról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács 1. elfogadja a projekt végrehajtásáról szóló előterjesztést, 2. egyben felkéri Hivatalát, hogy gondoskodjon a projekt fenntartás érdekében - a jelentéstételi, - a vagyonmegőrzési, - a számviteli, dokumentáció-nyilvántartási és- megőrzési, - a képzési, továbbá - a horizontális vállalások teljesítéséből eredő feladatainak elvégzéséről. 144/2011. (X. 4.) OIT a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság épülete építése évi fejezeti kezelésű beruházási előirányzat fennmaradó összegének átvezetéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács jóváhagyja a Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság épülete építése évi fejezeti kezelésű beruházási előirányzat fennmaradó előirányzatának átvezetését a Pesti Központi Kerületi Bíróság épülete felújítási munkálatainak folytatására. 146/2011. (X. 21.) OIT az ügyvédekről szóló évi XI. törvény módosításának kezdeményezéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény 39. n) pontja alapján az ügyvédekről szóló törvény következő módosítását kezdeményezi: Az ügyvédekről szóló évi XI. törvény 13. (3) bekezdésének d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (A Kamarába kérelmére ügyvédként fel kell venni azt, aki megfelel a következő feltételeknek:) d) legalább egy évig ügyvédi, ügyvédjelölti, alkalmazott ügyvédi vagy bírói joggyakorlatot folytatott. AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI Az OIT elnökének 3/2011. (X. 18.) számú a Hivatalában rendszeresített egyes tisztviselői álláshelyek Fővárosi Bíróságra történő átcsoportosításáról, valamint az állások betöltéséhez szükséges illetményfedezet biztosításáról 1. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi LXVI. törvény 46. -a (1) bekezdésének e) pontja alap- 3
5 ján, Hivatalából november 1-jei hatállyal a Fővárosi Bíróságra lan időtartamra négy III. fizetési osztály 5. fizetési fokozatú tisztviselői álláshelyet átcsoportosítok. 2. Az álláshely-átcsoportosítás következtében november 1. napjától az OIT Hivatala engedélyezett létszáma 171 főre csökken, a Fővárosi Bíróság engedélyezett igazságügyi alkalmazotti álláshelyeinek száma 4 fővel 1672 főre növekszik. 3. A Fővárosi Bíróságra átcsoportosított tisztviselői álláshelyek illetményét évben a Hivatal személyi juttatása és munkaadókat terhelő járulékok terhére biztosítom, előirányzat-átcsoportosítással. A négy álláshely évi pénzügyi vonzata a Fővárosi Bíróság költségvetésében kerül tervezésre. 4. Felkérem a Hivatal vezetőjét, hogy a pénzügyi átcsoportosítás végrehajtásáról intézkedjen. 5. A tisztviselői létszámnövekedéssel járó dologi kiadások a Fővárosi Bíróságot terhelik. SZEMÉLYI RÉSZ A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK SZEMÉLYI HATÁROZATAI A Magyar Köztársaság Izsóné dr. Ács Alexandrát, a Pesti Központi Kerületi Bíróság titkárát, dr. Kiss Juditot, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság titkárát, dr. Nagy Barbara Zitát, a Bajai Városi Bíróság titkárát, dr. Ruzsányi Editet, a Pesti Központi Kerületi Bíróság titkárát és dr. Száraz Csenge Gittát, a Pest Megyei Bíróság titkárát a november 1. napjától október 31. napjáig terjedő időtartamra, dr. Egri Noémit, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bíráját, dr. Hirt Igort, a Székesfehérvári Városi Bíróság bíráját, dr. Kun Gabriellát, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bíráját, dr. Németh Erikát, a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság bíráját, dr. Szabó Attila Jánost, a Szombathelyi Városi Bíróság bíráját, dr. Trombitás Gábort, a Marcali Városi Bíróság bíráját, dr. Turi Bálintot, a Székesfehérvári Városi Bíróság bíráját, dr. Vasady Loránt Zsoltot, a Fővárosi Bíróság bíráját és dr. Vincze Tamást, a Debreceni Városi Bíróság bíráját november 1. napjától lan időtartamra bíróvá k i n e v e z t e, dr. Biszak János hadbíró ezredest, a Somogy Megyei Bíróság bíráját december 31-ei hatállyal nyugállományba helyezés iránti kérelmére tekintettel katonai bírói tisztségéből f e l m e n t e t t e. AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS SZEMÉLYI HATÁROZATAI 134/2011. (X. 4.) OIT a közigazgatási perekben eljáró bírák kijelöléséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Kunné dr. Sándor Krisztinát, a Nógrád Megyei Bíróság Polgári- Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának kollégiumvezetőjét, dr. Nagy Andreát és dr. Kovács Évát, a Nógrád Megyei Bíróság bíráit november 1. napjától a közigazgatási perekben eljáró bíróvá kijelöli. 135/2011. (X. 4.) OIT a fiatalkorúak büntetőügyében eljáró bíró kijelöléséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács dr. Láposiné dr. Kicsák Tündét, a Mátészalkai Városi Bíróság bíráját november 1. napjától a fiatalkorúak büntetőügyében eljáró bíróvá kijelöli. 136/2011. (X. 4.) OIT bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztésről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elfogadja a bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztést. 137/2011. (X. 4.) OIT bírónak a Fővárosi Bíróságról a Fővárosi Ítélőtáblára történő áthelyezéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács áthelyezi dr. Fatalin Juditot, a Fővárosi Bíróság bíráját december 1. napjától a Fővárosi Ítélőtáblára bírói munkakörbe. 4
6 138/2011. (X. 4.) OIT bírónak a Budai Központi Kerületi Bíróságról a Pápai Városi Bíróságra történő áthelyezéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács áthelyezi dr. Tatár József Tamást, a Budai Központi Kerületi Bíróság bíráját november 1. napjától a Pápai Városi Bíróságra bírói munkakörbe. 139/2011. (X. 4.) OIT a határozott időre kinevezett bírák lan időre történő kinevezése tárgyában készültoktóber havi előterjesztésről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elfogadja a határozott időre kinevezett bírák lan időre történő kinevezése tárgyában készült október havi előterjesztést. 140/2011. (X. 4.) OIT az OIT Hivatalába határozott időre beosztott bírónak ismét határozott időre történő beosztásáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács dr. Matheidesz Ilona határozott időtartamra beosztott bírót a október 12. napjától december 31. napjáig terjedő határozott időtartamra ismét beosztja az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalába. 145/2011. (X. 13.) OIT bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztésről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elfogadja a bíró felmentése tárgyában készült október havi előterjesztést. 147/2011. (X. 21.) OIT bírák felmentése tárgyában készült október havi előterjesztés kiegészítéséről Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács elfogadja a bírák felmentése tárgyában készült október havi előterjesztés kiegészítését. 148/2011. (X. 21.) OIT bírónak a minisztériumba lan időtartamra beosztásáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács dr. Patyi Andrást, a Legfelsőbb Bíróság bíráját november 1. napjától lan időtartamra az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben a minisztériumba beosztja. 149/2011. (X. 21.) OIT bírónak a minisztériumba határozott időtartamra beosztásáról Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács dr. Vadász Viktort, a Pesti Központi Kerületi Bíróság bíráját november 1. napjától december 31. napjáig terjedő határozott időtartamra az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben a minisztériumba beosztja. Beosztások AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS ELNÖKÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Izsóné dr. Ács Alexandrát a Pesti Központi Kerületi Bíróságra, dr. Kiss Juditot a Tiszaújvárosi Városi Bíróságra, dr. Nagy Barbara Zitát a Bajai Városi Bíróságra, 5
7 dr. Ruzsányi Editet a Pesti Központi Kerületi Bíróságra és dr. Száraz Csenge Gittát a Budakörnyéki Bíróságra határozott időtartamra bírói munkakörbe b e o s z t o t t a, dr. Matheidesz Ilonát a október 12. napjától december 31. napjáig terjedő időtartamra az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala hivatalvezetői feladatainak kijelölt hivatalvezetőként teljes jogkörrel történő ellátására k i j e l ö l t e, dr. Hoós Tibort, a Vas Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági- Közigazgatási Kollégiumának kollégiumvezetőjét október 9. napjától a megyei bíróság elnöki álláshelyének betöltéséig terjedő időtartamra az elnöki feladatok ellátása során a teljes jogkörű helyettesítésre f e l k é r t e. AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS HIVATALA VEZETŐJÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatalának vezetője dr. Oros Paulinát Hivatala Hivatalvezetői Titkársága Jogszabály-véleményezési Osztályához a október 1. napjától március 31. napjáig terjedő határozott időtartamra tisztviselői munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Benedek György tisztviselőt a november 1. napjától április 30. napjáig terjedő időtartamra f e l k é r t e a Bírósági Képzés (Magyar Bíróképző Akadémia) és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya MBA Oktatási Kabinetje osztályvezetői feladatainak ellátására, valamint egyidejűleg fenti időtartamra megbízta ezen szervezeti egység vezetői feladatainak ellátásával, Bátoriné Zentai Anikó tisztviselőt az OIT Hivatalának Bírósági Főosztálya Bírósági Humánpolitikai Osztályához és Tasnádiné Szabó Erika tisztviselőt az OIT Hivatalának Bírósági Főosztálya Bírósági Igazgatási Osztályához október 10. napjától tisztviselői munkakörbe b e o s z t o t t a, Klenovics Róbert Józsefnek, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala tisztviselőjének a határozott időre szóló szolgálati jogviszonyát november 1. napjától lan időre m ó d o s í t o t t a, Pataki Gábor osztályvezetőt november 1. napjától a Bírósági Képzés (Magyar Bíróképző Akadémia) és Nemzetközi Kapcsolatok Főosztálya MBA Tájékoztatási és Dokumentációs Központja vezetői feladatainak ellátásával m e g b í z t a, Balogh András tisztviselőnek az OIT Hivatalánál fennálló szolgálati jogviszonyát október 10-ei hatállyal közös megegyezéssel m e g s z ü n t e t t e. Dr. Remes Gábor bírósági titkárnak a május 1. napjától október 31. napjáig tartó határozott idejű áthelyezése leteltét követően, november 1. napjától szolgálati helye az áthelyezését megelőző szolgálati hellyel megegyezően a Fővárosi bíróság. AZ ÍTÉLŐTÁBLÁK ÉS A MEGYEI BÍRÓSÁGOK ELNÖKEINEK, VALAMINT A FŐVÁROSI BÍRÓSÁG ELNÖKHELYETTESÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI A Fővárosi Ítélőtábla dr. Áts Ágotát, a Fővárosi Ítélőtábla bírósági titkárát október 1. napjától a Budai Központi Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe á t h e l y e z t e. A Debreceni Ítélőtábla dr. Lengyel Tímeát a Debreceni Ítélőtáblára szeptember 15. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e. A Fővárosi Bíróság elnökhelyettese dr. Albecz Gabriellát a Pesti Központi Kerületi Bíróságra, dr. Magdinecz Zsuzsanna Ágnest a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróságra és dr. Pető Katalint a Fővárosi Bíróságra október 1. napjától, dr. Báki Gabriellát a Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróságra és dr. Kerék Mátét a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságra október 10. napjától, dr. Majosházi Lindát a Pesti Központi Kerületi Bíróságra október 17. napjától, dr. Fürjes Annamáriát a Fővárosi Bíróságra október 28. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Berkiné dr. Lakatos Katalint, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság bíráját és Sipőczné dr. Tánczos Ritát, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 6
