text:
Language of document : Maltese Slovene Slovak Romanian Danish Spanish Bulgarian French Finnish Italian Swedish Estonian Dutch Greek English Croatian Latvian Polish Lithuanian Hungarian German Portuguese Czech ECLI:EU:C:2019:729
Az ismertetés napja: 2019. szeptember 12.(1)
C‑666/18. sz. ügy
(a Cour d’appel de Paris [párizsi fellebbviteli bíróság, Franciaország] által benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem)
„Előzetes döntéshozatal – Szerzői jog és szomszédos jogok – A számítógépi programok jogi védelme – Szoftverhasználati szerződés – A szoftver szerzője által a szoftverhasználati jog jogosultjával szemben indított bitorlási per – Az alkalmazandó felelősségi rendszer jellege”
1. Egy számítógépi programhoz fűződő szerzői jog jogosultja keresetet indított a szoftverhasználati jog egyik jogosultjával szemben (akivel a vonatkozó szerződést megkötötte), mivel az utóbbi az ő hozzájárulása nélkül eszközölt módosításokat a szoftveren. A kereset, amelyet egy francia elsőfokú bíróság előtt indítottak, és amelyet az elutasított, a szerzői jog megsértéséből fakadó felelősségen alapult (deliktuális felelősség), nem pedig a szerződéses feltételek megsértésén (kontraktuális felelősség).
2. A fellebbviteli bíróságnak abban a kérdésben kell döntenie, hogy az alperes magatartását a szoftverre vonatkozó szerzői jogok megsértésének (contrefaçon) vagy az alperes szerződéses kötelezettségei megsértésének minősítse. Azzal a problémával szembesül, hogy a francia jog egyik alapelve értelmében, főszabály szerint csak akkor lehet deliktuális felelősség megállapítására irányuló keresetet indítani, ha a felek között nem áll fenn szerződéses jogviszony.
3. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés arra irányul, hogy a Bíróság a 2004/48/EK(2) és a 2009/24/EK(3) irányelvek értelmezésével oszlassa el az abban kifejezett kételyeit.
1. A 2009/24 irányelv
4. A (13) preambulumbekezdés szerint:
„A szerző arra vonatkozó kizárólagos jogát, hogy megtiltsa műve jogosulatlan többszörözését, számítógépi programok esetében alá kell vetni annak a korlátozott kivételnek, miszerint a programot jogszerűen megszerző személy számára lehetővé kell tenni a program használatához műszakilag szükséges többszörözést. Ez azt jelenti, hogy a program jogszerűen megszerzett példányának felhasználásához szükséges betáplálás és futtatás, valamint a program hibáinak kijavítása szerződésben nem tiltható meg. Kifejezett szerződéses kikötés hiányában – beleértve a program egy példányának eladását is – a példányt jogszerűen megszerző személy a program rendeltetésszerű felhasználásához szükséges bármely egyéb cselekményt elvégezheti.”
5. A 4. cikk („Engedélyhez kötött cselekmények”) (1) bekezdése a következőket írja elő:
„Az 5. és 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a jogosult 2. cikk szerinti kizárólagos jogai magukban foglalják az alábbi cselekmények elvégzését vagy engedélyezését:
c) a számítógépi program vagy másolatai bármilyen formában történő nyilvános terjesztése, beleértve a bérbeadást is.”
6. Az 5. cikk („Engedélyhez kötött cselekmények alóli kivételek”) az (1) bekezdésben a következőket rögzíti:
„Külön szerződéses kikötés hiányában a 4. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjában foglalt cselekményekhez nem szükséges a jogosult engedélye, ha azokra azért van szükség, hogy a számítógépi programot az azt jogszerűen megszerző személy a rendeltetési célnak megfelelően használja, beleértve a hibajavítást is.”
7. A 6. cikk („Visszafejtés”) kimondja:
„(1) Nincs szükség a jogosult engedélyére, ha a kód 4. cikk (1) bekezdésének a), illetve b) pontja szerinti többszörözése, illetve lefordítása elengedhetetlen az önállóan megalkotott számítógépi program más programokkal való együttes működtetéséhez szükséges információ megszerzéséhez, feltéve hogy:
(3) Az irodalmi és művészeti művek védelméről szóló Berni Egyezménnyel összhangban e cikk rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy lehetséges legyen oly módon történő alkalmazásuk, ami indokolatlanul károsítaná a jogosult jogos érdekeit, illetve akadályozza a számítógépi program rendes felhasználását.”
2. A 2004/48 irányelv
8. A (10) preambulumbekezdés értelmében:
„Ezen irányelv célja a jogszabályok egymáshoz való közelítése egy magas, egyenértékű és egységes védelmi szint belső piacon belüli biztosítása érdekében.”
9. A (15) preambulumbekezdés a következőképpen szól:
„Ez az irányelv nem érintheti a szellemi tulajdonra vonatkozó anyagi jogot, […].”
10. A 2. cikk („Hatály”) rögzíti:
„(1) A közösségi vagy tagállami jogszabályokban esetlegesen foglalt eszközök sérelme nélkül – amennyiben azok kedvezőbbek a jogosultak számára – az ebben az irányelvben foglalt intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslatokat a 3. cikkel összhangban alkalmazni kell a közösségi jogban és/vagy az érintett tagállam nemzeti jogában foglalt bármely szellemi tulajdonjog megsértése esetén.
a) a szellemi tulajdonra vonatkozó közösségi anyagi jogi rendelkezéseket […]”.
11. A 3. cikk („Általános kötelezettség”) a következőket írja elő:
„(1) A tagállamok rendelkeznek azon intézkedésekről, eljárásokról és jogorvoslatokról, amelyek az ezen irányelv által szabályozott szellemi tulajdonjogok érvényesítésének biztosításához szükségesek. Ezen intézkedéseknek, eljárásoknak és jogorvoslatoknak méltányosnak és igazságosnak kell lenniük, és nem lehetnek indokolatlanul bonyolultak és költségesek és nem eredményezhetnek észszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket.
B. A francia jog. Code la propriété intellectuelle(4)
12. Az L 122‑6. cikk a következőket mondja ki:
„Az L. 122‑6‑1. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, a szoftver szerzőjének felhasználási joga az alábbiak elvégzésének és engedélyezésének jogát foglalja magában:
1° A szoftver tartós vagy időleges többszörözése […]
2° A szoftver lefordítása, átdolgozása, feldolgozása vagy bármely más módon történő módosítása, valamint ezek eredményének többszörözése […]
3° A szoftver példányának vagy példányainak visszterhes vagy ingyenes – bármely módon történő – forgalomba hozatala, beleértve a bérbeadást is […].”
13. Az L. 122‑6‑1. cikk az alábbiakat rögzíti:
„Az L. 122‑6. cikk 1° és 2°bekezdésében foglalt cselekményekhez nem szükséges a szerző engedélye, ha azokra azért van szükség, hogy a szoftvert az annak használatára jogosult személy a rendeltetési célnak megfelelően használja, beleértve a hibajavítást is.
A szerző azonban jogosult a maga számára szerződéssel fenntartani a hibajavítás jogát és azt a jogot, hogy meghatározza – az L. 1226. cikk 1° és 2°bekezdésében előírt cselekményekre vonatkozó – azon sajátos módokat, amelyek szükségesek a szoftver rendeltetési céljának megfelelő, a jogszerű használója általi felhasználásához.”
14. Az L. 335‑3. cikk szerint:
Délit de contrefaçon-nak [bitorlásnak] minősül az L. 122‑6. cikkben meghatározott, szoftverhez fűződő valamely szerzői jog megsértése is.
15. Egy 2010. augusztus 25‑én aláírt szerződés(5) útján a Free Mobile mobiltelefon‑társaság megszerezte a „ClickOnSite” szoftver használatának jogát, amelyre vonatkozóan a szerzői jog jogosultja az IT Development társaság volt.
16. 2015. június 18‑án(6) az IT Development keresetet indított a Free Mobile ellen a ClickOnSite szoftvert érintő contrefaçon (bitorlás) miatt, amelyben az elszenvedett károk megtérítését követelte. Konkrétan azt rótta fel a Free Mobile‑nak, hogy módosította a szoftver forráskódját, különösen új űrlapok bevezetésével, amely magatartás sérti a használati szerződés hatodik szakaszát.
17. A Free Mobile vitatta a keresetet, azt elfogadhatatlannak és megalapozatlannak minősítette. Ezenkívül jogellenes eljárás miatt viszontkeresetet terjesztett elő.
18. A Tribunal de grande instance de Paris (párizsi általános hatáskörű elsőfokú bíróság, Franciaország) 2017. január 6‑án hozott ítéletében elfogadhatatlannak nyilvánította az IT Development társaság szerződésen kívüli károkozásért való felelősségen alapuló igényeit, és elutasította a viszontkeresetet.
19. Az IT Development fellebbezéssel megtámadta a fenti ítéletet a Cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság, Franciaország) előtt, amelyben fenntartotta az első fokon „contrefaçon [bitorlás] jogcímén” előterjesztett kérelmeit, azonban másodlagosan arra vonatkozó kérelmet terjesztett elő, hogy a Free Mobile‑t „szerződéses alapon” kötelezzék az okozott károk megtérítésére.
20. A Free Mobile az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte, a viszontkereset elutasítását érintő rész kivételével.
21. A fellebbviteli bíróság előzetes döntéshozatal iránti kérelem előterjesztését találta szükségesnek, amellyel kapcsolatban az alábbi okokra hivatkozik:
– A XIX. század óta a francia jogban a polgári jogi felelősség a deliktuális és a kontraktuális felelősség halmozódása tilalmának elvén nyugszik, amely magában foglalja, hogy: a) nem lehet ugyanazért a cselekményért valamely személy felelősségét mindkét felelősségi mód alapján megállapítani; és b) amennyiben a feleket érvényes szerződés kötelezi, és a felek egyikének kára valamely szerződéses kötelezettség végre nem hajtásából vagy nem megfelelő végrehajtásából ered, a szerződésen kívüli jogellenes károkozásért való felelősség megállapítását mellőzik a szerződéses felelősség megállapításának javára.
– A francia jog szerint a contrefaçon (bitorlás), amely eredetileg egy bűncselekmény, a deliktuális felelősség körébe, nem pedig a szerződésszegés körébe tartozik.
– Ezért figyelemmel arra, hogy a feleket a 2010. augusztus 25‑én létrejött szerződés kötötte, és hogy a szerződéses feltételek megszegéséből eredő károkra hivatkoztak, az elsőfokú bíróság ítéletének rendelkező része kizárta a deliktuális felelősség megállapítását a szerződéses felelősség megállapításának javára. Következésképpen megállapította – a szerződésen kívüli jogellenes károkozásért való felelősség megállapítása iránti keresethez hasonló – contrefaçon (bitorlás) miatt előterjesztett kereset elfogadhatatlanságát.
– Ugyanakkor nem irreleváns az IT Development azon érvelése, amelyben azt állítja, hogy „a contrefaçon [bitorlás] jellegénél fogva nem szerződésen kívüli jogellenes cselekmény, hanem valamely szerződés végre nem hajtásából is eredhet”.
– A contrefaçon (bitorlás) ugyanis a legszélesebb értelemben valamely szellemi tulajdonjogot érő sérelemként, és a CPI L. 335‑3. cikkében „valamely szoftverre vonatkozó, [a CPI L. 122‑6. cikkében meghatározott] szerzői jogok egyikének megsértéseként” határozható meg.
– Sem ezek a rendelkezések, sem a francia jog más, contrefaçon-ra (bitorlásra), vonatkozó rendelkezései nem mondják ki kifejezetten, hogy azok kizárólag akkor alkalmazandók, ha a felek között szerződéses jogviszony áll fenn.
– A francia jog bizonyos rendelkezései,– még ha a halmozódás tilalmának elve alóli kivételnek is minősülhetnek – azt is szemléltethetik, hogy szabadalmakkal és védjegyekkel kapcsolatban is lehet contrefaçon (bitorlás) miatti pert indítani a szerződési korlátokat túllépő engedélyessel szemben. (7)
– A CPI L. 122‑6. és L. 122‑6‑1. cikke, amelyek lehetővé teszik valamely szoftver módosítása módozatainak szerződés útján történő meghatározását, nem zárják ki ilyen esetben a contrefaçon (bitorlás) miatti kereset előterjesztését. Ugyanez a helyzet a 2009/24 irányelv 4. és 5. cikkével, amelyeket a CPI ezen cikkei ültetnek át a nemzeti jogba.
– Végül, a 2004/48 irányelv 2. cikke általános jelleggel írja elő, hogy az intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslatokat alkalmazni kell bármely szellemi tulajdonjog megsértése esetén, anélkül hogy különbséget tenne aszerint, hogy megsértése valamely szerződés végre nem hajtásából ered, vagy sem.
22. E körülmények között a Cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság, Franciaország) előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Az a tény, hogy a szoftverhasználati jog jogosultja nem tartja be a szoftverhasználati szerződés feltételeit (a próbaidőszak meghaladásával, az engedélyezett felhasználók számának vagy olyan más mérték túllépésével, mint a szoftver utasításainak végrehajtásához használható processzorok, vagy a szoftver forráskódjának módosítása révén, amennyiben a használati engedély e jogot az eredeti jogosult számára tartja fenn):
– a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23‑i 2009/24/EK irányelv 4. cikke által fenntartott, a szoftverhez fűződő szerzői jogok jogosultjának kárára elkövetett, (a 2004. április 29‑i 2004/48 irányelv értelmében vett) bitorlásnak minősül‑e,
– vagy összhangban lehet‑e egy olyan különálló jogi rendszerrel, mint az általános jogi szerződéses felelősség rendszere?”
23. Az előzetes döntéshozatalra utaló végzés 2018. október 25‑én érkezett a Bírósághoz.
24. Az IT Development és a Free Mobile társaság, a francia kormány és a Bizottság nyújtott be írásbeli észrevételeket. Tárgyalás tartására nem került sor, mivel azt a Bíróság nem tartotta elengedhetetlennek.
1. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés jelentőségéről
25. A Free Mobile azt állítja, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés részben – a szerződésszegésnek az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben felsorolt három esetét (a próbaidőszak meghaladását, az engedélyezett felhasználók számát vagy más mérték túllépését) illetően – elfogadhatatlan, mivel hipotetikus jellegű. Kizárólag a szerződésnek a forráskód módosítása miatti esetleges megszegése áll kapcsolatban az alapeljárással.
26. A kérdést előterjesztő bíróság a négy, azonos szinten leírt helyzetet egyetlen magatartás megnyilvánulásaként mutatja be, azonban a Free Mobile jogosan jelzi, hogy azok jogi szempontból nem szükségképpen azonosak, és leginkább azt, hogy az első három nem tartozik a jogvita tárgyát képező tényálláshoz. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adandó választ tehát nem lehet e magatartásokra kiterjeszteni.
27. A 2009/24 irányelv kifejezetten a számítógépi programok jogi védelmére vonatkozik, amelyet a tagállamoknak mint irodalmi művek számára az 1886. szeptember 9‑i Berni Egyezmény (1. cikkének (1) bekezdése) (kihirdette: 1975. évi 4. törvényerejű rendelet) által meghatározottak szerint a szerzői jog alapján biztosítaniuk kell.
28. A számítógépi programok azonban olyan sajátosságokkal rendelkeznek, amelyek a szerzői joggal védett más művekhez képest eltérő bánásmódot igényelnek. Ahhoz, hogy a programot az azt megszerző személy a rendeltetési céljának megfelelően használhassa, bizonyos jogköröket, amelyek a törvény erejénél fogva a szellemi tulajdon jogosultjának jellegzetes monopóliumát képezik, ugyancsak törvény erejénél fogva kizárnak, éppen a védett mű sajátos jellege következtében.
29. E gondolatmenet szerint, míg a 2009/24 irányelv 4. cikke a számítógépi program tulajdonosának kizárólagos jogait rögzíti,(8) az 5. és a 6. cikk jogszabályon alapuló kivételeket vagy „belső korlátokat” állít fel e jogokkal szemben.(9)
30. A 2009/24 irányelv 5. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a védelmi rendszertől és az ezen irányelv által felvázolt kivételektől szerződés útján eltérjenek. Ha főszabály szerint a szerzői jog jogosultja nem is ad engedélyt bizonyos cselekményekre, az engedélyessel kötött megállapodásban foglalt különös szerződéses rendelkezések útján lehetőség van arra, hogy a szoftver jogosultja visszaszerezze néhány, a 4. cikkben felsorolt jogkör kizárólagosságát. E körülmények között, a jogosult jogainak jogalapja a szerződés lesz, és nem a törvény; ezzel párhuzamosan a jogosult kizárólagos jogait megsértő engedélyes felelőssége is a szerződésből, nem pedig a törvényből fakad.
31. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak tisztázása, hogy a jogvita körülményei megfelelnek‑e a 2009/24 irányelvben foglalt tényállásnak (és az azt átültető nemzeti szabályoknak), különösen az 5. cikk (1) bekezdésének a szoftver jogosult jogköreinek szerződés útján történő biztosítására vonatkozóan.
32. Ilyen esetben a jogvita a jogalapja alapján kizárólag szerződésesnek minősíthető. Nem alkalmazható tehát a francia jogban érvényes non‑cumul elv, amelynek a 2004/48 és 2009/24 irányelvvel való összeegyeztethetősége áll a jelen előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés hátterében.
33. Az utóbbi megfontolások szélesebb összefüggésből közelítik meg az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdést, vagyis azon előfeltevésből indulnak ki, hogy az engedélyes magatartása egyszerre minősülhet szerződésszegésnek és a szerzői jog tiszteletben tartására vonatkozó, törvény által körülhatárolt terjedelmű általános kötelezettség megsértésének (összességében az alterum non laedere szabályából következően). Ebben a feltételezett helyzetben lenne alkalmazható a non‑cumul elve.
2. Az ügy érdeméről. Bevezetés
34. A francia kormány és a Bizottság úgy véli, hogy a 2004/48 irányelv nem ír elő meghatározott felelősségi szabályrendszert. A feltett kérdések megoldása tehát a tagállamok eljárási autonómiájának körébe tartozik, és az egyenértékűség és a hatékonyság elvének van alárendelve.
35. Az alapeljárásbeli jogvita felei, valamint a Bizottság vonatkozó álláspontjuk alátámasztása céljából további érveket hoztak fel. Elöljáróban hivatkoznak egy fellebbezési ügyben 2013. április 18‑án hozott ítéletre,(10) amelyben a Bíróság a jelen ügyhöz hasonló jogvita – szerződéses vagy szerződésen kívüli – jellegéről döntött.
36. A Free Mobile ezenfelül hivatkozik a 864/2007/EK rendelet(11) 8. cikkére, amelynek értelmében a szellemi tulajdonjogok bármely megsértése szerződésen kívüli jellegű kártérítési kötelezettséget keletkeztet.
37. Végül a Free Mobile és a Bizottság hivatkozik a Bíróság 1215/2012/EU rendelettel(12) kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, amelynek megfelelően a szerződésen kívüli felelősség az uniós jogban másodlagos jellegű.
38. Figyelemmel arra, hogy ha ezen érvek valamelyike helytálló, akkor lehetséges, hogy nem elengedhetetlen a 2009/24 és 2004/48 irányelvek vizsgálata, először ezen érvekkel foglalkozom, azt megelőzően azonban a francia jogrendben érvényesülő non‑cumul elvet vizsgálom.
B. A non‑cumul elv a francia jogban. Kivételek
39. A non‑cumul elv kiinduló pontja egy olyan tényállás, amely egyidejűleg minősülhet valamely szerződés megszegésének (vagy hibás teljesítésének) és törvényi eredetű kötelezettség megsértésének. Ennek következtében a kártérítési követelés két – szerződéses és szerződésen kívüli – jogalapon is alapulhat, amelyekhez szokás szerint eltérő eljárási rend(13) társul.
40. Ebben a helyzetben lehetőséget kell biztosítani a felperesnek, hogy válasszon a két jogcím között (Hollandia, Németország és az Egyesült Királyság), vagy az egyiket előnyben részesítve a másikat ki kell zárni (Franciaország és Belgium). Ez utóbbi esetben a non‑cumul kifejezést a választási lehetőség kizárásával lehetne helyettesíteni.
41. Az elv számos indokára hivatkoztak. Egyfelől, gyakorlati szempontból, ezen elv segítségével elkerülhető, hogy a felperes saját mérlegelési jogkörében megválaszthassa az alkalmazandó felelősségi rendet; ily módon védik a megállapodást és megőrzik a szerződések kötelező erejét. Másfelől, elkerülhető egy túlzottan tág (a francia Code civil [polgári törvénykönyv] 1242. cikke szerinti) polgári felelősség, amelyet a felek nem kötöttek ki, és amely veszélyeztetheti a szerződéses egyensúlyt.
42. Érdemes azonban emlékeztetni arra, hogy a francia jogrend eltérést enged az említett elv alól: ez a helyzet áll fenn különösen a szabadalmakkal és a védjegyekkel kapcsolatban.(14) A megoldásnak mindkét esetben van uniós jogi háttere.(15)
43. E területeken a választási lehetőség kizárásának elvétől való eltérés indokai között találhatóak az ipari tulajdonjogok kimerítéséhez fűződő megfontolások, amelyek a szerzői joggal kapcsolatban nem merülnek fel.(16) A magyarázat nem tűnik megfelelőnek a számítógépi programokat illetően,(17) tény azonban, hogy a számítógépi programokra vonatkozó használati engedélyre vonatkozóan sem az uniós jogban, sem a francia jogban nem található a védjegyekre vagy szabadalmakra érvényes rendelkezéshez hasonló rendelkezés. Franciaországban tehát a non‑cumul szabály alkalmazandó e tárgyban, azonban annak gyakorlati alkalmazása bizonyos nehézségekbe ütközik.(18)
C. A minősítés más összefüggésben: A Systran ügy és a „Róma II” rendelet
1. A Systran ítélet
44. A Systran ítéletben a Bíróság a most vizsgált ügyhöz hasonló jogvitáról határozott a Törvényszék 2010. december 26‑i ítéletével szemben előterjesztett fellebbezés elbírálása során.(19)
45. Ez utóbbi ügy tényállása szerint a Bizottság és a Systran‑csoport több éven keresztül jogviszonyban álltak egymással több, a Systran tulajdonát képező automatikus fordító szoftver Bizottság általi használatára irányuló szerződésen keresztül. Később a Bizottság más szolgáltató szolgáltatásait vette igénybe az automatikus fordítói szolgáltatásának karbantartására és nyelvi fejlesztésére. A Systran véleménye szerint e magatartással a Bizottság megsértette a szellemi tulajdonjogát, ezért a Törvényszék előtt keresetet indított ellene.
46. A Bizottság kérte a kereset elfogadhatatlanná nyilvánítását a Törvényszék hatáskörének hiánya miatt, a jogvita szerződéses jellegére figyelemmel, mivel választottbírósági kikötés hiányában az ilyen jellegű jogviták a nemzeti bíróságok hatáskörébe tartoznak. Mivel ezt a kifogást elutasították, a Bizottság fellebbezést terjesztett elő.
47. A Bíróság a joghatóságra vonatkozó szabályok megsértése miatt hatályon kívül helyezte a Törvényszék ítéletét, kifogásolva, hogy tévesen ítélte a jogvitát szerződésen kívüli jellegűnek.
48. A jogvita szerződésen alapuló jellegének értékelésére az uniós intézményekkel szemben indított kártérítési keresetek elbírálására vonatkozó hatásköröknek az uniós és a nemzeti bíróságok közötti megosztásával összefüggésben került sor. A Bíróság kimondta, hogy a szerződésen kívüli felelősségnek az EK 235. cikk és az EK 288. cikk (2) bekezdése (jelenleg az EUMSZ 268. cikk és az EUMSZ 340. cikk (2) bekezdése) értelmében vett fogalma önálló, és azt a céljának megfelelően kell értelmezni, amely nem más, mint az említett hatáskörmegosztás lehetővé tétele.(20)
49. Nem zárom ki, hogy a Systran ítéletből levonható valamiféle tanulság a jelen ügyre vonatkozóan. Ugyanakkor nem hiszem, hogy ebből az ítéletből kiindulva következtetni lehetne arra, hogy teljesen eltérő keretek között, mint amilyen a 2009/24 és 2004/48 irányelv átültetése, hogyan kell a felelősséget minősíteni (szerződésen alapulóként vagy szerződésen kívüliként).
50. E két irányelv célja, azaz hogy harmonizálja a szoftverre vonatkozó szellemi tulajdon anyagi jogi védelmét, és a szellemi tulajdonjogok bírói jogvédelmének mechanizmusait, nagyon távol áll a Systran ítélet alapjául szolgáló céltól. A Systran ítélet érvelése még kevésbé helyettesítheti azokat az elveket, amelyek a tagállamok belső jogrendjében a felelősség egyik vagy másik formáját jellemzik, és meghatározzák az ahhoz kapcsolódó eljárási szabályokat.
2. A „Róma II” rendelet szerinti minősítés
51. Ugyancsak el kell utasítani az azon alapuló állításokat, hogy a szellemi tulajdonjog megsértése – a szerződésen kívüli kötelezettségekre alkalmazandó jogszabály mellett – a „Róma II” rendelet hatálya alá tartozik.
52. A Free Mobile által előterjesztettekkel szemben ez a rendelet a szellemi tulajdonjog megsértését nem tekinti olyan káreseménynek, amelyből szerződésen kívüli kötelezettség fakad. Amit meghatároz, az „a szellemi tulajdonjog megsértéséből eredő, szerződésen kívüli kötelmi viszonyra” alkalmazandó jog (a 8. cikk (1) bekezdése). Ha – ahogyan az a számítógépi programok esetében előfordulhat – a szoftver szerzőjét megillető, megsértett kizárólagos jogok szerződésből erednek,(21) az alkalmazandó jogot nem a „Róma II” rendelettel, hanem az 593/2008/EK rendelettel(22) összhangban kell meghatározni.
D. A szerződésen kívüli felelősség másodlagos jellegéről: az 1215/2012 rendelet
53. Azt az érvet sem lehet elfogadni, amely a szerződésen kívüli felelősségnek a Bíróság által az 1215/2012 rendelettel kapcsolatban értelmezett fogalmára támaszkodik.
54. Ez a fogalom, amely kétségkívül másodlagos jelleget tulajdonít a szerződésen kívüli felelősségnek, kizárólag arra szolgál, hogy elhatárolja egymástól a szóban fogó rendelet 7. cikkének (1) és (2) bekezdését, elkerülve az olyan átfedéseket, amelyek révén azok részben feleslegessé válnának. Ezt az elhatárolást a határon átnyúló ügyekben a bíróságok nemzetközi joghatóságának meghatározásával összefüggésben, ezen összefüggés sajátos elveinek megfelelően végzik el, és ezért nem ültethető át olyan más területekre, mint a jelen előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés.
E. A számítógépi programok védelme
1. A 2009/24 és a 2004/48 irányelv hatálya
a) A 2009/24 irányelv
55. A 2009/24 irányelv alapvető jelentőséget tulajdonít a számítógépi programokat érintő technológiának az Unió ipari fejlődése szempontjából. Miután megállapítja, hogy a tagállamok jogszabályai közötti bizonyos különbségek közvetlen és negatív hatást gyakorolnak a belső piac működésére a számítógépi programok tekintetében, azok visszaszorítására irányuló érdemi szabályokat(23) rögzít.
