(2)41 Öregségi teljes nyugdíjra az jogosult, aki
(2a)42 Öregségi teljes nyugdíjra életkorától függetlenül jogosult az a nő is, aki legalább negyven év jogosultsági idővel rendelkezik.
(2b)43 A (2a) bekezdés tekintetében jogosultsági időnek minősül a kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonnyal, valamint a terhességi-gyermekágyi segélyben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermekgondozási segélyben, gyermeknevelési támogatásban és a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel megállapított ápolási díjban eltöltött idővel, vagy ezekkel egy tekintet alá eső, 1998. január 1-jét megelőzően szerzett szolgálati idő.
(2c)44 A (2a) bekezdés alapján az öregségi teljes nyugdíj nem állapítható meg, ha a kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonnyal szerzett szolgálati idő nem éri el a harminckét évet, olyan nő esetén pedig, akinek a súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekére tekintettel ápolási díjat állapítottak meg, vagy aki 1998. január 1-jét megelőzően ezzel egy tekintet alá eső szolgálati időt szerzett, a harminc évet.
(2d)45 A (2c) bekezdésben előírt jogosultsági idő – ha a jogosult a saját háztartásában öt gyermeket nevelt – egy évvel, minden további gyermek esetén további egy-egy évvel, de összesen legfeljebb hét évvel csökken. Saját háztartásban nevelt gyermeknek azt a vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermeket kell tekinteni, aki a jogosulttal életvitelszerűen együtt élt és annak gondozásából rendszeres jelleggel legfeljebb csak napközbeni időszakra került ki, vagy megfelelt a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény 12. § (2) bekezdése szerinti feltételeknek.
(3)46 Öregségi résznyugdíjra az jogosult, aki
18/A. §48
18/B. §49
20. §51 (1) Az öregségi nyugdíj összege az elismert szolgálati időtől és az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset összegétől függ.
(2)52 Aki húsz év szolgálati idővel rendelkezik és a reá irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltése után a nyugdíj megállapítása nélkül legalább 30 naptári napra szolgálati időt szerez, nyugdíjnövelésben részesül. A nyugdíjnövelés mértéke minden 30 nap után az öregségi nyugdíj 0,5 százaléka.
(3)53 A (2) bekezdésben meghatározott nyugdíjnöveléssel az öregségi nyugdíj a megállapítása alapjául szolgáló havi átlagkeresetet meghaladhatja.
21/A. §54 (1) Ha a biztosított, volt biztosított magánnyugdíjpénztár tagja, az öregségi nyugdíj összegét úgy kell megállapítani, hogy a 20. és 21. § alapján kiszámított nyugdíjösszeget meg kell szorozni az 1. mellékletben meghatározott szorzószámmal.
22. § (1)55 Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset összegét az 1988. január 1-jétől a nyugdíj megállapításának kezdő napjáig elért (kifizetett), a kifizetés idején érvényes szabályok szerint nyugdíjjárulék alapjául szolgáló kereset, jövedelem havi átlaga alapján kell meghatározni. Keresetként, jövedelemként kell figyelembe venni:
b)56 1997. január 1-jétől az 1998. január 1-je előtti rendelkezések szerinti, illetőleg 1998. január 1-jétől a Tbj.-ben meghatározott biztosítással járó jogviszonyból vagy jogviszonyokból származó, nyugdíjjárulék-alapot képező keresetet, jövedelmet és 1997. évben a keresettel, jövedelemmel azonos időre járó baleseti járadékot,
d)57 az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról szóló törvény alapján a nyugdíjbiztosítási visszautalás során meghatározott beszámított jövedelmet, ha a Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető összeget a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átutalták,
e)58 a felszolgálási díj 81%-át,
f)59 a vendéglátó üzlet felszolgálójaként a fogyasztótól közvetlenül kapott borravaló 81%-át,
g)60 azon egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás (ekho) alap 50 százalékát, 2008. január 1-jétől 61 százalékát, amely után a magánszemélyt terhelő ekho mértéke 15 százalék,
h)61 a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerinti munka-rehabilitációs díjat,
i)62 a Tbj. 30/A. § (2) bekezdésében meghatározott mezőgazdasági őstermelő esetében az éves bevételének 6 százalékát,
j)63 a főállású kisadózó társadalombiztosítási ellátásainak alapjául szolgáló, törvényben meghatározott összeget.
(2)64 Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározásánál
b)65 a gyermekgondozást segítő ellátás, gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás és a gyermekgondozási díj összegét,
f)66 a rendvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés, a rendvédelmi egészségkárosodási járadék, a honvédelmi egészségkárosodási keresetkiegészítés vagy a honvédelmi egészségkárosodási járadék összegét,
g)67 a rehabilitációs járadék összegét, valamint
h)68 az a)–f) pont szerinti ellátások folyósításának időtartama alatt szerzett, biztosítással járó jogviszonyból származó jövedelmet, keresetet
(3)69 A Péptv. 2011. január 1-jét megelőzően hatályos 4/A. §-a szerinti prémiumévek programban részt vevő biztosított esetében a nyugdíj alapjául szolgáló havi átlagkereset megállapításánál a részmunkaidőre megállapított, ténylegesen kifizetett kereset mellett a nyugdíjjárulék-, illetve nyugdíjbiztosítási járulékkiegészítés alapjaként számított összeget is figyelembe kell venni. Ha a prémiumévek programba történő belépése és munkaviszonya megszűnése közötti időszakban a biztosított prémiumévek programhoz kapcsolódó, részmunkaidőre szóló munkabérét emelték, akkor a járulékkiegészítés alapjaként számított összeget szintén ezen emelés százalékos arányával megemelten kell figyelembe venni. Többszöri béremelés esetén a prémiumévek programba történő bekerüléskor, illetve annak megszűnésekor érvényes bér közötti százalékos arányt kell alapul venni. A 39. §-ban foglalt rendelkezéseket ebben az esetben nem kell alkalmazni.
(4)70 Amennyiben a biztosított az (1) bekezdésben meghatározott időszaknak – vagy ha ennél a szolgálati idő kevesebb, e rövidebb időnek – legalább a felében rendelkezik a nyugdíjszámítás alapjául szolgáló keresettel, jövedelemmel, a havi átlagkeresetet a tényleges – a kifizetés időpontjában érvényes jogszabályok szerint nyugdíjjárulék-alapot képező – kereset, jövedelem alapján kell meghatározni.
(5)71 Ha a (4) bekezdés szerinti időszakban, az átlagszámítási időnek legalább a fele részére a nyugdíjat igénylőnek nincs keresete, jövedelme, a hiányzó időre eső napokra a keresetet, jövedelmet az 1988. január 1-je előtti legközelebbi időszak keresete, jövedelme alapján kell figyelembe venni. Ha ez sem áll rendelkezésre, keresetként – a nyugellátás megállapításának kezdő napjától folyamatosan visszaszámítva – a hiányzó időre érvényes, külön jogszabályban általánosan meghatározott minimálbér harmincad részét kell figyelembe venni azokra a naptári napokra, amelyekre nyugdíjalapot képező kereset, jövedelem nem volt és a (10) bekezdés alkalmazásánál e naptári napok is osztószámot képeznek.
(6)72 Az 1988. január 1-jétől elért, (1)–(5) bekezdés szerinti kereseteket, jövedelmeket – ideértve a minimálbér összegét is – naptári évenként csökkenteni kell
(7)73 A (6) bekezdés a) pontjában foglaltaktól eltérően 1991. évben munkavállalói járulék címén 0,2 százalékos, 2006. évben egészségbiztosítási járulék címén 4,6 százalékos, munkavállalói járulék címén 1,1 százalékos mértéket kell alkalmazni.
(8)74 Ha az (5) bekezdés alkalmazása során 1988. január 1-je előtti keresetet, jövedelmet kell figyelembe venni, az 1988. január 1-je előtti kereseteket, jövedelmeket a nyugdíjjárulék 1988. január 1-jén érvényes mértékének alapulvételével kell naptári évenként csökkenteni.
(9)75 A nyugdíjazást megelőző naptári év előtt elért és a (6)–(8) bekezdés szerint csökkentett keresetet, jövedelmet az országos nettó átlagkereset egyes években történő növekedését alapul véve naptári évenként a nyugdíjazást megelőző naptári év kereseti szintjéhez kell igazítani.
(10)76 Az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkeresetet úgy kell meghatározni, hogy a (9) bekezdés szerint növelt kereset, jövedelem együttes összegét el kell osztani az átlagszámítási időszaknak a biztosításban töltött azon napjainak számával, amelyekre a nyugdíjat igénylőnek az (1)–(5) bekezdés szerinti keresete, jövedelme volt. Az osztószám megállapításánál a heti pihenőnapokat, a munkaszüneti napokat és a szabadnapokat is figyelembe kell venni. Az így kapott napi átlagot meg kell szorozni 365-tel, és el kell osztani 12-vel.
(11)77 Ha a 2012. december 31-ét követő időponttól kezdődően megállapításra kerülő öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset 372 000 forintnál több,
22/A. §78 (1) A saját jogú nyugellátás mellett folytatott keresőtevékenység időtartama szolgálati időként nem vehető figyelembe. A saját jogú nyugellátás mellett folytatott keresőtevékenységgel szerzett, nyugdíjjárulék-alapot képező kereset, jövedelem összege az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset kiszámítása során nem vehető figyelembe.
37. § (1)80 A Tbj.-ben biztosítottnak minősülő személy biztosítással járó jogviszonyának 1997. december 31. napját követő időtartama szolgálati időnek számít, ha erre az időszakra az előírt nyugdíjjárulékot a biztosítottól levonták, illetve a 38. § (2) bekezdésének a)–b) pontjában említett személyek esetében megfizették.
(2)81 A Tbj. 5. § (1) bekezdés i) pontjában említett mezőgazdasági őstermelő biztosítási ideje szolgálati időnek számít, ha erre az időszakra nyugdíjjárulékot fizetett, illetőleg az előírt nyugdíjjárulékot megfizette.
(3)82 Ha a biztosítás ténye, illetőleg a biztosítással járó jogviszony időtartamára vonatkozó adatok a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az egészségbiztosítási szerv (a továbbiakban: társadalombiztosítási igazgatási szervek) nyilvántartásaiból megállapíthatók, azonban a nyugdíjjárulék levonásának ténye – a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv által beszerzett – a 43. § (2) bekezdés a)–b) pontok szerinti okiratok (igazolások) alapján sem állapítható meg, vagy az okiratok (igazolások) hiányában, illetőleg a foglalkoztató megszűnése miatt nem bizonyítható, a nyugdíjjárulék levonását vélelmezni kell.
b)83 az egyházi jogi személy által kiállított igazolás alapján az egyházi személyként ilyen minőségben eltöltött, az 1997. december 31-ét követően pedig azt az időtartamot, amelyre 2011. december 31-éig az előírt nyugdíjbiztosítási és nyugdíjjárulékot, 2012. január 1-jétől az előírt nyugdíjjárulékot az egyházi jogi személy megfizette,
c)84 a gyermeknevelési támogatás, az ápolási díj, valamint a gyermekgondozást segítő ellátás, illetve gyermekgondozási segély folyósításának időtartamát, amennyiben az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
e)85 a táppénz (betegszabadság) – ide nem értve a külön jogszabály rendelkezése szerint kötött megállapodás alapján folyósított táppénzt –, a baleseti táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély és a csecsemőgondozási díj folyósításának időtartamát, valamint a gyermekgondozási díj 2000. január 1-jét megelőző folyósításának időtartamát, illetőleg az 1999. december 31-ét követő gyermekgondozási díj, továbbá a rehabilitációs ellátás folyósításának azt az időtartamát, amelyre az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
f)86 az álláskeresési támogatás folyósításának időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
h)87 a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerinti fejlesztési jogviszonyban foglalkoztatott személy tekintetében a fejlesztési foglalkoztatási óradíj folyósításának időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
i)88 az Rjtv. szerinti rehabilitációs járadék folyósításának időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
j)89 az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról szóló törvény alapján a nyugdíjbiztosítási visszautalás során elismert szolgálati időt, ha a Nyugdíjbiztosítási Alapot megillető összeget a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átutalták,
k)90 a szociális szövetkezeti tag tagi munkavégzésének időtartamát, ha az előírt nyugdíjjárulékot megfizették,
l)91 a rendvédelmi egészségkárosodási járadék vagy a honvédelmi egészségkárosodási járadék folyósításának időtartamát.
(2)92 Szolgálati időként nem lehet figyelembe venni
a)93 az egyéni vállalkozó biztosítási kötelezettség alá tartozó jogviszonyának azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan az egyéni vállalkozónak 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
b)94 a társas vállalkozás tagja esetében az adott társas vállalkozás tagjaként fennállt biztosítási kötelezettség alá tartozó jogviszonyának azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan a társas vállalkozásnak a biztosítottnak minősülő akkori tagjai után 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
c)95 az egyéni vállalkozó vagy jogi személyiséggel nem rendelkező társas vállalkozás tagja, segítő családtagjának az e jogcímen fennállt biztosítási idejének azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan az egyéni vállalkozónak, illetőleg a jogi személyiséggel nem rendelkező társas vállalkozásnak e segítő családtag után 2011. december 31-éig fennálló időszakra nyugdíjbiztosítási járulék vagy nyugdíjjárulék, 2012. január 1-jétől nyugdíjjárulék tartozása van,
d)96 a mezőgazdasági őstermelő biztosítási idejének azt az időtartamát, amelyre vonatkozóan nyugdíjjárulék tartozása van.
(3)97 A (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni akkor is, ha az állami adóhatóság a (2) bekezdés a)–c) pontjaiban említett személy kérelmére a nyugdíjbiztosítási járulék vagy a nyugdíjjárulék tartozást, illetve az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban: Art.) értelmében a magánszemély kérelmére a nyugdíjjárulék tartozást mérsékli vagy elengedi.
39. § (1)98 Ha a biztosítottnak a Tbj. 5. §-a (1) bekezdésének a)–b), g) pontja és a (2) bekezdése szerinti biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonya keretében – ide nem értve a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) értelmében teljes munkaidőben, illetőleg az adott munkakörre irányadó, jogszabályban meghatározott munkaidőben foglalkoztatottakat – elért nyugdíjjárulék-alapot képező keresete, jövedelme a külön jogszabályban meghatározott minimálbérnél kevesebb, akkor a 20. §-ának alkalmazása során – az 1996. december 31-ét követő időszak tekintetében – a biztosítási időnek csak az arányos időtartama vehető szolgálati időként figyelembe. Ebben az esetben a szolgálati idő és a biztosítási idő aránya azonos a nyugdíjjárulék alapját képező kereset, jövedelem és a mindenkori érvényes minimálbér arányával.
(2)99 Az (1) bekezdés rendelkezéseit a Tbj. 30/A. §-ának (2) bekezdése szerinti mezőgazdasági őstermelő 2007. december 31-ét követően szerzett biztosítási idejének, valamint a főállású kisadózó biztosítási idejének szolgálati időként történő figyelembevétele során is alkalmazni kell.
