text:
Összes kibocsátó Alaptörvény Tv Törvény Tvr Törvényerejű rendelet Korm. rendelet (Kormány) MT rendelet (Minisztertanács) AM rendelet (Agrárminiszter) Kormányrendelet 1948-ig MNB rendelet (Magyar Nemzeti Bank elnöke) BM rendelet (Belügyminiszter) EMMI rendelet (Emberi erőforrások minisztere) EüM rendelet (Egészségügyi miniszter) ESzCsM rendelet (Egészségügyi, szociális és családügyi miniszter) ÉVM rendelet (Építésügyi és városfejlesztési miniszter) FVM rendelet (Földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszter) FM rendelet (Földművelésügyi miniszter) FMM rendelet (Foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter) GKM rendelet (Gazdasági és közlekedési miniszter) GM rendelet (Gazdasági miniszter) HM rendelet (Honvédelmi miniszter) ICsSzEM rendelet (Ifjúsági, családügyi, szociális és esélyegyenlőségi miniszter) ISM rendelet (Ifjúsági és sportminiszter) ITM rendelet (Innovációért és technológiáért felelős miniszter ) IRM rendelet (Igazságügyi és rendészeti miniszter) IM rendelet (Igazságügyminiszter) IHM rendelet (Informatikai és hírközlési miniszter) IKIM rendelet (Ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi miniszter) IKM rendelet (Ipari és kereskedelmi miniszter) IpM rendelet (Ipari miniszter) KIM rendelet (Közigazgatási és igazságügyi miniszter) KvVM rendelet (Környezetvédelmi és vízügyi miniszter) KöM rendelet (Környezetvédelmi miniszter) KTM rendelet (Környezetvédelmi és területfejlesztési miniszter) KVM rendelet (Környezetvédelmi és vízgazdálkodási miniszter 1988-1990) KKM rendelet (Külgazdasági és külügyminiszter) KüM rendelet (Külügyminiszter) KkM rendelet (Külkereskedelmi miniszter) KHEM rendelet (Közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter) KöViM rendelet (Közlekedési és vízügyi miniszter) KHVM rendelet (Közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter) KöHÉM rendelet (Közlekedési, hírközlési és építésügyi miniszter) KM rendelet (Közlekedési miniszter) KpM rendelet (Közlekedés- és postaügyi miniszter) KM rendelet (Kulturális miniszter 1975-1980) ME rendelet (Miniszterelnök) Miniszterelnök kabinetfőnökének MK rendelete MeHVM rendelet (Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszter) MKM rendelet (Művelődési és közoktatási miniszter) MvM rendelet (Miniszterelnökséget vezető miniszter) MM rendelet (Művelődési miniszter) MÉM rendelet (Mezőgazdasági és élelmezésügyi miniszter) MüM rendelet (Munkaügyi miniszter) NEFMI rendelet (Nemzeti erőforrás miniszter) NFGM rendelet (Nemzeti fejlesztési és gazdasági miniszter) NFM rendelet (Nemzeti fejlesztési miniszter) NGM rendelet (Nemzetgazdasági miniszter) NKÖM rendelet (Nemzeti kulturális örökség minisztere) NM rendelet (Népjóléti miniszter) NVTNM rendelet (Nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter) OKM rendelet (Oktatási és kulturális miniszter) OM rendelet (Oktatási miniszter) ÖM rendelet (Önkormányzati miniszter) ÖTM rendelet (Önkormányzati és területfejlesztési miniszter) PM rendelet (Pénzügyminiszter) SZMM rendelet (Szociális és munkaügyi miniszter) SzCsM rendelet (Szociális és családügyi miniszter) TM rendelet (Társadalompolitika összehangolásáért felelős tárca nélküli miniszter) TNM rendelet (Tárcanélküli miniszter) VM rendelet (Vidékfejlesztési miniszter) PSZÁF rendelet (Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnöke) NMHH rendelet (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elnöke) MEKH rendelet (Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke) Korm. határozat (Kormány) KKM utasítás Európai Unió Tanácsának rendelete