56. Az irányelv hatálya alá tartozik a szoftvertulajdonos jogainak védelme, mind azon szerződéses jogviszonyok keretében, amelyek tárgya maga a szoftver, mind a tulajdonos és harmadik személyek közötti jogviszony tekintetében. Közelebbről, vannak olyan kivételek a kizárólagos jogok alól (lásd a 4. cikket), amelyeknek jellemzően valamely szerződéssel összefüggésben van értelmük: ez a helyzet a programot jogszerűen megszerző személy (az 5. cikk (1) bekezdése) vagy „a számítógépi program jogszerű felhasználója” (az 5. cikk (2) bekezdése) javára kedvező kivétel esetében. A jogosult és az engedélyes közötti jogviszonyra való kifejezett utalás található a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában.
b) A 2004/48 irányelv
57. A 2004/48 irányelv, szemben a 2009/24 irányelvvel, nem anyagi jogi, hanem eljárásjogi szabályokat tartalmaz. Kiindulópontja, hogy szükség van a szellemi tulajdonjogok érvényesítését szolgáló hatékony eszközökre, mivel ezek hiánya az innovációt és alkotótevékenységet visszafogja, és a beruházásokat megakadályozza (a (3) preambulumbekezdés). Annak érdekében, hogy korlátozza az ezen eszközökkel összefüggésben a tagállamok között fennálló egyenlőtlenségeket, és azoknak a belső piacra gyakorolt esetleges torzító hatását, az irányelv közös eljárásjogi jellegű, illetve az eljárásra vonatkozó rendelkezéseket állapít meg.
58. A 2004/48 irányelv hatályát három szempont jelöli ki: a védett jogtárgy (a jogok), a védelem terjedelme (a jogsértések) és a védelmi intézkedések (harmonizált jogvédelmi mechanizmusok).
59. Az irányelv által szabályozott tárgyat, intézkedéseket, eljárásokat és jogorvoslatokat „alkalmazni kell a közösségi jogban és/vagy az érintett tagállam nemzeti jogában foglalt bármely szellemi tulajdonjog megsértése esetén” (az irányelv 2. cikke, összhangban a (13) preambulumbekezdéssel).(24)
60. A jelen ügyben az érintett szerzői jogot mind a 2009/24 irányelv, mind a CPI (annak L112–2, L112–6, és L112–6 1. cikke) rögzíti, ezért az a 2004/48 irányelv hatálya alá tartozik.
61. Azon jogsértésekkel kapcsolatban, amelyekre a 2004/48 irányelv alkalmazandó, a fogalmat önállóan, a jogszabály összefüggéseire és céljaira tekintettel kell értelmezni. A 2. cikkben fogalt „bármely” névmás, valamint az irányelv átfogó célja olyan értelmezést tesz lehetővé, amely valamennyi jogsértést magában foglal, ideértve azt is, amely a szellemi tulajdonjog felhasználására vonatkozó szerződéses kikötés végre nem hajtásából fakad, és így azokra a jogosultságokra is vonatkozik, amelyek törvény erejénél fogva kizárólag a jogosultat illetik meg.
62. Ami a védelmi intézkedéseket illeti, a 2004/48 irányelv 2. cikkének (2) bekezdése nem lép az egyéb közösségi aktusok által kifejezetten előírt jogérvényesítési eszközök helyébe. Ez utóbbiak közé tartozik a 91/250 irányelv 7. cikke (jelenleg a 2009/24 irányelv 7. cikke). Figyelemmel arra, hogy az e rendelkezésben szabályozott esetek megfelelnek az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésben leírtaknak, az irányelv e rendelkezése nem kérdőjelezi meg az alkalmazásával kapcsolatos korábbi megállapítást.
2. A számítógépi program jogosultjának jogérvényesítését szolgáló eszközök, eljárások és jogorvoslatok
63. A 2009/24 irányelv megköveteli a nemzeti jogalkotótól, hogy a számítógépi programokat a szerzői jog alapján irodalmi műként védelemben részesítse, azonban e kötelezettséghez nem társít semmilyen szabályozási rendszert valamely más szabályozási rendszer előnyben részesítésével vagy kizárása mellett. Azaz nem foglal állást arról, hogy ha a szerzői jog megsértése miatti kérelem valamely szerződés nemteljesítéséből ered, azt az általános jog szerződéses felelősségi rendszerébe tartozónak kell tekinteni vagy olyan más szabályozási rendszer hatálya alá tartozhat, mint a Franciaországban a contrefaçon (bitorlás) tárgyában előírt szabályozás.
64. A 2004/48 irányelv nem írja elő valamely meghatározott eljárás lefolytatását sem a szerződésnek a szerzői jogok megsértését eredményező nemteljesítése miatti felelősség megállapításához.(25)
65. Az irányelv 3. cikke megköveteli azonban, hogy a tagállamok által a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének biztosítása céljából elfogadott intézkedések, eljárások és jogorvoslatok megfeleljenek az alábbi feltételeknek: igazságosnak, méltányosnak, hatékonynak, arányosnak és elrettentőnek kell lenniük, és nem lehetnek indokolatlanul bonyolultak és költségesek; nem eredményezhetnek észszerűtlen határidőket és indokolatlan késedelmeket; úgy kell őket alkalmazni, hogy a jogszerű kereskedelemnek ne állítsanak korlátokat, és hogy az azokkal való visszaélés esetére biztosítékok álljanak rendelkezésre.
66. E feltételekből nem vonható le az a következtetés, hogy a 2004/48 irányelv arra hajlik, hogy előnyben részesítse a jogérvényesítés Franciaországban action en contrefaçon‑ként minősített formáját.(26)
67. Elméletileg azt gondolhatnánk, hogy a contrefaçon (bitorlás), tárgyában irányadó eljárás keretében előterjesztett kérelem nagyobb védelmet biztosít a számítógépi program jogosultja részére: az ügyek elbírálására meghatározott bíróságok kapnak felhatalmazást (a CPI L 331‑1. cikke); a kártérítési rendszer magában foglalja a teljes kártérítésen felüli károkban történő marasztalásra vonatkozó lehetőséget (a CPI L 331‑1‑3. cikke); hozzáférhetőek a CPI L 332‑1–L 332‑4. cikke szerinti saisi‑contrefaçon (bizonyításfelvételi) intézkedések. Azonban még ha arról is lenne szó,(27) hogy a szóban forgó szabályok nem alkalmazandók valamely szerződésen alapuló követelésre (és ennek következtében a felperes számára nem áll fenn a contrefaçon (bitorlás) miatti kereset és az általános jogi szerződéses felelősség szerinti kereset közötti választás lehetősége), az nem szükségképpen vonja maga után a 2004/48 irányelv által előírt védelmi kötelezettség megszegését.
68. Az uniós jogalkotó nem követeli meg, hogy a szellemi tulajdonnal kapcsolatos jogérvényesítés érdekében a tagállamokban elfogadott intézkedések, eljárások és jogorvoslatok a legteljesebb mértékig feleljenek meg a 2004/48 irányelv 3. cikkében felsorolt tulajdonságoknak, azaz, hogy a lehető leghatékonyabbak, a lehető legelrettentőbbek legyenek, vagy a lehető legkevésbé állítsanak korlátot a jogszerű kereskedelemnek. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy az irányelv minimumszabályokat állapít meg (a 2. cikk (1) bekezdése).
69. Előzetesen nincs okunk azt feltételezni, hogy amikor a nemzeti jog a szellemi tulajdon megsértése miatti panaszt a szerződésen alapuló felelősségre irányadó általános szabályok rendszerébe csatornázza be, azt olyan intézkedések, eljárások és jogorvoslatok útján teszi, amelyek nem felelnek meg a 2004/48 irányelv 3. cikkében foglalt követelményeknek. Ennek a kérdésnek az értékelése minden esetben a kérdést előterjesztő bíróság feladata.
70. Ezzel szemben elengedhetetlen, hogy az érintett jog jogosultja előtt nyitva álló bármely bírósági eljárás megfeleljen a 2004/48 irányelv követelményeinek, a 3. cikkben foglaltaknak és a további rendelkezéseknek. Így például, ha a 13. cikk előírja, hogy a kár megállapításakor mérlegelni kell „minden megfelelő szempontot”, és ezek közül néhányat egyértelműen megjelöl, a nemzeti jog e rendelkezéssel való összhangja megköveteli ennek az értékelésnek az elvégzését, a contrefaçon (bitorlás) miatti kereset elbírálása során éppúgy, mint az általános jogi szerződéses felelősségen alapuló kereset elbírálásakor. Ezt a fenntartást leszámítva – az uniós jog szempontjából – a két bírósági eljárási út egyike sem kifogásolható, a non‑cumul elvet is ideértve.
F. A nemzeti jogalkotó eljárási autonómiája és szabadságának korlátai
71. A 2004/48 irányelv hatálya korlátozott(28) és védelmi szintje, emlékeztetek rá, „de minimis”. Ahogyan azt már kifejtettem, az irányelv által nem szabályozott szempontok között szerepel az egyben szerződésszegést megvalósító szellemi tulajdonjog megsértése miatti jogorvoslat vagy kereset típusa.(29)
72. Márpedig a 2004/48 irányelvben lefektetett eljárási szabályok hiányában, vagy az abban foglalt eljárási szabályok végrehajtása céljából a nemzeti jogalkotó hatáskörébe tartozik az irányelvben hivatkozott jogok érvényesítését biztosító eljárási keretek megállapítása. A nemzeti jogalkotó köteles azt az irányelv szabályainak és minden esetben az egyenértékűség és hatékonyság elvének tiszteletben tartása mellett elvégezni.(30)
73. Az egyenértékűség feltétele azt jelenti, hogy a nemzeti eljárási szabályok nem részesíthetik kedvezőtlenebb elbánásban az uniós jog alapján előterjesztett kérelmeket, mint a belső jogon alapuló hasonló kérelmeket. Az elemzést két lépésben végzik el. Először azonosítják a nemzeti jogrend összehasonlítható jogorvoslatát, majd ezt követően elvégzik magát az összehasonlítást.
74. Habár a nemzeti bíróság feladata annak megállapítása, hogy a leírt helyzet (a kedvezőtlenebb elbánás) megvalósul‑e Franciaországban a számítógépi programokhoz fűződő szerzői jogok tekintetében, az előzetes döntéshozatalra utaló végzésben nincs semmiféle utalás arra, hogy ez így volna. Épp ellenkezőleg, úgy tűnik, hogy egyetlen egységes rendszer létezik, amely különbségtétel nélkül alkalmazandó e jogok bármely sérelme esetén (és amely a már kifejtettek szerint magában foglalja a keresetek halmozódásának tilalmát). Nem merülnek fel tehát egyenértékűséggel kapcsolatos problémák, ezért a jogvita kizárólag a nemzeti jog által előírt eljárási mechanizmusok hatékonyságának elvével összefüggésben áll fenn.
75. A kérdést előterjesztő bíróság ugyanakkor utal arra, hogy a számítógépi programokat érintő contrefaçon (bitorlás) miatti keresetek eltérő bánásmódban részesülnek, mint a szabadalmak és védjegyek megsértése miatt benyújtott keresetek. Úgy vélem azonban, hogy nincs elegendő támpont az előbbi és az utóbbi keresetek összehasonlítására.
76. Először is, a szabadalmak és védjegyeket érintő contrefaçon (bitorlás) miatt benyújtott kereset a jogosult jogszabályból eredő kizárólagos jogosultságainak védelmét szolgálja. Ezzel szemben a számítógépi programok esetében bizonyos cselekmények, amelyekhez a szellemi tulajdonra vonatkozó általános szabályozás szerint a jogosult engedélye szükséges, a jogszabály erejénél fogva mentesülnek ezen engedély alól, ily módon a jogosult csak akkor szerez kizárólagosságot, ha a szerződésben így állapodnak meg. A vizsgált cselekménytől függően tehát a kiindulópont a szabadalmak és védjegyek esetében adottól eltérő lehet.
77. Másfelől, a számítógépi programok szabadalmak vagy szerzői jogok útján történő védelmével kapcsolatos vita mind Franciaországban, mind nemzetközi szinten a szerzői jogok javára dőlt el. A CPI L 661‑10. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint a számítógépi programok nem szabadalmaztathatók.
78. A hatékonyság elve szempontjából a jelen ügyre nézve annak van döntő jelentősége, hogy a szoftverek védelmére alkalmazandó francia szabályozás lehetetlenné teszi‑e, vagy túlzottan megnehezíti‑e az uniós jog által biztosított szerzői jogok gyakorlását, amikor megtagadja a szoftver jogosultjától a contrefaçon (bitorlás) miatti kereset indításának jogát, ha (és amiatt, hogy) e jogok megsértése egyidejűleg szerződésszegést is megvalósít.
79. Véleményem szerint a szerződésen alapuló felelősségen alapuló kereset puszta létezése alapján megállapítható, hogy a szerzői jog bírósági jogvédelme nem lehetetlen.
80. Azt sem hiszem, hogy az e tárgyra vonatkozó francia rendszer túlzottan megnehezítené e jog gyakorlását, olyan szinten, hogy az visszatartja az érintett személyt a bírósági eljárás megindításától. Még ha meg is lehet állapítani, hogy elméletileg az érintett jobb helyzetben lenne a contrefaçon (bitorlás) miatti kereset megindítása esetén, a hatékonyság elvéből, mint a nemzeti jogalkotó eljárási autonómiájának korlátjából, nem vonható le ilyen következtetés.
81. Ezen elv szempontjából nem azt kell tisztázni, hogy melyik megoldás biztosítana erősebb jogvédelmet a számítógépi program jogosultja számára, hanem hogy a rendelkezésre álló megoldás túlzottan megnehezíti‑e a védelmét.
82. Ahogyan arra már rámutattam, nincs ok annak előzetesen feltételezésére, hogy a Franciaországban a szerződésen alapuló kérelmekre irányadó intézkedések, eljárások és jogorvoslatok olyan nehézségeket okoznak, hogy az a gyakorlatban sérti a szoftverekhez fűződő szerzői jogok jogosultját támogató jogok védelmét.
83. A kérdést előterjesztő bíróság hatáskörébe tartozik azonban annak megállapítása, hogy a szerződésen alapuló felelősség miatt indított kereset releváns elemeit figyelembe véve ez a helyzet áll fenn.
84. A fent kifejtettek alapján azt javaslom a Bíróságnak, hogy a Cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság, Franciaország) által előterjesztett kérdésre a következőképpen válaszoljon:
„A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23‑i 2009/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 4. és 5. cikkét, a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29‑i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkével összefüggésben úgy kell értelmezni, hogy:
– A számítógépi program forráskódjának valamely szoftverhasználati szerződés végre nem hajtását megvalósító módosítása a szoftver feletti szerzői jogok jogosultját megillető szellemi tulajdonjogok megsértésének minősül, feltéve, hogy ez a módosítás a 2009/24 irányelv 5. és 6. cikke értelmében nem mentesül az engedélyezés alól.