40. §100 Szolgálati időként kell figyelembe venni azt az időt is, amely a munkaviszony (közalkalmazotti, kormányzati szolgálati, közszolgálati, állami szolgálati jogviszony, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti hivatásos szolgálati jogviszony, Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú tagjának szolgálati viszonya) jogellenes megszűnésétől annak helyreállításáig, vagy az utóbbi mellőzése esetén a jogviszony jogellenes megszüntetésének jogerős megállapításáig telt el.
41. § (1)101 Szolgálati időként kell figyelembe venni,
(2)102 A felsőoktatási intézményben nappali képzésben folytatott tanulmányok címén a tanulmányi időszak (tanulmányi év, tanulmányi félév) kezdetét magában foglaló hónap első napjától a végét magában foglaló hónap utolsó napjáig eltelt idő számít szolgálati időnek.
(5)103 A külföldi felsőoktatási intézményben nappali képzésben folytatott tanulmányok ideje szolgálati időként akkor vehető figyelembe, ha a külföldi állam joga szerint kiállított bizonyítvány és oklevél Magyarországon a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismeréséről szóló 2001. évi C. törvény rendelkezései szerint egyenértékűnek ismerhető el az illetékes hatóság szakvéleménye alapján, illetőleg a külföldi résztanulmányok idejét a hazai felsőoktatási intézményben nappali képzésben folytatott tanulmányi időbe beszámították.
(2)104 A szolgálati idő számításánál nem lehet figyelembe venni a letartóztatás, a szabadságvesztés tartamát. E rendelkezéstől eltérően szolgálati időként kell figyelembe venni
(2)105 A szolgálati időt a társadalombiztosítási igazgatási szervek nyilvántartása alapján kell számításba venni. A társadalombiztosítási igazgatási szervek nyilvántartásai alapján nem igazolt szolgálati időket – ha jogszabály másként nem rendelkezik – abban az esetben kell figyelembe venni, ha azokat az igénylő
a)106 a foglalkoztató által kiállított egykorú eredeti okirattal (igazolással) vagy hiteles másolatával, vagy
(3)107 A kereseti, jövedelmi adatokat a nyugdíjbiztosítás nyilvántartása alapján kell számításba venni. A nyugdíjbiztosítási nyilvántartásban nem szereplő keresetre, jövedelemre vonatkozó adatokat a foglalkoztatónak vagy jogutódjának az egykorú munkaügyi, bérszámfejtési, könyvelési nyilvántartásai alapján kiállított írásbeli igazolásával, ennek hiányában más egykorú okirattal – így különösen a Tbj. 47. § (3) bekezdése vagy 50. § (6) bekezdése szerinti foglalkoztatói igazolással, a személyi jövedelemadó megállapításához a foglalkoztató által kiadott igazolással, a kereset, jövedelem kifizetését, elszámolását igazoló bizonylattal, munkakönyvvel, személyijövedelemadó-bevallással – lehet igazolni.
43/A. §108 (1) A 43. § (1) bekezdés szerint számított szolgálati időn túl az egészségügyi dolgozók esetében kiegészítő szolgálati időként kell figyelembe venni a külön törvényben meghatározott, a heti 48 órát meghaladó önként vállalt többletmunkavégzésnek – a munkáltató által munkaórában igazolt – 2004. május 1-jét követő, – napi 8 óra alapulvételével átszámított – időtartamát.
(2)109 Az (1) bekezdés és a 43. § (1) bekezdés szerint külön-külön számított szolgálati idő együttes időtartamát a 20. § alkalmazásánál kell figyelembe venni.
44. § (1)111 Hozzátartozói nyugellátásra jogosultság szempontjából halálesetnek számít az eltűnés is, ha azt bíróság jogerősen megállapította.
44/A. §113 Az, aki hozzátartozója halálát – a bíróság jogerős ítélete szerint – szándékosan okozta, hozzátartozói, baleseti hozzátartozói nyugellátásra nem jogosult.
44/B. §114 Hozzátartozói nyugellátásra jogosult, akinek elhunyt házastársa, szülője, gyermeke mezőgazdasági szövetkezeti járadékhoz, mezőgazdasági szakszövetkezeti járadékhoz, illetve mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékához szükséges szolgálati időt megszerezte, illetve mezőgazdasági szövetkezeti járadékosként, mezőgazdasági szakszövetkezeti járadékosként, mezőgazdasági szakszövetkezeti tagok növelt összegű járadékosaként halt meg. Hozzátartozói nyugellátással kapcsolatos egyéb rendelkezések az előzőekben felsorolt jogosultak esetében megegyezik a jelen törvényben az özvegyi nyugdíj, az árvaellátás és a szülői nyugdíj cím paragrafusaiban szereplő az öregségi nyugdíjasok hozzátartozói nyugellátása esetében meghatározott rendelkezésekkel.
44/C. §115 (1)116 Ha az igénylőnek az elhunyt házastársa, élettársa, szülője, gyermeke (a továbbiakban: a jogszerző) kizárólag a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében fizetett nyugdíjjárulékot, vagy a jogszerzőnek a magánnyugdíjpénztárban az egyéni számláján lévő összeget a magánnyugdíjról és az Mpt. szerinti saját döntése, illetőleg a jogszerzőnek a felhalmozási időszakban bekövetkezett halála esetén a hozzátartozónak az Mpt. szerinti döntése alapján a Nyugdíjbiztosítási Alapnak átutalták, a hozzátartozói nyugellátások összegét a 20. és 21. § alapulvételével kell meghatározni.
(2)117 Ha a jogszerzőnek a magánnyugdíjpénztárban az egyéni számláján lévő összegét saját döntése, illetőleg ennek hiányában a jogszerző felhalmozási időszakban bekövetkezett halála esetén a hozzátartozó döntése [Mpt. 29. § (9) bekezdés b) pontja] alapján nem utalták át a Nyugdíjbiztosítási Alap részére, a hozzátartozói nyugellátások összegét a 21/A. § alapján kell meghatározni.
(3)118 Ha a jogszerző vagy annak halála esetén a hozzátartozója az egyéni számlán levő összegnek a Nyugdíjbiztosítási Alaphoz történő átutalását kérte, és az igény érvényesítésekor ez a tény bizonyított, a hozzátartozói nyugellátást a 20. és 21. § megfelelő alkalmazásával kell megállapítani
44/D. §119 (1)120 Ha az elhunyt jogszerző
44/E. §121 (1) Aki egyidejűleg több hozzátartozói nyugellátásra jogosult, választhat az őt megillető hozzátartozói nyugellátások közül.
44/F. §122
46. §123 (1) Özvegyi nyugdíjra az jogosult, akinek házastársa öregségi nyugdíjasként halt meg, vagy akinek házastársa
b)125 megváltozott munkaképességű, vagy
c)126 házastársa jogán árvaellátásra jogosult fogyatékkal élő, illetve tartósan beteg, vagy legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodik.
(3)127 Özvegyi nyugdíj jár akkor is, ha az erre jogosító feltételek valamelyike
a)128 a házastárs 1993. március 1-je előtt bekövetkezett halála esetén az elhalálozástól számított tizenöt éven belül,
49. §129 (1) Az elvált, továbbá házastársától egy évnél hosszabb ideje külön élő személynek ideiglenes özvegyi nyugdíj csak akkor jár, ha házastársától annak haláláig tartásdíjban részesült, vagy részére a bíróság tartásdíjat állapított meg.
50. § (1)130 Megözvegyülés esetén az ideiglenes özvegyi nyugdíj hatvan százaléka annak az öregségi nyugdíjnak, amely az elhunytat halála időpontjában megillette, vagy megillette volna.
(2)131 Az özvegyi nyugdíj mértéke
a)132 a 47. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltétellel rendelkező, de rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, saját jogú nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban és átmeneti bányászjáradékban nem részesülő özvegy esetében hatvan százaléka,
b)133 a 47. § (2) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltétellel rendelkező és egyidejűleg rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, saját jogú nyugellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesülő, továbbá a 47. § (2) bekezdés c) pont szerinti feltétellel rendelkező özvegy esetében harminc százaléka
(3)134 A (2) bekezdés a) pontja szerint hatvanszázalékos mértékben megállapított özvegyi nyugdíj helyett harminc százalékos mértékű özvegyi nyugdíjat kell megállapítani attól az időponttól, amelytől az özvegy saját jogú nyugellátásban, rokkantsági ellátásban, rehabilitációs ellátásban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, táncművészeti életjáradékban vagy átmeneti bányászjáradékban részesül. A (2) bekezdés b) pontja szerint megállapított özvegyi nyugdíj az özvegy ellátásának összegére tekintet nélkül jár.
(5)136 A 49. § alapján megállapított özvegyi nyugdíj a tartásdíj összegénél több nem lehet.
(6)137 A házastárs 1998. január 1-je előtti halála esetén a saját jogú nyugellátást az özvegyi nyugellátással – a megállapításuk időpontjára tekintet nélkül – a Kormány rendeletében meghatározott összeghatárig kell együtt folyósítani.138 Az özvegy kérelmére azonban a saját jogú nyugellátást a (2) bekezdés b) pontja szerinti mértékben az özvegyi nyugellátással kiegészítve kell folyósítani, ha ez számára kedvezőbb. A (2) bekezdés b) pontja szerinti összeget abból a saját jogú nyugellátási összegből kell meghatározni, amely a jogszerzőt 1997. december 31-én megillette, vagy megillette volna. Ha az özvegyi nyugdíjra az igény 1998. december 31-ét követően nyílik meg, olyan összegű saját jogú nyugdíjból kell az özvegyi nyugdíjat megállapítani, amely a jogszerzőt az özvegyi nyugdíj megállapításának időpontját megelőző naptári év december 31-én megillette volna.
(2)139 A 47. § (2) bekezdés b) pontja alapján megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha az özvegyi nyugdíjas már nem megváltozott munkaképességű.
(3)140 Az árvaellátásra jogosult gyermekek tartása címén megállapított özvegyi nyugdíjra jogosultság megszűnik, ha már egyik gyermeket sem illeti meg árvaellátás.
53. § (1)141 Feléled az özvegyi nyugdíja annak, akinek az özvegyi nyugdíja nem házasságkötés miatt szűnt meg, ha az arra jogosító feltételek valamelyike
a)142 a házastárs 1993. március 1-je előtt bekövetkezett halála esetén az özvegyi nyugdíj megszűnésétől számított tizenöt éven belül,
(3)144 A házasságkötés miatt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság a házasság megszűnése után feléled, ha
(5)145 Ha 1997. december 31-ét követően az 1998. január 1-je előtt megszüntetett özvegyi nyugdíjra a jogosultság az (1)-(2) bekezdés szerint feléled, az özvegy az öregségi nyugdíja, rokkantsági ellátása, rehabilitációs ellátása mellett – a megállapítás időpontjára tekintet nélkül – kérheti az özvegyi nyugdíj 50. § (2) bekezdés b) pontja szerinti folyósítását, ha ez számára kedvezőbb.
(6)146
54. § (1)147 Árvaellátásra az a gyermek jogosult – ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élők egy háztartásban közösen nevelt gyermeket is –, akinek szülője megfelel a 46. §-ban az elhunyt házastársra meghatározott feltételeknek.
(3)148 Árvaellátás jár a testvérnek és az unokának (ideértve a dédunokát és ükunokát is) is, ha őt az elhunyt saját háztartásában eltartotta, és a gyermeknek tartásra köteles és képes hozzátartozója nincs.
55. § (1)149 Az árvaellátás – a jogosultsági feltételek megléte esetén – legkorábban az 54. §-ban említett személy halála napjától kezdődően a gyermek 16. életévének betöltése napjáig jár. Ha a gyermek nappali rendszerű iskolai oktatásban vagy felsőoktatási intézményben nappali képzésben vesz részt, az árvaellátás a tanulmányok tartamára, de legfeljebb a huszonötödik életév betöltéséig jár. Ha a jogosultság megszűnése előtt a gyermek megváltozott munkaképességűvé válik, ennek tartamára az árvaellátás életkorra tekintet nélkül megilleti.
a)150 betegsége, testi vagy szellemi fogyatékossága miatt tanulmányait magántanulóként végzi,
b)151 huszonöt évesnél fiatalabb, és felnőttképzésben vesz részt, feltéve, hogy a felnőttképzés nem távoktatási formában folyik, és a képzés heti átlagos óraszáma eléri a hét órát.
(4)152 Iskolai tanulmányok címén az árvaellátás a tanulmányok befejezése hónapjának végéig, a nyári tanulmányi szünet tartamára is jár. Magyarországon tanuló árva esetén a közoktatási információs rendszer, illetve a felsőoktatási információs rendszer működtetője a tanulói, hallgatói jogviszony létesítését, fennállását és a tanulmányok befejezésének várható idejét a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére, a tanulói jogviszony megszűnését, illetve a hallgatói jogviszony szünetelését, megszűnését – a tanuló, hallgató nevének, társadalombiztosítási azonosító jelének és a szünetelés, megszűnés időpontjának közlésével – hivatalból igazolja. Külföldön tanuló árvának a tanulmányok folytatását az oktatási intézmény által kiállított igazolással középiskolai tanulmányok esetén évente, felsőfokú tanulmányok esetén félévente, a tanulmányok megkezdésétől számított egy hónapon belül kell igazolnia.
(5)153 Az árvaellátásra való jogosultságot nem érinti, ha a középiskola tanulójának a tanulói jogviszonya, illetőleg a felsőoktatási intézmény hallgatójának a hallgatói jogviszonya a tanuló, illetőleg hallgató betegsége vagy szülése miatt szünetel.
56. § (1)154 Az árvaellátás gyermekenként annak a nyugdíjnak a harminc százaléka, ami az elhunytat öregségi nyugdíjként halála időpontjában megillette, vagy megillette volna.
b)155 akinek életben lévő szülője megváltozott munkaképességű,
57. §158
58. § (1)159 Szülői nyugdíjra az a szülő jogosult, akinek a gyermeke megfelel a 46. §-ban az elhunyt házastársra meghatározott feltételeknek, ha
a)160 a szülő a gyermekének halálakor megváltozott munkaképességű, vagy a hatvanötödik életévét betöltötte, és
(3)161 A szülői nyugdíj – a jogosultsági feltételek megléte esetén – legkorábban az (1), (2) és (5) bekezdésben említett személy halála napjától jár. A szülői nyugdíjat meg kell szüntetni, ha arra tekintettel állapították meg, hogy a szülő megváltozott munkaképességű, ez az állapota már nem áll fenn, és hatvanötödik életévét még nem töltötte be.