Bizottság rendelete Európai Parlament és a Tanács rendelete Európai Parlament és a Tanács irányelve Európai Unió Tanácsa és az Európai Tanács határozata Bizottság határozata Európai Parlament és a Tanács határozata Bizottság ajánlása Bizottság közleménye Bizottság információja, felhívása Európai Számvevőszék véleménye Európai Központi Bank rendelete Európai Központi Bank határozata Európai Központi Bank ajánlása Európai Központi Bank véleménye Európai Központi Bank iránymutatása Kül- és Biztonságpolitikai Együttműködés keretében hozott határozat EMMI közlemény ITM közlemény Egyéb közlemény ÁNTSZ közleménye (Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat és intézményei) OBT határozat (Országos Bírói Tanács) OBHE határozat (Országos Bírósági Hivatal elnöke) OBH elnöki ajánlás KK vélemény (Közigazgatási Kollégium) PK vélemény (Polgári Kollégium) Polgári Jogi Jogeset Törvényjavaslat Változásmutatók Polgári Jog Online Folyóirat
az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről *
(A Magyar Köztársaság megerősítéséről szóló okiratának letétbe helyezése az Európa Tanács főtitkáránál 1992. november 5-én megtörtént.)
2. § Az Egyezménynek és kiegészítő jegyzőkönyveinek eredeti angol nyelvű szövege * és azok hivatalos magyar fordítása a következő:
az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről *
abban az elhatározásban, hogy - mint az európai országok hasonló felfogású kormányai, melyek a politikai hagyományok, eszmények, a szabadság és a jog uralma közös örökségével rendelkeznek - megteszik az első lépéseket egyes, az Egyetemes Nyilatkozatban foglalt jogok közös biztosítására;
1. Cikk - Kötelezettség az emberi jogok tiszteletben tartására
I. Fejezet - Jogok és szabadságok
2. Cikk - Élethez való jog
3. Cikk - Kínzás tilalma
4. Cikk - Rabszolgaság és kényszermunka tilalma
5. Cikk - Szabadsághoz és biztonsághoz való jog
1. Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja, és hozzon határozatot polgári jogi jogai és kötelezettségei tárgyában, illetőleg az ellene felhozott büntetőjogi vádak megalapozottságát illetően. Az ítéletet nyilvánosan kell kihirdetni, a tárgyalóterembe történő belépést azonban meg lehet tiltani a sajtónak és a közönségnek a tárgyalás teljes időtartamára vagy egy részére annyiban, amennyiben egy demokratikus társadalomban ez az erkölcsök, a közrend, illetőleg a nemzetbiztonság érdekében szükséges, ha e korlátozás kiskorúak érdekei, vagy az eljárásban résztvevő felek magánéletének védelme szempontjából szükséges, illetőleg annyiban, amennyiben ezt a bíróság feltétlenül szükségesnek tartja, mert úgy ítéli meg, hogy az adott ügyben olyan különleges körülmények állnak fenn, melyek folytán a nyilvánosság az igazságszolgáltatás érdekeit veszélyeztetné.
3. Minden bűncselekménnyel gyanúsított személynek joga van - legalább - arra, hogy
d) kérdéseket intézzen vagy intéztessen a vád tanúihoz és kieszközölhesse, a mentő tanúk megidézését és kihallgatását ugyanolyan feltételek mellett, mint ahogy a vád tanúit megidézik, illetve kihallgatják;
7. Cikk - Büntetés kiszabásának tilalma törvényi rendelkezés nélkül
8. Cikk - Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog
9. Cikk - Gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság
10. Cikk - Véleménynyilvánítás szabadsága
1. Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát országhatárokra tekintet nélkül és anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhasson. Ez a Cikk nem akadályozza, hogy az államok a rádió-, televízió- vagy mozgókép vállalatok működését engedélyezéshez kössék.