– A szoftverhez fűződő szerzői jogok jogosultja által az engedélyessel szemben a szerzői jogi jogosultat megillető jogosultságok megsértése miatt indítható kereset jogalapja szerződéses természetű, ha maga a szoftverhasználati szerződés e jogosultságokat a szoftver jogosultja számára tartja fenn a 2009/24 irányelv 5. cikke (1) bekezdésével összhangban.
– A nemzeti jogalkotó hatáskörébe tartozik – a 2004/48 irányelv rendelkezéseit, valamint az egyenértékűség és hatékonyság elvét tiszteletben tartva – a szerzői jogok megsértése esetén az azok védelméhez szükséges eljárási szabályok meghatározása, ha a jogsértés egyidejűleg valósít meg szerzői jogi jogsértést és szerződésszegést.”
2 A szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.).
3 A számítógépi programok jogi védelméről szóló, 2009. április 23‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2009. L 111., 16. o.). A 2009/24 irányelv kodifikálja a korábban módosított, a számítógépi programok jogi védelméről szóló, 1991. május 14‑i 91/250/EGK tanácsi irányelv (HL 1991. L 122., 42. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 114. o.) tartalmát.
4 A 2009/24 irányelvet a Code de la propriété intellectuelle (a szellemi tulajdonról szóló törvénykönyv; a továbbiakban: CPI) ültette át.
5 A 2012. április 1‑jén kelt függelékkel módosították.
6 Korábban egy másik társaság – a Free Mobile alvállalkozója – helyiségeiben bitorlás miatti foglalást kezdeményezett, amelyet 2015. május 22‑én hajtottak végre.
7 E vonatkozásban a CPI cikkeire hivatkozik: az L. 613‑8. cikk (3) bekezdésére a szabadalmakra vonatkozó használati joggal kapcsolatban, és az L. 714‑1. cikkre a védjegyre vonatkozó használati joggal kapcsolatban.
8 A Bíróság úgy értelmezte a 91/250 irányelv 1. cikkének (2) bekezdését, hogy az magában foglalja a számítógépi program bármely formában történő kifejezését, ideértve a forráskódot is (2010. december 22‑i Bezpečnostní softwarová asociace ítélet, C‑393/09, EU:C:2010:816, 35. pont).
9 A használati szerződés keretében a 91/250 irányelv 5. cikkében (amely azonos a 2009/24 irányelv 5. cikkével) foglalt, engedélyhez kötött cselekmények alóli kivételekkel kapcsolatban lásd: 2012. május 2‑i SAS Institute Inc. ítélet (C‑406/10, EU:C:2012:259).
10 Bizottság kontra Systran és Systran Luxembourg ítélet (C‑103/11 P, a továbbiakban: Systran ítélet, EU:C:2013:245).
11 A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II”) szóló, 2007. július 11‑i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2007. L 199., 40. o.; helyesbítés: HL 2016. L 39., 63. o.).
12 A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2012. december 12‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 351., 1. o.).
13 Jellemzően a bíróságok joghatóságával, a vonatkozó kereseti kérelmek elévülésével, a bizonyítással és a kártérítés mértékével kapcsolatban.
14 Lásd a fenti 7. lábjegyzetet, amely a kérdést előterjesztő bíróság által hivatkozott, kapcsolódó francia törvények hivatkozását ismerteti.
15 Szabadalmak esetében a meghiúsult 1975. december 15‑i Luxemburgi Egyezmény (amelyet Franciaország ratifikált) 43. cikkében (Loi 77–681, 1977. június 30., az 1977. július 1‑jei JO, 3479. o.). Védjegyek esetében ez a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22‑i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 299., 25. o.) 8. cikke (2) bekezdése átültetésének eredménye. A rendelkezést megerősíti a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2015. december 16‑i (EU) 2015/2436 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2015. L 336., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 71., 325. o.; HL 2016. L 110., 5. o.) 25. cikkének (2) bekezdése. Lásd még az európai uniós védjegyről szóló, 2017. június 14‑i (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2017. L 154., 1. o.) 25. cikkének (2) bekezdését.
16 P. Léger, „La nature de la responsabilité dans l’hypothèse de la violation du périmètre d’une licence de logiciel”, Recueil Dalloz, 2018, 1320. o., az I. A. cím alatt.
17 Lásd a 2009/24 irányelv 4. cikkének (2) bekezdését, valamint a 2016. október 12‑i Ranks és Vasiļevičs ítéletet (C‑166/15, EU:C:2016:762).
18 Ily módon a Cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság) 2016. május 10‑i ítéletében (Paris, pôle 5, n.º 14/25055. https://www.doctrine.fr/d/CA/Paris/2016/R4668A71A97317DB905E0), megállapította a szerzői jogok megsértése miatt indított kereset elfogadhatatlanságát egy olyan ügyben, amelyben a felek között nézeteltérés volt a használati engedély terjedelméről, és arról, hogy az kiterjed‑e számítógépi programokra. Egy évvel azelőtt, a Cour d’appel de Versailles (versailles‑i fellebbviteli bíróság, Franciaország) 2015. szeptember 1‑jén hozott (13/08074. sz.) ítéletében úgy határozott, hogy a számítógépi programnak a szerződés megkötése időpontjában meg nem határozott harmadik személyek javára történő felhasználásával kapcsolatos követelés „relatif aux droits patrimoniaux concédés et rélève tant de la responsabilité contractuelle que de l’atteinte portée au droit d’auteur”. Az ítéletnek azonban különböző értelmezései vannak, lásd: Hadadd, S., és Casanova, A. (RLDI, 2015, 121. sz.). A Cour d’appel de Paris (párizsi fellebbviteli bíróság) a szoftvernek a szerződés körén túlmenő felhasználása miatti bitorlási keresetet is elfogadja a 2007. május 23‑i Sté Tech – Airport c/ Sté Arkad Informatique és társai ítéletében, n.º 06/09541, RLDI 2007, 28. sz., obs. Costes, L. és Auroux, J.‑B.
19 A Systran és Systran Luxembourg kontra Bizottság ügy (T‑19/07, EU:T:2010:526).
20 Systran ítélet, 62. pont.
21 Lásd a jelen indítvány 30. pontját.
22 A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I”) szóló, 2008. június 17‑i európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2008. L 177., 6. o.; helyesbítés: HL 2009. L 309., 87. o.).
23 A 7. cikk kivételével a 2009/24 irányelv nem tartalmaz eljárási rendelkezéseket.
24 A 2. cikk francia változata a nemzeti vagy az uniós szabályozás által előírt jogsértésekre utal („à toute atteinte aux droits de propriété intellectuelle prévue”), míg a német, a spanyol, az olasz és a portugál változat a szellemi tulajdonjoghoz társítja a rendelkezést; ugyanez igaz az irányelv (13) preambulumbekezdésének francia nyelvi változatára. Az irányelvre vonatkozó javaslat (COM(2003) 46 végleges) 2. cikkének francia nyelvi változata is ugyanebbe az irányba mutat, és e vonatkozásban az Európai Parlament 2003. december 5‑i A5–0468/2003. sz. jelentése nem tartalmaz módosító javaslatokat. A 2. cikk (1) bekezdésének angol nyelvű szövege semleges, és nem lehet meghatározni, hogy összhangban áll‑e a francia nyelvi változattal. Az uniós szövegek egyes nyelvi változatai közötti eltérés esetén a szóban forgó rendelkezést azon szabályozás általános rendszerére és céljára tekintettel kell értelmezni, amelynek az a részét képezi, ez vezet ahhoz az értelmezéshez, hogy a szellemi tulajdonjogoknak kell a nemzeti vagy az uniós jogszabályok hatálya alatt állnia.
25 Az erre vonatkozó harmonizáció szükségességének értékelése során a Bizottság javaslata arra irányult, hogy „figyelembe kell venni a tagállamok jogi hagyományait és sajátos helyzetét”. Lásd: COM(2003) 46, 17. o. Másfelől, a tagállamokat kötik a WIPO által kezelt, szellemi és ipari tulajdonra vonatkozó nemzetközi jogi eszközök, valamint a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodás (TRIPS), amelyek ugyancsak tartalmaznak rendelkezéseket a szellemi tulajdonjog érvényesítésére vonatkozóan. Az irányelv kifejezetten tartalmazza, hogy az nem érintheti az államok által e jogi eszközök útján vállalt nemzetközi kötelezettségeket (lásd a (4)–(6) preambulumbekezdést).
26 A CPI L 331. cikke, a különböző albekezdéseiben szabályozza az irodalmi és művészeti művek tulajdonjogával kapcsolatos polgári kereseteket és követeléseket. Pontosabban, az L 331‑1‑4. cikk vonatkozik a „contrefaçon [bitorlás] miatti polgári marasztalásra”.
27 Ellenben a felperes köteles bizonyítani annak a szoftvernek az eredetiségét, amelyre a szerzői jogi értelemben vett védelmét alapozza, szemben a szerződéses védelemmel. Az egyéb lényeges elemek, mint az elévülési határidők a kereset fajtájától függetlenül azonosak.
28 2014. április 10‑i ACI Adam és társai ítélet (C‑435/12, EU:C:2014:254), 61. pont.
29 Nem említ más, a kereset típusa szerint változó szempontot sem, mint például azon bíróság hatáskörének jellegét (általános vagy különös hatáskör), amely az esetleges jogvitákat tárgyalja, vagy a kereset előterjesztésére rendelkezésre álló határidőt. A 2004/48 irányelv részletezettségének szintje nem mindig azonos, még azokban a kérdésekben sem, amelyekkel foglalkozik és amelyeket a nemzeti jogba át kellett ültetni, így egyszerre szerepelnek benne konkrét és nyitottabb rendelkezések.
30 Lásd: 2017. június 21‑i W és társai ítélet (C‑621/15, EU:C:2017:484), 25. pont.

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Az amerikai bíróság ítéletei a tiomerzál és autizmus, illetve MMR és autizmus ügyeiben - Védőoltásokról - a tények alapján
Ez csak egy mellékzönge a tiomerzál és autizmus, illetve az MMR-oltás és autizmus ügyben, de talán érdemes rá kitérni. Védőoltás-ellenesek szoktak néha arra hivatkozni, hogy amerikai bíróság is hozott olyan ítéletet, miszerint a tiomerzál-tartalmú oltások autizmust okozhatnak. (Viccesebb formában: az "amerikai kormány beismerte, hogy...", mintha legalábbis az amerikai bíróságok hivatalosan és deklaráltan az amerikai kormány álláspontját képviselnék ítéleteikben... Na mindegy, a védőoltás-ellenesek esetén sajnos ezzel a színvonallal van dolgunk.) Előrebocsátom, hogy a kérdést totálisan irrelevánsnak gondolom (emiatt az se nagyon zavarna, ha tényleg igaz lenne), hiszen ez egy tudományos kérdés, amiben a tudománynak kell döntenie, nem az amerikai bíróságnak. (Különben mi lesz a következő: "a német bíróság szerint nem igaz a Pitagorasz-tétel", de "egy svájci bíróság kimondta ítéletében, hogy igaz a Pitagorasz-tétel"...?) Én tehát, összhangban azzal, amit tudtommal a magyar jogrend is mond erről, ezt a kérdést a tudomány világába utalnám, és nem gondolom, hogy tudományos kérdéseket bírósági ítéletekben kell (illetve lehet) eldönteni. Ennek ellenére foglalkozok a történet hátterével, ha másért nem is, de az általános célom, a védőoltás-ellenesek hazugságai mögötti valóság megmutatása érdekében.
Tehát, történetünk alanya egy Hannah Poling nevű kislány, aki autista lett, és szülei úgy gondolták, hogy ennek a korábban megkapott – tiomerzál tartalmú – oltások az okai. Ezért bírósághoz fordultak. A védőoltás-ellenesek ezen a ponton szokták annyival befejezni a történetet, hogy "és a bíróság igazat is adott nekik, itt a vége, fuss el véle".
Nos, nincs itt a vége. A helyzet ugyanis az, hogy a történet ilyen összefoglalásából "véletlenül" "kimarad" az az "apróság", hogy Hannah Polling kifejezetten arra tekintettel kapott kártérítést, hogy egy hihetetlenül ritka enzim-defektusban, egyfajta mitokondriális betegségben szenved. (A bíróság álláspontja szerint ebben az esetben okozhatta a vakcina Polling betegségét, ami egyébként közvetlenül az encephalopathia, nem is az autizmus. A legtöbb szakértő szerint ez nem így van, mellesleg eldönthetetlen, hogy a vakcina exacerbálta a betegségét, vagy valami más, mondjuk a sorozatos otitis-ei, amit persze a védőoltás-ellenesek nem szoktak emlegetni... De igazából mindegy is, a kérdés népegészségügyi jelentősége ugyanis nulla: abból az enzimdefektusból, amiben Hannah szenvedett, az egész világon összesen 4 (azaz négy) ismert eset fordult elő. Megjegyzem: ha valami csoda folytán kiderül a mitokondriális betegsége az oltás előtt, az se változtatott volna a helyzeten, sőt, épp ellenkezőleg: a mitokondriális betegségben szenvedőknél kiemelten fontos, hogy minden védőoltást időben megkapjanak, hiszen rájuk nézve különösen kockázatos bármilyen fertőző betegség, mert a magas láz exacerbálhatja a betegségüket.) Azonban a bírósági döntés (amint annak idején azt hangsúlyozták is, bár a védőoltás-ellenesek ezt "véletlenül" "el szokták felejteni" megemlíteni) semmit nem mond a betegek azon kb. 99,99999%-ról, akik nem szenvednek mitokondriális betegségben. Ezek a perek 2008-ban, amikor ez az ítélet megszületett, még folyamatban voltak.