(4)162 Annak a szülőnek, aki gyermeke halálakor hatvanötödik életévét nem töltötte be és nem megváltozott munkaképességű, szülői nyugdíj csak abban az esetben jár, ha az elhalálozástól számított tíz éven belül
(5) E § rendelkezéseit a nagyszülőre és az unokára is megfelelően alkalmazni kell.163
(6)164 A szülői nyugdíjra jogosultság nem szűnik meg, ha a szülői nyugdíjra jogosult személy saját jogú vagy hozzátartozói nyugellátása a szülői nyugdíj folyósításának tartama alatt az évenkénti emelésekkel már meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
59. § (1)165 A szülői nyugdíj mértéke azonos az 50. § (2) bekezdés a), illetve b) pontja szerinti özvegyi nyugdíj mértékével. Ha a szülői nyugdíjra többen jogosultak, azt közöttük – az özvegyi nyugdíj megosztására vonatkozó rendelkezések alkalmazásával – egyenlő arányban meg kell osztani.
(3)167 A baleseti sérült hozzátartozóit a baleseti nyugellátás akkor is megilleti, ha a sérült a baleseti táppénz folyósításának a tartama alatt nem az üzemi baleset következtében halt meg.
61. § (1)168 A baleseti sérült hozzátartozói ideiglenes özvegyi nyugdíjra és ennek megszűnését követően özvegyi nyugdíjra, árvaellátásra és szülői nyugdíjra a hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó rendelkezések szerint azzal az eltéréssel jogosultak, hogy a hozzátartozót a baleseti nyugellátás a jogszerző szolgálati idejére tekintet nélkül megilleti.
(2)169 A baleseti hozzátartozói nyugellátás számításának alapjául szolgáló öregséginyugdíj-összeg a havi átlagkereset hatvan százaléka, ha az elhunyt jogszerző egy év szolgálati idővel sem rendelkezik.
(3)170 A (2) bekezdés szerinti összeg az elhunyt jogszerző szolgálati idejének minden éve után a havi átlagkereset egy százalékával emelkedik, az átlagkeresetnél azonban több nem lehet.
5. Cím171
61/A. § (1)172 A magánnyugdíjpénztárból a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépett – ide értve azt az esetet is, ha a tagsági jogviszony az Mpt. 24. § (15) bekezdése alapján szűnt meg – elhunyt jogszerző után az özvegyi nyugdíj jogosultsági feltételeinek megfelelő személy – özvegyi nyugdíj helyett – özvegyi járadékra jogosult, ha annak összege magasabb, mint az özvegyi nyugdíj összege. Az özvegyi járadék összegét a Kormány rendeletében meghatározottak szerint,
VI. Fejezet173
62. §174 (1)175 A tárgyév január 1-je előtti időponttól megállapított társadalombiztosítási nyugellátást – ideértve a 6. § (4) bekezdésében meghatározott ellátásokat és a baleseti járadékot is – a megállapítás naptári évét követően minden év január hónapjában az emelés évére tervezett fogyasztói árnövekedésnek megfelelő mértékben kell emelni.
(2)176 A tárgyévi tervezett fogyasztói árnövekedést a központi költségvetésről szóló törvény állapítja meg.
(3)177 Ha a fogyasztói árak növekedésének tárgyévben várható mértéke legalább 1 százalékponttal meghaladja az (1) bekezdés szerinti mértéket, akkor november hónapban – január 1-jére visszamenőleges hatállyal – kiegészítő nyugdíjemelést kell végrehajtani. Amennyiben az eltérés az 1 százalékpontot nem éri el, akkor november hónapban az egész évre járó különbözetet egy összegben kell kiutalni.
(5)178 Egyösszegű kifizetés esetén a következő év januárjában a nyugellátás és a baleseti járadék összegét – az (1) bekezdés szerinti emelés végrehajtását megelőzően – meg kell emelni az egyösszegű kifizetés összegének alapjául szolgáló, kormányrendeletben meghatározott százalékos mérték egytizenketted részével.
(6) Az Országgyűlés felhatalmazza a Kormányt, hogy a tényleges, illetőleg a várható makrogazdasági folyamatok és adatok ismeretében a szükséges feltételek megléte esetén további kiegészítő intézkedéseket tegyen.179
(7)180 Jogszabály elrendelheti más pénzbeli ellátás e § szerinti emelését.
63. §181
64. §182 (1)183 A nyugellátást írásban, kizárólag az e célra rendszeresített nyomtatványon vagy elektronikus űrlapon (a továbbiakban együtt: igénybejelentő lap) kell igényelni.
(3)184 Visszamenőlegesen történő igényérvényesítés esetén nem folyósítható az öregségi nyugdíj arra az időszakra, ami alatt az öregségi nyugdíjas a 83/C. § (1) bekezdésében meghatározott jogviszonyban állt.
(4)185 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv hatáskörébe tartozó ellátások jogosultsági feltételei tekintetében az ügyfél nyilatkozatával nem pótolhatja a hiányzó bizonyítékot.
(7)188
(8)189 Egészségi állapottól függő nyugellátás esetén az igénylő az igény elbírálása során, illetve a nyugdíjas a felülvizsgálat során – a jogkövetkezményekről szóló tájékoztatás mellett – az egészségi állapot vizsgálata céljából személyes megjelenésre kötelezhető. Ha az igénylő az igény elbírálása során a személyes megjelenési kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget, az az igénybejelentés visszavonásának minősül. Ha a nyugdíjas a felülvizsgálat során a személyes megjelenési kötelezettségének önhibájából nem tesz eleget, a nyugellátást az erről szóló elsőfokú határozat keltét követő hónap első napjával meg kell szüntetni.
(9)190 Egészségi állapottól függő nyugellátás esetén a jogosultság felülvizsgálata soron kívül is elrendelhető, ha olyan tény vagy körülmény jut a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv tudomására, amely valószínűsíti, hogy a korábban megállapított munkaképesség-csökkenés, egészségkárosodás, illetve egészségiállapot-romlás nem áll fenn, vagy az a megállapítottnál kisebb mértékű.
(10)191
65. §192 (1)193
(2)194 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek nem kell határozatot hoznia a nyugellátások évenkénti rendszeres emeléséről – ideértve a kiegészítő nyugdíjemelést és az egyösszegű kifizetést is.
66. §195 (1)196 Különös méltánylást érdemlő körülmények fennállása esetén a kormányrendeletben meghatározott nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetője
a)197 az öregségi nyugdíjkorhatárt elérő személy, a megváltozott munkaképességű özvegy és az árva részére kivételes nyugellátást (a továbbiakban együtt: kivételes nyugellátás) állapíthat meg,
b)198 az a) pontban meghatározott személyek, illetőleg a 47. § (2) bekezdésének c) pontja szerinti feltétellel rendelkező özvegy részére kivételes nyugellátás-emelést, illetőleg a 6. § szerinti nyugellátásban részesülő személyek részére egyszeri segélyt engedélyezhet.
(2)199 A kivételes nyugellátás összegét a kérelmező magán-nyugdíjpénztári tagságára tekintet nélkül kell megállapítani.
67. §201 A véglegessé vált határozattal megállapított szolgálati idő és a 18. § (2b)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idő tartama a nyugellátás megállapítása iránti eljárásban a nyugellátásra való jogosultság megállapítása során – a 80. §-ban foglaltaktól eltérően – csak akkor csökkenthető, ha
a) a szolgálati idő, illetve a 18. § (2b)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idő tartamának jogalap nélküli megállapítása az igénylőnek felróható, vagy
b)202 az adott időtartamot a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló európai uniós rendeletek (a továbbiakban: uniós rendeletek) vagy szociális biztonsági, szociálpolitikai egyezmény alapján külföldi szerv szolgálati időként figyelembe veszi.
68. §203
(2)204 Ha a saját jogú nyugellátást igénylő részére álláskeresési támogatást folyósítanak, a saját jogú nyugellátást legkorábban az álláskeresési támogatás folyósításának megszűnését követő naptól lehet megállapítani.
70. § (1)205 Ha a baleseti hozzátartozói nyugellátásra való jogosultság azért nem állapítható meg, mert a baleset üzemiségét – véglegessé vált határozattal – még nem állapították meg, a kérelmet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – el kell utasítani. Ha az igénylő a kérelmét a baleset üzemiségének megállapítását követően újra benyújtja, a baleseti hozzátartozói nyugellátást az eredeti igénybejelentés időpontjának figyelembevételével kell megállapítani.
(2)206 A baleseti hozzátartozói nyugellátást igénylő személynek hozzátartozói nyugellátást kell megállapítani, ha a baleset üzemiségét – véglegessé vált határozattal – még nem állapították meg, és az igénylő hozzátartozói nyugellátásra jogosult. Ha a baleset üzemiségét a hozzátartozói nyugellátás megállapítását követően megállapítják, a jogosultsági feltételek fennállása esetén kérelemre
(4)207 A (3) bekezdésben megjelölt határidő után akkor lehet az igényt érvényesíteni, ha egykorú okirat (baleseti jegyzőkönyv, társadalombiztosítási vagy üzemi nyilvántartás, rendőrhatósági eljárás során készült irat, orvosi lelet, boncolási jegyzőkönyv stb.) alapján kétséget kizáróan bizonyított, hogy üzemi baleset történt, továbbá a sérülés és a halál között okozati összefüggés van.
70/A. §208 A baleseti táppénz megállapítására jogosult szerv az üzemi balesettel vagy foglalkozási betegséggel kapcsolatos ténymegállapító határozatának másolatát – megkeresésre – megküldi az eljáró nyugdíj-megállapító szervnek.
71. §209 (1)210
(2)211 Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervhez érkezett megkeresés olyan adat szolgáltatására irányul, amely a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnek nem áll rendelkezésére, de amelynek kezelésére törvény feljogosítja, és az adat más módon nem szerezhető be, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a 100. § (2) bekezdése szerint hatósági ellenőrzést folytat le, és annak eredményéről haladéktalanul értesíti a megkereső hatóságot.
72. §212 (1)213
(2)214 Az ügyintézési határidő tárgyév április 15-én jár le, ha
a)215 az öregségi nyugdíj megállapítása iránti kérelmet a tárgyévi nyugdíj-megállapításhoz tartozó valorizációs szorzószámok hatálybalépését megelőzően nyújtották be, vagy
b)216 a hozzátartozói nyugellátás megállapítása iránti kérelmet a tárgyévi nyugdíj-megállapításhoz tartozó szorzószámok hatálybalépését megelőzően nyújtották be, és a hozzátartozói nyugellátás megállapításához a valorizációs szorzószámokat alkalmazni kell,
c)217
(3)218 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv által nyilvántartott adatokról szóló kivonat vagy hatósági bizonyítvány kiadásának ügyintézési határideje tizenöt nap.
(4)219 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szervek által lefolytatott eljárásokban a függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
72/A. §220
73. §221 (1) Ha a nyugellátásra való jogosultság fennáll, de a nyugellátás összege a tárgyévi nyugdíj-megállapításhoz tartozó valorizációs szorzószámok hiánya, adathiány vagy egyéb ok miatt az eljárás megindulásától számított harminc napon belül nem határozható meg, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv nyugdíjelőleget állapít meg.
(3) A nyugellátás megállapításakor a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet a nyugdíjelőleget megállapító határozatban foglaltak nem kötik, kivéve, ha a nyugdíjelőleget megállapító határozatot közigazgatási bíróság már elbírálta. Ha a nyugdíjelőleget megállapító határozat véglegessé válását követően új tény, adat vagy bizonyíték jut a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv tudomására, ezzel összefüggő kérdésben a közigazgatási bíróság határozatában foglaltaktól eltérhet.
(4) Az igénylő a nyugdíjelőleget megállapító határozatban és a nyugellátást megállapító határozatban egyaránt feltüntetett megállapításokat a nyugellátást megállapító határozattal szembeni jogorvoslat során akkor is vitathatja, ha a nyugdíjelőleget megállapító határozattal szemben nem élt jogorvoslattal.
74. §222 Ha az igénylő az igénybejelentését a döntés véglegessé válásáig visszavonja, a felvett nyugellátást harminc napon belül köteles visszafizetni.
75. §223 Ha az egészségi állapottól függő nyugellátás iránti igényt arra tekintettel utasították el, hogy az igénylő nem megváltozott munkaképességű, az elutasító határozat véglegessé válását követő egy éven belül a nyugellátás iránt újabb igény akkor nyújtható be, ha az igénylő az igénybejelentéshez csatolja a háziorvos (szakorvos) igazolását arról, hogy az egészségi állapota az igény elutasítását követően rosszabbodott.
76. §224 Ha a hozzátartozói nyugellátást azért szüntetik meg, mert a nyugellátásban részesülő személy már nem megváltozott munkaképességű, a megszüntetést az erről szóló elsőfokú határozat keltét követő második hónap első napjától kell végrehajtani.
77. §225
78. §226
A nyugellátások folyósítása227
79. § (1)228 A saját jogú és a hozzátartozói nyugellátást, továbbá a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek hatáskörébe utalt nem társadalombiztosítási ellátást a nyugdíjfolyósító szerv a nyugdíjfolyósítási törzsszám mint azonosító szám alatt folyósítja. A nyugdíjfolyósító szerv az ellátás folyósításának kezdetekor a nyugdíjfolyósítási törzsszám igazolására – az e célra rendszeresített nyomtatványon – az érintett személy részére díjmentesen igazolást ad ki.
(2)229 A nyugdíjfolyósító szerv a megállapított nyugellátás folyósítását – a kormányrendeletben meghatározott esetekben a határozat vele való közlését követő tizenhárom napon belül, egyéb esetben a folyósításhoz szükséges adatokat tartalmazó elektronikus adatállomány beérkezését követő tizenhárom napon belül –
d)230 a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvény szerinti – ideiglenes hatállyal elhelyezett, átmeneti vagy tartós nevelésbe vett – gyermek árvaellátását a gyermekvédelmi gyám vagy a gyermek vagyonának kezelésére a gyámhatóság által feljogosított személy által megjelölt gyámhatósági fenntartásos betétre vagy fizetési számlára történő utalással
(3)231 A nyugdíjfolyósító szerv által folyósított ellátásokból történő levonásra a bírósági végrehajtásról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(3a)232 A (2) bekezdéstől eltérően a külföldön élő vagy tartózkodó jogosult kérelmére a nyugellátást negyedévente, félévente vagy évente utólag kell folyósítani, ha a nyugellátás havi összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj jogszabályban meghatározott legkisebb összegét.
(4)233 A szociálpolitikai, szociális biztonsági egyezményt kötött államban, pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára történő folyósítás költségét az ellátásra jogosult viseli.
(5)234 A nyugdíjfolyósító szerv a nyugellátás megszüntetéséről vagy a nyugdíj összegének csökkentéséről rendelkező határozat alapján az ellátás folyósítását, illetve a különbözet folyósítását a döntés véglegessé válásáig felfüggeszti.
(6)235 A nyugellátást megállapító elsőfokú határozatban foglalt nyugdíjösszeget a fellebbezésre tekintet nélkül folyósítani kell.
(7)236 Az esedékessé vált és fel nem vett nyugellátást az esedékességtől számított öt éven belül lehet felvenni.
80. § (1)237 Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a nyugellátás iránti igényt jogszabálysértően utasította el, a nyugellátást – kérelemre vagy hivatalból – az eredeti igénybejelentés időpontjának figyelembevételével meghatározott időponttól kezdődően állapítja meg.