2. E kötelezettségekkel és felelősséggel együttjáró szabadságok gyakorlása a törvényben meghatározott, olyan alakszerűségeknek, feltételeknek, korlátozásoknak vagy szankcióknak vethető alá, amelyek szükséges intézkedéseknek minősülnek egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a területi sértetlenség, a közbiztonság, a zavargás vagy bűnözés megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, mások jó hírneve vagy jogai védelme, a bizalmas értesülés közlésének megakadályozása, vagy a bíróságok tekintélyének és pártatlanságának fenntartása céljából.
11. Cikk - Gyülekezés és egyesülés szabadsága
1. Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való egyesülés szabadságához, beleértve érdekei védelmében a szakszervezetek alapítását és az azokhoz való csatlakozásnak a jogát.
2. E jogok gyakorlását csak a törvényben meghatározott, olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság vagy közbiztonság, a zavargás vagy bűnözés megakadályozása, a közegészség, az erkölcsök, illetőleg mások jogai és szabadságai védelme érdekében szükségesek. Ez a Cikk nem tiltja, hogy e jogoknak a fegyveres erők, a rendőrség vagy az államigazgatás tagjai által történő gyakorlását a törvény korlátozza.
12. Cikk - Házasságkötéshez való jog
13. Cikk - Hatékony jogorvoslathoz való jog
14. Cikk - Megkülönböztetés tilalma
15. Cikk - Az Egyezmény hatályának felfüggesztése szükséghelyzet esetén
16. Cikk - Külföldiek politikai tevékenységének korlátozása
17. Cikk - Joggal való visszaélés tilalma
18. Cikk - Jogkorlátozás alkalmazásának megszorítása
II. Fejezet - Emberi Jogok Európai Bírósága
19. Cikk - A Bíróság felállítása
20. Cikk - A bírák száma
21. Cikk - A hivatalviselés feltételei
22. Cikk - A bírák választása
1. A bírákat a Parlamenti Közgyűlés valamennyi Magas Szerződő Fél tekintetében szótöbbséggel, a Magas Szerződő Fél által állított három jelöltet tartalmazó jegyzékből választja.
23. Cikk - A hivatalviselés ideje és az elmozdítás *
24. Cikk - Elmozdítás *
24. Cikk - A Bíróság Hivatala és az előadók *
25. Cikk - A teljes ülés *
d) * elfogadja a Bíróság eljárási szabályzatát;
e) * megválasztja a Hivatalvezetőt és egy vagy több helyettesét;
f) * előterjeszti a 26. Cikk 2. bekezdése szerinti kéréseket.
26. Cikk - Egyesbíró, tanácsok, Kamarák és Nagykamara *
27. Cikk - Az egyesbírák hatásköre *
28. Cikk - A tanácsok hatásköre *
3. Ha a félként érintett Magas Szerződő Fél tekintetében választott bíró nem tagja a tanácsnak, akkor - figyelembe véve minden releváns tényezőt, beleértve azt is, hogy a Szerződő Fél kifogásolta-e az 1. bekezdés b) pontja alatti eljárás alkalmazását - a tanács az eljárás bármely szakaszában felhívhatja azt a bírót, hogy a tanács valamelyik tagjának helyébe lépjen.
29. Cikk - A Kamarák határozatai az elfogadhatóságról és az érdemről
1. * Ha a 27. vagy a 28. Cikk alapján nem hoztak határozatot, vagy ha a 28. Cikk alapján nem hoztak ítéletet, akkor az egyik Kamara hoz határozatot a 34. Cikk alapján benyújtott egyéni kérelmek elfogadhatóságáról és érdeméről. Az elfogadhatóság tekintetében külön határozat hozható.
2. * Kamara hoz határozatot a 33. Cikk alapján benyújtott, államok közötti kérelmek elfogadhatóságáról és érdeméről. Az elfogadhatóság tekintetében a Bíróság külön határozatot hoz, hacsak rendkívüli esetekben másképpen nem dönt.