Hogy lelőjem a poént: 2009. február 12-én a bíróság mindhárom, a kérdésben folyamatban lévő próbaperben (Michelle Cedillo, William Hazelhurst, Colten Snyder) egységesen és jogerősen kimondta, hogy "a felperesek sem azt nem tudták bizonyítani, hogy tiomerzál-tartalmú vakcinák szerepet játszottak az immunológiai diszfunkciók kialakulásában, sem azt, hogy az MMR-vakcina szerepet játszhat akár autizmus, akár gasztrointesztinális diszfunkció kiváltásában" ("failed to demonstrate that thimerosal-containing vaccines can contribute to causing immune dysfunction, or that the M.M.R. vaccine can contribute to causing either autism or gastrointestinal dysfunction"). A főperben a bíró kimondta, hogy bár a felpereseknek elég lett volna annyit igazolniuk, hogy a bizonyítékok többsége mellettük áll, valójában a bemutatott bizonyítékok "elsőprően szembementek" a felperesek állításaival ("the evidence was overwhelmingly contrary to their argument"). A bíróság az ítéletet 5 000 oldalnyi szakértői vallomás és 939 orvosi szakcikk áttekintése alapján hozta meg. A bíró azt is hozzátette az ítélet indoklásában, hogy bár személy szerint "mély szimpátiát és csodálatot" ("deep sympathy and admiration") érez a felperesek szülei iránt, de sajnos őket félrevezették olyan orvosok, akik súlyos orvosi tévedések elkövetésében bűnösök ("misled by physicians who are guilty, in my view, of gross medical misjudgment"). Az ítéletet a felperesek megtámadták az amerikai Legfelsőbb Bíróság előtt, ám az a 2010. március 13-án hozott – immár végleges, semmilyen fórumon nem megtámadható – döntésében elutasította a fellebbezést, és teljes egészében helyben hagyta az eredeti ítéletet.
Már ekkor tudni lehetett – mivel az Egyesült Államok törvénykezése precedencia-elvű –, hogy ezek után a bíróság az előtte álló több mint 4000 további hasonló eset mindegyikét, vagy szinte mindegyikét elutasítja (esetleg azon egy-két kivételtől eltekintve, amiben a gyermeknek mitokondriális betegsége is volt), és a jövőben is érdemi vizsgálat nélkül el fogja utasítani a hasonló kérelmeket.
Ez időközben meg is történt: a 2012. augusztus 1-i összesítés szerint az Omnibus Autism Proceedings-hoz (ide tartoznak a "tiomerzál okozta autizmus" meg az "MMR-oltás okozta autizmus" keresetek) benyújtott 4 118 esetből 4 116-ot elutasított a bíróság.
Úgyhogy ennyit erről. Azt meg mindenki eldöntheti, hogy mennyire felel meg a hiteles, őszinte tájékoztatásnak, ha valaki a 4 118 esetből beszél 2 extrém speciálisról ("elfelejtve" mellesleg azt is hozzátenni, hogy extrém speciálisak), és közben mélyen hallgat a 4 116 maradékról.
Ezügyben illusztrációként (szó szerint...) egy hazai példa arról, hogyan hazudnak a védőoltás-ellenes szervezetek úgy, mint a vízfolyás:
(Rákattintva új ablakban nagyban megnyílik a kép.)
https://vedooltas.blog.hu/api/trackback/id/tr784757057
Icus_31 2013.09.09. 15:44:30
A fenti cikkel kapcsolatban nem foglalnék állást, laikusként ugyanis nem tartom elégségesnek azt a tudást és információt, amellyel magabiztosan bármit is állíthatnék. (Véleményem persze van, de most az nem lényeg.)
A cikk kapcsán, azon belül is a thiomersal témáját illetően szeretnék hozzászólni annyiban, hogy megosztok veletek egy folyamatban lévő kezdeményezést, állásfoglalást, amely értünk, értetek szól. Ha gondoljátok, olvassátok el.
vegyianyag.kormany.hu/higany-egyezmeny
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.09. 17:06:17
@Icus_31: Személy szerint ezt egy abszolút támogatható javaslatnak gondolom ebben a formában (noha nyilván csak villámgyorsan néztem rá). Bár ha jól nézem, akkor olyan nagyon már támogatni sem kell :)
PS. Amúgy a kormány update-elhetné magát, az oldal azt írja, hogy "az Egyezmény végleges szövege még nem elérhető", viszont az UNEP honlapján az van, hogy már aug. 26-án közzétették :)
Icus_31 2013.09.09. 20:15:21
Örülök, hogy válaszoltál, köszönöm. Annak is örülök, hogy egyetértesz. Volna egy észrevételem. A Vacsatc oldaláról idéznék pár sort, alább linkelem is a hivatkozást.
"Mennyire káros a védőoltásokban található higany?
Jelenleg az életkorhoz kötött, kötelező védőoltásokhoz alkalmazott oltóanyagok nagy része nem tartalmaz tiomerzált. Az MMR, IPV, HIB, BCG, Tetracoq védőoltások nem tartalmazzák ezt a tartósítószert. Jelenleg néhány influenza elleni oltóanyagban található alacsony mennyiségben a tiomerzál. A jelenleg használt oltóanyagokban előforduló higany mennyisége jóval alacsonyabb, mint a higanybevitelre vonatkozó ajánlások. Több vizsgálat is történt, amely meghatározta a csecsemők és kisgyermekek vérében a higanykoncentrációt tiomerzál-tartalmú oltóanyag beadását követően, de az eredmények szerint a vér higany szintje nem haladta meg az ajánlott határértéket.
Több országban is használnak tiomerzál-tartalmú oltóanyagokat. Az Egészségügyi Világszervezetnek az Oltóanyag Biztonsági Tanácsadó Testülete (Global Advisory Committee on Vaccine Safety) megállapította, hogy jelenleg nincs bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a tiomerzál-tartalmú oltóanyagok mérgező hatást fejtenének ki csecsemőkben, gyermekben vagy felnőttekben, ezért egészségi kockázat miatt nincs szükség arra, hogy a tiomerzál tartalmú oltóanyagokkal kapcsolatos jelenlegi védőoltási gyakorlaton változtassunk."
Nos, úgy gondolom, ellentmondva a magyar hivatali álláspontnak, sok szülő aggodalma nem alaptalan az oltóanyagok összetételére vonatkozóan. Személy szerint, mielőtt állást foglalok bármiben is teljes magabiztossággal, első lépésként meghajolok a tudás és a nem tudás előtt. Meghajolok az emberi jó akarat előtt, de ezzel egyidejűleg meghajolok a hibázás és tévedés lehetősége előtt is.
Az Egyezmény már valóban nem új keletű dolog, ennek ellenére mégis elkerüli a magyar hatóság figyelmét, mert még mindig "megnyugtató" választ ad informálódni vágyó szülőknek.
www.vacsatc.hu/?Tiomerz%E1l&pid=60
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.09. 20:37:13
@Icus_31: Kedves Icus!
Igazán nincs mit, ez természetes.
Félek tőle, hogy a félreérted a helyzetet az Egyezmény kapcsán, ha idehozod a tiomerzál ügyét: azt ugyanis teljesen egyértelműen kimondja a szövege, hogy a vakcinákban található tiomerzál kívül esik az Egyezmény szabályozási hatályán (Annex A, E pont, a 61. oldalon).
Ettől függetlenül, ha a véleményemet kérdezed, a vacsatc megfogalmazása szerencsétlen. A védőoltásokban található higany sem nem káros, sem nem nem káros... azon egyszerű oknál fogva, hogy egyetlen védőoltásban sincs higany, és soha nem is volt ( vedooltas.blog.hu/2012/09/05/_higanytartalmu_tiomerzal-tartalmu_vedooltasok_es_az_autizmus ).
Az, hogy a tiomerzál (mert az viszont, szemben a "higany"-nyal, volt régebben egyes kötelező védőoltásokban) ügyében megnyugtató választ adnak, arra fel történik, amit pl. én is leírtam az előző linken; az Egyezmény - természetesen - ilyen kérdésekkel egyáltalán nem foglalkozik.
De ismétlem, ma már ez a kérdés elméleti, rég nincs egyetlen kötelező védőoltásban tiomerzál (sem).
Icus_31 2013.09.09. 21:30:12
Tamás, elképzelhető, hogy valamit nem értek jól.
Azt tudom, hogy a most alkalmazott gyermekkori kötelező oltásokban már nincsen higanyszármazék. Ez a jelenre vonatkozóan megnyugtató, azonban nem feledteti azt, hogy vannak gyermekek, akár generációk(?) akik részesültek belőle.
Azt is tudom, hogy nem higany volt ezekben az oltásokban, hanem thiomersal. Elolvastam a cikkedet, köszönöm, már korábban is találkoztam vele. Aki szakmabeli ezt jobban megérti, ez teljesen természetes. Engem, mint laikust, némi aggodalommal tölt el így is, úgy is, talán ez is természetes. Tudom, tartósítani kell valamilyen formában az oltóanyagokat. Beszélgettem gyógyszerésszel, ő elmagyarázta nekem. Kérdés, mi mennyire biztonságos.
Amit félreérthettem (?), vagy nem értek jól, és némiképp párhuzamot vonok az Egyezményben foglalt állásponttal, idézem: "A higany és vegyületei az élő szervezet számára erősen mérgező hatásúak, a természetben tartósan megmaradnak (perzisztensek), az élő szervezetekben felhalmozódnak (bioakkumulálódnak), s a táplálkozási láncon keresztül a higany eredeti kibocsátási (felhasználási) helyétől akár rendkívül nagy távolságra eljutva fejtik ki toxikus hatásukat."
Állást foglal a higany vegyületeire, az élő szervezetben történő felhalmozódás lehetőségére vonatkozóan. Ami volt ugye akkor, amikor még a gyermekek részére kötelezően beadtak oltóanyagot ezzel az összetevővel, valamint, ezt kapcsolom tovább egy jelenlegi oltóanyaghoz, egy nem kötelező oltáshoz, az influenza elleni védőoltáshoz. Ebben az oltóanyagban még van thiomersal. Mindig megragadja a figyelmem, hogy a "veszélyeztetett" egyéneknek ajánlják elsősorban, úgymint idősek, gyermekek és kismamák részére. Szerettem volna csatolni fájlként a betegtájékoztatót, de nem látom a lehetőséget a csatolásra. Biztosan rátalálsz a betegtájékoztatóra (Fluval P). A tájékoztató szerint például nem történt tesztelés kismamák esetére vonatkozóan, ezért sem értem az ajánlást részükre:
"Terhesség és szoptatás
Hasonlóan más prepandémiás vagy pandémiás influenza vakcinákhoz, a Fluval P esetében
sem állnak rendelkezésre adatok a vakcina terhes nők körében történő alkalmazásával
kapcsolatban."
Javíts ki nyugodtan, ha bármiben tévedek vagy nem jól látom. Köszönöm a segítségedet.
Icus_31 2013.09.09. 22:28:17
@Icus_31: Elnézést, kicsit helyesbítenék az általam írottakra vonatkozóan, most újra olvastam a cikkedet és megragadta a figyelmem, hogy azt írod, az 1930-as évektől kezdve oltanak ezzel az összetevővel. Nem tudtam, hogy ilyen rég, így, ezáltal már nem teszek kérdőjelet a "generációk" mögé...
fordulo_bogyo 2013.09.10. 00:13:45
@Icus_31: Amit félreérthettem (?), vagy nem értek jól, és némiképp párhuzamot vonok az Egyezményben foglalt állásponttal, idézem: "A higany és vegyületei az élő szervezet számára erősen mérgező hatásúak, a természetben tartósan megmaradnak (perzisztensek), az élő szervezetekben felhalmozódnak (bioakkumulálódnak), s a táplálkozási láncon keresztül a higany eredeti kibocsátási (felhasználási) helyétől akár rendkívül nagy távolságra eljutva fejtik ki toxikus hatásukat." - igaz.
A mennyiseg az amit erdemes megvizsgalni. Egy inflenzaoltas, amit evente legfeljebb egyszer kap egy ember, legfeljebb 25 mikrogramm higanyt tartalmazhat (higanyvegyulet formajaban).
10 dkg tonhal 35-70 mikrogrammot, 10 dkg ponty kb 10 mikrogrammot, 10 dkg hering 8 mikrogrammot. Halat evente tobbszor is eszik a polgar.
Itt felenk csak a tobbadagos oltasokban van tiomerzal, az egyedi kiszerelesuekben nincsen.
Azaz az oltasbol szarmazo higanyterheles alacsonyabb, mint az etkezesi.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.10. 00:37:18
@Icus_31: "Amit félreérthettem (?), vagy nem értek jól, és némiképp párhuzamot vonok az Egyezményben foglalt állásponttal"
Félreértés csak ott, illetve annyiban van, hogy az Egyezmény semmilyen vegyület hatását nem vizsgálja *konkrétan*. Egyszerűen annyit mond, hogy mivel *általánosságban* a higany (és vegyületei) károsnak bizonyultak, igyekezzünk őket kivonni. Hangsúlyozom, hogy itt még csak nem is feltétlenül a felhasználókra való veszélyességről beszélünk; erre tipikus példa a higanyos hőmérő. (Ami ugye elsősorban az előállításában résztvevőkre nézve veszélyes.) Az Egyezményt tehát aligha lehet egy konkrét vegyület egy konkrét alkalmazásban való konkrét biztonságosságának megítéléséhez felhasználni... ehhez olyan vizsgálatok kellenek, mint amilyenekre én is hivatkoztam az előbb linkelt írásomban. És amelyek megnyugtató eredménnyel zárultak. (Most el is tekintve attól, hogy egyébként a tiomerzálra, amint arra már utaltam is, nem vonatkozik az Egyezmény.)
"Biztosan rátalálsz a betegtájékoztatóra (Fluval P). A tájékoztató szerint például nem történt tesztelés kismamák esetére vonatkozóan, ezért sem értem az ajánlást részükre:"
Ez egy bonyolult kérdés. A probléma lényege, hogy etikai okokból általában elég problémás, hogy bármit is célirányosan terheseken próbáljunk ki (ez most egyáltalán nem csak a védőoltásokra vonatkozik!), ezért nagyon sok esetben más módon próbálunk információhoz jutni. Tipikus példa erre a véletlen alkalmazásokból való okulás (véletlen alkalmazás: például a beadás után derült ki, hogy terhes) vagy azon csoportokból való okulás, akiknél olyan nagy volt a megbetegedés kockázata, hogy kevésbé aggódtunk a gyógyszer mellékhatásai miatt és ezért beadtuk. Az ilyen tapasztalatok alapján lehet óvatosan elkezdeni a szélesebb körű alkalmazást - még akkor is, ha nem történt "tesztelés" (ahogy te fogalmaztál).