8 csoportvezető bíráját, címzetes megyei bírósági bírót november 1. napjától áthelyezésével egyidejűleg a Fővárosi Bíróságra megyei bírósági bírói munkakörbe, dr. Kertes Anitát, a Pesti Központi Kerületi Bíróság csoportvezető bíráját lemondására tekintettel szeptember 20. napjától a Pesti Központi Kerületi Bíróságra bírói munkakörbe b e o s z t o t t a, dr. Kasnyik Adrienn Flórát és dr. Kálmán Ágnest október 1. napjától egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá k i j e l ö l t e. A Bács-Kiskun Megyei Bíróság dr. Vercz Évát a Kiskőrösi Városi Bíróságra október 1. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Szigeti Zoltánt, a Kiskőrösi Városi Bíróság bírósági titkárát október 1. napjától a Kecskeméti Városi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe á t h e l y e z t e, dr. Varga Tibort, a Kecskeméti Városi Bíróság bíráját október 15. napjától és Kárpátiné dr. Erdődi Andreát, a Kecskeméti Városi Bíróság bíráját november 1. napjától áthelyezésükkel egyidejűleg a Bács-Kiskun Megyei Bíróságra megyei bírósági bírói munkakörbe b e o s z t o t t a. A Békés Megyei Bíróság dr. Kasnyik Adrienn Flórát, a Békéscsabai Városi Bíróság bírósági titkárát október 1. napjától a Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe á t h e l y e z t e. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság dr. Kazsimérszki Líviát a Sátoraljaújhelyi Városi Bíróságra augusztus 1. napjától bírósági titkári munkakörbe, dr. Borbély Nóra Máriát, dr. Molnár Andrást és dr. Pap Laurát a Miskolci Városi Bíróságra szeptember 1. napjától bírósági fogalmazói munkakörbe k i n e v e z t e. A Fejér Megyei Bíróság dr. Árva-Szabó Péter Ferencet a Sárbogárdi Városi Bíróságra október 17. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Hámos Editet, a Dunaújvárosi Városi Bíróság bíráját október 1. napjától áthelyezésével egyidejűleg a Fejér Megyei Bíróságra megyei bírósági bírói munkakörbe b e o s z t o t t a, Rabiné dr. Szakálas Mártát október 15. napjától és dr. Árva-Szabó Péter Ferencet október 17. egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá k i j e l ö l t e. A Heves Megyei Bíróság dr. Nádai Tímeát, az Egri Városi Bíróság bíráját január 1. napjától áthelyezésével egyidejűleg a Heves Megyei Bíróságra megyei bírósági bírói munkakörbe b e o s z t o t t a. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság dr. Both Nórát a Szolnoki Városi Bíróságra október 1. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e, és október 5. napjától egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá k i j e l ö l t e. A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság dr. Sarkadi Mónika Emesét a Tatabányai Városi Bíróságra szeptember 1. napjától bírósági fogalmazói munkakörbe k i n e v e z t e. A Nógrád Megyei Bíróság Álmosdiné dr. Majer Zsuzsannát a Salgótarjáni Városi Bíróságra október 1. napjától bírósági titkári munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Hanzó Gabriellát, a Balassagyarmati Városi Bíróság bírósági titkárát a Pesti Központi Kerületi Bíróságra és dr. Kutas Rékát, a Balassagyarmati Városi Bíróság bírósági titkárát a Hevesi Városi Bíróságra október 1. napjától bírósági titkári munkakörbe á t h e l y e z t e. A Pest Megyei Bíróság dr. Borossy Gabriella Barbarát, a Budakörnyéki Bíróság bírósági titkárát október 17. napjától a Pest Megyei Bíróságra, dr. Domján Béla Zoltánt, a Gödöllői Városi Bíróság bírósági titkárát október 17. napjától a Budapesti II. és III. Kerületi Bíróságra, Hegedüsné dr. Szabó Ildikót, a Budaörsi Városi Bíróság bíró- 7
9 sági titkárát október 31. napjától a Fővárosi Bíróságra bírósági titkári munkakörbe á t h e l y e z t e. A Somogy Megyei Bíróság dr. Keszthelyi Bernadettet a Fonyódi Városi Bíróságra szeptember 1. napjától bírósági fogalmazói munkakörbe k i n e v e z t e, dr. Samodai Andrást, a Barcsi Városi Bíróság bírósági titkárát szeptember 15. napjától a Somogy Megyei Bíróságra bírósági titkári munkakörbe, dr. Kocsis Esztert, a Marcali Városi Bíróság bírósági fogalmazóját szeptember 1. napjától a Kaposvári Városi Bíróságra bírósági fogalmazói munkakörbe á t h e l y e z t e. A Veszprém Megyei Bíróság dr. Vikman-Kadnár Esztert október 5. napjától egyesbíró hatáskörében eljárásra jogosult bírósági titkárrá k i j e l ö l t e. SZEMÉLYI HÍREK Bírósági vezetői tisztség megszűnése Vezetői tisztsége megszűnt a határozott idejű kinevezés lejártával dr. Pozsonyi Jánosnak, a Vas Megyei Bíróság elnökhelyettesének, aki október 9. napjától pályázat kiírása nélkül a Vas Megyei Bíróság tanács. Szolgálati viszony megszűnések Szolgálati viszonya megszűnt közös megegyezéssel dr. Pintér Adriennek, a Székesfehérvári Városi Bíróság bírósági titkárának szeptember 30. napjával, dr. Bajusz Bertalannak, a Fejér Megyei Bíróság bírósági titkárának október 16. napjával. Halálozások Dr. Maráz Vilmosné, a Szegedi Ítélőtábla Büntető Kollégiuma kollégiumvezetője október 1. napján 67. életévében elhunyt. A Szegedi Ítélőtábla saját halottjának tekinti. Dr. Tamásfy József, a Baranya Megyei Bíróság volt, nyugalmazott megyei bírósági tanácselnök, bírósági főtanácsos október 6. napján 84. életévében elhunyt. A Baranya Megyei Bíróság saját halottjának tekinti. Dr. Wimmer Károlyné, a Bajai Városi Bíróság polgári ügyszakos bírája október 10. napján 67. életévében elhunyt. A Bács-Kiskun Megyei Bíróság saját halottjának tekinti. Igazolványok érvénytelenítése Dr. Bodor Tibor Orbánnak, a Pesti Központi Kerületi Bíróság csoportvezető bírájának az AA sorszámú, dr. Szepes András Lászlónak, a Budai Központi Kerületi Bíróság elnökének az AB sorszámú, Szőllősné dr. Juhász Erzsébetnek, a volt Nógrád Megyei Bíróság tanácselnökének az AA sorszámú, dr. Tulkán Katalin Ágnesnek, a Budakörnyéki Bíróság bírájának az AA sorszámú, dr. Ujvári Ákosnak, a Budai Központi Kerületi Bíróság bírájának az AA sorszámú bírói, Ladányi Zsuzsannának, a Szegedi Városi Bíróság tisztviselőjének a BA sorszámú, Skotnyárné Szakács Eszternek, a Fővárosi Bíróság írnokának a BA sorszámú igazságügyi alkalmazotti igazolványa elveszett. Gombolai Alfrédnek a Győri Városi Bíróság mellett működő önálló bírósági végrehajtójelöltnek a DD számú végrehajtó-jelölti igazolványa elveszett. Az igazolványok érvénytelenek. Bélyegzők érvénytelenítése A Pesti Központi Kerületi Bíróság Budapest feliratú 249. számú és a Pesti Központi Kerületi Bíróság Budapest feliratú 120. számú körbélyegző elveszett. A körbélyegzők érvénytelenek. PÁLYÁZATOK Bírói állásra kiírt pályázatok Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács pályázatot hirdet 1. a Debreceni Ítélőtáblán 1 polgári ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat elbírálásánál előnyt jelent a legalább 6 éves, polgári ügyszakos bírói gyakorlat, illetve a legalább 5 éves, vagy annál hosszabb időtartamú, különösen a Legfelsőbb Bíróságon, ítélőtáblán, vagy a megyei bíróságon szerzett joggyakorlat. A pályázat beérkezésének határideje: november 20. napja óra. A pályázatot a Debreceni Ítélőtábla elnökéhez (4025 Debrecen, Széchenyi u. 24.) kell benyújtani. 2. a Pesti Központi Kerületi Bíróságon 1 polgári ügyszakos (P. I. Csoport) bírói állás betöltésére. A pályázat beérkezésének határideje: november 20. napja. 8
10 3. a Budai Központi Kerületi Bíróságon 1 polgári ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat beérkezésének határideje: november 20. napja. 4. a Fővárosi Munkaügyi Bíróságon 2 bírói állás betöltésére. A pályázatok beérkezésének határideje: november 20. napja. A 2-4. szám alatti pályázatokat a Fővárosi Bíróság elnökhelyetteséhez (1055 Budapest, Markó u. 27.) kell benyújtani. 5. a Miskolci Városi Bíróságon 1 büntető ügyszakos bírói állás betöltésére. Az állásra azok pályázhatnak, akik a Szerencsi Városi Bíróságon 5 éves kirendelést vállalnak. A pályázat benyújtása e bírói álláshely esetén a kirendeléshez való hozzájárulásnak tekintendő (1997. évi LXVII. törvény 17. -ának (3) bekezdése). A pályázat beérkezésének határideje: november 25. napja. A pályázatot a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság elnökéhez (3542 Miskolc, Dózsa György út 4.) kell benyújtani. 6. a Dunaújvárosi Városi Bíróságon 1 büntető ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat beérkezésének határideje: november 30. napja. 7. a Dunaújvárosi Városi Bíróságon 1 polgári ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat beérkezésének határideje: november 30. napja. A 6-7. szám alatti pályázatokat a Fejér Megyei Bíróság elnökéhez (8000 Székesfehérvár, Dózsa György út 1.) kell benyújtani. 8. a Győri Munkaügyi Bíróságon 2 bírói állás betöltésére. A pályázatok beérkezésének határideje: november 20. napja. A pályázatokat a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság elnökéhez (9021 Győr, Szent István út 6.) kell benyújtani. 9. az Egri Városi Bíróságon 1 polgári ügyszakos bírói állás betöltésre. Az állásra azok pályázhatnak, akik az Egri Munkaügyi Bíróságon 3 éves kirendelést vállalnak. A pályázat benyújtása e bírói álláshely esetében a kirendeléshez való hozzájárulásnak tekintendő (1997. évi LXVII. törvény 17. -ának (3) bekezdése). A pályázat beérkezésének határideje: november 25. napja. A pályázatot a Heves Megyei Bíróság elnökéhez (3300 Eger, Barkóczy u. 1.) kell benyújtani. 10. a Somogy Megyei Bíróságon 1 megyei elsőfokú civilisztikai (megyei elsőfokú peres és peren kívüli gazdasági, szükség esetén megyei első- és másodfokú civilisztikai) ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat elbírálásánál előnyt jelent a több éves, civilisztikai ügyszakos bírói gyakorlat. A pályázat beérkezésének határideje: november 30. napja. 11. a Somogy Megyei Bíróságon 1 megyei elsőfokú büntető ügyszakos bírói állás betöltésére. A pályázat elbírálásánál előnyt jelent a több éves, büntető ügyszakos bírói gyakorlat. A pályázat beérkezésének határideje: november 30. napja. A szám alatti pályázatokat a Somogy Megyei Bíróság elnökéhez (7400 Kaposvár, Bajcsy-Zsilinszky u. 3.) kell benyújtani. Általános pályázati tudnivalók A bírói állásokra azok a nem bírói beosztásban lévők is pályázhatnak, akik a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi LXVII. törvény (Bjt.) 3. -ának (1), (2), (6) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelnek. A munkakörhöz szükséges speciális szakismeret esetén azonban a jogszabályban nem szereplő pályázati feltételt a Bjt ának (2) bekezdése alapján a pályázati felhívás tartalmazza. A Bjt. 3. -a (1) bekezdésének f) pontja értelmében bírónak az nevezhető ki, aki vállalja, hogy a törvény rendelkezéseinek megfelelően vagyonnyilatkozatot tesz. A bírói kinevezésre pályázónak a pályázat benyújtásakor igazolnia kell a kinevezéshez szükséges adatokat és tényeket. A bírósági személyi nyilvántartásban szereplő a pályázat elbírálásához szükséges adatokat és tényeket igazoló dokumentumokat a pályázónak nem kell a pályázathoz csatolnia. Ezekre az adatokra és tényekre a pályázó a pályázatában hivatkozhat, és kérheti a nyilvántartásból való beszerzésüket, ha a pályázatban hozzájárulását adja, hogy a jogszabály alapján a pályázata elbírálásában résztvevő szervek és személyek ezeket kezeljék. A pályázat benyújtásakor csatolni kell a bírák és a bírósági titkárok pályaalkalmassági vizsgálatáról szóló, módosított 1/1999. (I. 18.) IM-EüM együttes rendeletben szabályozott pályaalkalmassági vizsgálat elvégzésének eredményeként kiállított érvényes vizsgálati eredményt. A pályázó ha ilyennel nem rendelkezik a pályaalkalmassági vizsgálat kezdeményezését a kérelem másolatának és a kérelem ajánlott, vagy tértivevény külön szolgáltatással való 9