30. Cikk - Hatáskör átadása a Nagykamarának
31. Cikk - A Nagykamara hatásköre
a) * határozatot hoz a 33. Cikk vagy a 34. Cikk alapján benyújtott kérelmek esetén, ha egy Kamara a 30. Cikk alapján hatáskörét átadta, vagy ha az ügyet a 43. Cikk alapján terjesztették elé;
b) * határozatot hoz azokban a kérdésekben, amelyeket a Miniszteri Bizottság a 46. Cikk 4. bekezdése alapján a Bíróság elé terjeszt; és
c) * megvizsgálja a 47. Cikk alapján tanácsadó vélemény iránt benyújtott kérelmeket.
32. Cikk - A Bíróság joghatósága
1. * A Bíróság joghatósága az Egyezmény és az ahhoz csatlakozó jegyzőkönyvek értelmezésével és alkalmazásával kapcsolatos minden olyan ügyre kiterjed, amelyet a 33., a 34., 46. vagy 47. Cikknek megfelelően elé terjesztettek.
33. Cikk - Államok közötti ügyek
34. Cikk - Egyéni kérelmek
A Bíróság kérelmeket vehet át bármely természetes személytől, nem-kormányzati szervezettől vagy személyek csoportjaitól, akik vagy amelyek azt állítják, hogy az Egyezményben vagy az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvekben biztosított jogok valamely Magas Szerződő Fél részéről történt megsértésének áldozatai. A Magas Szerződő Felek kötelezettséget vállalnak arra, hogy semmilyen módon nem akadályozzák e jog hatékony gyakorlását.
35. Cikk - Az elfogadhatóság feltételei
3. * A Bíróság a 34. Cikk alapján előterjesztett egyéni kérelmet elfogadhatatlannak nyilvánítja, amennyiben úgy találja, hogy
36. Cikk - Harmadik fél beavatkozása
3. * Az Európa Tanács Emberi Jogi Biztosa a Kamara és a Nagykamara előtt folyamatban lévő minden ügyben írásos észrevételeket tehet, és részt vehet a tárgyalásokon.
37. Cikk - A kérelmek törlése
38. Cikk - Az ügy vizsgálata *
39. Cikk - Békés rendezés *
40. Cikk - Nyilvános tárgyalások és iratok hozzáférhetősége
41. Cikk - Igazságos elégtétel
Ha a Bíróság az Egyezmény vagy az ahhoz kapcsolódó jegyzőkönyvek megsértését állapítja meg és az érdekelt Magas Szerződő Fél belső joga csak részleges jóvátételt tesz lehetővé, a Bíróság - szükség esetén - igazságos elégtételt ítél meg a sértett félnek.
42. Cikk - Kamarák ítéletei
43. Cikk - Az ügynek a Nagykamara elé terjesztése
44. Cikk - Végleges ítéletek
45. Cikk - Ítéletek és határozatok indokolása
46. Cikk - Az ítéletek kötelező ereje és végrehajtása *
47. Cikk - Tanácsadó vélemények
48. Cikk - A Bíróság tanácsadó hatásköre
A Bíróság határoz arról, hogy a Miniszteri Bizottság tanácsadó vélemény nyilvánítására vonatkozó felkérése a 47. Cikkben meghatározott hatáskörébe tartozik-e.
49. Cikk - Tanácsadó vélemények indokolása
1. Tanácsadó véleményét a Bíróság indokolással látja el.
2. Ha a tanácsadó vélemény egészében vagy részben nem képviseli a bírák egyhangú véleményét, a bíró jogosult különvéleményt csatolni.