(1a)238 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a nyugellátást – kérelemre vagy hivatalból – a nyugellátás eredeti kezdő időpontjától kezdődően magasabb összegben újra megállapítja, ha
(1b)239 Az (1) bekezdés és az (1a) bekezdés a) pontja szerinti esetben, valamint ha a nyugellátást a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vagy a nyugdíjfolyósító szerv jogszabálysértése miatt nem folyósították, a jogszabálysértés megállapításától számított öt éven belül járó összeget és az (5) bekezdés szerinti késedelmi kamatot ki kell fizetni a jogosultnak.
(1c)240 Az (1a) bekezdés b) pontja szerinti esetben az újra megállapítás iránti eljárás megindulását megelőző hat hónapon belül járó összeget ki kell fizetni a jogosultnak.
(2)241 Ha az (1)–(1b) bekezdés szerinti jogszabálysértés a foglalkoztató vagy egyéb szerv jogszabálysértése – különösen jogszabálysértő adatszolgáltatása, eljárása vagy mulasztása – miatt következett be, a késedelmikamat-fizetési kötelezettség a foglalkoztatót vagy az egyéb szervet terheli.
(3)242 Abban az esetben, ha az (1)–(1b) bekezdés szerinti jogszabálysértésért a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet, a foglalkoztatót vagy egyéb szervet is felelősség terhel, a késedelmi kamatot közrehatásuk arányában kötelesek megfizetni. Ha a közrehatásuk aránya nem állapítható meg, a késedelmi kamat fizetési kötelezettség egyenlő arányban áll fenn.
(4)243 A (2) és (3) bekezdés szerinti kötelezettet a késedelmi kamat megfizetésére a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv határozatban kötelezi.
(4a)244
(5)245 A késedelmi kamat naptári napokra számított mértéke a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
(6)246 Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a nyugellátást jogszabálysértően állapította meg az igénylőnek járónál magasabb összegben, a nyugellátást egy ízben, az azt megállapító döntés véglegessé válásától számított öt éven belül, hivatalból alacsonyabb összegben újra megállapítja.
(7)247 Ha a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv jogszabálysértően arra nem jogosultnak állapított meg nyugellátást, a nyugellátást az azt megállapító döntés véglegessé válásától számított öt éven belül, hivatalból megszünteti.
(8)248 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a (6) és (7) bekezdésben foglaltakat
(9)249 Nem lehet az (1) bekezdésben, az (1a) bekezdés a) pontjában, a (6) bekezdésben és a (7) bekezdésben foglaltakat alkalmazni, ha a nyugellátást elutasító, illetve megállapító korábbi határozatot közigazgatási bíróság már elbírálta.
81. §250 (1) A társadalombiztosítási nyugellátás iránti igény érvényesítésével kapcsolatos eljárások, valamint az e törvény szerinti más eljárások – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – illeték- és költségmentesek.
(2)251 Ha a 84–88. § alapján visszafizetésre vagy megtérítésre kötelezett, vagy a 91. § szerinti mulasztási bírságra kötelezett a tartozás mérséklése, elengedése vagy fizetési kedvezmény engedélyezése iránt nyújt be kérelmet, általános tételű eljárási illetéket köteles fizetni.
83. § (1)252 Az e törvény alapján megállapított nyugellátásról lemondani, azt – mint a jogosult személyéhez kötött ellátást – átruházni (engedményezni) nem lehet.
83/A. §254 (1)255 Az öregségi nyugdíj tárgyhónapra (tárgyhónapokra) járó folyósítását a jogosult kérelmére mindaddig szüneteltetni kell, amíg annak újbóli folyósítását nem kéri.
(3)256 Az újbóli folyósítás során a jogosultat az (1) bekezdés szerinti ellátás szüneteltetést megelőző összegének a 22/A. § szerinti növeléssel, továbbá az időközben végrehajtott emelésekkel – a növelés időpontjának és az egyes emelések esedékességének figyelembevételével – növelt összege illeti meg.
83/B. §257 (1)258 Ha az öregségi nyugdíjkorhatárt be nem töltött, a 18. § (2a)–(2d) bekezdése alapján megállapított, vagy a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontja alapján továbbfolyósított öregségi teljes nyugdíjban részesülő személy a tárgyévben a Tbj. 5. §-a szerinti biztosítással járó jogviszonyban áll, illetve egyéni vagy társas vállalkozóként kiegészítő tevékenységet folytat, és az általa fizetendő nyugdíjjárulék alapja meghaladja a tárgyév első napján érvényes kötelező legkisebb munkabér havi összegének tizennyolcszorosát (a továbbiakban: éves keretösszeg), az éves keretösszeg elérését követő hónap első napjától az adott tárgyév december 31-éig, de legfeljebb az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig a nyugdíj folyósítását szüneteltetni kell. Ha a fizetendő nyugdíjjárulék alapja az éves keretösszeget a tárgyév decemberében haladja meg, a nyugellátás szüneteltetésére nem kerül sor, de a tárgyév december havi nyugellátást – a 84. § alkalmazásával – vissza kell fizetni. E § alkalmazása során a fizetendő nyugdíjjárulék alapjába nem számít bele a 83/C. § (1) bekezdése szerinti jogviszonyból származó, a szünetelés időtartama alatt szerzett kereset, jövedelem.
(2)259 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a nyugdíj folyósításának szüneteltetéséről, újbóli folyósításáról, valamint a jogalap nélkül felvett nyugellátás visszafizettetéséről – a nyugellátásban részesülő személynek a 97. § (5) bekezdése szerint tett bejelentése, illetve az állami adóhatóság által közölt éves keretösszegre vonatkozó összesített adatok alapján – hivatalból dönt.
(3)260 Az e §-ban foglalt rendelkezések nem alkalmazhatók arra a személyre, aki a nyugdíjának folyósítását a 83/A. § alapján teljes naptári évre szünetelteti.
83/C. §262 (1)263 Az öregségi nyugdíj folyósítását – a jogviszony létesítésének hónapját követő hónap első napjától a jogviszony megszűnése hónapjának utolsó napjáig – szüneteltetni kell, ha a nyugdíjas közalkalmazotti jogviszonyban, kormányzati szolgálati jogviszonyban, állami szolgálati jogviszonyban, állami vezetői szolgálati jogviszonyban, köztisztviselőként vagy közszolgálati ügykezelőként közszolgálati jogviszonyban, bírói szolgálati viszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati viszonyban, ügyészségi szolgálati viszonyban, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény szerinti hivatásos szolgálati jogviszonyban vagy a Magyar Honvédséggel szerződéses vagy hivatásos szolgálati viszonyban áll.
(2)264 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv az öregségi nyugdíj folyósításának szüneteltetéséről és a jogalap nélkül felvett öregségi nyugdíj visszafizettetéséről – a nyugellátásban részesülő személynek a 97. § (5) bekezdése szerint tett bejelentése, illetve az állami adóhatóság által közölt adatok alapján – hivatalból dönt.
84. §265 (1) Aki nyugellátást jogalap nélkül vett fel, köteles azt visszafizetni, ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapítása, folyósítása vagy felvétele neki felróható.
(2)266 Felróhatóság hiányában is vissza kell fizetni
85. §267 (1) A foglalkoztató, valamint egyéb szerv és személy köteles megtéríteni a jogalap nélkül felvett nyugellátást, ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapítása vagy folyósítása az ő mulasztásának, valótlan adatszolgáltatásának vagy egyéb felróható magatartásának a következménye.
86. §268 (1) Ha a nyugellátás jogalap nélküli megállapítása, folyósítása vagy felvétele a foglalkoztatónak vagy egyéb szervnek, személynek és a nyugellátásban részesülőnek is felróható, a jogalap nélkül felvett nyugellátást közrehatásuk arányában kötelesek megtéríteni, illetve visszafizetni.
86/A. §269 (1) Aki a jogosult halála esetén a kiutalt nyugellátást jogalap nélkül vette fel, köteles azt visszafizetni.
87. §270 (1)271 A foglalkoztató köteles megtéríteni a baleseti hozzátartozói nyugellátást, ha a baleset annak a következménye, hogy ő vagy megbízottja a reá nézve kötelező – a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 11–12. §-a szerinti – munkavédelemre vonatkozó szabályokban foglalt kötelezettségének nem tett eleget. Ugyanilyen megtérítési kötelezettség terheli a foglalkoztatót akkor is, ha ő vagy alkalmazottja (tagja) a balesetet szándékosan idézte elő.
(1a)272 Ha a baleseti hozzátartozói nyugellátás több foglalkoztatónál elszenvedett balesetek (foglalkozási megbetegedések, szilikózis) együttes következménye alapján került megállapításra, az (1) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén a foglalkoztatókat olyan arányban kell kötelezni a nyugellátás megtérítésére, amilyen az egyes üzemi balesetekből eredő egészségkárosodások, egészségiállapot-romlások mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
(2)273 Az (1)–(1a) bekezdés rendelkezésének alkalmazása során a foglalkoztató alatt az Mt. szerinti kölcsönvevőt is érteni kell.
88. § (1)274 Aki az elhunyt jogszerző haláláért felelős, köteles az emiatt nyújtott nyugellátást megtéríteni. A megtérítési kötelezettség olyan mértékben áll fenn, amilyen mértékben a felelősség megállapítható.
(2)275 A felelősség megállapítására a Polgári Törvénykönyvről szóló törvénynek a szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a felelősség abban az esetben is fennáll, ha a nyugellátásra jogosultnak kára nincs.
88/A. §276 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv jogosult a 87. és 88. § szerinti megtérítési igényt megalapozó eseménnyel kapcsolatban a más hatóságnál, illetve egyéb szervnél indult eljárás során hozott, a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges döntés megismerésére, a döntés alapjául szolgáló iratokba betekinthet, azokról másolatot készíthet. Az eljáró nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv megkeresésére a kért iratok másolatát az érintett szerv harminc napon belül köteles megküldeni.
89. §277 (1) A 87–88. § alapján megtérítésre kötelezett a ténylegesen nyújtott nyugellátásért felelős. A megtérítés összege nem csökkenthető azért, mert a megtérítés alapját képező nyugellátás a jogosultat egyéb jogcímen is megilletné.
(2)278 Az (1) bekezdés szerinti megtérítési kötelezettségnek havonta, a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig kell eleget tenni. A kötelezett azonban kérheti, hogy a nyugellátásnak az évenkénti emeléseket tartalmazó összegét évente előre – első alkalommal a határozat véglegessé válását követő harminc napon belül, majd ezt követően minden év március 12-éig – téríthesse meg. Ha a megtérítendő ellátás folyósítása az adott naptári hónap vagy év folyamán megszűnik, akkor a befizetett összeg arányos részét vissza kell fizetni.
b)279 a megtérítésre kötelezett, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet (foglalkoztató vagy egyéb szerv) felszámolással, kényszertörléssel vagy végelszámolással jogutód nélkül megszűnik.
b)280 az árvaellátás egyhavi összegének az árva 25. életéve betöltéséig terjedő időtartamra számított összegét, a c) pontban foglaltak kivételével,
c)281 megváltozott munkaképesség alapján járó árvaellátás, özvegyi nyugdíj, szülői nyugdíj, illetve baleseti hozzátartozói nyugellátás egyhavi összegének az ellátásban részesülő személyre irányadó öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig terjedő időtartamra, de legalább négy évre számított összegét, az irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltött, ellátásban részesülő személy esetén négy évre számított összegét
b)282 a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben a felszámolást, a kényszertörlést, illetve a végelszámolást elrendelő végzés közzétételét megelőző hónapban
(6)283 A kötelezett az egyösszegű megtérítési kötelezettségnek a határozat véglegessé válását követő 15 napon belül köteles eleget tenni.
(7)284 A (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben a kötelezett kérheti, hogy megtérítési kötelezettségének az egyösszegű megfizetés helyett legfeljebb öt éven belül, évente fizetendő részletekben tehessen eleget. Az első részletet a határozat véglegessé válását követő 15 napon belül, a további részleteket minden év március 12-éig kell megfizetni. A kötelezettség egy összegben esedékessé válik, ha a kötelezett az esedékes részletet határidőn belül nem fizeti meg. Az évi részletekben történő megfizetés esetén a 94. § (2) bekezdése szerinti fizetési kedvezmény egyidejűleg nem alkalmazható.
(8)285
a)286 baleseti hozzátartozói nyugellátásra vonatkozó rendelkezéseit a baleseti járadék megtérítésére vonatkozóan azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a megtérítés összegének meghatározásánál az Eb. 58. §-a (1) bekezdésének a) pontjában említett baleseti járadék esetében az Eb. 57. §-ának (2) bekezdése szerinti kétévi időtartamot kell alapul venni,
90. §287 A nyugdíjfolyósító szerv a késedelmesen folyósított nyugellátás összege után – a határidő lejártát követő naptól – késedelmi kamatot fizet. A késedelmi kamat naptári napokra számított mértéke a felszámítás időpontjában érvényes jegybanki alapkamat kétszeresének 365-öd része.
91. §288 (1)289 Az a kötelezett, aki a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv részére történő, jogszabályban meghatározott bejelentési, nyilvántartási, adatszolgáltatási, illetőleg a nyugdíjbiztosítási feladatok ellátásával kapcsolatos egyéb kötelezettségét nem teljesíti, vagy késedelmesen teljesíti, illetve annak nem az előírt módon tesz eleget, 10 000 forinttól 100 000 forintig terjedő, a jogsértés egy éven belüli ismételt megállapítása esetén 200 000 forintig terjedő mulasztási bírságot köteles fizetni.
(4)290 A mulasztási bírságot az elsőfokú nyugdíjbiztosítási igazgatási szervhez kell befizetni.
(5)291 Aki a mulasztási bírságot a határozatban megállapított határidőn belül nem fizeti meg, – késedelmi pótlék helyett – a kiszabott mulasztási bírság kétszeresét köteles megfizetni.
92. § 292
93. §293 (1) A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv az e törvényen alapuló követelését öt éven belül érvényesítheti.
(2)294 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv a követelését – ha e törvény másként nem rendelkezik – fizetésre kötelező határozattal érvényesíti.
(3)295 Ha a nyugdíjfolyósító szervtől rendszeres pénzellátásban részesülő személy a fizetésre kötelező határozat véglegessé válásától számított tizenöt napon belül fizetési kötelezettségét nem teljesíti, a követelést a pénzellátásból történő letiltással a nyugdíjfolyósító szerv érvényesíti a bírósági végrehajtásról szóló törvény szabályai szerint. Ha ez nem vezet eredményre, a fennmaradó tartozás végrehajtását az Ákr. 134. § (1) bekezdésének megfelelően kell foganatosítani.
(4)296
(5)297 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv a (3) bekezdésben meghatározott végrehajtást az öregségi nyugdíj legkisebb összegét elérő vagy azt meghaladó követelésre kezdeményezi.
(6)298 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv által a hatósági eljárás során kiszabott eljárási bírság jogcímen fennálló követelés érvényesítésére a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni.