11 feladását tanúsító okiratnak a csatolásával, vagy a kezdeményezést tartalmazó okirat érkeztető bélyegzővel ellátott példányának mellékelésével igazolja. A pályázatokat a Bjt. 8. -a (2) bekezdésében megjelölt bírói tanács a (3) bekezdés szerint rangsorolja. A pályázati rangsor kialakítása során adható pontszámokról és a bírói álláspályázatok elbírálásának részletes szabályairól a 7/2011. (III. 4.) KIM rendelet ad eligazítást. A pályázónak a pályázathoz mellékelnie kell: - a közjegyző által hitelesített jogi diplomamásolatot, jogi szakvizsga bizonyítványt, - hatósági bizonyítványt, mellyel igazolnia kell azt a tényt, hogy a Bjt. 3. -a (2) bekezdésének a)-f) pontjában meghatározott körülmény vele szemben nem áll fenn, - önéletrajzot, - 2 db fényképet. A hatósági bizonyítvány igénylésekor az Adattovábbítás iránti kérőlap -on az adattovábbítás címzettjeként azt a bíróságot kell megjelölni, ahová a pályázatot a pályázóknak be kell nyújtani, figyelemmel arra, hogy ez a szerv jogosult a Bjt. 62/A. -ának (3) bekezdésben megjelölt törvényi rendelkezések alapján az adatok kezelésére. Bérezés: a Bjt. és a 90/2002. (V. 8.) OIT szerint. A bírói állásokra és a bírósági vezetői állásokra kiírt pályázatok tekintetében a pályázati feltételeknek a pályázat benyújtásának időpontjára kell teljesülniük. A késedelmesen benyújtott pályázatot a Bjt. 7. -ának (4) bekezdésében meghatározott bíróság elutasítja. Bírósági titkári állásra kiírt pályázat A Békés Megyei Bíróság pályázatot hirdet az Orosházi Városi Bíróságon 1 bírósági titkári állás betöltésére. Az álláshelyre azok kaphatnak kinevezést, akik kinevezett bírósági titkárok, illetőleg rendelkeznek a bírósági titkári kinevezés feltételeivel. A pályázat benyújtásának határideje: november 30. napja. A pályázat elbírálásának határideje: december 15. napja. A pályázatot a Békés Megyei Bíróság elnökéhez (5700 Gyula, Béke sgt. 38.) kell benyújtani. Végrehajtó-helyettesi állásra kiírt pályázat A Vas Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági- Közigazgatási Kollégiumának elnöki jogkörben eljáró kollégiumvezetője pályázatot hirdet a Vas Megyei Bíróságon 1 végrehajtó-helyettesi állás betöltésére. Az állásra azok pályázhatnak, akik a bírósági végrehajtásrajtásról szóló, módosított évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 256/A. folytán alkalmazott 240/F. (1)-(4) bekezdéseiben meghatározott feltételeknek megfelelnek. A pályázathoz mellékelni kell a Vht. szerinti kinevezési feltételek fennállását igazoló okiratok eredeti példányát, vagy azok hiteles másolatát, és részletes szakmai önéletrajzot. Bérezés az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló, módosított évi LXVIII. törvény szerint. A pályázat beérkezésének határideje: november 15. napja. A pályázatot a Vas Megyei Bíróság Polgári-Gazdasági- Közigazgatási Kollégiuma kollégiumvezetőjéhez (9700 Szombathely, Szily János u. 7.) kell benyújtani. Végrehajtási ügyintézői állásra kiírt pályázatok A Pest Megyei Bíróság pályázatot hirdet a Budaörsi Városi Bíróságon 1 és a Nagykátai Városi Bíróságon 1 végrehajtási ügyintézői állás betöltésére. Végrehajtási ügyintézővé a bírósági végrehajtásról szóló, többször módosított évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) a (2) bekezdésében, a a (1) bekezdésének a)-e) pontjaiban foglaltak figyelembevételével az nevezhető ki, aki magyar állampolgár, a 24. életévét betöltötte, választójoggal, felsőfokú iskolai végzettséggel és végrehajtási ügyintézői vizsgával rendelkezik. Nem nevezhető ki végrehajtási ügyintézővé, aki a Vht (2) bekezdésének hatálya alá esik. A pályázó a pályázat benyújtásával egyidejűleg igazolja a kinevezéshez szükséges adatokat és tényeket, továbbá hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy a Vht a (2) bekezdésének a)-d) pontjaiban meghatározott körülmény vele szemben nem áll fenn. A hatósági bizonyítvány tekintetében az Adattovábbítás iránti kérőlap -on az adattovábbítás címzettjeként a Pest Megyei Bíróság Humánpolitikai, Igazgatási és Oktatási Főosztályát kell megjelölni, amely szerv az évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Iasz.) 37/B. -ának (3)-(4) bekezdése alapján jogosult az adatok kezelésére. A pályázathoz mellékelni kell a 16/2001. (X. 26.) IM rendelet (a továbbiakban: R.) 17. -a folytán alkalmazott ának (1) bekezdésében foglaltak figyelembevételével: - a Vht. szerinti kinevezési feltételek fennállását igazoló okiratok hiteles másolatát, - részletes szakmai önéletrajzot, - pályamunkát (8002/2001. IK. 12.) IM tájékoztató, illetve a R. 10/A. -a szerint, - igazolást a hatóság bizonyítvány igényléséről, - 2 db fényképet, - az összeférhetetlenségnek a kinevezés esetére vállalt megszüntetésére vonatkozó nyilatkozatot, - a pályázó köztartozás-mentességének igazolására szolgáló iratot, - csatolni kell továbbá a pályázó nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy a kinevezése esetén az egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről szóló évi CLII. törvény 1. -ának (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a saját és a vele egy háztartásban élő hozzátartozók jövedelmi, érdekeltségi és vagyoni helyzetéről vagyonnyilatkozatot tesz. 10
12 Az illetmény megállapítása az Iasz. rendelkezései szerint történik. A pályázatok beérkezésének határideje: november 25. napja. A hiányosan, illetve késedelmesen benyújtott pályázatokat a pályázat kiírója elutasítja. A pályázatokat a Pest Megyei Bíróság elnökéhez (1146 Budapest, Thököly út ) kell benyújtani. SZAKIRODALMI ÚJDONSÁGOK Az on-line szakirodalmi ajánló elérhetősége: ÚJ JOGSZABÁLY, JOGSZABÁLYVÁLTOZÁS PROGRAMOK november 2. Egynapos képzés büntető ügyszakos bírák részére a pótmagánvádról Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november 3-4. Kétnapos tanácskozás családjogi ügyeket tárgyaló bírák részére a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló évi LXXII. törvény alkalmazásának gyakorlati kérdéseiről Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november 7. Elektronikus ügyintézés egynapos gyakorlati oktatás bírák részére Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november Egyhetes komplex (anyagi és eljárásjogi) jogi tanfolyam a határozott időre kinevezett, büntető ügyszakban tárgyaló bírák részére, 2. rész Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november 8. Az Országos Igazságszolgáltatási Tanács ülése Helyszín: OIT Hivatala november Bírói felkészítő program, IV. modul: Tárgyalásvezetési gyakorlat büntető ügyszakban (perszimuláció) Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november 28. Egynapos gyakorlati képzés az információszolgáltatások közvetítői (helyi bírósági tisztviselők) részére a bírósági könyvtári információs rendszer és szolgáltatás közvetítéséről Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november Kétnapos képzés munkaügyi bírák részére Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia november 30. december 2. Háromnapos tanácskozás büntető kollégiumvezetők részére Helyszín: Magyar Bíróképző Akadémia évi CXXXI. törvény A bírósági eljárások ésszerű időn belül való befejezésének biztosítása érdekében egyes bírói álláshelyek betöltésének átmeneti szabályairól JOGEGYSÉGI DÖNTÉSEK KÖZZÉTÉTELE A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 2/2011. BJE számú jogegységi a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának Büntető Jogegységi Tanácsa a legfőbb ügyész indítványára lefolytatott jogegységi eljárásban, Budapesten évi október hó 3. napján megtartott nyilvános ülésen meghozta a következő jogegységi ot: Ha a szabadlábon lévő elítélt részére több, összbüntetésbe nem foglalható határozott tartamú szabadságvesztés végrehajtására bocsát ki felhívást a megyei (fővárosi) bíróság bv. csoportja, és az elítélt a felhívásnak nem tesz eleget, a Btk. 47. (4) bekezdésének e) pontja alapján abból a szabadságvesztésből nem bocsátható feltételes szabadságra, amelyet a végrehajtási sorrend /Bv. tvr. 24/A. (1) bekezdése/ alapján elsőként kell végrehajtani. I n d o k o l á s A legfőbb ügyész a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) a (1) bekezdésének a) pontjában megállapított jogkörében az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében jogegységi eljárás lefolytatását és jogegységi hozatalát indítványozta, mert a Büntető Törvénykönyvről szóló l978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 47. (4) bekezdése e) pontjának eltérő jogértelmezését észlelte a bírói gyakorlatban. Az egymással ellentétes jogértelmezést az alábbi okkal szemléltette: I. A terheltet a) április 21-én jogerősen l év 6 hónapi, végrehajtásában 3 évi próbaidőre felfüggesztett fiatalkorúak fogházbüntetésére, 11
13 b) február 17-én jogerősen 2008 márciusában elkövetett bűncselekménye miatt 1 évi, végrehajtásában 3 évi próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre, c) március 2-án jogerősen többek között egy február 23-án elkövetett bűncselekménye miatt 2 évi és 2 hónapi börtönbüntetésre ítélte a bíróság, és ez utóbbi ítélettel az a) és b) ponttal jelzett, végrehajtásában próbaidőre felfüggesztett büntetéseinek a végrehajtását is elrendelte. (Zalaegerszegi Városi Bíróság 14.Fk.8/2008/7., Keszthelyi Városi Bíróság 9.B.290/2008/7., és Zalaegerszegi Városi Bíróság 2.B.335/2009/27. számú ítéletei.) A Zala Megyei Bíróság Büntetés-végrehajtási Csoportja március 29-i határnappal felhívta az elítéltet mindhárom büntetés végrehajtásának megkezdésére. A szabályszerűen kézbesített, a szükséges tájékoztatást is tartalmazó felhívás ellenére a terhelt a határnapot elmulasztotta. Ezért a bíróság az elővezetését rendelte el, amelynek alapján április 20-án a büntetés-végrehajtási intézetbe (továbbiakban: bv. intézet) előállították. A Zala Megyei Bíróság Büntetés-végrehajtási Csoportjának bírája az F.31/2010/2. számú, május 19-én kelt végzésével megállapította, hogy az elítélt, mivel a büntetését önhibájából nem kezdte meg, a Btk a (4) bekezdésének e) pontjában írt okból a felhívásban megjelölt egyik szabadságvesztésből sem bocsátható feltételes szabadságra. Az elítélt fellebbezését elbíráló Zala Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság Bkf.304/2010/3. számú, július 9- én jogerőre emelkedett végzésével az első fokon hozott ot helybenhagyta. A indokolása szerint a felhívás valamennyi szabadságvesztést tartalmazta, ezért az elítélt mulasztása mindhárom szabadságvesztésre kihat. II. A terheltet a) január 22-én jogerősen 11 hónapi, végrehajtásában 3 évi próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre, b) február 12-én jogerősen február 24-én elkövetett bűncselekménye miatt 5 hónapi, végrehajtásában 2 évi próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre, c) május 31-én jogerősen június 6-án elkövetett bűncselekmény miatt 9 hónapi börtönbüntetésre ítélte a bíróság, egyben elrendelte az a) és b) pontokkal jelzett felfüggesztett szabadságvesztés büntetéseknek a végrehajtását is. (Sátoraljaújhelyi Városi Bíróság 2.B.415/2007/26., 2.B.448/2008/10. és 10.B.237/2009/8.számú ítéletei.) A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság Büntetésvégrehajtási Csoportja július 6-i határnappal felhívta az elítéltet mindhárom büntetés végrehajtásának megkezdésére. A tájékoztatást is tartalmazó és szabályszerűen kézbesített felhívás ellenére a terhelt a határnapot elmulasztotta, a szabadságvesztést csak július 19-én kezdte meg. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság Büntetésvégrehajtási Csoportjának bírája (továbbiakban: bv. bíró) a Bv.778/2010/3. számú, augusztus 25-én kelt végzésével megállapította, hogy a terhelt feltételes szabadságra bocsátása mindhárom büntetés tekintetében kizárt. Az elítélt fellebbezését elbírálva, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság 7.Bkf.1585/2010/2. számú, szeptember 27-én jogerőre emelkedett végzé- sével az elsőfokú ot megváltoztatta, és a b) és c) ponttal jelzett, vagyis a 9 hónap és 5 hónap tartamú szabadságvesztések tekintetében a feltételes szabadság kizárásáról szóló elsőfokú rendelkezést mellőzte, azt csupán a leghoszszabb tartamú, az elítélt által már ténylegesen töltött, 11 hónapi börtönbüntetés tekintetében tartotta törvényesnek. Indokai szerint bár a terhelt ugyanarra az időpontra valóban három letöltendő szabadságvesztésre kapott felhívást, azonban fizikailag egy időben csak egy büntetést tud tölteni. Így önhibája is csak egy, az elsőként foganatba vett büntetése tekintetében állapítható meg. A több határozott tartamú, összbüntetésbe nem foglalható szabadságvesztéseket ugyanis nem egységként kezelve, azok tartamát nem összeadva, hanem egymást követően és külön-külön, az évi 11. számú törvényerejű rendeletben (továbbiakban: Bv. tvr.) 24/A. -ában meghatározott sorrendben hajtják végre. Ezért az elsőként végrehajtásra kerülő ítélet az, amelynél az önhiba szóba jöhet, hiszen a sorrendben következőt már csak ezt követően lehet végrehajtani. * * * A legfőbb ügyész annak az elvi kérdésnek az eldöntését indítványozta, hogy a Btk. 47. (4) bekezdés e) pontjának alkalmazása során az elítélt mely büntetéséből nem bocsátható feltételes szabadságra abban az esetben, ha önhibájából olyan felhívásnak nem tesz eleget, amely több szabadságvesztés letöltésének megkezdésére irányul. Jogi álláspontja szerint a Btk. módosításáról szóló évi LXXX. törvény 9. -ához fűzött indokolásban kifejtett jogalkotói akaratra is figyelemmel az eltérően értelmezett törvényszövegben a szabadságvesztés letöltés meg nem kezdése fogalom a felhívásra történő jelentkezés elmaradását jelenti, ezért az elítélt mulasztása valamennyi, a felhívásban megjelölt büntetés tekintetében megállapítható. Miután a végrehajtás sorrendjét a 17/1997. (V. 9.) IM rendelet 8. -a szerint a bv. intézet a befogadás után határozza meg, a II. pont alatt írt jogi álláspont szerint valamennyi esetben csak a távol maradó terhelt kézre kerülését követően lehetne kimondani, hogy melyik büntetés megkezdését mulasztotta el. További érvei szerint a javaslatával egyező következtetést alapoz meg a Bv. tvr. 6/A. (1) bekezdése d) pontjával való egybevetés is. E szerint a bv. bíró lakcímfigyelést, körözést rendelhet el, illetőleg elfogató parancsot bocsáthat ki annak az ismeretlen helyen tartózkodó elítéltnek a felkutatása érdekében, aki a szabadságvesztés büntetésének letöltését nem kezdte meg. A Legfelsőbb Bíróság Büntető Jogegységi Tanácsa megállapította, hogy a Be ának (1) bekezdés a) pontjában megkívánt törvényi előfeltételek megvalósultak és az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében jogegységi meghozatala szükséges. Az indítványt ebben a részében alaposnak tartotta; az indítványozónak a jogkérdés megoldására vonatkozó javaslatával azonban csak annyiban értett egyet, hogy a letöltés meg nem kezdése fogalom alatt a szabályszerűen kézbesített, figyelmeztetést is tartalmazó felhívásban megjelölt határnapon történő meg nem jelenés értendő. 12
14 Azt a legfőbb ügyészi álláspontot viszont, miszerint ez a mulasztás valamennyi, a felhívásban megjelölt szabadságvesztésre kihatna, a Jogegységi Tanács nem osztotta. * * * A Btk. 47. (4) bekezdés e) pontjában foglalt törvényi előírás értelmezésével annak a hatályba lépését (2009. augusztus 9. napját) követően a Legfelsőbb Bíróság a 82. számú büntető kollégiumi véleményben, majd a 2/2010. (VII. 16.) BJE számú jogegységi ban más aspektusból már foglalkozott. Ennek során úgy foglalt állást, hogy bár a feltételes szabadságot az önhiba miatt kizáró új jogszabály a Btk.-ban került elhelyezésre a módosításhoz fűzött indokolásból is kitűnően, az erről szóló meghozatala a büntetés-végrehajtási jog területére tartozik. Ebből a megállapításból következően az indítványban felvetett elvi kérdés is a végrehajtási jog oldaláról megközelítve válaszolható meg. A Be (1) bekezdése csupán azt az általános szabályt tartalmazza, hogy a büntetések végrehajtására az a bíróság intézkedik, amelynek eljárásában a jogerőssé válik. A végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítélet jogerőre emelkedését követően a bíróság (a büntetés-végrehajtási csoport) teendőit a büntető ügyekben hozott ok végrehajtása során a bíróságokra és egyéb szervekre háruló feladatokról szóló 9/2002. (IV. 9.) IM rendelet (a Bhr.), továbbá a Bv. tvr., valamint a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet, és a szabadságvesztés kezdő és utolsó napjának megállapításáról szóló 17/1997. (V. 9.) IM rendelet határozzák meg. E szabályok értelmében a szabadlábon lévő elítélt részére a figyelmeztetést is tartalmazó - felhívás megküldéséről, annak eredménytelensége esetén pedig a terhelt elővezetéséről a bv. bíró gondoskodik /Bhr. 23. (3) bekezdése, 25. (1) bekezdése/, és ha annak előfeltételei fennállanak, a bv. bíró intézkedik elfogatóparancs kibocsátásával az elítélt körözéséről is /Bv. tvr. 6/A. (1) bekezdés/. Az, hogy a szabadlábon lévő elítélten több, összbüntetésbe nem foglalható szabadságvesztést kell végrehajtani, három esetkörben fordulhat elő. Egyfelől, ha a végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítéletben a korábban kiszabott szabadságvesztés végrehajtását rendelik el. Ez esetben azokról az ítélő bíróság egy időben állít ki értesítést, így szükségképpen több felhívást kell kézbesíteni az elítéltnek. Másrészt, ha a terheltet egymással semmilyen kapcsolatba nem hozhatóan, többször ítélik végrehajtandó szabadságvesztésre, és ezek nem foglalhatók összbüntetésbe. Ekkor a perbíróságok által külön-külön kiállított értesítések alapján az egy időben kézbesített felhívás kizárólag a bv. csoport adminisztratív döntésén múlik, hiszen a felhívások kibocsáthatóak lennének más-más időpontokra szólóan is. Harmadrészt, ha a végrehajtandó szabadságvesztést kiszabó ítéletben a korábban engedélyezett feltételes szabadságot megszüntetik. Bár a perbíróság azokról is egy időben állít ki értesítést, azonban az elítélt nem a Btk. 47. (4) bekezdésének e) pontja, hanem a) pontja alapján lesz kizárva a feltéte- les szabadságra bocsátásból, emiatt a felmerült jogkérdés szempontjából ez az esetkör nem releváns. Az első két esetben az a körülmény, hogy több szabadságvesztés végrehajtására kell kiadni a felhívást, még nem eredményezi azt, hogy a terhelt a mulasztása esetén valamennyi büntetése tekintetében elesik a feltételes szabadság kedvezményétől. A Legfelsőbb Bíróság Büntető Jogegységi Tanácsa ebben a kérdésben a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróságnak a II. ponttal jelzett álláspontjával értett egyet. Kétségtelen, ha a terhelt a megjelölt határidőben a bv. intézetben nem jelenik meg, formálisan a felhívásban szereplő valamennyi végrehajtandó szabadságvesztés büntetésének a megkezdését elmulasztotta. A büntetéseit azonban eltérően a felfüggesztett szabadságvesztésektől, ahol a Btk ának (5) bekezdése értelmében valamennyi próbaidő párhuzamosan telik nem egyszerre, egy időben, hanem egymást követően, a büntetés-végrehajtási jogszabályban meghatározott sorrendben hajtják végre. Miután a terhelt sem fogalmilag, sem ténylegesen egyszerre több végrehajtandó szabadságvesztést nem tölthet, ezért a Bv. tvr. 24/A. -a és 48. (4) bekezdése, illetve a 17/1997. (V. 9.) IM rendelet 8. -ának (1) és (2) bekezdése határozza meg a végrehajtási, illetve foganatba vételi sorrendet. Függetlenül tehát attól, hogy az elítéltnek a perbírósági értesítők alapján több szabadságvesztésről kell vagy kellett felhívást kiadni, illetve vele szemben esetleg több elfogató parancs is kibocsátásra került, az elítélt a több büntetése közül mindig csupán egynek a végrehajtását tudja ténylegesen megkezdeni. Az elsőként végrehajtandó szabadságvesztést a befogadását követően a bv. intézet határozza meg. A további, még letöltésre váró szabadságvesztések végrehajtása pedig kötelező jelleggel, a jogszabály szerinti sorrendben folyamatosan történik, azokra az elítéltnek akarati ráhatása nincs. A büntetés-végrehajtási szabályokból következően tehát a további szabadságvesztésekre a Btk. 47. (4) bekezdés e) pontjában írt, a letöltés önhibából történő meg nem kezdése fogalom már nem vonatkoztatható, az elítélt önhibája csak az elsőként foganatba vett szabadságvesztéshez kapcsolható. Abban az esetben ugyanis, amikor a korábbi felfüggesztett szabadságvesztés végrehajtását rendelik el az újabb ítéletben, a szabadságvesztések találkozása szükségszerű. Amikor egymástól függetlenül kiszabott szabadságvesztések végrehajtására adnak ki egyszerre több felhívást, a szabadságvesztések találkozása esetleges, de egyik sem értékelhető az elítélt terhére. Mindkét esetben az elítélt ténylegesen csak egy büntetés tekintetében valósíthatja meg a törvény által szankcionált mulasztást. * * * A kifejtettekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság Büntető Jogegységi Tanácsa a jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében /Be (1) bekezdés a) pont/, a Be (1) bekezdésének a) pontja, valamint 443. (1), (2) és (4) bekezdése alapján a rendelkező részben foglaltak szerint hatá- 13
15 rozott, s át a Be ának (2) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben közzéteszi. Budapest, október 3. Dr. Kónya István s.k. a jogegységi tanács Dr. Horváth Ibolya s. k. Dr. Akácz József s. k. előadó bíró bíró Dr. Katona Sándor s. k Dr. Varga Zoltán s. k. bíró bíró a jogegységi tanács tagjai Megjelent a Magyar Közlöny évi 119. számában. A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága 3/2011. BJE számú jogegységi a A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bíróságának Büntető Jogegységi Tanácsa a Legfelsőbb Bíróság elnökének indítványa alapján lefolytatott jogegységi eljárásban Budapesten a év október 5. napján tartott nyilvános ülésen meghozta a következő jogegységi ot: I. Azok a részesi cselekmények, amelyek a folytatólagosság körébe nem vonható több ugyanolyan tettesi alapcselekményhez kapcsolódnak akkor sem alkotnak folytatólagos törvényi egységet, ha a részesi magatartások kifejtésére rövidebb időszakon belül került sor, a részesi akaratelhatározás egységes volt, és a tettesek cselekményei is rövid időközökkel ugyanazon sértett sérelmére valósultak meg. A részes bűncselekményeinek rendbelisége és minősítése a tettesi alapcselekményekhez igazodik. II. Amennyiben a felbujtó rendszeres haszonszerzésére törekedve több tettest bír rá ugyanolyan vagy hasonló egy-egy olyan bűncselekmény elkövetésére, amelynek az üzletszerű elkövetés a minősítő körülménye, e minősített esetért felelősséggel csak akkor tartozik, ha az üzletszerűség a tettesi bűncselekmény tekintetében is megállapítható. Egyébként a felbujtó ilyen magatartása kizárólag a büntetés kiszabása körében értékelendő. Ez az elv értelemszerűen vonatkozik arra az esetre is, ha a többszöri felbujtás olyan alapcselekményeket vált ki, amelyeket társtettesek nem üzletszerűen követnek el, továbbá arra a bűnsegédre is, akinek cselekménye nem üzletszerűen elkövetett tettesi alapcselekményekhez kapcsolódik. I n d o k o l á s I. A Legfelsőbb Bíróság a Békés Megyei Bíróság Büntető Kollégiuma vezetőjének valamint a Szabolcs- Szatmár-Bereg Megyei Bíróság Büntető Kollégiuma vezetőjének ehhez csatlakozó kezdeményezésére, mert illetékességi területén, illetőleg e megyék bíróságai között eltérő ítélkezési gyakorlatot észlelt a Be a (1) bekezdésének a) pontja és a (1) bekezdésének a) pontja alapján az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében jogegységi eljárás lefolytatását és jogegységi hozatalát indítványozta: - abban az elvi kérdésben, hogy miként kell minősíteni a részesek folytatólagosság feltételeinek egyébként megfelelő cselekményeit, amelyek több önálló tettes egyszeri bűncselekmény elkövetéséhez kapcsolódnak; továbbá - az ezzel összefüggő abban a kérdésben is, hogy a részesnél megállapítható üzletszerűség súlyosabban minősítheti-e a cselekményét akkor is, ha ez a minősítő körülmény a tettesek alapcselekményében nem ismerhető fel. Az eltérő ítélkezési gyakorlatot az alábbi ok ismertetésével szemléltette: 1. A Békéscsabai Városi Bíróság az 1.B.218/2008/53. számú ítéletében a II. r. vádlottat bűnösnek mondta ki a Btk (1) bekezdésének I. fordulatába ütköző, és a (4) bekezdés a) pontja szerint minősülő, felbujtóként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntettének kísérletében. Az elsőfokú ítélet a csalási cselekményeket társtettesként elkövető vádlottak magatartásait is folytatólagosan elkövetettnek minősítette. A Békés Megyei Bíróság az 1.Bf.203/2009/12. számú végzésével a vádlotti és védelmi oldalról fenntartott fellebbezéssel egyedül érintett II. r. vádlott vonatkozásában az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. 