(Egyébként azóta, épp ennek fényében, a Fluval P előirata is módosult, az aktuális a következőt tartalmazza többek között: "Az Engedélyezést Követő Gyógyszerbiztonsági Vizsgálat során kiemelt figyelemmel kísérték a várandós nők oltása kapcsán jelentkező terhességi, szülési, anyai és magzati nemkívánatos eseményeket.
A vizsgálat eredményei alapján a várandósság előtt vagy annak bármely szakaszában a Fluval P vakcinával történt oltás a vakcinációtól a szülést követő kórházi elbocsátásig tartó megfigyelések alapján nem jelent kockázatot sem az anyára, sem a magzatra.")
Icus_31 2013.09.10. 07:03:41
Igen, igazad van, látod erre nem is gondoltam, hogy etikai okból problémás a 'tesztelés'. Őszintén szólva most elszégyelltem magam és nemcsak a szóhasználatom miatt.
Értem a véletlenszerű információhoz való jutás lényegét, köszönöm, hogy elmagyaráztad. Nyilván ez egy önkéntes dolog, kérem az oltást vagy sem, és a körülmények kockázatának mérlegelésével is döntést kell hozni. Azt nem tartom elegendőnek és megnyugtatónak, hogy a kórházi elbocsátásig tartson egy megfigyelés. Inkább tartanék fontosnak egy hosszú távú megfigyelést, az oltástól számítva, kontrollcsoport felállítását. Nyilván ehhez kölcsönös együttműködés és kapcsolattartás szükséges minden fél részéről. De talán megéri a fáradságot.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.10. 10:34:06
@Icus_31: Jaj ne viccelj, egyáltalán nem kell "elszégyellned" magad... ezek nagyon összetett kérdések.
"Azt nem tartom elegendőnek és megnyugtatónak, hogy a kórházi elbocsátásig tartson egy megfigyelés. Inkább tartanék fontosnak egy hosszú távú megfigyelést, az oltástól számítva, kontrollcsoport felállítását."
A dolognak két oldala van. Az egyik, hogy a törzskönyvezés során végeznek vizsgálatot a mellékhatásokra vonatkozóan, ez olyan szempontból megfelel a te fenti szempontjaidnak, hogy kontrollcsoportot alkalmaz, sőt, jellemzően randomizált, placeboval kontrollál, kettős vak stb. (Tehát véletlenszerűen osztják az alanyokat kezelt- és kontrollcsoportokba, a kontrollcsoport is kap oltást (csak épp hatóanyag nélkülit), nem mondják meg sem az alanyoknak, sem az orvosoknak, hogy ki melyik csoportban van stb.) Ez egy rendkívül magas bizonyítóerejű vizsgálat a mellékhatások feltárására.
A másik oldal, amiben viszont ez nem (teljesen) felel meg a fentieknek, az az, hogy ez nyilván mind időben, mind az alanyok számában korlátozott. Nem lehet végtelen embert végtelen ideig tesztelni, valahol értelmes határokat kell húzni. Ez viszont ahhoz vezet, hogy lesznek olyan ritka és/vagy későn jelentkező mellékhatások, amiket ilyen módon nem, vagy csak nehezen lehet észrevenni.
Amint az a fentiekből is látszik, ez a dolog jellegéből adódóan elkerülhetetlen és sajnos nem lehet önmagában "kölcsönös együttműködéssel" és "kapcsolattartással" megoldani. Az egyetlen járható út az, hogy a gyógyszer piacra vitele után is követik a bejelentett mellékhatásokat (posztmarketing vizsgálat, vagy más szóval farmakovigilencia). Ennek - értelemszerűen - az a hátránya, hogy a bizonyító ereje jóval kisebb (kapásból például nincs kontrollcsoport!), előnye viszont, hogy sokkal-sokkal több embert, és sokkal-sokkal hosszabb időtávokat ölel fel (hiszen minden gyógyszerszedő, akár évekkel később is jelenthet mellékhatást).
A dolog annyiban racionális, hogy az igazán durva (sokakat érintő, gyorsan jelentkező) mellékhatásokat már a törzskönyvezés során lehet azonosítani, tehát azt már a széles körű alkalmazás kezdetekor lehet tudni, hogy túl nagy bajt nem fog csinálni... aztán ezt később lehet pontosítani. A dolog nyilván nem tökéletes (amire azok a gyógyszerek a fájó példák, amiket teljesen vissza kellett később vonni a tapasztalatok miatt), de egyelőre nincs jobb. (Hiszen ne felejtsd el, hogy a túl alapos tesztelésnek is van költsége, és most itt nem forintban értem, hanem abban, hogy visszatart egy potenciálisan jó gyógyszert a betegektől.)
Icus_31 2013.09.11. 09:33:14
Kedves Tamás! Először is köszönöm Neked, hogy ilyen őszintén, kellő nyíltsággal és türelemmel átadod, sokat jelent. Nem kell aggódnod amiatt, amit írtam. Ha valamit kritizálni merek, épp úgy kötelességemnek érzem ezt önmagam felé is megtenni, elgondolkodni. Ha valaki ebben a segítségemre van, azért én csak hálás lehetek. Megértettem az általad írottakat, értem a lehetőségek korlátait és elfogadom. Az etikai felvetés mindenféle szempontból korrekt, helyén való.
Megmondom őszintén, tényleg csak azért jöttem, hogy az Egyezményt megmutassam, nem gondoltam, hogy végül beszélgetés kerekedik ki belőle. De örülök neki.
Beszélgetésünk alatt többször hivatkoztál arra, hogy az Egyezmény nem vonatkozik a tiomerzálra. Ne haragudj, van ami sokadik olvasásra esik le.. Nem találom viszont azt a részt, ahol erről bővebben írnak (Annex 61. oldala), a segítségedet kérném ebben. Köszönöm szépen.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.11. 12:27:59
@Icus_31: Kedves Icus! Igazán nincs mit, sőt, a helyzet az, hogy én köszönöm, mert nagyon nagyra értékelem ezt a hozzáállást! Ennek megfelelően természetesen én is nagyon örülök, hogy beszélgetés "kerekedett ebből".
Ami a kérdésedet illeti, attól tartok, hogy én fogalmaztam pontatlanul. Ne haragudj! Nem az Annex A 61. oldalán van, hanem a dokumentum 61. oldalán, ami az Annex A. Magyarán, ha fellépsz az UNEP honlapjára, ahol a szöveg van ( www.unep.org/hazardoussubstances/Mercury/Negotiations/INC5/INC5Report/tabid/3496/Default.aspx ) és megnézed az angolt ( www.unep.org/hazardoussubstances/Portals/9/Mercury/Documents/INC5/INC5_7asterix_final%20report_26%2008_e.pdf ) akkor annak a 61. oldalán találod az ominózus részt. Annex A, "The following products are excluded from this Annex". Remélem tudtam segíteni, de ha bármi kérdésed volna még, nyugodtan írj!
Icus_31 2013.09.15. 16:22:58
@Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu): Igen Tamás, segítettél, köszönöm. Írod, hogy ha bármi kérdésem volna még.. tele vagyok kérdésekkel, Tamás. És szívesen beszélgetek, beszélgetnék még.
@fordulo_bogyo: Szeretném megköszönni a Te válaszodat is. Egy kérdés felmerült bennem, azzal kapcsolatban, amit írtál, hogy tiomerzál nálunk csak a többadagos oltóanyagokban van. Szeretném megkérdezni, hogy konkrétan melyek ezek az oltóanyagok?
fordulo_bogyo 2013.09.15. 16:43:31
@Icus_31: Bocs, en kulfoldon (az USA-ban_ elek, amikor azt irom, nalunk, akkor az USA-ra gondolok.
Itt van a tablazat, amelyik alapjan a hozzaszolasomat irtam:
www.cdc.gov/flu/protect/vaccine/vaccines.htm
Ezek az USA-ban jovahagyott influenzaoltasok a 2013-14 szezonra,
sajnos azt nem tudom, hogy Magyarorszagon ezek kozul melyek vannak forgalomban, illetve, hogy van-e mas oltas is forgalomban.
Mgkerestem, itt talalod a Magyarorszagon forgalomban levo vedooltasokat:
www.vacsatc.hu/?Vir%E1lis-olt%F3anyagok&pid=37
Megneztem az elso ket influenza elleni oltasban (AGRIPPAL S1, Fluarix)nincs thiomerzal, a harmadikban (FLUVAL AB)viszont van... tovabbi jo bongeszest, van meg negy inflenza oltas a listan, amiket nem neztem meg.
(Ket kattintas kell, elobb az oltas nevere kattints, majd az oltas lapjan a kis zold LAB fulre, az egy word dokumentumot tolt le, abban talalod a segedanyagokat)
Icus_31 2013.09.16. 07:06:01
@fordulo_bogyo: Köszönöm szépen, át fogom nézni. Kérdésem még, bár biztosan az is le van írva valahol, csak még nem találtam rá, hogy mennyi az "ajánlott" bevitel/felső határ? A Vacsatc szavaival élve a "higanybevitelre vonatkozó ajánlások" felső határára gondolok.. Előre is köszönöm.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.16. 09:27:39
@Icus_31: Ahogy mondtam, nagyon szívesen! És tényleg: bármikor máskor is.
Bár nem nekem címezted, de ha egy megjegyzést még megengedsz ezzel kapcsolatban:
"Egy kérdés felmerült bennem, azzal kapcsolatban, amit írtál, hogy tiomerzál nálunk csak a többadagos oltóanyagokban van. Szeretném megkérdezni, hogy konkrétan melyek ezek az oltóanyagok?"
Tehát, az egyértelműség kedvéért: Magyarországon ma SEMELYIK kötelező gyermekkori védőoltásban NINCS tiomerzál.
A (nem kötelező) influenza elleni oltásban LEHET tiomerzál, ezért kezdett el fordulo_bogyo arról beszélni. Tehát ott sem mindegyikben van, azaz ha valaki - bármi okból is - de szeretné ezt elkerülni, minden további nélkül megteheti Magyarországon is.
(A "többadagos" megjegyzés úgy értendő, hogy vannak olyan vakcina kiszerelések, melyeknél egy ampulla nem csak egy oltásnyi oltóanyagot tartalmaz. Mivel ezekbe többször is beleszúrnak a tűvel (és az első után már nem tekinthetőek hermetikusan lezártnak), így különösen fontos, hogy sterilek maradjanak. Ez a magyarázat arra, hogy az ilyeneknél miért volt tipikus a tiomerzál alkalmazása. A dolognak manapság annyiban van relevanciája, hogy mi itt, a világ fejlettebb részén megengedhetjük magunknak, hogy egyszerűen azt mondjuk, hogy jó, akkor inkább nem használunk ilyen oltóanyagot, ha cserében nem kell tiomerzált belerakni. Nyilván így drágább lesz, de "megengedhetjük magunkat ezt a luxust" (még ha felesleges is); mondjuk Afrikában nem ilyen egyszerű a helyzet.)
fordulo_bogyo 2013.09.16. 14:33:09
@Icus_31: Tobbfele limit is van (nem "ajanlott" bevitel, hanem a biztonsagi hatar), az ajanlas az, hogy amennyire lehet, kerukjuk:
Az elelmiszerek kozul a leginkabb a halakban halmazodik fel higany (vegyulet), a kornyezetszennyezesbol. az emberi figyasztasra szant hal nem tartalmazhat tobb mint 1 mg higanyt kilogrammonkent.
A belegzett levegore a ivovizre ennel sokkal szigorubb a felso hatarertek (mert azokat folyamatosan bevisszuk a szervezetbe).
A magas higanytartalmu halak (nagy tengeri ragadozohalak) fogyasztasat nem ajanljak terhes es/vagy szoptato anyukaknak, masoknak azt javasoljak, hogy csak ritkan fogyasszon ilyen halat.
Nagyon szomoru, hogy itt a varos koruli tavakban is higanyszennyzettek a halak, a csonak-rampanal, ahol a horgaszok vizre szallanak egy tabla azt tanacsoljak, hogy a fogamzokepes koru, terhes, kisgyermekes nok hetente legfeljebb egyszer egyenek az itt fogott naphal, suger, pisztrang husabol, legfeljebb havonta egyszer csukat, harcsat, pontyot es egyaltalan ne egyenek sullot (az a legnagyobb ragadozohal errefele, meteresre is megno).
A tobbi embernek azt tanacsoljak, hogy sullot legfeljebb havonta egyszert, csukat, pisztrangot, harcsat hetente egyszer, a tobbi halat korlatozas nelkul fogyaszthatja.
Korabban irtam, hogy egy higanyvegyulettel tartozitott vedooltasban kevesebb a higany, mint egy adag halban.
vedooltas.blog.hu/2012/09/05/az_amerikai_birosag_iteleletei_az_tiomerzal_es_autizmus_ugyeben/fullcommentlist/1#c20570812
Az EPA a szervezetbe kerulo higany mennyiseg biztonsagos felso hatarat 0.7 mikrogramm hetente testsulykilogrammonkent mennyisegnel huzza meg, a WHO 3.3 mikrogramm hetente testsulykilogrammonkent mennyisegnel.
Az EPA hatarerteke tizszer alacsonyabb, mint az a mennyiseg, ami mar karos lehet.