94. §299 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetője a foglalkoztató, egyéb szerv és a magánszemély (a továbbiakban együtt: fizetésre kötelezett) kérelme alapján a nyugellátás visszafizetése, a megtérítés és annak késedelmi pótléka címén megállapított követelést, valamint a mulasztási bírságtartozást méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti, illetve részletfizetést vagy fizetési halasztást engedélyezhet, ha
(2)300 Fizetési kedvezmény abban az esetben engedélyezhető, ha a követelés későbbi teljesítése a körülményekből valószínűsíthető. A kérelem elbírálása és a feltételek meghatározása során figyelembe kell venni a fizetési nehézség kialakulásának okait és körülményeit.
(5)301
Jogorvoslat és döntés-felülvizsgálat302
95. §303 (1) A nyugdíjelőleggel kapcsolatos hatósági ügyekben nincs helye fellebbezésnek.
95/A. §304 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek hatáskörébe tartozó többfokú közigazgatási eljárások esetén a közigazgatási pert az elsőfokon eljárt nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv ellen kell indítani.
96. § (1)306 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek – ideértve a foglalkoztatókat, illetve egyéb szerveket – a természetes személyről adatokat társadalombiztosítási azonosító jel (a továbbiakban: TAJ-szám) alkalmazásával
c)307 az egyeztetési eljárás és a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek hatáskörébe tartozó, jogszabályban meghatározott más eljárások lefolytatása céljából
(1a)308 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek a nyugdíjbiztosítás szervei közreműködésével nyújtott juttatások nyújtása, valamint a nyugdíjfolyósító szerv által folyósított ellátásokkal és a nyugdíjbiztosítás szervei közreműködésével nyújtott juttatásokkal kapcsolatos kormányzati tájékoztatás céljából, a tájékoztatás teljesítéséhez, valamint a juttatás nyújtásához és nyújtásának ellenőrzéséhez szükséges időtartamban kezelhetik az ellátásban, juttatásban részesülő személyek nevére, lakcímére, nyugdíjfolyósítási törzsszámára és a folyósított ellátásra, nyújtott juttatásra vonatkozó adatokat.
a)309 természetes személyazonosító adatok,
e)310 a rokkantság fokára, az egészségkárosodás, egészségi állapot mértékére, a szakmai munkaképességre, a rehabilitálhatóságra, továbbá az egészségi állapotra vonatkozó adatok, amennyiben jogszabály szerint a nyugellátás, egyéb ellátás megállapítása az egészségi állapot figyelembevételével történik,
f)311 a keresetre, jövedelemre, valamint a levont és befizetett járulékokra vonatkozó adatok,
g)312 a hozzátartozókra vonatkozó adatok, amennyiben jogszabály szerint a nyugellátás, egyéb ellátás megállapítása a hozzátartozói minőség figyelembevételével történik,
h)313 a megállapított, illetve folyósított ellátásra vonatkozó adatok,
i)314 a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletétől átvett adatok, továbbá – ha azt az államháztartás részére utalták át – a visszalépő tagi kifizetések összege,
j)315 a magánynyugdíjpénztár felszámolással, végelszámolással történő megszűnése esetén a társadalombiztosítási nyugdíjrendszerbe visszalépő tagokra vonatkozóan a felszámolótól, végelszámolóktól átvett adatok,
k)316 a Kormány által kötelezően nyújtandó azonosítási szolgáltatáshoz kapcsolódó egyedi azonosító,
l)317 a személyre szabott ügyintézési felület szolgáltatáshoz kapcsolódó azonosító
(3)318 A 96. § (2) bekezdése alapján nyilvántartásba vett adatokból
a)319 az állami adóhatóság, valamint a vámhatóság az ellenőrzési feladatok érdekében az a) pont szerinti adatok, valamint a d) pontból a munkahelyre vonatkozó,
b)320 az állami adóhatóság, az önkormányzati adóhatóság az adókötelezettség ellenőrzése és az adó-végrehajtási eljárás lefolytatása érdekében, a támogatás megállapítása és ellenőrzése érdekében az a)–d) pontjai, az e) pontból a rokkantság fokára vonatkozó, valamint az f) pont,
c)321 a munkaügyi és szociális igazgatás szervei, az állami foglalkoztatási szerv az ellátás megállapítása, folyósítása és ellenőrzése, illetve munkaügyi ellenőrzés céljából a (2) bekezdés a)–f) pontjai, a mezőgazdasági és vidékfejlesztési támogatási szerv a támogatás megállapítása céljából a (2) bekezdés a)–d) és f) pontjai,
e)322 a fővárosi és megyei kormányhivatal járási (fővárosi kerületi) hivatalai és a cégbíróságok külön törvényben meghatározottak,
g)323 az egészségügyi államigazgatási szerv szervei egészségfejlesztési tevékenységük ellátása céljából az a)–e) pontjai,
h)324 az állami szakképzési és felnőttképzési szerv a pályakövetési rendszer működtetése céljából a d) pont
(4)325 A bíróság, az ügyészség, a bűnüldözés és a büntetés-végrehajtás szervei, a nemzetbiztonsági szolgálatok a Tbj. 42. §-ának (4) bekezdése, egyéb szervek pedig a Tbj. 43. §-ának (1) bekezdése szerint jogosultak a nyilvántartásba felvett adatok igénylésére.
(5)326 A (2) bekezdés szerinti adatok statisztikai célra felhasználtatók és statisztikai célú felhasználásra – személyazonosításra alkalmatlan módon – átadhatók.
(5a)327 A (2) bekezdés szerinti adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére – a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben – statisztikai célra térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(6)328 A (4) bekezdésben és az (5a) bekezdésben nem szabályozott esetben adatok közlésének csak akkor van helye, ha ahhoz az érintett írásban hozzájárult.
(7)329 A központi nyugdíjbiztosítási szerv vezetője a polgárok személyes adatai védelméért való felelősségének körében köteles olyan technikai és szervezési intézkedéseket tenni, ellenőrzési rendszert kialakítani és adatvédelmi szabályzatot kiadni, amely biztosítja az adatvédelmi követelmények teljesülését. Az érintett személy vagy képviselője azonban a nyilvántartásba betekinthet, az iratokról illetőleg nyilvántartott adatairól felvilágosítást kérhet.
(8)330 Az érintett személy vagy képviselője a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek által vezetett nyilvántartásba betekinthet, kérelmére a róla nyilvántartott adatokról a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv kivonatot állít ki.
(9)331
(10)332 Az e törvény szerinti eljárások során az uniós rendeletek szerinti hozzáférési pontot működtető egészségügyért felelős miniszter az uniós rendeletek szerinti célból, az ahhoz szükséges mértékben és ideig kezeli az elektronikus adatcserével érintett, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek által e törvény szerint kezelt személyes és különleges adatokat.
Társadalombiztosítási egyéni számla333
96/A. §334 (1) A társadalombiztosítási egyéni számla természetes személyenként tartalmazza
(3)335 A társadalombiztosítási egyéni számlát a központi nyugdíjbiztosítási szerv vezeti.
A nyilvántartás adatainak egyeztetése és a szolgálati idő, jogosultsági idő igazolása336
96/B. §337 (1) A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a biztosított, volt biztosított biztosítási kötelezettséggel járó jogviszonyaira és kereseteire, jövedelmeire vonatkozó, nyilvántartásba bejelentett adatokat az öregségi nyugdíjasnak nem minősülő biztosítottal, volt biztosítottal hatósági eljárás keretében egyezteti.
96/C. §338 (1)339 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv – a központi nyugdíjbiztosítási szerv vezetője által jóváhagyott ütemterv szerint – 2014. december 31-éig köteles a 96/B. § (3) bekezdése szerinti értesítést hivatalból megküldeni az 1955. és 1959. között született biztosítottak, volt biztosítottak esetében. Az 1960. évben vagy azt követően született biztosítottak, volt biztosítottak esetében 2017. január 1-jétől ötéves korcsoportonként kell – a központi nyugdíjbiztosítási szerv vezetője által jóváhagyott ütemterv szerint – a 96/B. § (3) bekezdése szerinti értesítést hivatalból megküldeni. Egy ötéves korcsoport kiértesítésére két év áll rendelkezésre.
(2)340 Az (1) bekezdés szerint az egyeztetési eljárással érintett korcsoportokba tartozó biztosítottak, volt biztosítottak esetében a korábbi kiértesítési időszak lezárását követő két év elteltével a 96/B. § (3) bekezdése szerint hivatalból új értesítést kell küldeni. Az egyeztetési eljárást akkor is le kell folytatni, ha a korábbi egyeztetési eljárásra azóta megszűnt kizáró ok miatt nem került sor.
(3)341 Nem kell az (1) és (2) bekezdés alapján hivatalból a 96/B. § (3) bekezdése szerinti értesítést megküldeni, ha
(4)342 Ha az egyeztetési eljárás lezárását megelőzően a biztosított, volt biztosított öregségi nyugdíj, korhatár előtti ellátás, szolgálati járandóság, átmeneti bányászjáradék, táncművészeti életjáradék, vagy más, a szolgálati idő és az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset alapján kiszámított ellátás megállapítása iránti kérelmet nyújt be, a kérelem az egyeztetési eljárás megindítása iránti kérelem visszavonásának minősül.
96/D. §343 (1)344 A lezárt időszakra nyilvántartott adatok a biztosított, volt biztosított kérelmére vagy hivatalból indult újabb egyeztetési eljárás keretében kiegészíthetők vagy módosíthatók
(2)345 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti újabb egyeztetési eljárás iránti kérelemhez csatolni kell a kérelemben foglaltakat igazoló okiratokat.
(3)346 Az (1) bekezdés szerinti újabb egyeztetési eljárás esetén a 96/B. § (3) bekezdése szerinti értesítésben az ott meghatározott adatok közül a lezárt időszakot követő időre vonatkozó adatokat, valamint hivatalból indult eljárásban az eljárással érintett adatokat kell feltüntetni.
96/E. §347 (1) A biztosított, volt biztosított a megszerzett szolgálati idejéről, a 18. § (2b)–(2d) bekezdése szerinti jogosultsági idejéről, illetve a 96/B. § (3) bekezdése szerinti más adatairól hatósági bizonyítvány kiállítását kérheti.
(3)348 Nem kell egyeztetési eljárást lefolytatni, ha a mezőgazdasági őstermelő a Tbj. 5. § (1) bekezdés i) pontja szerinti feltétel vizsgálatához kéri a hatósági bizonyítvány kiállítását.
97. §349 (1)350 A nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv felhívására a nyugdíj-biztosítási feladatok ellátásához szükséges adatokat tizenöt napon belül kell közölni.
(2)–(4)351
(5)352 A nyugellátásban részesülő személy tizenöt napon belül köteles bejelenteni a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervnek minden olyan tényt, adatot, körülményt, amely a nyugellátásra jogosultságát vagy a nyugellátás folyósítását érinti. A 83. § (2) bekezdésében megjelölt személyek vagy a nyugellátás felvételére jogosított más személy a jogosult halálának tényét és annak időpontját tizenöt napon belül kötelesek bejelenteni a nyugdíjfolyósító szervnek.
(6)353
(7)–(8)354
(10)355 A rehabilitációs ellátásban vagy rehabilitációs járadékban részesülő személyekre vonatkozó tárgyévi nyugdíjbiztosítási adatszolgáltatást az előírt határidőig a nyugdíjfolyósító szerv teljesíti.
98. § (1)356 A bejelentések közvetlenül a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervnél, posta útján vagy elektronikus úton teljesíthetők.
99. § (1)357 Az adatszolgáltatást – ha jogszabály kivételt nem tesz – elektronikus úton kell teljesíteni. A nyilvántartások vezetésére, az adatszolgáltatásra, az e törvényben előírt bejelentés teljesítésére, az igény érvényesítésére a központi nyugdíjbiztosítási szerv számítógépes program használatát írhatja elő, illetőleg nyomtatványt rendszeresíthet.
(2)358 A központi nyugdíjbiztosítási szerv az előírt nyilvántartási, adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettség, továbbá rendszeresített nyomtatvány használata alól mentesítést adhat. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv a bejelentés módjára és a határidőkre egyes foglalkoztatókkal és egyéb szervekkel eltérő megállapodást köthet.
(3)359 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv vezetője a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 28. § (5) bekezdésével összhangban a nemzetbiztonsági szolgálatok kihelyezett állományának tagját érintő nyugdíjbiztosítási feladatok ellátásával összefüggő adatszolgáltatás rendjét és az azzal összefüggő eljárási szabályokat – a törvényi előírások keretei között – a nemzetbiztonsági szolgálattal külön megállapodásban rögzíti.
100. § (1)360 A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv szak- és pénzügyi ellenőrzése kiterjed a nyugdíjbiztosítással kapcsolatos jogszabályok megtartására, illetőleg a nyilvántartási és az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv hatáskörébe tartozó nyugellátás megállapításával kapcsolatos adatszolgáltatásra. Az ehhez szükséges nyilvántartásokat, könyvelési és egyéb okmányokat, illetőleg adatokat rendelkezésre kell bocsátani.
(2)361 Ha a nyugellátás megállapítására irányuló eljárásban, az egyeztetési eljárásban vagy a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervek más eljárásában a tényállás tisztázása érdekében indokolt, az adatszolgáltatásra kötelezett, illetve az egykorú iratokat őrző más személy vagy szervezet birtokában lévő olyan adatok megismerése céljából, amelynek kezelésére törvény a nyugdíjbiztosítási igazgatási szervet feljogosítja, hatósági ellenőrzést kell lefolytatni.
a)362 az öregségi nyugdíj alapját képező havi átlagkereset meghatározásánál a növelés mértékét a Központi Statisztikai Hivatal által utoljára közzétett adatok alapulvételével minden év márciusában,
c)363 a nyugellátás megállapítására és folyósítására vonatkozó részletes szabályokat,364
d)365 a nyugdíjprémium megállapítására és a végrehajtásra vonatkozó részletes szabályokat, valamint a (6) bekezdés a) pontja szerinti szorzószámot,366
e)367 a nyugellátás összegének megállapításánál a személyi jövedelemadó képzett összegét,
f)368 a nyugellátások és – törvény vagy kormányrendelet alapján – a 62. §-ban foglaltak szerint emelendő más pénzbeli ellátások emelésének részletes szabályait, valamint évente az 1998. december 31-e utáni időponttól megállapításra kerülő öregségi teljes nyugdíji és árvaellátás évenkénti legkisebb összegeit, továbbá az 50. § (6) bekezdése szerinti együttfolyósítási összeghatárt,369
g)370 az öregségi nyugdíj és a 6. § (4) bekezdése szerinti ellátások szüneteltetésének részletes eljárási szabályait,
h)371 az igény érvényesítésével, az igény elbírálásával, a megállapító és a folyósító szervek közötti adatszolgáltatással kapcsolatos eljárást, továbbá a rögzített öregségi nyugdíj megállapítására vonatkozó részletes szabályokat,
i)372 a visszafizetési és megtérítési kötelezettség teljesítésével, elmulasztásával, továbbá a követelés érvényesítésével, valamint a mérséklés, elengedés, fizetési halasztás, részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos eljárási rendelkezéseket,
k)373
m)374
n)375 a kivételes nyugellátás megállapításának, továbbá a kivételes nyugdíjemelés és az egyszeri segély engedélyezésének részletes szabályait,376
o)377 a 18. § (2b)–(2c) bekezdés szerinti, kereső tevékenységgel járó biztosítási vagy azzal egy tekintet alá eső jogviszonyokat, valamint a gyermekgondozást segítő ellátásban vagy súlyosan fogyatékos vér szerinti vagy örökbe fogadott gyermekre tekintettel megállapított ápolási díjban eltöltött idővel szerzett jogosultsági idővel egy tekintet alá eső, 1998. január 1-jét megelőzően szerzett szolgálati időket;
p)378 az özvegyi járadék számítására vonatkozó szabályokat;
r)380 a társadalombiztosítási egyéni számlával kapcsolatos részletes szabályokat;
s)381 az egyeztetési eljárás és a jogosultsági idő, szolgálati idő igazolása iránti eljárás részletes szabályait
(2)–(3)382
(4)383 Annak a személynek, akinek az öregségi nyugdíjkorhatár emeléséről és az ezzel összefüggő törvénymódosításokról szóló 1996. évi LIX. törvény 21. § (7) bekezdése alapján megállapított átmeneti járadékot, előnyugdíjat vagy korengedményes nyugdíjat folyósítanak vagy folyósítottak, az öregségi, illetőleg az özvegyi nyugdíja megállapításánál a jogosultra irányadó öregségi nyugdíjkorhatár alatt – a Tny. rendelkezéseitől eltérően – az ott meghatározott életkor(oka)t kell érteni.