2. A Békéscsabai Városi Bíróság a 11.B.281/2009/60. számú ítéletében az I. r. és a II. r. vádlottat bűnösnek mondta ki egyebek mellett a Btk (1) bekezdésének I. fordulatába ütköző, a (6) bekezdés b) pontja szerint minősülő csalás bűntettében. A történeti tényállás lényege szerint e két vádlott az ügy további tíz vádlottját összesen 11 alkalommal arra bírta rá, hogy e vádlottak hamis munkáltatói igazolások felhasználásával a saját nevükben, ám az I. r. és II. r. vádlott részére a sértett pénzintézet által folyósított áruvásárlási hitelből vásároljanak különböző műszaki cikkeket. Az áruvásárlás hét esetben megtörtént, négy esetben a cselekmény kísérleti szakban maradt. A bíróság az I. r. és II. r. vádlottak esetében megállapította a folytatólagosságot a Btk. 12. (2) bekezdése alapján, mert ugyanolyan bűncselekményeket, egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid időközökben követtek el felbujtóként. Az ítélet szerint az I. r. és a II. r. vádlott hasonló jellegű vagyon elleni bűncselekményeket követtek el, ezért terhükre az üzletszerű elkövetés is megállapítható volt. A városi bíróság a tettesek által elkövetett cselekményeket kizárólag az okozott kár nagysága szerint csalás vétségeként, illetve csalás bűntetteként minősítette. A másodfokon eljárt Békés Megyei Bíróság az 1.Bf.86/2010/21. számú ítéletével az ítéletet csak a büntetés kiszabása körében változtatta meg, a cselekmények jogi minősítését illetően az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. 3. A Békéscsabai Városi Bíróság az 1.B.84/2009/125. számú ítéletében az I. r. vádlottat egyebek mellett felbujtóként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntettének kísérle- 14
16 tében mondta ki bűnösnek. A tényállás lényege szerint az I. r. vádlott rábírta a III. r. vádlottat, hogy valótlan tartalmú munkáltatói igazolás felhasználásával pénzintézeti hitelt igényeljen a banktól. Ez a III. r. vádlott részéről megtörtént. Ezt követően a II. r. vádlott ugyanettől a pénzintézettől személyi kölcsönt igényelt, melyhez csatolta az I. r. vádlott által korábban kifejezetten erre a célra kiállított valótlan tartalmú munkáltatói igazolást. Végül az I. r. vádlott rábírta a IV. r. vádlottat, hogy valótlan tartalmú munkáltatói igazolás felhasználásával áruvásárlási hitelt igényeljen ugyanettől a pénzintézettől. A hitelkérelmeket és a kölcsönkérelmet a pénzintézet elutasította. A fellebbezések folytán másodfokon eljárt Békés Megyei Bíróság a 2.Bf.191/2010/11. számú ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét az I. r. vádlott tekintetében megváltoztatta: az elsőfokú bíróság által felbujtóként, folytatólagosan elkövetett csalás bűntette kísérleteként értékelt cselekményt a folytatólagosságot mellőzve 2 rb. felbujtóként, és 1 rb. bűnsegédként üzletszerűen elkövetett és egyben az okozott kár nagysága szerint minősülő csalás bűntette kísérletének értékelte. Kifejtette: Dogmatikai alapelv, hogy a részesi magatartás járulékos jellegű, melyből az is következik, hogy a részes cselekményének minősítése a tetteséhez igazodik, sőt mi több, a járulékos jelleg olyan erőteljes, hogy tovább menve tettesi cselekmény, vagy annak bizonyítottsága hiányában a részesi alakzat szóba sem jöhet. Ennek megfelelően irányadó az a bírói gyakorlat, hogy a bűncselekmény részesének cselekménye annyi rendbeli, ahány tettesi alapcselekményhez kapcsolódik. 4. A Békéscsabai Városi Bíróság a 8.B.365/2009/14. számú ítéletével az I. r. vádlottat egyebek mellett folytatólagosan, felbujtóként elkövetett csalás bűntettében mondta ki bűnösnek, mert cselekményeit azonos sértett sérelmére, rövid időközökben, egységes akarat-elhatározással követte el. A tényállás szerint az I. r. vádlott március és április hónapban rendszeres haszonszerzésre törekedve a II. r., III. r. és IV. r. vádlottakat rábírta arra, hogy saját nevükben áruvásárlási kölcsönöket vegyenek fel valótlan munkáltatói igazolás felhasználásával, s ezért készpénzt adott vagy ígért a kölcsönöket felvevő II. r., III. r., illetve IV. r. vádlottnak. A rábírás eredményeként a II. r. vádlott három esetben, a III. r. vádlott két esetben, a IV. r. vádlott egy esetben igényelt áruvásárlási gyorshitelt ugyanattól a pénzintézettől. A másodfokon eljárt Békés Megyei Bíróság a 2.Bf.152/2010/9. számú ítéletével az elsőfokú bíróság által alkalmazott minősítést az I. r. vádlott tekintetében megváltoztatta, az általa elkövetett cselekményeket összesen 3 rb. felbujtóként elkövetett, a cselekménnyel okozott kár nagysága és az üzletszerű elkövetés folytán is minősülő csalás bűntettének értékelte, amelyből 2 rb. cselekmény folytatólagos, rámutatva arra, hogy a részesi cselekmény járulékos jellegű, azaz a tettesi cselekményhez kapcsolódik. Az ügyben nem az I. r. vádlott, hanem a II. r. - IV. r. vádlottak voltak azok, akik a sértettel jogviszonyban álltak. 5. A Mátészalkai Városi Bíróság 1.B.41/2008/64. számú ítéletével a felbujtó cselekményeit a sértett pénzintézetek számához igazítva minősítette folytatólagosan, üzletszerűen, felbujtóként elkövetett csalás bűntetteként, illetve vétségeként. A másodfokon eljárt Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 2.Bf.373/2010/4. számú ítéletében arra az álláspontra helyezkedett, hogy a felbujtó bűncselekményeinek rendbeliségét nem a sértettek száma, hanem a tettesek rendbelisége határozza meg. Ugyanakkor a másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú bírósággal abban, hogy a Btk pontjában írt feltételek fennállása esetén attól függetlenül, hogy a vádlott által felbujtott személyek csak egy-egy bűncselekményt követtek el, és ezáltal az ő esetükben az üzletszerűség nem állapítható meg a felbujtó cselekménye üzletszerűen elkövetettként minősül. II. A bemutatott jogerős bírósági ok szerint a bíróságok másodfokon eljárt tanácsai hasonló történeti tényállások mellett ugyanabban a jogkérdésben eltérő jogi álláspontot foglaltak el, következésképpen eltérően minősítették a felbujtó által elkövetett cselekményeket. Az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében tehát elvi kérdésben szükséges állást foglalni. * * * Az indítványozó szerint a Békés Megyei Bíróság 2.Bf.191/2010/11. számú és 2.Bf.152/2010/9. számú, továbbá a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 2.Bf.373/2010/4. számú a foglalt el helyes jogi álláspontot az elvi kérdésben. Érveinek lényege a következő: A./ A részesi így a felbujtói magatartás járulékos. A járulékosság egyrészt azt jelenti, hogy megállapításához minden esetben szükséges egy szándékos tettesi alapcselekmény legalább kísérleti szakig való eljutása, másrészt azt, hogy a részesek soha nem valósíthatnak meg tényállási elemet, harmadrészt pedig azt, hogy a felbujtói magatartás értékelése ritka kivételektől eltekintve a tettes cselekményéhez igazodik, annak jogi sorsában osztozik. Ez az egység, illetve halmazat területére is vonatkozik. A Legfelsőbb Bíróság már egy 1977-es, az évi V. törvény 65. -ához kapcsolódó eseti döntésében kifejtette: ha a tettesek bár egy felbujtó ráhatására önállóan, egymás tevékenységéről nem tudva követik el a bűncselekményt, az általuk megvalósított cselekmények a folytatólagosság egységébe akkor sem vonhatók, ha a felbujtottak ugyanazon sértett sérelmére, azonos módon és időben is összefüggően valósították meg bűncselekményeiket. Ez oknál fogva pedig az ezekre vonatkozó felbujtói tevékenység sem értékelhető egységként (BH 1977/523.). A részesség járulékosságából adódóan a részes cselekményének a jogi minősítése a tettes cselekményéhez igazodik, vagyis a tettes és a részes cselekménye ugyanannak a törvényi tényállásnak a keretei között minősül (BH 2000/186.). A bűnrészesség a felbujtás és a bűnsegély is mint járulékos jellegű közreműködés, a bűncselekményben való tettesi alapcselekményt tételez fel, és csakis azzal összefüggésben valósulhat meg (BH 1999/53., 2000/185.). Ugyanezen elveket alkalmazza a Legfelsőbb Bíróság az áfa-visszaigényléssel 15
17 elkövetett csalási ügyekben is: A részesi magatartás járulékos jellege azt feltételezi, hogy a tettes magatartása tényállásszerű legyen, azaz bűncselekménynek minősüljön. [...] A részes büntetőjogi felelősségének a megállapításához elégséges annak a megállapítása, hogy a tettes magatartása valamely bűncselekmény törvényi tényállását kimeríti, és a részes a tettessel szándékegységben járt el (BH 1998/110.). A részesek cselekményeinek rendbeliségét illetően következetes az ítélkezési gyakorlat az adócsalási ügyekben is (BH 2001/513., 2010/60.). A Legfelsőbb Bíróság a BH 2011/123. számon közzétett felülvizsgálati ügyben megállapította: Minden részesség, így a felbujtás is, járulékos elkövetés tettesi alapcselekményt feltételez. A járulékosság azt is jelenti, hogy a részes felelőssége a tettesi alapcselekményhez igazodik: a részes általában azonos bűncselekményért, ritkábban (excessus mandati esetén) enyhébb bűncselekményért felel, mint a tettes. Ebből kiindulva kell a történeti tényállást értékelni. A csalás tettesei azok a személyek, akik az Alapot, mint sértettet (és egyben passzív alanyt) az eljárásba bevont Közalapítványon keresztül tévedésbe ejtve, a valótlan igénylést eszközölték. Miután a történeti tényállásból más nem következik, a csalási cselekmények tettesei: a X., XI., és a XII. r. terheltek, továbbá T. G.