Tiomerzallal tartositott inflenzaoltast csak felnottnek adnak, ebben legfeljebb 25ug higany van, azaz egy 50kg sulyu ember meg ha rendszeresen, hetente is kapna egy ilyen inflenza-oltast, akkor is alatta maradna a szigorubb hatarerteknek is.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.17. 00:40:41
@fordulo_bogyo: Köszönöm szépen, ez nagyon komplett válasz lett :)
Egyedül annyit tennék hozzá kiegészítésként, a precizitás kedvéért, hogy a szájon át bevitt metil-higany gyakorlatilag 100%-ban felszívódik a gyomorbél-rendszerből ( www.albuw.ait.ac.th/Group_R/Mercury/report-4/mercury_abatement_4th/pdf_link/bioavailability%20of%20Hg.pdf ) és bekerül a szisztémás keringésbe. (Ez ugye azért fontos, mert e nélkül az információ nélkül a fenti számok önmagában nem döntenék el a kérdést, hiszen lehetne, hogy a halban megevett metil-higany pl. felszívódás nélkül távozik, míg az injekcióban kapott nem. Mivel azonban a megevett is lényegében 100%-ban felszívódik, innentől kezdve ez nem ronthatja el a gondolatmenetet.) És persze, ismétlem, ez ráadásul metil-higany (ami a rosszabb), nem etil-higany, amire a tiomerzál ténylegesen bomlik.
Icus_31 2013.09.17. 21:03:38
Sok érdekességet írtatok, és nagyra értékelem a türelmeteket, köszönöm. Meg kell mondjam, hogy eddig abban a tudatban voltam, hogy a Fluval P az egyetlen influenza elleni oltás hazánkban. Hát elég nagy tájékozatlanságra vall. Most átnéztem a Vacsatc oldalán lévő a táblázatot, és a hozzá tartozó anyagokat. Részletes, világos, és így, pontos név alapján könnyen rá lehet találni a betegtájékoztatókra is.
Értem a mennyiségekre vonatkozó összefüggéseket, logikus is. Viszont nem igazán tiszta számomra, hogy a határértékek pontosan mire vonatkoznak. Az etil-higanyra vagy a metil-higanyra? (Elnézést, ha butaságot kérdezek.) Valamint, egy általános kérdés merült fel bennem, talán tudnom kellene az eddigiek alapján, mégis megkérdezem. A higany (és higanyvegyület) egyáltalán nem ürül ki a szervezetből?
fordulo_bogyo 2013.09.19. 13:28:53
@Icus_31: Kiurulnek a higany (es vegyuletei) a szervezetbol.
Kulonbozo meresek 30 ora es 60 nap kozotti felezodesi idoket mertek (kulonbozo szerveket es kulonbozo vegyuleteket vizsgalva).
Ennyi ido kell ahhoz, hogy a szerveztben levo higany(vegyulet) fele kiuruljon. Azutan ugyanennyi ido mulva a maradeknak a fele urul ki... es igy tovabb.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.19. 14:12:34
@fordulo_bogyo: Ehhez annyit fűznék hozzá (csak az egyértelműség kedvéért), hogy ezen belül a metil-higany kiürülési felezési ideje nagyjából 40-100 nap között van (épp ez teszi lehetővé, hogy bizonyos halakban feldúsuljon). A fordulo_bogyo által írt halas dolgok is erre, a metil-higanyra vonatkoztak.
Az etil-higany felezési ideje ennél lényegesen kisebb (fele-harmada-negyede).
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.19. 14:23:58
@Icus_31: Ahogy mondtam is, nagyon szívesen; ezért pedig igazán felesleges szabadkoznod :) Örülök, hogy segíthettünk.
"A higany (és higanyvegyület) egyáltalán nem ürül ki a szervezetből?"
Ahogy fordulo_bogyo is utalt rá, ez biológia, itt nincs olyan, hogy valami 43,2 nap alatt kiürült és onnantól nincs a szervezetben, meg olyan sincs, hogy más valami pedig egyáltalán nem ürül ki. Minden ürül valamilyen mértékben, csak a sebesség a kérdés. (Persze, nyilván van olyan, ami nagyon gyorsan ürül, és praktikusan mondható, hogy egy adott időpont után már nincs bennünk, valami meg nagyon lassan, és praktikusan mondható, hogy egyáltalán nem ürül ki... de, legalábbis elvi szinten, ez is csak sebességbeli különbség.)
Ez higanyvegyületeknél elsősorban a konkrét vegyület függvénye, illetve annak, hogy honnan vett kiürülést nézzük. (Egy toxikológus erre hitelesebb választ tudna adni, de én nem láttam 1-200 napnál nagyobb számot semmilyen higanyvegyületre.) Sajnos ez nem sokat segít, ha *folyamatosan* ki vagy téve - például a halfogyasztás révén - a higanynak; ez történt például a minamatai esetben, metil-higannyal.
gybencsko 2013.09.19. 19:15:09
@Icus_31:
A metil-higanynak (ami a halakban van, és a veszélyesebb) 50 nap a felezési ideje a vérben (ebben a cikkben).
Az etil-higanynak 7-10 nap.
www.albuw.ait.ac.th/Group_R/Mercury/report-4/mercury_abatement_4th/pdf_link/HgToxicoClinicManifes.pdf
Nem tudom, mennyire járatos a kémiában (szóval elnézést, ha triviálisat mondok), de ugyan a metil-higyany és az etil-higany csak egy betűben különbözik, de ettől a kémiában még ég és föld is lehet a különbség. (Egy példa: a dinitrogén-oxid egy kellemes szagú, eufórizáló hatású, színtelen gáz, a nitrodég-dioxid pedig egy barna, szúrós szagú, súlyosan mérgező gáz).
Az etil-higanynak tudtommal nincsen EPA határértéke, és ez nem véletlen. A metil-higany határértékét epidemiológiai adatok alapján határozták meg, ami azt jelenti, hogy a túl sok metil-higany fogyasztása miatt sokan megbetegedtek, és az okoskák meg tudták határozni, hogy mennyi az a napi metil-higany mennyiség, ami még biztosan nem káros.
Mivel az etil-higyany nem halmozódik fel a szervezetekben (sem halakban, sem emberben), így aztán nem is tudott belőle senki túl sokat fogyasztani, ezért aztán senkinek semmi baja nem lett tőle, így aztán nem is voltak epidemiológiai adatok, ami alapján meg tudták volna határozni, hogy mennyit nem szabad fogyasztani belőle hosszú távon.
Ilyen határérték (ami hosszú távú fogyasztásra vonatkozik) etil-higanyra valószínűleg soha nem is lesz, hiszen soha senki sem fogyaszt annyi etil-higanyt minden nap, ami káros mennyiségben halmozódna fel, hiszen az élelmiszerben eleve nincs és a szervezetből is túl gyorsan kiürül. A védőoltásokban pedig a tiomersal fénykorában sem volt annyi, hogy az bármit okozzon (lásd epidemiológiai adatok: vedooltas.blog.hu/2012/09/05/_higanytartalmu_tiomerzal-tartalmu_vedooltasok_es_az_autizmus), így az alapján sem lehetett határértéket meghatározni Csak a határérték meghatározásának kedvéért pedig nem fognak direkt embereknek nagy mennyiségű etil-higanyt hosszú távon adagolni, hogy megnézzék, hogy hány tízezer védőoltást kéne naponta beadni egy embernek, hogy valami baja legyen az etil-higanytól.
Lehet, hogy vannak adatok mérgezésekről, ami etil-higany egyszeri, véletlen, nagy mennyiségű fogyasztásakor léptek fel, de ezek a védőoltások szempontjából nulla fontossággal bírnak, mivel a védőoltásban (ezt látatlanban megmondom) valószínűleg ezredannyi etil-higany sincs, mint ami ezekben az esetekben a szervezetbe került.
Ha valamiben tévedek, rosszul gondolok, örülök, ha kijavítanak.
Icus_31 2013.09.21. 21:10:01
Köszönöm szépen a válaszokat. Még egy kérdésem volna, utána igyekszem békén hagyni ezt a tiomerzálos témát: mi volt a konkrét ok? Van információnk arról, egyfajta hivatalos álláspont, szakmai állásfoglalás, ami miatt úgy döntöttek, hogy ki kell vonni ezt az összetevőt az oltóanyagokból? (Kérlek szépen, ne azt mondjátok válaszként, hogy a szülők "hisztije" miatt. Az nem szakmai állásfoglalás.)
Icus_31 2013.09.22. 12:05:02
Sajnos, nem hagyott nyugodni, ezért kicsit körülnéztem és most vissza kell térjek, egy pár gondolat erejéig. Nem tudom, találkoztatok-e már ezzel a tanulmánnyal.
www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1280342/
Nem szándékom senkit megbántani, és nem is fogom becsmérelni a véleményeteket, mert tiszteletben tartom.
Viszont szívesen meghallgatnám, hogy mit gondoltok a tanulmánnyal kapcsolatban.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.22. 13:07:31
@gybencsko: Tényleg, erre istenigazából még nem is válaszolt senki sem Icusnak; köszönöm szépen a kiegészítést :)
Valóban, én is úgy tudom, hogy az etil-higanyra nincs határérték, ugyanis nincsen adat, ami alapján ezt meg lehetne állapítani.
Azt látni kell, hogy mérgek, vagy egyáltalán: emberre káros (vagy akár csak potenciálisan káros) tényezőknél elég macerás tud lenni a veszélyesség meghatározása. Mert mondjuk kíváncsiak vagyunk arra, hogy mennyi kálium-ciandot kell bevenni ahhoz, hogy 100 emberből 50 meghaljon. Ezt elvileg úgy lehetne legjobban vizsgálni, hogy attól a dózistól kezdve, ami 100-ből 0-t öl meg, egészen addig, ami 100-ból 100-at, felosztjuk a dózisokat - mondjuk - 10 lépésközre, és mindegyikhez hozzárendelünk - mondjuk - egy 1000 fős, véletlenszerűen választott és csoportba sorolt kísérleti csoportot. Mindegyik csoport megkapja az adott csoporthoz rendelt dózist, az elsőben senki nem fog meghalni, az utolsóban mindenki; nekünk pedig nincs más dolgunk, mint megnézni, hogy melyikben volt 500-hoz legközelebb a halottak száma. Ha nem vagyunk elégedettek az eredmény pontosságával, akkor az ilyen módon nagyjából belőtt tartományt újabb kísérleti csoportok bevonásával finomabb lépcsőkben is megvizsgálhatjuk. Gondolom nem kell magyarázni, hogy ezzel az eljárással mi a baj :-)
Ehelyett, maradnak a különböző indirekt módszerek. Az egyik legfontosabb, hogy jellemzően nem jelent etikai problémát, ha a fenti(hez hasonló) esemény tőlünk függetlenül (balesetből, szándékos mérgezésből stb.) történt meg, és mi csak felhasználjuk az adatait. Például a radioaktív sugárzás emberi szervezetre gyakorolt hatásáról a legtöbbet a két atombombából és a nukleáris balesetekből tudjuk. Ennek persze az a "hátránya", hogy az ilyen eseményeket nem a fenti tudományos szempontok szerint tervezik, ezért nehezebb a szükséges információkat kiszedni. (De ha fontos, mint a radioaktív sugárzásos példában - ahol ráadásul, amúgy persze szerencsére, kevés ilyen esemény van - akkor megteszik. Például kutatók egész elképesztő sziszifuszi munkában felmérték minden hiroshimai és nagaszaki túlélőnél, hogy a robbanás idején hol tartózkodtak, és nem úgy, hogy melyik házban, hanem úgy, hogy melyik szobában, sőt, a szoba melyik részén (!) utána térképekkel próbálták kisakkozni, hogy mennyi fal, épület stb. volt az alany és a bomba között, hogy így határozzák meg, hogy mekkora dózist kaphatott. Hogy aztán ezt összekorreláltassák az egészségügyi állapotukkal, ilyen módon feltérképezve, hogy hogyan hat a sugárzás az egészségre.)
A metil-higany esetén is nagyon fontos információforrás a Minamata-betegség, egy iraki gabonamérgezéses incidens, illetve olyan szigetek lakosságán végzett vizsgálatok, ahol rengeteg - nagy metil-higany tartalmú - halat fogyasztanak. Innentől a logika ugyanaz: kibe mennyi metil-higany jutott, mi lett az egészségügyi kimenet... és ez alapján már lehet határt húzni (nyilván megfelelő bizonytalansági faktorokkal kalkulálva).
Persze más módszerek is vannak, értelemszerűen mindegyik különféle előnyökkel és hátrányokkal. Végezhetünk állatkísérleteket, ez etikailag általában jobban emészthető (de mennyire vonatkoztathatóak más faj toxikológiai eredményei az emberre? - ez külön tudomány), megpróbálhatjuk a kis expozíció hatását extrapolálni (de mennyire jogos ez az extrapoláció nagyobb dózisokra?) stb.
Ahogy gybencsko is írta, etil-higanyra egyszerűen nincs elég adat konkrét limit felállításához, hiszen ehhez kéne, hogy valaki rendszeresen etil-higanyt fogyasszon, kellenének etil-higany mérgezéses esetek stb. Ezek fényében legfeljebb annyi mondható, hogy okkal feltételezzük, például a már említett felezési idő különbség miatt, hogy kevésbé toxikus mint a metil-higany.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.22. 13:24:39
@Icus_31: Még ha a szülőkre is akarnék hivatkozni, akkor sem használnám azt a szót, hogy "hiszti" :) Nyugodtan mondhatjuk, hogy így a szülők megnyugodhatnak - azt valószínűleg a legelfogultabb védőoltás-ellenes is elhiszi, hogy ami nincs is az oltásban, az nem lehet veszélyes :) Nade megnyugtatni nem csak hisztizőket kell...!
A másik oldala a dolognak (szülők megnyugtatásától függetlenül, tehát nem ilyen "pszichológiai" szempontokból) az a 'precautionary principle', azaz az az elv, hogy ha valamiről nem tudjuk teljesen biztosan, hogy veszélytelen, akkor inkább igyekezzünk elkerülni a használatát. 1999-ben ez volt a motiváció.
Hozzá kell tennem, hogy a dologhoz persze az is kell, hogy legyen mivel helyettesíteni (hiszen nyilván az sem járható, hogy tartósítás nélkül hagyjuk a vakcinákat). Ennek viszont van némi aktualitása: a helyzet az, hogy mi, a világ fejlettebb felén ezt megtehettük (nem használunk többadagos kiszerelést, más, higanyt semmilyen formában nem tartalmazó tartósítószert vetünk be stb.), de pl. Afrikában ez nem ilyen egyszerű, logisztikai, pénzügyi okok miatt (sajnos). Azért mondom, hogy ennek van aktualitása, mert nemrég volt belőle vita, hogy kivonják-e onnan is a tiomerzált, ami azért lett volna durva, mert ott - szemben az itteni helyzettel - ez egyértelműen a védőoltás-ellátottság drámai romlásával járt volna. Ezért nagyon sokan tiltakoztak ez ellen (végül sikerrel) hivatkozva arra, hogy ez sokkal több gyerek életébe kerülne, mint amennyi kárt a tiomerzál egyáltalán elképzelhető, hogy okozzon. (Pláne, hogy most már jóval többet tudunk róla, mint 1999-ben.)