(5)384 Ha a bruttó hazai termék változatlan áron számított növekedésének a tárgyévben várható mértéke a 3,5 százalékot meghaladja, és az államháztartás – a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott – tárgyévi egyenlegcélja várhatóan teljesül, a tárgyév novemberében nyugdíjprémiumot kell fizetni annak a személynek, aki a tárgyévet megelőző év legalább egy napján, valamint a tárgyév novemberében a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó vagy azzal a 6. § (4) bekezdése alapján egy tekintet alá eső
a)385
c)386 a b) pontban nem említett nyugellátásban – ide nem értve a rehabilitációs járadékot – részesül, és a 18. § (1) bekezdése szerinti életkort a tárgyévet megelőzően betöltötte.
(6)387 A nyugdíjprémium összege a következő két szám szorzata:
(7)388 Ha a bruttó hazai termék változatlan áron számított növekedésének – a központi költségvetésről szóló törvényben – tárgyévre tervezett mértéke a 3,5 százalékot meghaladja, a nyugdíjprémium kiadásainak fedezetére a Nyugdíjbiztosítási Alap költségvetésében céltartalékot kell képezni.
(8)389 A nyugdíjprémiumot a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból, a november havi nyugellátással együtt folyósítja. A nyugdíjprémium megállapításáról határozatot nem kell hozni.
101/A. §390 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben jelölje ki
c) a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerveket.391
102. § E törvény hatálybaléptetéséről a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvény rendelkezik.392 E törvény rendelkezéseit – az 1998. január 1-je előtti időponttól megállapított nyugellátások emelésére vonatkozó 62. §, továbbá a 38. § (2) bekezdése kivételével – az 1997. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő ellátásokra kell alkalmazni. A 38. § (2) bekezdése e törvény kihirdetése napján lép hatályba azzal, hogy rendelkezéseit az 1995. december 31-e utáni időponttól megállapításra került (kerülő) ellátásokra is alkalmazni kell.
102/A. §393 (1) Az öregségi nyugdíj 22/A. § szerinti növelése iránti, 2016. december 31-éig jogerősen le nem zárt ügyekben a kérelmeket a 2016. december 31-én hatályos rendelkezések szerint kell elbírálni.
(6)394 Az 1955–1959. évben született biztosítottak, volt biztosítottak esetén a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény és egyéb törvények módosításáról szóló 2016. évi CLXVII. törvénnyel megállapított 96/C. § (2) bekezdése szerinti egyeztetési eljárást 2018. december 31-ig kell lefolytatni.
102/B. §395 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését396 követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
102/C. §397
102/D. §398 (1)399 A 2012. január 1-jét megelőző időre folyósított rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíj visszafizetésére és megtérítésére a 2011. december 31-én hatályos szabályokat 2011. december 31-ét követően is alkalmazni kell.
(2)400 Azt a rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat, amelyet a 2011. december 31-én hatályos 87. vagy 88. § alapján meg kellett téríteni, és 2012. január 1-jétől a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól szóló törvény rendelkezése alapján öregségi nyugdíjként kell továbbfolyósítani, továbbra is meg kell téríteni a 2011. december 31-én hatályos rendelkezések alapján azzal, hogy ahol e rendelkezések rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat említettek, azon öregségi nyugdíjat kell érteni.
102/E. §401
102/E. §402
102/F. §403 A rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásban részesülő személy özvegyi nyugdíja – ha 2011. december 31-én özvegyi nyugdíj mellett átmeneti járadékban vagy rendszeres szociális járadékban részesült, vagy az özvegyi nyugdíj folyósítására tekintettel az átmeneti járadékát, rendszeres szociális járadékát szüneteltették – a feléledés kivételével nem módosítható harmincszázalékos mértékűre.
102/G. §404 (1) Ha a jogszerző 2011. február 28-át követően hunyt el, az özvegyi nyugdíj megállapítására, feléledésére irányuló, 2012. augusztus 1-jén folyamatban lévő eljárásokban az özvegyi járadékra való jogosultságot hivatalból vizsgálni kell.
102/H. §405
102/I. §406
102/J. §407 A 18. § (2) bekezdés c) pontja, (2a) bekezdés b) pontja, a 83/C. § és a 102/I. § a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett bíróra, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló törvény alapján rendelkezési állományba helyezett ügyészre nem alkalmazható az egyes igazságügyi jogviszonyokban alkalmazandó felső korhatárral kapcsolatos törvénymódosításokról szóló 2013. évi XX. törvény hatálybalépésétől408 2022. december 31-ig.
102/K. §409
102/L. §410 (1) A Magyarország 2015. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2014. évi XCIX. törvénnyel megállapított 38. § (1) bekezdés k) pontját a 2015. január 1-jén folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
103. §411 E törvény
104. §412 Ez a törvény
1. melléklet az 1997. évi LXXXI. törvényhez413
2. melléklet az 1997. évi LXXXI. törvényhez414
41 A 18. § (2) bekezdése a 2018: XL. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 18. § (2a) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2018: XL. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 18. § (2b) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 230. § 1. pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 443. §-a alapján ahol törvény csecsemőgondozási díjat említ, azon terhességi-gyermekágyi segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2015. január 1-jét megelőzően nyílt meg. A (2b) bekezdés a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 18. § (2c) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 230. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
45 A 18. § (2d) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 1. §-a iktatta be.
46 A 18. § (3) bekezdése a 2018: XL. törvény 22. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 18. § (4) bekezdését a 2018: XL. törvény 22. § (5) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
48 A 18/A. §-t a 2007: CLVI. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVII. törvény 69. § b) pontja.
49 A 18/B. §-t a 2007: CLVI. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLXVII. törvény 69. § b) pontja.
50 A 19. §-t a 2011: CLXVII. törvény 69. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
51 A 20. § a 2012: CXII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
52 A 21. § (2) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 97. § (2) bekezdésével megállapított, a 2008: CVII. törvény 52. § (1) bekezdés e), valamint (2) bekezdés g) pontja, a 2011: CXCI. törvény 103. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
53 A 21. § (3) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 103. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
54 A 21/A. §-t a 2012: CXII. törvény 20. §-a iktatta be.
55 A 22. § (1) bekezdésének felvezető szövegrésze a 2003: IV. törvény 84. § (2) bekezdése c) pontjának cb) alpontja, a 2012: CXII. törvény 21. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
56 A 22. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CCVIII. törvény 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 22. § (1) bekezdés d) pontját a 2005: LXXXVII. törvény 5. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: XVII. törvény 82. § (6) bekezdés a) pontja, újonnan a 2012: CXII. törvény 21. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 22. § (1) bekezdésének e) pontját a 2005: LXXXII. törvény 37. §-a iktatta be.
59 A 22. § (1) bekezdésének f) pontját a 2005: LXXXII. törvény 37. §-a iktatta be.
60 A 22. § (1) bekezdésének g) pontját a 2005: CXX. törvény 14. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 419. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
61 A 22. § (1) bekezdésének újabb g) pontját a 2005: CLXX. törvény 63. § (1) bekezdése iktatta be, jelölését h) pontra változtatta a 2006: CVI. törvény 20. § (4) bekezdése.
62 A 22. § (1) bekezdésének i) pontját a 2006: LXI. törvény 162. §-a iktatta be. E módosító törvény 222. §-a alapján 2007. január 1-jén lépett hatályba.
63 A 22. § (1) bekezdés j) pontját a 2012: CCVIII. törvény 7. § (1) bekezdése iktatta be.
64 A 22. § (2) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 222. §-ával megállapított szöveg.
65 A 22. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 22. § (2) bekezdés f) pontja a 2016: CXVII. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 22. § (2) bekezdés g) pontja a 2016: CXVII. törvény 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 22. § (2) bekezdés h) pontját a 2016: CXVII. törvény 31. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 22. § (3) bekezdése a 2012: CXII. törvény 21. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 22. § (4) bekezdése a 2004: CXXXV. törvény 122. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 118. § (4) bekezdése alapján a módosított rendelkezést a 2004. december 31-e utáni időponttól megállapításra kerülő ellátásokra kell alkalmazni.
71 A 22. § (5) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (1) bekezdése, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés a) pontja és 32. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 22. § (6) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
73 A 22. § (7) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 22. § (8) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 22. § (9) bekezdését a 2005: LXXII. törvény 3. § (4) bekezdésének c) pontja iktatta be, szövege a 2012: CCVIII. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 22. § (10) bekezdését a 2012: CXII. törvény 21. § (5) bekezdése iktatta be.
77 A 22. § (11) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 7. § (3) bekezdése iktatta be.
78 A 22/A. §-t a 2006: CVI. törvény 5. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXVII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
79 A III. Fejezetet a 2011: CXCI. törvény 103. § i) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
80 A 37. § (1) bekezdése a 2009: CXVI. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
81 A 37. § (2) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 139. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 224. §-a iktatta be.
82 A 37. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: CXVI. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
83 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CXXXIII. törvény 61. §-ával megállapított szöveg.
84 A 38. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 38. § (1) bekezdés e) pontja az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § c) pontja, a 2014: XCIX. törvény 230. § 3. pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 443. §-a alapján ahol törvény csecsemőgondozási díjat említ, azon terhességi-gyermekágyi segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2015. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
86 A 38. § (1) bekezdés f) pontja a 2007: XVII. törvény 82. § (6) bekezdés b) pontjával megállapított, a 2014: XCIX. törvény 230. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
87 A 38. § (1) bekezdésének h) pontját a 2005: CLXX. törvény 63. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CLXVII. törvény 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 38. § (1) bekezdésének i) pontját a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (5) bekezdése iktatta be, alkalmazására lásd e módosító törvény 30. § (2) bekezdését.
89 A 38. § (1) bekezdés j) pontját a 2012: CXII. törvény 22. §-a iktatta be.
90 A 38. § (1) bekezdés k) pontját a 2014: XCIX. törvény 224. §-a iktatta be.
91 A 38. § (1) bekezdés l) pontját a 2016: CXVII. törvény 31. § (3) bekezdése iktatta be.
92 A 38. § (2) bekezdése 1997. július 25-én lépett hatályba. A 38. § (2) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 102. § (2) bekezdése, a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének n) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 38. § (2) bekezdésének a) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 38. § (2) bekezdésének b) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 38. § (2) bekezdésének c) pontja a Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 2011: CLVI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 38. § (2) bekezdés d) pontját a 2011: CLVI. törvény 225. §-a iktatta be.
97 A 38. § (3) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CLIX. törvény 91. §-a szerint módosított szöveg.
98 A 39. § a 2003: CXVI. törvény 97. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. A § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2007: CLVI. törvény 7. §-a, szövege a 2008: LXXXII. törvény 31. § (10) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 102. § d) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés d) pontja, a 2012: LXXXVI. törvény 45. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
99 A 39. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 7. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta. A 39. § (2) bekezdése a 2012: LXXVI. törvény 42. § 1. pontja, a 2012: CCVIII. törvény 14. § b) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 40. § a 2016: LXIV. törvény 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 41. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 23. §-ával megállapított, záró szövegrésze a 2014: XCIX. törvény 230. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
102 A 41. § (2) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 230. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
103 A 41. § (5) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 97. § (4) bekezdésével megállapított, a 2014: XCIX. törvény 230. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
104 A 42. § (2) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
105 A 43. § (2) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja szerint módosított szöveg.
106 A 43. § (2) bekezdés a) pontja a 2016: CXXI. törvény 27. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
107 A 43. § (3) bekezdését hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése, újonnan a 2017: L. törvény 135. § (1) bekezdése iktatta be.
108 A 43/A. §-t a 2003: LXXXIV. törvény 28. §-a (3) bekezdésének b) pontja iktatta a szövegbe.
109 A 43/A. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § e) pontja, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 43/A. § (3) bekezdését a 2004: CXXXV. törvény 119. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte.
111 A 44. § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta a 2007: CLVI. törvény 8. §-a.
112 A 44. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 8. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének számozását (1) bekezdésre változtatta. A 44. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § k) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
113 A 44/A. §-t az 1998: LXXVII. törvény 6. §-a iktatta a szövegbe.
114 A 44/B. §-t az 1998: LXXVII. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 103. § l) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
115 A 44/C. §-t az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (3) bekezdése iktatta be.
116 A 44/C. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés c) pontja, a 2016: CLXVII. törvény 21. § b) pontja szerint módosított szöveg.
117 A 44/C. § (2) bekezdése a 2003: CXVI. törvény 113. § b) pontja, a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
118 A 44/C. § (3) bekezdése a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
119 A 44/D. §-t a 2011: CXCI. törvény 95. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXII. törvény 24. §-ával megállapított szöveg.
120 A 44/D. § záró szövegrésze a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
121 A 44/E. §-t a 2014: XCIX. törvény 225. §-a iktatta be.
122 A 44/F. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 48. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: L. törvény 137. § a) pontja.
123 A 46. § a 2011: CXCI. törvény 96. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
124 A 46. § (3) bekezdés a) pontját a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
125 A 47. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
126 A 47. § (2) bekezdésének c) pontja a 2005: XLIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 2. §-ának (1) bekezdése alapján az ellátás megállapítására – az egyéb jogosultsági feltételek fennállása esetén – 2005. június 4. napjától kezdődően kerülhet sor.