-né. A III. r. terhelt az ő tettesi cselekményeiknek a felbujtója. Azok a személyek, akik közreműködtek a hamis tartalmú kérelmek elkészítésében miután közvetlenül nem ők ejtették tévedésbe a passzív alanyt nem társtettesek, hanem bűnsegédek. A felbujtó és a bűnsegédek jogi felelősségét a tettesek cselekménye határolja be. A Btk. 12. (2) bekezdése szerint nem bűnhalmazat, hanem folytatólagosan elkövetett bűncselekmény az, ha az elkövető ugyanolyan bűncselekményt, egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid időközökben többször követ el. A Btk a szerint pedig elkövetők a tettes, a közvetett tettes és a társtettes (tettesek) valamint a felbujtó és a bűnsegéd (részesek). Mindebből következik: ugyanazon elkövető több bűncselekménye kerülhet folytatólagos egységbe. Ugyanakkor a sértetti (passzív alanyi) azonosság a különböző tettesek alapcselekményeit nem olvasztja a folytatólagosság egységébe. Ehhez képest a tettesi alapcselekmények: 4 rendbeli nagyobb kárt okozó csalás és az azzal valós alaki halmazatot alkotó 4 rendbeli magánokirat-hamisítás. E bűncselekményekhez kapcsolódik járulékosan az összes részesi alakzat, így a III. r. terhelt által véghezvitt felbujtás is. A felbujtó személyének azonossága tehát több tettes viszonyában akkor sem eredményezhet folytatólagosságot, ha a részesi akarat-elhatározás egységes és a sértett is azonos. A Btk. Általános Részében nincs olyan rendelkezés, ami a folytatólagosság egységébe olvasztaná azokat a részesi cselekményeket, amelyek tettesi alapcselekménye nem folytatólagos. Ebből következően a III. r. terhelt cselekménye 4 rendbeli csalásra felbujtás. A jogi minősítés szorosan a tettesi alapcselekményhez igazodik, a kár nem összegeződik, így a felbujtó cselekményei e tettesi bűncselekményekkel okozott összes kárra tekintettel nem minősülhetnek súlyosabban. A kifejtettek a jogegységi eljárás lefolytatására irányuló kezdeményezéssel érintett ügyekben is iránymutatóak. Abból, miszerint a törvény a 12. (2) bekezdésében a folytatólagosság törvényi fogalmában elkövető -t említ, nem következik, hogy a járulékosság elvét figyelmen kívül lehetne hagyni. Azok a ok, amelyek a folytatólagosságot állapították meg, tulajdonképpen a törvény által jelenleg nem ismert érték-egybefoglalást alkalmazták. B./ A kezdeményezéssel érintett jogerős okból kitűnően a Békés Megyei Bíróság és a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság büntető fellebbviteli tanácsai abban az esetben is megállapították a felbujtó tekintetében az üzletszerű elkövetést, amikor a tettesi alapcselekmények tekintetében külön-külön, a tettesek vonatkozásában az üzletszerűség törvényi előfeltételei nem álltak fenn. A Legfelsőbb Bíróság a már idézett, a BH 2011/123. számon közzétett döntésében e okkal ellentétben megállapította: A terhelt cselekményeinek üzletszerű minősítése is ellentétes a büntető anyagi jogi rendelkezésekkel. A Btk ának 9. pontja akként rendelkezik, üzletszerűen követi el a bűncselekményt, aki ugyanolyan vagy hasonló jellegű bűncselekmények elkövetése révén rendszeres haszonszerzésre törekszik. A tényállásban nincs adat arra, hogy a X., XI. és XII. r. terheltnek, és T. G.-nének a III. r. terhelt általi felbujtása mikor, azok nagyjából egy időben, vagy eltérően, egymást követve, hosszabb időn át történt. Nem zárható ki az sem, hogy ugyanazon alkalommal egyszerre történt meg a négy tettes felbujtása. Ebből pedig nem vonható megnyugtató jogi következtetés arra, hogy a III. r. terhelt, mint felbujtó ugyanolyan, vagy hasonló bűncselekmények elkövetése révén rendszeres haszonszerzésre törekedett. Ennél is lényegesebb, hogy a tettesi alapcselekmény még akkor is, ha a kérelmezőknek a kárpótlási eljárásban a kérelmet meg kellett újítaniuk egyetlen cselekményre korlátozódik mind a négy tettes esetén, semmiképpen nem üzletszerűen elkövetett. A Btk ának 9. pontjában körülírt üzletszerűség az alanyi oldalon a rendszeres haszonszerzésre törekvést kívánja meg, vagyis azt, hogy az elkövető az ugyanolyan vagy hasonló bűncselekmények véghezvitelét jövedelemszerző forrásnak tekintse. Az üzletszerűség megállapítása szempontjából alanyi feltételként annak van jelentősége, hogy a bűncselekményből származó (bármekkora) haszon (saját célú) elérésére törekvésnek egyben át kell fognia az ugyanolyan (vagy hasonló) jellegű bűncselekmény e célból történő ismételt (illetve ismétlődő) elkövetésére vonatkozó akaratelhatározást is. Ezen szándék megállapítására már következtetési alapot adhat de nem önmagában az elkövető életvitele, annak bűnöző jellege, jövedelmi helyzete, illetve a bűncselekményből származó haszon abban betöltött vagy betölteni szándékolt szerepe, aránya. (HGY 1490.) A jogegységi kezdeményezéssel érintett ügyekben az a közös, hogy a felbujtó több, különböző tettest bírt rá vagyon elleni bűncselekmények elkövetésére, ezáltal törekedett rendszeres haszonszerzésre. Az üzletszerűség azonban a Különös Részi törvényi tényállás minősített esete, a felbujtó 16
18 viszont nem a Különös Részi törvényi tényállást valósítja meg, hanem annak elkövetésére hív fel: a felbujtói tevékenysége üzletszerű, és nem bűncselekmények üzletszerű elkövetésére bírja rá a tetteseket. A felbujtói cselekmények üzletszerűsége azonban nem alapozza meg a Különös Részben üzletszerűen elkövetettként minősített eset megállapítását. (Azt a bűncselekményt, amelynek egyébként minősített esete az üzletszerű elkövetés, a felbujtó nem elkövette, hanem azok elkövetésére üzletszerűen felbujtott.) Ennek értékelésére azonban csak a Btk. 21. (3) bekezdésében foglalt, a büntetés kiszabására vonatkozó parifikációs rendelkezés keretei között van mód, a felbujtás üzletszerűségét súlyosító körülményként értékelve. Így tehát a többrendbeli, felbujtóként elkövetett vagyon elleni bűncselekmény nem minősülhet üzletszerűként elkövetettnek, ha az egyes vagyon elleni bűncselekményeket elkövető tettesek esetében az üzletszerűség nem állapítható meg. * * * A legfőbb ügyész írásbeli nyilatkozatában [BF. 2458/2011. szám] a jogegységi indítvány álláspontjával értett egyet. Kifejtette: a részes bűncselekményeinek rendbelisége és minősítése a tettesek alapcselekményeihez igazodik. Abból, hogy a Btk ának (2) bekezdése a folytatólagosság feltételeinek meghatározásakor elkövetőt említ, nem következik az, hogy a járulékosság elve figyelmen kívül hagyható. Helytállónak tartotta a legfőbb ügyész az indítványozónak azt az álláspontját is, mely szerint, ha a felbujtó több, különböző tettest bírt rá vagyon elleni bűncselekmények elkövetésére és ezáltal törekedett rendszeres haszonszerzésre, úgy felbujtói tevékenysége üzletszerű, de nem bűncselekmények üzletszerű elkövetésére rábírás. Ezen üzletszerűség a bűncselekmények minősítésekor nem vehető figyelembe, csak a büntetés kiszabása során értékelhető súlyosító körülményként. III. A jogegységi tanács megállapította, hogy az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében a Be a (1) bekezdésének a) és ának (1) bekezdés a) pontjai alapján a Legfelsőbb Bíróság által előterjesztett elvi kérdésben jogegységi meghozatala valóban szükséges. Ezért a Be a (3) bekezdése szerint nyilvános ülést tartott, amelyen a legfőbb ügyész az írásbeli indítványában foglaltakkal egyezően szólalt fel. * * * A jogegységi tanács az indítványozónak, és a legfőbb ügyésznek az elvi jogkérdés megoldására vonatkozó álláspontjával egyetértett, az alábbiak szerint: A jogirodalomban és az ítélkezési gyakorlatban évszázados az egyetértés, amit a pozitív jogi szabályozás is követ: a bűncselekmény tettese az, aki saját magatartásával vagy a bűncselekményért felelősségre nem vonható személy felhasználásával (közvetett tettes) a törvényi tényállást egészé- ben vagy részben megvalósítja; társtettesek pedig azok, akik közös egyetértéssel szándékegységben a törvényi tényállást egészében vagy részben együttesen valósítják meg. Ez utóbbi elv alól kivételt csupán az olyan bűncselekmény jelent, amelynek lényegét alkotja, hogy az elkövetéséhez több személy szükséges (pl. fogolyzendülés, vagy a többek által elkövetett erőszakos közösülés, stb.), ezért ezen elkövetők esetében a tényállás közös megvalósítói önálló tettesek. Bűnrészes pedig a bűncselekménynek az olyan elkövetője, aki a törvényi tényállás megvalósításában közvetlenül nem vesz részt, ám a tettessel szándékegységben jár el, és a törvényi tényállás megvalósítása nélkül is oksági [felbujtás esetében egyenes oksági, bűnsegély esetében concausalis] kapcsolatba hozható a cselekvősége a legalább kísérleti szakba eljutott tettesi cselekménnyel, mégpedig annak befejezettsége előtt. [Ehhez képest kényszerű kivétel, amikor egy bizonyos bűncselekmény alanya csak speciális tulajdonságokkal rendelkező vagy felruházott személy lehet, és ezzel a személlyel egyetértésben az ilyen tulajdonsággal nem rendelkező más személy is törvényi tényállási elemet valósít meg. Szemben a hosszabb idő óta már nem követett gyakorlattal, amely ez utóbbi személyt is társtettesnek tekintette, a mai egyöntetű felfogásunk a speciális alannyal együttesen (szándékegységben) tényállást megvalósító személyt bűnsegédként kezeli.] Az elkövetők körének e fogalmi ismérvek szerinti tagozódásából egyenesen következik: a részes cselekménye a tettesi, társtettesi cselekménnyel szemben alárendelt, mert tettesi bűncselekményt feltételez. Nem lehet részességről beszélni, ha nincs legalább kísérleti szakba eljutott tettesi alapcselekmény. Ez a felfogás tükröződik abban: ha a felbujtás lényegét jelentő rábírás annak részéről, akire ez irányul, nem vezet a törvényi tényállás megvalósításának megkezdéséhez sem, a rábíró cselekmény egyéb feltételek mellett csak büntetendő előkészület. Ugyanígy, a bűncselekmény elkövetését megelőzően kifejtett célzatos segítő tevékenység csak akkor értékelhető bűnsegélyként, ha a tettesi cselekmény már kísérleti szakba lép, egyébként előkészület. Ezekből az összefüggésekből egyenesen következik a részesi bűncselekmény járulékos jellege. Ebben az fejeződik ki, hogy a részesi cselekmény ebben a minőségében (tehát eltekintve azoktól a tényállásoktól, amelyeknél a fogalmilag részesi cselekmény sui generis bűncselekmény) - csak annyiban büntethető, amennyiben az alapcselekmény is büntethető, - a jogi minősítés tekintetében is osztja a tettesi alapcselekmény sorsát, és végezetül - a részesi cselekményre is a tettesi bűncselekmény büntetési tétele vonatkozik (parifikáció). A hatályos büntetőtörvény nem tartalmaz (a korábbi, az évi V. törvény 15. -ának megfelelő) olyan szabályt, amelynek értelmében több elkövető esetén az a körülmény, hogy valamelyik elkövetőre súlyosabb büntető rendelkezést kell alkalmazni, más elkövetőre is kihat, amennyiben erről a körülményről az elkövetéskor tudott (így például az egyik elkövetőtárs másik előtt is ismert visszaesői minősége nem alapozza meg a tettestárs vagy részes cselekményének visszaesőkénti értékelését). A részesség járulékos jellege tehát tisztán érvényesül [teljes járulékosság]. A részesi cselekmény járulékosságának iménti értelmezését illetően a 17