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.22. 13:44:44
@Icus_31: Szerintem senki nincs (én legalábbis biztosan nem :) ), aki "megbántódna" egy ilyentől, épp ellenkezőleg, ez egy teljesen rendes, valódi tudományos kísérlet, amiről nagyon is lehet beszélgetni (mindenféle becsmérlés nélkül) :)
Ami a kérdésedet illeti; igen, én ismertem korábbról, olyannyira, hogy fel is használtam az érveléseimben. Például itt is volt róla szó, hogy az etil-higany felezési ideje jóval rövidebb, ezt ez a cikk is megerősíti: "the initial and terminal half-life of Hg in blood after thimerosal exposure was 2.1 and 8.6 days, respectively, which are significantly shorter than the elimination half-life of Hg after MeHg exposure at 21.5 days". Hasonlóképp megerősíti azt, hogy az etil-higany kevésbé toxikus, mint a metil-higany az is, hogy "Brain concentrations of total Hg were significantly lower by approximately 3-fold for the thimerosal-exposed monkeys when compared with the MeHg infants, whereas the average brain-to-blood concentration ratio was slightly higher for the thimerosal-exposed monkeys (3.5 ± 0.5 vs. 2.5 ± 0.3)".
De, nem győzöm hangsúlyozni, hogy ma már ez akadémikus kérdés, hiszen hazánkban semelyik kötelező gyermekkori védőoltásban NINCS tiomerzál.
Icus_31 2013.09.22. 15:38:43
@Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu): A "hiszti" szót azért tettem idézőjelbe, mert idéztem valakit. És sajnos, szakembert idéztem. Tamás, tudom, hogy a gyermekkori oltásokban már nincsen tiomerzál. Nem szükséges hangsúlyoznod, mert ide is úgy érkeztem, hogy ennek tudatában voltam. A figyelmetlenségem pedig a Te hivatkozásod irányába nem tagadom. Ok. Folytatom később...
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.22. 15:46:37
@Icus_31: Sajnos ezt én is el tudom képzelni :( Jobbat nem tudok mondani, mint hogy megismétlem, amit legutóbb is leírtam, hogy ti. én nem mondanék ilyet. És nem is azért, mert ne értenék egyet abban, hogy a dolognak nincs alapja, hanem azért, mert úgy gondolom, hogy egy szülő álláspontját - bármennyire is nincs alapja! - nem illik "hiszti"-nek minősíteni, hiszen ez nem annak alapját vagy alaptalanságát minősíti, hanem egész egyszerűen sértő. (Ezt nyilván most az 'érdeklődő szülő' esetre tartom fenn, nem a védőoltás-ellenes hangadókra.)
Icus_31 2013.09.23. 22:12:41
@Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu): Örülök hogy ezt mondod, de tudnod kell, hogy nem is feltételezem rólad. (Még a hangadók irányába sem.)
Tudod mi a furcsa? Olvasom az írásaitokat. Kicsit úgy érzem magam, mint amikor még tanultam. Akkor úgy éreztem, minél többet tudok, annál inkább nem tudok semmit.
A tanulmányról beszélgetni a szakértők, hozzáértők tudnak. Én csak butaságokat kérdeznék, ami felesleges.
Köszönöm, hogy megérthettem, mi a különbség az 'ajánlott' és az 'ajánlás' között. Mit jelent pontosan a 'tesztelés', a 'többadagos', az etil- és metil higany közötti különbség, a lehetőségek korlátai, az indirekt módszerek..
Tamás, ha szeretnék írni neked, a fenti email cím csak a Tied, igaz?
Ui.1: vigyázzatok a kismamákra, gondoljátok át
Ui.2: örülök, hogy nincsen tiomerzál a gyerekek oltóanyagában
Ui.3: sok kedvencem közül az egyik, a halászlé. :)
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.23. 22:24:51
@Icus_31: Először is, köszönöm szépen!
"Akkor úgy éreztem, minél többet tudok, annál inkább nem tudok semmit."
Ez egyértelmű. Én is így vagyok vele például a matematika kapcsán (ami nálam volt a tanulás): amíg informatikusként, csak mintegy "mellesleg" tanultam, egyre inkább úgy éreztem, hogy "á, mindjárt megtanultam mindent", aztán amikor elkezdtem matematikus-szakon foglalkozni vele, egyre inkább úgy éreztem, hogy "Úristen, én alig értek valamihez" :)
"Én csak butaságokat kérdeznék, ami felesleges."
Egyrészt mivel ez nem egy vizsga, ezért éppenséggel "butaságot" is nyugodtan lehet kérdezni :) másrészt biztosíthatlak, hogy ennél ezerszer hajmeresztőbb kérdéseket is láttam már itt (és azokra is igyekeztem a legjobb tudásom szerint válaszolni!).
"Tamás, ha szeretnék írni neked, a fenti email cím csak a Tied, igaz?"
Igen, ha a nevemre kattintasz, engem érsz el, de az emailcímem közvetlenül is ott van a jobb oldalon az 'Elérhetőség' című dobozban.
Icus_31 2013.09.25. 09:19:19
@Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu): Írtam neked emailt, Tamás.
Ferenci Tamás (vedooltas.blog.hu) · http://vedooltas.blog.hu/ 2013.09.25. 10:15:34
@Icus_31: Köszönettel megkaptam; igyekszem még ma visszaírni! :)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


Vállalati struktúra - www.zinzino.com - Zinzino
§ 1 Cégnév
A cég neve Zinzino AB (nyilv).
§ 2 Regisztrált iroda
Az igazgatótanács bejegyzett irodája Göteborgban van.
§ 3 Tevékenységek
A vállalat fő tevékenysége a leányvállalatok részvényeinek tulajdonlása, kezelése, valamint az ehhez kapcsolódó tevékenységek elvégzése.
§ 4 Részvénytőke
A jegyzett tőke nem lehet kevesebb, mint 2 200 000 SEK (svéd korona) és nem haladhatja meg a 8 800 000 SEK-et.
§ 5 Részvények száma
A kibocsájtott részvények száma nem lehet kevesebb, mint 22 000 000 és nem lehet több mint 88 000 000.
§ 6 Részvények
A részvények két osztályba, az "A" és a "B" osztályba sorolhatók: „A” részvények a teljes alaptőke számbeli értékével, „B” részvények a teljes alaptőke számbeli értékével azonosak. Az éves rendes közgyűlésen az A-osztályú részvények részvényenként egy (1) szavazatra, a B-osztályú részvények részvényenként a szavazati jog egytizedére (0,1) jogosítanak.
Ha a vállalat új A és B-osztályú részvényeket bocsát ki, készpénzkibocsátás vagy offset kibocsátás formájában, az A és B típusú részvények birtokosai elővásárlásra jogosultak, ugyanazon részvényosztály új részvényeinek vásárlására, arányosan az előzetesen birtokolt részvények számával (elővásárlási jog). Az elsődleges elsőbbségi jogon nem jegyzett részvényeket minden részvényesnek előfizetésre fel kell ajánlani (kiegészítő kedvezményes jog). Ha az ilyen módon felajánlott részvények nem elégségesek a kiegészítő kedvezményes jogon keresztül történő felvásárlás fedezésére, akkor a részvényeket a részvénytulajdonosok az előzetesen birtokolt részvények számával arányosan osztják szét.
Ha a vállalat úgy dönt, hogy csak egy részvénytípus részvényeit bocsájtja ki készpénzkibocsátás vagy offset- kibocsátás formájában, minden részvényesnek, részvényosztálytól függetlenül, elsőbbségi jogot kell biztosítania az új részvények jegyzésére a részvények számának arányában megelőzően.
Ha a vállalat úgy dönt, hogy opciókat vagy váltókat bocsát ki készpénzkibocsátás vagy offset-kibocsátás formájában, akkor a részvényeseknek elővásárlási jogot kell biztosítani az opciók megvásárlására, ugyanúgy, mint új részvények kibocsátása esetén, valamint elővásárlási jogot kell biztosítani a kibocsátott váltók megvásárlására, ugyanúgy mint új részvények kibocsátása esetén, melyekre ezek a váltók átválthatóak.
Fentiek nem tartalmaznak semmilyen korlátozást a készpénzkibocsátásról szóló határozat elfogadásának lehetőségéről, vagy a részvényesek preferenciális jogaival való eltérésről.
Ha a jegyzett tőke emelésére bónusz kibocsátást hajtanak végre, az egyes részvényosztályok új részvényeit arányosan kell kiszámítani az előzőleg kiadott azonos osztályú részvények számához képest. Ebben az esetben az adott részvénytípus régi részvényei átruházzák a részvényjogokat az új részvényekre az adott részvényosztályon belül. A fent említettek nem tartalmaznak semmilyen korlátozást az új részvényosztály részvényeinek kibocsátásának lehetőségeiről az Alapszabály szükséges módosítása után.
§ 7 Igazgatótanács
Az Igazgatótanács legalább három (3), és legfeljebb tíz (10) tagból állhat. A képviselők száma nem lehet kevesebb, mint nulla (0) és nem haladhatja meg a tíz (10) főt, akiket évente választanak meg az évi rendes közgyűlésen. Mandátumuk a következő évi rendes közgyűlés időpontjáig tart.
§ 8 Könyvvizsgálók
A társaság éves beszámolójának, számláinak, valamint az igazgatótanács és a CEO adminisztrációjának vizsgálatára a társaságnak rendelkeznie kell egy vagy két könyvelővel vagy egy könyvelő vállalattal, helyettes könyvvizsgáló részvételével vagy anélkül.
§ 9 Értesítés a közgyűlésekről
A közgyűlésekről szóló értesítésnek a “Post- och Inrikes Tidningar” hirdetményben, valamint a vállat hivatalos weboldalán kell megjelennie. Az értesítéssel egy időben a vállalatnak a “Dagens Industri”-ban be kell jelentenie, hogy az értesítés megtörtént.
Az éves rendes közgyűlésről szóló értesítést, valamint a rendkívüli közgyűlésről - ahol az alapszabály módosítása megvitatható - szóló értesítést ki kell adni legfeljebb 6, legkevesebb 4 héttel a gyűlés előtt. A rendkívüli ülésekről szóló értesítést legfeljebb 6 héttel és legalább 3 héttel az ülés előtt kell megtenni.
§ 10 Regisztráció
Azoknak a részvénytulajdonosoknak, akik részt kívánnak venni a közgyűléseken folytatott megbeszéléseken, szerepelniük kell a teljes részvénynyilvántartásban vagy az ezzel megegyező jogi erejű nyilvántartásban, 5 munkanappal a gyűlés előtt. Emellett az ez irányú szándékukat be kell jelenteniük a vállalat számára legkésőbb 12 óráig, a kiadott értesítésben szereplő napon.
Ez a dátum nem lehet vasárnap vagy egyéb nemzeti ünnep, szombat, Szent Iván éjszakájának napja, Karácsony napja, Szilveszter, valamint nem lehet korábbi mint a közgyűlés előtti 5. munkanap.
§ 11 A felvétel dátumáról szóló rendelkezés
A társaság részvényeinek bejegyezve kell lenniük a részvénykönyvben, a Swedish Financial Instruments Accounts Act (Svéd pénzügyi és számviteli törvény) 1998:1479 hivatkozásának megfelelően.
§ 12 Évi rendes közgyűlés
Az éves rendes közgyűlést minden évben, az előző pénzügyi év lezárása utáni 6 hónapon belül kell megtartani. Az éves rendes közgyűlésen az alábbi üzleti pontok kerülnek megvitatásra:
Az ülés elnökének megválasztása.
A szavazók nyilvántartásának előkészítése és jóváhagyása.
Egy (1) vagy két (2) személy választása a jegyzőkönyv ellenőrzése céljából.
Annak megállapítása, hogy az ülést megfelelően hívták-e össze.
A napirend jóváhagyása.
A benyújtott éves beszámoló és a könyvvizsgálói jelentés, adott esetben az összevont beszámoló és az összevont beszámolóról szóló könyvvizsgálói jelentés prezentálása.
Állásfoglalások.
a) az eredmény-kimutatás és a mérleg, valamint adott esetben az összevont eredmény-kimutatás és összevont mérleg elfogadása,
b) a társaság nyereségének vagy veszteségének elszámolása az elfogadott mérleg szerint, és
c) az Igazgatótanács tagjai és a vezérigazgató felelőssége alóli felmentése.
Az Igazgatótanács tagjai és a könyvvizsgálók részére fizetendő díjak meghatározása.
Az Igazgatótanács megválasztása és adott esetben a könyvvizsgáló vagy könyvvizsgáló cég megválasztása.
Egyéb tevékenységek, amelyeket az ülésre vonatkozóan a svéd társasági törvény vagy az alapszabály ír elő.
§ 13 Pénzügyi év
A vállalat pénzügyi éve a naptári év.
§ 14 Megbízási formák begyűjtése
Az Igazgatótanács a vállalat költségén megbízásokat gyűjthet be a svéd társasági törvény 7. fejezete 4. szakaszának második bekezdése értelmében.
§ 15 Konverziós rendelkezés
Lehetőség van az A-osztályú részvények B-osztályúvá való átminősítésére, az A-osztályú részvény tulajdonosának kérésére. Az erre vonatkozó kérelmet írásban kell benyújtani a társaság Igazgatóságához. A kérelemben fel kell tüntetni azon részvények számát, melyeket a birtokosa meg kíván változtatni. Az Igazgatótanács az ilyen kérelem kézhezvételétől számított három hónapon belül megvizsgálja azt. Az átváltást késedelem nélkül be kell jelenteni a nyilvántartásba vételre, és az a regisztráció után lép hatályba.
05/31/2020 05:53:54 UTC