127 A 47. § (3) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
128 A 47. § (3) bekezdése a) pontjának alkalmazása tekintetében lásd a 2007: CLVI. törvény 22. § (7)–(9) bekezdését.
129 A 49. § az 1998: LXXVII. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
130 Az 50. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 9. §-ával megállapított és a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
131 Az 50. § új (2) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva. Szövege újonnan a 2003: CXVI. törvény 97. § (5) bekezdésével megállapított, záró szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 103. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
132 Az 50. § (2) bekezdésének a) pontja a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2011: CLXVII. törvény 68. § a) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § g) pontja, a 2016: CLXIV. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg.
133 Az 50. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CLXVII. törvény 68. § b) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § g) pontja, a 2016: CLXIV. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg.
134 Az 50. § új (3) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(4) bekezdés számozását (5)–(6) bekezdésre változtatva. Szövege újonnan a 2003: CXVI. törvény 97. § (5) bekezdésével megállapított és a 2005: CLXXIII. törvény 8. § (4) bekezdése, a 2012: CXII. törvény 31. § (1) bekezdése, a 2016: CLXIV. törvény 10. §-a szerint módosított szöveg.
135 Az 50. § eredeti (2) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, hatályon kívül helyezte a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja.
136 Az 50. § eredeti (3) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, szövege e módosító törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
137 Az 50. § eredeti (4) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta az 1998: LXXVII. törvény 9. §-a, szövege e módosító törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
138 A 241/2008. (X. 1.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdése alapján az együttfolyósítási összeghatár – 2008. január 1-jei visszamenőleges hatállyal – havi 64 970 Ft.
139 Az 52. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 97. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
140 Az 52. § (3) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
141 Az 53. § (1) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 10. §-ával megállapított és a 2009: XL. törvény 5. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 8. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő nyugellátásokra és nyugdíjemelésre kell alkalmazni; a kivételekre vonatkozóan lásd a 8. § (4)–(5) bekezdését.
142 Az 53. § (1) bekezdése a) pontjának alkalmazása tekintetében lásd a 2007: CLVI. törvény 22. § (7)–(9) bekezdését.
143 Az 53. § (2) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának ag) alpontja hatályon kívül helyezte.
144 Az 53. § (3) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
145 Az 53. § (5) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 123. §-a (1) bekezdésének a) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
146 Az 53. § (6) bekezdését a 2009: XL. törvény 10. § (1) bekezdésének ad) alpontja hatályon kívül helyezte.
147 Az 54. § (1) bekezdésének a „ , korábbi házasságból, élettársi együttélésből származó” szövegrészét az Alkotmánybíróság a 170/2010. (IX. 23.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2010. szeptember 23. napjával. Az 54. § (1) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § i) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
148 Az 54. § (3) bekezdése a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
149 Az 55. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 10. §-a, a 2011: CXCI. törvény 102. § j) pontja, a 2014: XCIX. törvény 230. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
150 Az 55. § (3) bekezdés a) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 Az 55. § (3) bekezdés b) pontja a 2014: XCIX. törvény 226. §-ával megállapított szöveg.
152 Az 55. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 423. § (1) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
153 Az 55. § (5) bekezdése a 2003: IV. törvény 72. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 Az 56. § (1) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 103. § n) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
155 Az 56. § (2) bekezdésének b) pontja a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja, a 2011: CXCI. törvény 102. § k) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
156 Az 56. § (2) bekezdésének c) pontját a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte.
157 Az 56. § (4) bekezdését a 2008: LXXXII. törvény 30. § (1) bekezdésének m) pontja hatályon kívül helyezte.
158 Az 57. §-t a 2000: CXXXIII. törvény 110. §-a (1) bekezdésének k) pontja hatályon kívül helyezte.
159 Az 58. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 102. § l) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
160 Az 58. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
161 Az 58. § (3) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 98. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
162 Az 58. § (4) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 98. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
163 A Magyar Közlöny 1997. évi 80. számában közzétett helyesbítésnek megfelelő szöveg.
164 A 58. § (6) bekezdését az 1998: LXXVII. törvény 11. §-ának (2) bekezdése iktatta a szövegbe.
165 Az 59. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 11. §-ának (3) bekezdésével megállapított szöveg.
166 A 60. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § o) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
167 A 60. § (3) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 102. § m) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
168 A 61. § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2011: CXCI. törvény 99. §-a.
169 A 61. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 99. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatta. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
170 A 61. § (3) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 99. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
171 Az V. Fejezet 5. Címét (61/A. §-t) a 2010: CLIV. törvény 38. §-a iktatta be.
172 A 61/A. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 25. §-ával megállapított szöveg.
173 A VI. Fejezet címeit és azok megjelölését a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés e)–f) pontja hatályon kívül helyezte.
174 A 62. § a 2009: XL. törvény 6. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 8. § (3) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. december 31-ét követő időponttól megállapításra kerülő nyugellátásokra és nyugdíjemelésre kell alkalmazni; a kivételekre vonatkozóan lásd a 8. § (4)–(5) bekezdését.
175 A 62. § (1) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
176 A 62. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
177 A 62. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 48. §-ával megállapított szöveg.
178 A 62. § (5) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
179 Lásd a 416/2016. (XII. 14.) Korm. rendeletet.
180 A 62. § (7) bekezdését a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (1) bekezdése iktatta be.
181 A 63. §-t a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte.
182 A 64. § és az előtte lévő cím a 2005: LXXXIII. törvény 92. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
183 A 64. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg, e módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
184 A 64. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CCVIII. törvény 9. §-a iktatta be.
185 A 64. § (4) bekezdése a 2017: L. törvény 135. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
186 A 64. § (5) bekezdését a 2016: CIV. törvény 39. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte.
187 A 64. § (6) bekezdését a 2006: CIX. törvény 82. § (1) bekezdésének f) pontja hatályon kívül helyezte.
188 A 64. § (7) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának ah) alpontja hatályon kívül helyezte.
189 A 64. § (8) bekezdése a 2017: L. törvény 135. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
190 A 64. § (9) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (3) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § p) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
191 A 64. § (10) bekezdését a 2006: CVI. törvény 6. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése.
192 A 65. § a 2005: LXXXIII. törvény 93. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
193 A 65. § (1) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
194 A 65. § (2) bekezdése a 2009: XL. törvény 9. § (1) bekezdésének ab) alpontja szerint módosított szöveg.
195 A 66. § a 2003: IV. törvény 74. §-ával megállapított szöveg.
196 A 66. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
197 A 66. § (1) bekezdés a) pontja a 2010: CLXX. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § q) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
198 A 66. § (1) bekezdésének b) pontja a 2005: CLIII. törvény 93. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § q) pontja, a 2014: XCIX. törvény 231. § (1) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
199 A 66. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLXX. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
200 A 66. § (3) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: L. törvény 137. § b) pontja.
201 A 67. §-t a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 20. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 135. § (4) bekezdése iktatta be.
202 A 67. § b) pontja a 2018: XL. törvény 22. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
203 A 68. §-t a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés g) pontja hatályon kívül helyezte.
204 A 69. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 417. § (7) bekezdésével megállapított, a 2014: XCIX. törvény 230. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
205 A 70. § (1) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § p) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 135. § (5) bekezdése iktatta be.
206 A 70. § (2) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § p) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: L. törvény 135. § (5) bekezdése iktatta be.
207 A 70. § (4) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 100. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
208 A 70/A. §-t a 2003: IV. törvény 75. §-a iktatta be, szövege a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
209 A 71. §-t a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2010: CLXX. törvény 6. §-a iktatta be.
210 A 71. § (1) bekezdését a 2017: L. törvény 137. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
211 A 71. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés c) pontja, a 2017: L. törvény 137. § d) pontja szerint módosított szöveg.
212 A 72. §-t a 2015: VI. törvény 12. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2015: CLXXXVI. törvény 48. § (2) bekezdése iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
213 A 72. § (1) bekezdését a 2017: L. törvény 137. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
214 A 72. § (2) bekezdés záró szövegrésze a 2017: L. törvény 136. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
215 A 72. § (2) bekezdés a) pontja a 2016: CLXVII. törvény 20. § b) pontja, a 2017: L. törvény 136. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
216 A 72. § (2) bekezdés b) pontja a 2016: CLXVII. törvény 21. § c) pontja szerint módosított szöveg.
217 A 72. § (2) bekezdés c) pontját a 2016: CLXVII. törvény 21. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
218 A 72. § (3) bekezdése a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés e) pontja, a 2016: CLXVII. törvény 20. § c) pontja szerint módosított szöveg.
219 A 72. § (4) bekezdése a 2017: L. törvény 137. § f) pontja szerint módosított szöveg.
220 A 72/A. §-t a 2007: LXXXIV. törvény 18. § (7) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése.
221 A 73. § a 2017: L. törvény 135. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
222 A 74. § a 2009: LVI. törvény 418. § (4) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 136. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
223 A 75. § a 2017: L. törvény 135. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
224 A 76. § a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése, a 2015: VI. törvény 12. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
225 A 77. §-t a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
226 A 78. §-t a 2017: L. törvény 137. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
227 A 79. §-t megelőző alcím a 2011: CXCI. törvény 103. § q) pontja szerint módosított szöveg.
228 A 79. § (1) bekezdése a 2007: CLVI. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
229 A 79. § (2) bekezdése a 2012: CCVIII. törvény 12. § (1) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
230 A 79. § (2) bekezdés d) pontja a 2013: CCLII. törvény 3. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
231 A 79. § új (3) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (5) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (5) bekezdésre változtatva. A (3) bekezdés a 2007: CLVI. törvény 11. § (2) bekezdésével megállapított és a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése szerint módosított szöveg.
232 A 79. § (3a) bekezdését a 2012: CCVIII. törvény 12. § (2) bekezdése iktatta be.
233 A 79. § (4) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (5) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2007: LXXXIV. törvény 31. § a) pontjának aa) alpontja, újonnan a 2012: CCVIII. törvény 12. § (3) bekezdése iktatta be.
234 A 79. § (5) bekezdését újonnan a 2016: CLXVII. törvény 14. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 136. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
235 A 79. § (6) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (8) bekezdése iktatta be.
236 A 79. § (7) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (8) bekezdése iktatta be.
237 A 80. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 135. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
238 A 80. § (1a) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (10) bekezdése iktatta be.
239 A 80. § (1b) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (10) bekezdése iktatta be.
240 A 80. § (1c) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (10) bekezdése iktatta be.
241 A 80. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (5) bekezdésével megállapított, a 2015: VI. törvény 12. § (1) bekezdés d) pontja, a 2017: L. törvény 136. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
242 A 80. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2017: L. törvény 136. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
243 A 80. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (6) bekezdésével megállapított, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés c) pontja, a 2015: VI. törvény 12. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
244 A 80. § (4a) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: VI. törvény 12. § (2) bekezdés c) pontja.
245 A 80. § új (5) bekezdését az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (8) bekezdése iktatta be, mely az eredeti (5) bekezdés számozását (6) bekezdésre változtatta. Az (5) bekezdés a 2005: LXXXIII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
246 A 80. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta az 1999: CIX. törvény 19. § (8) bekezdése, szövege a 2017: L. törvény 135. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
247 A 80. § (7) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (12) bekezdése iktatta be.
248 A 80. § (8) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (12) bekezdése iktatta be.
249 A 80. § (9) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (12) bekezdése iktatta be.
250 A 81. § a 2009: LVI. törvény 418. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
251 A 81. § (2) bekezdése a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés b) pontja, a 2016: CLXVII. törvény 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
252 A 83. § (1) bekezdése az 1998: LXXVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
253 A 83. § (3) bekezdését a 2006: LXI. törvény 164. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: CVI. törvény 20. § (1) bekezdése a) pontjának aa) alpontja.
254 A 83/A. §-t a 2006: CVI. törvény 8. §-a iktatta be.
255 A 83/A. § (1) bekezdése a 2013: XX. törvény 11. § (2) bekezdése, a 2016: CLXVII. törvény 21. § e) pontja szerint módosított szöveg.
256 A 83/A. § (3) bekezdése a 2009: XL. törvény 9. § (1) bekezdésének ac) alpontja, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
257 A 83/B. §-t a 2006: CVI. törvény 9. §-a iktatta be.
258 A 83/B. § (1) bekezdése a 2011: CLXVII. törvény – 2011: CXCI. törvény 120. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított – 67. §-ával megállapított, a 2013: XX. törvény 10. § (1) bekezdése, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
259 A 83/B. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (8) bekezdésével megállapított, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
260 A 83/B. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
261 A 83/B. § (5) bekezdését a 2011: CLXVII. törvény 69. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
262 A 83/C. §-t a 2012: CCVIII. törvény 10. §-a iktatta be.
263 A 83/C. § (1) bekezdése a 2016: LXIV. törvény 33. § (2) bekezdésével megállapított, a 2016: CLXVII. törvény 20. § e) pontja szerint módosított szöveg.
264 A 83/C. § a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
265 A 84. § a 2016: CLXVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
266 A 84. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 135. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
267 A 85. § a 2016: CLXVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
268 A 86. § a 2016: CLXVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
269 A 86/A. §-t a 2000: CXXXIII. törvény 102. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 135. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
270 A 87. § (2) bekezdését a 2001: XVI. törvény 37. §-a iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti szöveg jelölését (1) bekezdésre változtatva.
271 A 87. § (1) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés f) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
272 A 87. § (1a) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 102. § t) pontja, a 2012: CXII. törvény 32. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
273 A 87. § (2) bekezdése a 2003: IV. törvény 84. § (2) bekezdése c) pont cc) alpontja, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés g) pontja, a 2012: LXXXVI. törvény 45. § b) pontja szerint módosított szöveg.
274 A 88. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § r) pontja, a 2016: CLXVII. törvény 20. § f) pontja szerint módosított szöveg.
275 A 88. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
276 A 88/A. §-t a 2006: CVI. törvény 10. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 135. § (15) bekezdésével megállapított szöveg.
277 A 89. § a 2007: CLVI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
278 A 89. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 136. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
279 A 89. § (3) bekezdés b) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése, a 2013: CCLII. törvény 3. § (2) bekezdés b) pontja, a 2014: XCIX. törvény 230. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
280 A 89. § (4) bekezdés b) pontja a 2014: XCIX. törvény 230. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
281 A 89. § (4) bekezdés c) pontja a 2009: LVI. törvény 416. § (11) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 103. § s) pontja, a 2014: XCIX. törvény 230. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
282 A 89. § (5) bekezdés b) pontja a 2014: XCIX. törvény 230. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
283 A 89. § (6) bekezdése a 2017: L. törvény 136. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
284 A 89. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 136. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
285 A 89. § (8) bekezdését a 2009: LVI. törvény 418. § (14) bekezdése hatályon kívül helyezte.
286 A 89. § (10) bekezdés a) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § u) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
287 A 90. § a 2006: CVI. törvény 11. §-ával megállapított, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
288 A 91. § az 1999: CIX. törvény 19. §-ának (10) bekezdésével megállapított szöveg.
289 A 91. § (1) bekezdése a 2006: CVI. törvény 20. § (2) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
290 A 91. § (4) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 339. § 20. pontja és a 2006: LXI. törvény 251. § (12) bekezdése, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) és (14) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
291 A 91. § (5) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 13. §-a iktatta be, szövege a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2017: L. törvény 137. § h) pontja szerint módosított szöveg.