19 jogtudomány és a joggyakorlat mindössze két kivételt ismer: Egyrészt a részes büntethetőségét nem érinti, ha a tettesi alapcselekmény elkövetőjének a kiléte ismeretlen, ez a személy meg nem vádolt, vagy vele kapcsolatban büntethetőséget megszüntető ok (pl. halál, elévülés, kegyelem) következik be. Másrészt nem felel a részes a tettes minőségi túllépéséért, azaz azért, hogy a tettes más törvényi tényállásba illeszkedő, vagy más ilyen bűncselekményt is megvalósít, mint amelyre a rábíró tevékenysége vonatkozik, avagy amelyhez a segítségnyújtása történt. Leszögezhető tehát, hogy a részes felelősségének a terjedelmét mindig a tettesi cselekmény, annak büntetendősége és minősítése határolja be. A részesi felelősség általában véve a tettesi cselekmény minősítésének megfelelő büntetési tételkeretek között érvényesül, kivételképpen lehet a tettesi bűncselekmény minősítésénél enyhébb, de a tettesi bűncselekménynél súlyosabb megítélésű cselekményért a részes nem felelhet. Ezeket a szempontokat kell kiindulásnak tekinteni, amelyek figyelembevételével az indítványban felvetett elvi kérdés helyes megoldása történhet. 1/ A Btk ának (2) bekezdése szerint nem bűnhalmazat, hanem folytatólagosan elkövetett bűncselekmény az, ha az elkövető ugyanolyan bűncselekményt, egységes elhatározással, azonos sértett sérelmére, rövid időközökben többször követ el. A rendelkezésből egyértelmű: kizárólag ugyanannak az elkövetőnek több ugyanolyan bűncselekménye értékelhető a folytatólagosság folytán egy bűncselekményként. A gyakorlatban előforduló azokban az esetekben tehát, amikor a részesi cselekmények több tettes (társtettes) által egymástól függetlenül elkövetett egy-egy ugyanolyan törvényi tényállás alá eső bűncselekményhez kapcsolódnak azaz, amikor az egyedüli felbujtó akár azonos, akár különböző alkalmakkor több tettest bír rá arra, hogy egy-egy ugyanolyan bűncselekményt kövessen el, illetőleg a bűnsegéd, a pszichikai vagy fizikai segítő magatartásával különböző tettesek által végrehajtott egy-egy ugyanolyan bűncselekmény elkövetését mozdítja elő, a különböző tettesi bűncselekmények folytatólagossága fogalmilag kizárt. Nincs jelentősége ebből a szempontból annak, hogy a tettesek (társtettesek) által elkövetett ezeknek a bűncselekményeknek a sértettje azonos, és a bűncselekmények rövid időközökkel elkövetettek. A részesi elkövető felelősségének a részesség járulékossága folytán az előzőekben kifejtett elvek szerint a tettesi alapcselekmény jogi minősítése határt szab. Minthogy a különböző tettesek egy-egy ugyanolyan bűncselekménye sem vonható a folytatólagosság körébe, nem értékelhető folytatólagos bűncselekmény-egységként, a részesnek ezen tettesek nem folytatólagos alapcselekményéhez kapcsolódó cselekvősége sem, függetlenül attól, hogy a részes akarat-elhatározása egyébként egységes volt, a tettesi alapcselekmények és a részesi magatartások rövid időszakon belül történtek, továbbá attól is, hogy az alapcselekmények sértettje is azonos. A részesi bűncselekmény jogi minősítése a rendbelisége is a tettesi alapcselekmény(ek)hez igazodik. Mindezek következtében, amennyiben a jogi minősítés szempontjából a tettesek által elkövetett bűncselekményeknél az elkövetési értéknek, kárnak, vagyoni hátránynak, vagy más mennyiségi kritériumnak jelentősége van, ez a mennyiség a részesi cselekmény jogi minősítése szempontjából sem összegeződik. 2/ Az üzletszerű elkövetés tipikusan a vagyon elleni, de gyakran más bűncselekmények minősítő körülménye. Az üzletszerűségnek, mint az elkövető személyéhez tapadó körülménynek elengedhetetlenül szükséges alanyi feltétele, hogy az elkövető saját haszonszerzés érdekében, és azzal az akarat-elhatározással kövesse el a bűncselekményt, hogy a belátható jövőben ugyanebből a célból ugyanolyan, vagy hasonló bűncselekményeket fog elkövetni. Az indítványban ismertetett esetekből kitűnik, nem egységes az ítélkezési gyakorlat abban sem, hogy kizárólag a részesi praktikusan a felbujtói oldalon megnyilvánuló üzletszerűség súlyosabban minősíti-e a részesnek a tettesi bűncselekményhez kapcsolódó cselekményét. Az ítélkezési gyakorlatban megfigyelhetők olyan tendenciák, amelyek a részes üzletszerűsége esetén a tettesi alapcselekmény elkövetésének (elkövetőjének) üzletszerűségétől függetlenül, tehát az üzletszerű tettesi elkövetés miatt súlyosabban nem minősülő alapbűncselekmények részesére nézve is megállapítják a bűncselekménynek a tettesi cselekmény minősítésétől eltérő, súlyosabban minősülő esetét, pusztán azon az alapon, hogy a részes is a bűncselekmény elkövetője (Btk. 19. (1) bek.), tehát a Btk ának 9. pontjában az üzletszerű elkövetés feltételeként meghatározott tudati sajátosság minden elkövetőre, így nemcsak a tettesre, hanem a részesre is vonatkozik. A jogegységi tanács összhangban az indítványozó és a legfőbb ügyész álláspontjával ezzel a felfogással nem ért egyet. A részesség dogmatikai ismérve, ezáltal járulékos természetének az alapja amint erre előzőleg már hivatkozás történt az, hogy a részesi elkövető tényállási elemet, legyen az személyes körülmény, elkövetési mód, eredmény, stb. közvetlenül nem valósíthat meg, márpedig bármely minősítő körülmény a törvényi tényállás része, tényállási elem. A részes azért a bűncselekményért felel, amit a tettes elkövet. A járulékosság elve folytán a részes üzletszerűsége esetén is a cselekményének jogi minősítése a tettesi cselekmény jogi minősítéséhez igazodik. A részesi oldalon tehát üzletszerűen elkövetettként akkor minősülhet a bűncselekmény, ha a rábírás maga üzletszerű bűnelkövetésre irányul, avagy a bűnsegéd az üzletszerűen elkövetett tettesi alapcselekményhez nyújt segítséget. Valóban, a Btk ának 9. pontjában az üzletszerűség fogalmát meghatározó értelmező rendelkezés valamennyi elkövetőre a tettesre, részesre egyaránt vonatkozik. Nem vonható kétségbe az sem, hogy az a részesi elkövető, akinek cselekményében alanyi ismérvként az üzletszerűség megnyilvánul, ezért a többletért büntetőjogi felelősséget visel. E felelőssége azonban nem a tettesi alapcselekménytől eltérő, annál súlyosabb jogi minősítésben és az ahhoz tartozó súlyosabb büntetési tételkeretek közötti büntetéskiszabásban nyilvánul meg, hanem a tettesi bűncselekmény jogi minősítésének megfelelő büntetési tételkeretek közötti büntetéskiszabás körében, mint súlyosító körülmény nyer értékelést. * * * A Legfelsőbb Bíróság Jogegységi Tanácsa a kifejtetteknél fogva a jogegységi indítványnak helyt adott, és a rendelkező 18
20 részben írtak szerint határozott. A jogegységi tanács a át a Bszi ának (4) bekezdése, illetve a Be ának (2) bekezdése értelmében a Magyar Közlönyben közzé teszi. Budapest, október 5. Dr. Kónya István s.k. a jogegységi tanács Dr. Belegi József s. k Dr. Demeter Ferencné s. k. előadó bíró bíró Dr. Márki Zoltán s. k Dr. Varga Zoltán s. k. bíró bíró a jogegységi tanács tagjai Megjelent a Magyar Közlöny évi 119. számában. NEKROLÓG DR. MARÁZ VILMOSNÉ DR. KOVÁCS MAGDOLNA ( ) Mély megrendüléssel tudatjuk, hogy életének 67. évében, október 1-jén súlyos betegségben meghalt dr. Maráz Vilmosné dr. Kovács Magdolna kollégiumvezető, bírósági főtanácsos, az Szegedi Tudományegyetem címzetes egyetemi docense. Dr. Maráz Vilmosné 1944-ben született Budapesten. Egyetemi tanulmányait a József Attila Tudományegyetemen folytatta, ahol 1967-ben avatták jogi doktorrá április 1-jétől a Szegedi Járásbíróságon volt fogalmazó, majd a szakvizsga letétele után, 1969 októberében ugyanoda nevezték ki bíróvá. Kezdettől fogva a büntető ügyszakban dolgozott től a Szegedi Járásbíróság, majd 1984-től a Csongrád Megyei Bíróság büntető ügyszakos elnökhelyettese volt, 1984-től 1992 júniusáig a megyei bíróság büntető kollégiumát vezette június 1-jétől április 30-ig a Csongrád Megyei Bíróság tanácsként az elsőfokú hatáskörbe tartozó ügyeket tárgyalta, illetve másodfokú tanácsot vezetett május 1-jétől a Szegedi Ítélőtábla tanács, majd június 1-jétől Szegedi Ítélőtábla Büntető Kollégiumának kollégiumvezetője lett. Tagja volt a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának február 1-je óta vett részt a Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának Büntetőjogi és Büntető Eljárásjogi Tanszékén a joghallgatók képzésében februárjában kapta meg a címzetes egyetemi docensi címet. Több egyetemi jegyzet és tankönyv szerzője, illetve társszerzője, valamint jogi szakfolyóiratok szerzője és szerkesztőbizottsági tagja volt. Munkássága elismeréseként augusztus 20-án a Magyar Köztársaság a Magyar Köztársasági Érdemrend Tisztikeresztje kitüntetésben részesítette. Dr. Maráz Vilmosnét a Szegedi Ítélőtábla saját halottjának tekinti. DR. TAMÁSFY JÓZSEF ( ) Dr. Heidrich Gábor, a Szegedi Ítélőtábla Mély megrendüléssel tudatjuk, hogy dr. Tamásfy József a Baranya Megyei Bíróság volt, nyugalmazott megyei bírósági tanácselnök, bírósági főtanácsos, október 6. napján elhunyt. Dr. Tamásfy József a jogi diplomáját évben szerezte meg a Pécsi Tudományegyetemen, kitűnő minősítéssel. Igazságügyi szolgálati jogviszonyt augusztus 13-án létesített a Szigetvári Járásbíróságon mint fogalmazó május 30-án bírói kinevezést kapott a Pécsi Járásbíróságra, ahol büntető ügyszakos bíróként ítélkezett szeptember 1-je és április 14-e közötti időszakban az ítélkezési tevékenysége mellett a Pécsi Járásbíróság elnöki tisztségét is betöltötte április 15-től április 30-ig a Baranya Megyei Bíróság elnökhelyettese, május 1-jétől február 28-ig a Baranya Megyei Bíróság volt március 1-jétől a Baranya Megyei Bíróságon tanácselnökként az egyik büntető fellebbviteli tanácsot vezette március 31. napjáig, a nyugállományba kerüléséig február 15-től május 11-ig az Ideiglenes Országos Bírói Tanács tagjának választották május 12- étől január 31-ig az Országos Bírói Tanács volt. A Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karának Büntetőjogi Tanszékén több évtizeden át oktatói tevékenységet is végzett. Szakmai és vezetői tevékenységének elismeréseként a négy évtizedet meghaladó szolgálati ideje alatt több állami kitüntetésben is részesült, legutóbb évben a kimagasló igazságügyi munkássága elismeréseként a Magyar Köztársaság igazságügy-minisztere Deák Ferenc díjat adományozott a részére. Színvonalas és lelkiismeretes oktatói munkájáért a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara évben Pro Facultate Iuridico-Politica Universitas Quinqueecclesiensis érdemérem arany fokozata kitüntetésben részesítette. Dr. Tamásfy József ítélkezési és igazgatási tevékenységét évtizedeken át a példamutató szakértelem, a nagyfokú igényesség és a jogi műveltség rendkívül magas foka jellemezte. Halálával olyan volt kollégánkat veszítettük el, aki igazgatási vezetőként és szakmai tapasztalataival jogászgenerációknak adott példát, indította el és kísérte figyelemmel a pályafutásukat. A Baranya Megyei Bíróság dr. Tamásfy Józsefet saját halottjának tekinti. Emlékét kegyelettel megőrizzük. A Baranya Megyei Bíróság dolgozói 19
2011/10. SZÁM BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY TARTALOM HATÁROZATOK /3 HIVATALA VEZETŐJÉNEK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /6
TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 HATÁROZATOK /3 141/2011. (X. 4.) OIT a 122/2008. (V. 27.) OIT tal a polgári (gazdasági) nemperes megnövekedett ügyérkezés ledolgozásához a Pest
2011/5. SZÁM BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY TARTALOM SZABÁLYZATOK/3 HATÁROZATOK /5 SZEMÉLYI RÉSZ /7 A KÖZTÁRSASÁGI ELNÖK SZEMÉLYI HATÁROZATAI /7
TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 SZABÁLYZATOK/3 2011. évi 6. számú szabályzat a tartósan távollévő bírák álláshelyeinek részbeni betöltéséről szóló 2005. évi 5. számú OIT szabályzat
TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 HATÁROZATOK /3 165/2011. (XII. 6.) OIT a Bíróságok fejezet intézményei gazdálkodásának 2012. I. félévi fejezeti szintű ellenőrzési tervéről
BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2013/3. SZÁM TARTALOM AJÁNLÁS /3 HATÁROZATOK /3 AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS DÖNTÉSEI /4 HATÁROZATOK /4 SZEMÉLYI RÉSZ /5
TARTALOM AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI /3 AJÁNLÁS /3 3/2013. (II. 15.) OBH elnöki ajánlás a bírósági vezetők, bírák és igazságügyi alkalmazottak szabadságolási rendjéről HATÁROZATOK /3
2016/3. SZÁM 2016/3. SZÁM BÍRÓSÁGI KÖZLÖNY 2016 / 3. szám TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK AZ ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKÉNEK DÖNTÉSEI UTASÍTÁSOK 7 4/2016. (III. 23.) OBH utasítás a bírák és igazságügyi
HIÁNY RENDEZÉSE INTÉZMÉNYI FORRÁSOKBÓL
2011/11. SZÁM TARTALOM AZ ORSZÁGOS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁSI TANÁCS DÖNTÉSEI /3 HATÁROZATOK /3 156/2011. (XI. 8.) OIT határozat a bírósági intézmények pénzügyi helyzetéről a 2011. szeptember 30-i tényleges

matches:
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
sui generis
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Nyertesek naplója: Bankszövetség által is támogatott árfolyamrögzítés sandaságáról
Bankszövetség által is támogatott árfolyamrögzítés sandaságáról
Bankszövetség által is támogatott árfolyamrögzítés sandaságáról.
Február 1-én megtartott Gólyavári Konferenciának „Magyar Bankszövetség pénzügyekben együtt” lógójú hirdetésén nem olvasható az, hogy ki volt a Bankszövetségnek az a meghívott tisztségviselője, aki nézeteit a devizalapu kölcsönszerződésnek mondott szerződéssel kapcsolatosan a Konferencián 50 percig elmondhatta, de egyik kedves olvasóm erről a hozzászólásról az alábbiak szerint tájékoztatott:
„A Bankszövetség szakértője szerint semmi gond nincs a devizahitelekkel, és most senki nem ülne itt, ha nem lett volna a válság. Nem álltak volna le a beruházások, nem nőtt volna meg a munkanélküliség, nem csökkentek volna a jövedelmek. Szerinte nem azért volt eddig sikertelen a legtöbb bírósági kereset, mert a testületek nem felkészültek a hasonló perekre. Még ha ezt a "háborút" meg is nyernék a devizahitelesek, akkor is helyre kellene állítani az eredeti állapotokat, tehát azonnal vissza kellene fizetni minden tartozásukat az adósoknak. A szakértő úgy vélte, nem jogi megoldásra van szükség, szerinte az eszközkezelő egy jó elgondolás, és a bankok érdeke is, hogy ügyfeleiknek segítsenek. "A legfontosabb az lenne, ha mindenki lépjen be az árfolyamgát rendszerébe - hangsúlyozta. A közönség erre egy nagy Ó-val válaszolt.”
Ezzel a Bankszövetségi szakértői tájékoztatóval hangsúlyozott árfolyamgát rendszerrel kapcsolatosan fordultak hozzám többek között az alábbiak szerint három nappal ezelőtt, illetve válaszoltam az alábbiakat:
Sent: Saturday, February 09, 2013 *:** **
To: '…………………….'
Immár sehova nem fordulhat. Az árfolyamrögzítést azért találták ki, hogy Önt ennek aláírása után minden jogi lehetőségtől megfosszák.
From: G………………. [mailto:k……………………..@gmail.com]
Sent: Friday, January 25, 2013 *:** **
Szeretnék tájékoztatást kérni azzal kapcsolatosan, hogy az árfolyamrögzítést aláírva, közjegyző jelenlétében havi 35-40 EZER FORINTOT ÁLLAPÍTOTTAK MEG! A mai napon megkaptam a "tájékoztató jellegű SMS-t" ebben 120 ezer forint a havi törlesztőrészletem!
Mely szervhez tudok fordulni hogy igazságom és a megállapodott összeg kerüljön valós befizetésre!
Felháborító hogy egy BANK úgy cibálhat ahogy akar!
Mit tudok tenni az ügy érdekében, mert a jelen állapot szerint rövid határidőn belül vissza adom a lakást, mert a havi 35 ezer helyett nem fogok 120ezret fizetni, így is a semmire, hiszen a kimutatás szerint egy évben 650ezret fizetek a hitelre és rátelhelnek 750ezret - tehát 100 ezer mínuszban vagyok évente. a hitelem nem csökken, sőt úgy gyarapodik ahogy a BANK akarja!
Kérem segítségét az ügyben!
K………… G………..
K………………………
A levélíró problémája tehát az, hogy miután azért írta alá az árfolyamrögzítéssel kapcsolatos okiratokat, mert fizetési nehézségei folytán bizott abban, hogy a 2011. évi LXXV. tv-nek első felében szabályozott árfolyamrögzítésnek nevezett jogi konstrukció megvalósulásához szükséges három darab okirat aláírásával az ígérgetéseknek megfelelően viszonylagos fizetési kedvezményekhez jut, de ehelyett a bankok által felállított csapdába esett.
A probléma megoldásához elegendő megtekinteni ennek törvénynek alábbi rendelkezését ahhoz, hogy a csapdának, az adósok rászedésének lényegét észlelje:
4. §22 (1) A gyűjtőszámlahitelre vonatkozó hitelkeret-szerződésnek a következő feltételeknek kell megfelelnie:
Ez érthetően annyit jelent, hogy a törvény alapján a pénzügyi intézmény – bank – szabad kezet kapott a törvényalkotótól ahhoz, hogy a „forint összeg” –nek nevezett törlesztő részletet a folyamatosan és indokolatlanul, egyoldalúan emelt kamatmértéknek megfelelő pénzösszeggel együtt emelhesse akkor, ha a tőketörlesztés számolása során betartja a mondjuk 180 Ft-os HUF/CHF árfolyamot.
Ennek a törvénynek megalkotásakor – 2011. nyarán – már tudott dolog volt az Európai Bíróság előtt 2010. szeptember 29-e óta folyamatban volt Pest Megyei Bíróság által kérelmezett C-472/10. számú eljárás a fogyasztókkal kötött szerződéseknek tisztességtelen feltételeit vizsgáló eljárásban – a magyar kormány képviseletében Fehér M. Z., Szíjjártó K. és Tóth Zs., meghatalmazotti minőségben – eljáró tisztségviselők által az, hogy a bankok által hasra ütésszerűen és ily módon vitán felül tisztességtelenül megállapított adósi kötelezettségek orvoslására az eljárásban hozandó Európai Bíróság ítélettel elsősorban Magyarországot fel fogják hívni.
Ami később 2012. április 26-án az ítélet rendelkező részében az alábbiak szerint meg is történt:
Nem volt nehéz tehát 2011. nyarán elsősorban a bankoknak rájönni ahhoz, hogy amennyiben az európai joggyakorlatnak megfelelő nemzeti bírósági eljárás esetén az Európai Bírósági döntésnek megfelelő ítéletek születnek, akkor bizony előbb-utóbb az adósoktól tisztességtelen módszerekkel elvett pénzzel az adósok felé el kell számolniuk.
Tehát ilyen előzmények után hozta meg a Magyar Országgyűlés a bankok szándékainak megfelelő a 2011. évi LXXV. tv-t. Rájöttek arra, hogy még van egy halvány remény a menekülésükre és a jogtalanul adósoktól elszedett pénznek megtartására.
Ugyanis a Ptk. 209. § 6. bek-e egyezően az európai joggyakorlattal a következőképpen szabályoz:
Rájöttek arra, hogy amennyiben törvény – jogszabály – szentesíti az egyébként Európában már 1993. óta tiltott a tisztességtelen egyoldalú banki szerződésmódosítási lehetőséget úgy, ahogy azt a 2011. évi LXXV. tv. 4. §-a teszi, akkor nincs törvényes mód a törvényen alapuló tisztességtelenséget bíróság előtt vitatni.
Valamint azt is tudták, hogy a Ptk. 236. § alábbi rendelkezésére tekintettel némi mézesmadzagot elhúznak a szerencsétlenül járt adósok szája előtt, akkor egyúttal örökre le is mondathatják az adósokat az egyébként törvényes és eredményes megtámadási lehetőségüktől:
Sajnos az adósokat fenti módon ismét sikerült rászedniük a bankoknak, és most már csak abban reménykedhetek, hogy talán utoljára.
Más kérdés az, hogy tudtommal egyetlen parlamenti párt, vagy egyetlen parlamenti képviselő – többségében jogászi végzettségű – soha egy szót nem szólt az ellen, hogy ezekkel a jámbor, naiv, jószándéku magyar emberekkel szemben a mindenre elszánt bankokat legalább törvényalkotással ne segítse a Magyar Országgyűlés.
Ilyen előzmények vezettek tehát oda, hogy a kedves levélírómtól csak azért, mert elfogadta az árfolyamrögzítéssel kapcsolatos szerződéseket, a kölcsönző bankja 35.000.-Ft. helyett akár 120.000.-Ft-ot is kérhet máról holnapra. És holnapután pedig a bank esetleg azt közli, hogy köszönje meg az adós azt, hogy nem azonnal 500.000.-Ft-ot kér a semmiért.
Mondhatja, hiszen a törvényes lehetőségei az ismét rászedett embereknek a leírtak folytán immár véglegesen megszűntek.
És akkor térjünk vissza a Gólyavári Konferencián általam nem ismert nevű Bankszövetségi tisztségviselőnek 50 perces előadásában elhangzott alábbi közlésére:
"A legfontosabb az lenne, ha mindenki lépjen be az árfolyamgát rendszerébe - hangsúlyozta.
Erre mondják azt, hogy még az ellenségemnek sem kívánom az ilyenekkel való kapcsolatot. Ennyire rosszindulatú még az ellenségemmel sem lehetek.
Bejegyezte: Kertész Sándor dátum: 17:14

matches:
§22
Bíróság
Bíróság
Bíróság
§ 6
bíróság