292 A 92. §-t és az előtte lévő címet az 1999: CIX. törvény 24. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
293 A 93. § a 2009: LXXXV. törvény 103. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 66. § (9) bekezdése alapján a 2009. november 1. napja előtt a nyugdíj-biztosítási igazgatási szerv által benyújtott olyan beszedési megbízást, amely teljesítésének törvényi feltételei a benyújtáskor fennálltak, a hitelintézet a kötelezett erre vonatkozó felhatalmazása hiányában is teljesítheti.
294 A 93. § (2) bekezdése a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
295 A 93. § (3) bekezdése a 2017: CLIX. törvény 90. §-ával megállapított szöveg.
296 A 93. § (4) bekezdését a 2017: CLIX. törvény 92. §-a hatályon kívül helyezte.
297 A 93. § (5) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 55. § (21) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. január 1. napját követően meghozott fizetésre kötelező határozatokra kell alkalmazni.
298 A 93. § (6) bekezdését a 2009: CIX. törvény 20. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 137. § i) pontja szerint módosított szöveg.
299 A 94. § és az előtte lévő alcím a 2005: LXXXIII. törvény 102. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni.
300 A 94. § (2) bekezdése a 2017: L. törvény 136. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
301 A 94. § (5) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 23. § (1) bekezdése a) pontjának al) alpontja hatályon kívül helyezte.
302 A 95. §-t megelőző alcím a 2009: LVI. törvény 418. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
303 A 95. § a 2017: L. törvény – 2017: CLXXXVI. törvény 77. § (1) bekezdése szerint módosított – 135. § (16) bekezdésével megállapított szöveg.
304 A 95/A. §-t a 2017: L. törvény 135. § (17) bekezdése iktatta be.
305 A 95/A. § (2) bekezdését a 14/2018. (IX. 27.) AB határozat 1. pontja megsemmisítette 2018. szeptember 28. napjával.
306 A 96. § (1) bekezdésének felvezető szövegrésze a 2003: CXVI. törvény 107. § (1) bekezdésének p) pontja szerint módosított szöveg.
307 A 96. § (1) bekezdés c) pontját a 2016: CLXVII. törvény 16. § (1) bekezdése iktatta be.
308 A 96. § (1a) bekezdését a 2016: CLXXXII. törvény 52. §-a iktatta be.
309 A 96. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: LVI. törvény 418. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
310 A 96. § (2) bekezdésének e) pontja a 2007: CLVI. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CXCI. törvény 102. § v) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
311 A 96. § (2) bekezdésének f) pontja a 2005: LXXXV. törvény 67. § (1) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
312 A 96. § (2) bekezdésének g) pontját a 2007: CLVI. törvény 15. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XIII. törvény 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
313 A 96. § (2) bekezdés h) pontját a 2011: XIII. törvény 11. §-a iktatta be, szövege a 2013: XL. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
314 A 96. § (2) bekezdés i) pontját a 2013: XL. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
315 A 96. § (2) bekezdés j) pontját a 2014: XCIX. törvény 227. § (1) bekezdése iktatta be.
316 A 96. § (2) bekezdés k) pontját a 2016: CLXVII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 137. § j) pontja szerint módosított szöveg.
317 A 96. § (2) bekezdés l) pontját a 2016: CLXVII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 137. § f) pontja szerint módosított szöveg.
318 A 96. § § új (3) bekezdését a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3)–(6) bekezdés számozását (4)–(7) bekezdésre változtatva.
319 A 96. § (3) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 83. § (5) bekezdésének n) pontja, a 2008: LXXXI. törvény 219. §-a szerint módosított szöveg.
320 A 96. § (3) bekezdésének b) pontja a 2006: LXI. törvény 165. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 222. §-a alapján 2007. január 1. napján lépett hatályba.
321 A 96. § (3) bekezdésének c) pontja a 2007: CLVI. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
322 A 96. § (3) bekezdés e) pontja a 2012: XCIII. törvény 39. §-a szerint módosított szöveg.
323 A 96. § (3) bekezdésének g) pontja a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének n) pontja szerint módosított szöveg.
324 A 96. § (3) bekezdés h) pontját a 2015: LXVI. törvény 89. §-a iktatta be.
325 A 96. § (3) bekezdése a 2005: LXXXIII. törvény 104. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 332. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2005. november 1-je után indult ügyekben és a megismételt eljárásban kell alkalmazni. A (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a.
326 A 96. § eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a.
327 A 96. § (5a) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 13. § (1) bekezdése iktatta be.
328 A 96. § eredeti (5) bekezdésének számozását (6) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a, szövege a 2017: XLIV. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
329 A 96. § (6) bekezdése számozását (7) bekezdésre változtatta a 2005: LXXXV. törvény 65. §-a, szövege a 2014: XCIX. törvény 231. § (1) bekezdés 2. pontja, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
330 A 96. § (8) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 12. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés h) pontja, újonnan a 2014: XCIX. törvény 227. § (2) bekezdése iktatta be.
331 A 96. § (9) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 12. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXII. törvény 32. § (3) bekezdés h) pontja.
332 A 96. § (10) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 156. § (1) bekezdése iktatta be.
333 A 96/A. §-t megelőző alcímet a 2011: XIII. törvény 12. §-a iktatta be.
334 A 96/A. §-t a 2011: XIII. törvény 12. §-a iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 228. §-ával megállapított szöveg.
335 A 96/A. § (3) bekezdését a 2016: CIV. törvény 39. § (3) bekezdése iktatta be.
336 A 96/B. §-t megelőző alcímet a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
337 A 96/B. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 135. § (18) bekezdésével megállapított szöve.
338 A 96/C. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
339 A 96/C. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 230. § 17. pontja, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés k) pontja, a 2017: L. törvény 136. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
340 A 96/C. § (2) bekezdése a 2016: CLXVII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított, a 2017: L. törvény 136. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
341 A 96/C. § (3) bekezdését a 2016: CLXVII. törvény 17. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 136. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
342 A 96/C. § (4) bekezdését a 2017: L. törvény 135. § (19) bekezdése iktatta be.
343 A 96/D. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
344 A 96/D. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 135. § (20) bekezdésével megállapított szöveg.
345 A 96/D. § (2) bekezdése 2017: L. törvény 136. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
346 A 96/D. § (3) bekezdése 2017: L. törvény 136. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
347 A 96/E. §-t a 2012: CXII. törvény 26. §-a iktatta be.
348 A 96/E. § (3) bekezdését a 2016: CLXVII. törvény 18. §-a iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 136. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
349 A 97. § a 2005: LXXXV. törvény 66. §-ával megállapított szöveg.
350 A 97. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
351 A 97. § (2)–(4) bekezdését a 2009: CXVI. törvény 139. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
352 A 97. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2010: CLXX. törvény 16. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
353 A 97. § (6) bekezdését a 2009: CIX. törvény 51. § (1) bekezdés l) pontja hatályon kívül helyezte.
354 A 97. § (7)–(8) bekezdését a 2011: CXCI. törvény 103. § t) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
355 A 97. § (10) bekezdését a 2007: CLVI. törvény 16. §-a iktatta be, szövege a 2011: CXCI. törvény 102. § w) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
356 A 98. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 423. § (2) bekezdése alapján a 2009. szeptember 30-át követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
357 A 99. § (1) bekezdése a 2011: CLXXIV. törvény 26. §-a, a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
358 A 99. § (2) bekezdése a 2016: CIV. törvény 39. § (5) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
359 A 99. § (3) bekezdését a 2015: CCIII. törvény 39. §-a iktatta be.
360 A 100. § a 2006: CIX. törvény 80. § (1) bekezdésének k) pontja, a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 36. pontja szerint módosított szöveg, megjelölését (1) bekezdésre változtatta a 2010: CLXX. törvény 13. §-a.
361 A 100. § (2) bekezdését a 2010: CLXX. törvény 13. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének megjelölését (1) bekezdésre változtatva. A 100. § (2) bekezdése a 2012: CXII. törvény 31. § (2) bekezdés h) pontja, a 2014: XCIX. törvény 230. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
362 A 101. § (1) bekezdésének a) pontja a 2008: LXXXII. törvény 31. § (12) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 416. § (12) bekezdése, a 2016: CLXVII. törvény 21. § f) pontja szerint módosított szöveg.
363 A 101. § (1) bekezdés c) pontja a 2009: CIX. törvény 52. § (12) bekezdés c) pontja, a 2009: CXVI. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
364 Lásd a 21/2011. (III. 2.) Korm. rendeletet.
365 A 101. § (1) bekezdésének d) pontját a 2006: CXIX. törvény 3. § (2) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: XL. törvény 7. § (1) bekezdése iktatta be.
366 Lásd a 313/2017. (X. 31.) Korm. rendeletet, a 183/2018. (X. 8.) Korm. rendeletet.
367 A 101. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CCVIII. törvény 14. § c) pontja szerint módosított szöveg.
368 A 101. § (1) bekezdésének f) pontja a 2008: LXXXII. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított, a 2009: LVI. törvény 418. § (13) bekezdése, a 2011: CXCI. törvény 103. § u) pontja, a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
369 Lásd a 157/2003. (X. 1.) Korm. rendeletet, a 249/2003. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 269/2004. (IX. 29.) Korm. rendeletet, a 380/2004. (XII. 28.) Korm. rendeletet, a 215/2005. (X. 7.) Korm. rendeletet, 291/2005. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 198/2006. (X. 2.) Korm. rendeletet, a 224/2006. (XI. 20.) Korm. rendeletet, a 329/2006. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 258/2007. (X. 4.) Korm. rendeletet, a 352/2007. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 241/2008. (X. 1.) Korm. rendeletet, a 353/2008. (XII. 31.) Korm. rendeletet, a 287/2009. (XII. 15.) Korm. rendeletet, a 250/2010. (X. 19.) Korm. rendeletet, a 353/2010. (XII. 30.) Korm. rendeletet, a 198/2011. (X. 5.) Korm. rendeletet, a 335/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 287/2012. (X. 11.) Korm. rendeletet, a 377/2012. (XII. 19.) Korm. rendeletet, a 494/2013. (XII. 23.) Korm. rendeletet, a 348/2014. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 357/2015. (XII. 2.) Korm. rendeletet, a 416/2016. (XII. 14.) Korm. rendeletet, a 312/2017. (X. 31.) Korm. rendeletet, a 359/2017. (XI. 30.) Korm. rendeletet.
370 A 101. § (1) bekezdésének g) pontját újonnan a 2006: LXI. törvény 167. §-a iktatta be, szövege a 2006: CVI. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
371 A 101. § (1) bekezdésének h) pontja az 1998: LXXVII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
372 A 101. § (1) bekezdésének i) pontja a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (13) bekezdésével megállapított szöveg.
373 A 101. § (1) bekezdés k) pontját a 2014: XCIX. törvény 231. § (2) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
374 A 101. § (1) bekezdésének m) pontját újból hatályon kívül helyezte a 2016: CXXI. törvény 27. § (2) bekezdése.
375 A 101. § (1) bekezdésének n) pontját a 2003: IV. törvény 80. §-a iktatta be, szövege a 2005: CLIII. törvény 93. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
376 Lásd a 168/1997. (X. 6.) Korm. rendeletet.
377 A 101. § (1) bekezdés o) pontját a 2010: CLXX. törvény 14. §-a iktatta be, szövege a 2014: XCIX. törvény 230. § 19. pontja, a 2015: CCXXIII. törvény 68. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
378 A 101. § (1) bekezdés p) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be.
379 A 101. § (1) bekezdés q) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2015: CCXXIII. törvény 69. §-a.
380 A 101. § (1) bekezdés r) pontját a 2010: CLIV. törvény 41. §-a iktatta be, szövege a 2011: XIII. törvény 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
381 A 101. § (1) bekezdés s) pontját a 2012: CXII. törvény 27. §-a iktatta be.
382 A 101. § (2)–(3) bekezdését a 2006: CXIX. törvény 3. § (2) bekezdésének b) pontja hatályon kívül helyezte.
383 A 101. § (4) bekezdését a 2000: CXXXIII. törvény 102. §-ának (14) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 112. §-ának (2) bekezdése értelmében a rendelkezést a folyamatban lévő ügyekben és az igénylő kérelmére induló új eljárás során egyaránt irányadónak kell tekinteni.
384 A 101. § (5) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, nyitó szövegrésze a 2011: CXCI. törvény 102. § x) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
385 A 101. § (5) bekezdés a) pontját a 2011: CXCI. törvény 103. § v) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
386 A 101. § (5) bekezdés c) pontja a 2011: CXCI. törvény 102. § y) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
387 A 101. § (6) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
388 A 101. § (7) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be, a 2011: CXCI. törvény 102. § z) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 30–38. §-át.
389 A 101. § (8) bekezdését a 2009: XL. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
390 A 101/A. §-t a 2006: CIX. törvény 79. § (4) bekezdése iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 39. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
391 Lásd a 73/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
392 Az 1997: LXXXII. törvény 132. § (2) bekezdése alapján a hatálybalépés időpontja 1998. január 1.
393 A 102/A. §-t a 2010: CLXX. törvény 15. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXVII. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
394 A 102/A. § (6) bekezdése a 2017: L. törvény 136. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
395 A 102/B. §-t újonnan a 2017: L. törvény 135. § (21) bekezdése iktatta be.
396 A hatálybalépés időpontja 2017. május 26.
397 A 102/C. §-t a 2010: CLXX. törvény 15. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 166. §-a.
398 A 102/D. §-t a 2011: CXCI. törvény 101. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 30–38. §-át.
399 A 102/D. § szövegének megjelölését a a 2012: CXII. törvény 28. §-a (1) bekezdésre változtatta.
400 A 102/D. § (2) bekezdését a 2012: CXII. törvény 28. §-a iktatta be.
401 A 102/E. §-t a 2012: LXXVI. törvény 41. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2018: XL. törvény 22. § (5) bekezdés b) pontja.
402 Az újabb 102/E. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény – 2016: CLXVI. törvény 62. §-a szerint módosított – 166. §-a.
403 A 102/F. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXLII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
404 A 102/G. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be.
405 A 102/H. §-t a 2012: CXII. törvény 29. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 166. §-a.
406 A 102/I. §-t a 2012: CCVIII. törvény 11. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 166. §-a.
407 A 102/J. §-t a 2013: XX. törvény 10. § (2) bekezdése iktatta be.
408 A hatálybalépés napja: 2013. április 2.
409 A 102/K. §-t a 2013: XL. törvény 2. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 166. §-a.
410 A 102/L. §-t a 2014: XCIX. törvény 229. §-a iktatta be.
411 A 103. §-t a 2004: XXIX. törvény 120. §-a iktatta be, szövege a 2017: CXLIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
412 A 104. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 156. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: XLIV. törvény 13. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
413 Az 1. mellékletet a 2010: CLIV. törvény 42. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított, és 30. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
414 A 2. mellékletet a 2012: CXII. törvény 30. § (3) bekezdése iktatta be.