3. A Bíróság tanácsadó véleményét közli a Miniszteri Bizottsággal.
50. Cikk - A Bíróság költségei
51. Cikk - Bírák kiváltságai és mentességei
III. Fejezet - Vegyes rendelkezések
52. Cikk - Főtitkári tudakozódás
53. Cikk - Már elismert emberi jogok védelme
54. Cikk - A Miniszteri Bizottság hatásköre
55. Cikk - Viták más eszközökkel történő rendezésének kizárása
56. Cikk - Területi hatály
1. Az Egyezmény megerősítése alkalmával vagy ezt követően bármikor, bármely állam az Európa Tanács Főtitkárához intézett értesítéssel kijelentheti, hogy - fenntartva az ezen cikk 4. bekezdésében foglaltakat - az Egyezmény minden olyan területre, vagy e területek egy részére terjed ki, melyek nemzetközi kapcsolataiért felelősséget visel.
4. A jelen Cikk 1. bekezdése alapján nyilatkozatot tevő bármely állam ezt követően bármikor nyilatkozhat azon terület vagy területek nevében, amelyekre a nyilatkozat vonatkozik, hogy elfogadja a Bíróság joghatóságát az egyének, nem-kormányközi szervezetek vagy egyének csoportjai által az Egyezmény 34. Cikkében meghatározottak szerint előterjesztett kérelmek átvételére.
57. Cikk - Fenntartások
58. Cikk - Felmondás
59. Cikk - Aláírás és megerősítés
2. * Az Európai Unió csatlakozhat ehhez az Egyezményhez.
3. * Az Egyezmény tíz megerősítéséről szóló okirat letétbe helyezését követően lép hatályba.
4. * Minden olyan állam vonatkozásában, amely utóbb erősíti meg az Egyezményt az a megerősítésről szóló okirat letétbe helyezésének időpontjában lép hatályba.
5. * Az Európa Tanács Főtitkára értesíti az Európa Tanács tagjait az Egyezmény hatálybalépéséről, az azt megerősítő Magas Szerződő Felek nevéről és az utóbb letétbe helyezett minden megerősítésről szóló okiratokról.
szóló Egyezményhez
1. Cikk - Tulajdon védelme
2. Cikk - Oktatáshoz való jog
3. Cikk - Szabad választásokhoz való jog
4. Cikk - Területi hatály
A jelen Cikknek megfelelően tett nyilatkozatot olyannak kell tekinteni, mint amelyet az Egyezmény 56. Cikke 1. bekezdésének megfelelően tettek.
5. Cikk - Az Egyezményhez fűződő viszony
6. Cikk - Aláírás és megerősítés
szóló Egyezményben
1. A tanácsadó véleménynyilvánítása iránti kérelmet a Bíróság teljes ülésen vizsgálja meg. *
2. Ez a jegyzőkönyv akkor lép hatályba, amikor az Egyezményben részes valamennyi állam a jegyzőkönyv részesévé vált e Cikk 1. bekezdése rendelkezésének megfelelően.
3. E jegyzőkönyv hatálybalépésének időpontjától fogva az 1-4. Cikkeket az Egyezmény szerves részének kell tekinteni.
elhatározván, hogy megfelelő intézkedéseket tesznek az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről Rómában, 1950. november 4. napján aláírt egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) I. fejezetében és az Egyezmény Párizsban, 1952. március 20-án aláírt I. kiegészítő Jegyzőkönyvének 1-3. Cikkében már benne foglaltakon felüli jogok és szabadságok közös biztosítása érdekében,
1. Cikk - Adósságokért való szabadságelvonás tilalma
2. Cikk - Mozgásszabadság
3. Cikk - Saját állampolgárok kiutasításának tilalma
4. Cikk - Külföldiek kollektív kiutasításának tilalma
5. Cikk - Területi hatály
3. A jelen Cikknek megfelelően tett nyilatkozatot olyannak kell tekinteni, mint amelyet az Egyezmény 56. Cikke 1. bekezdésének megfelelően tettek.
5. Bármely állam, amely ezen cikk 1. vagy 2. bekezdésével kapcsolatban nyilatkozatot tett, a későbbiekben egy vagy több olyan terület vonatkozásában, amelyre a nyilatkozat vonatkozott, bármikor kinyilváníthatja, hogy elfogadja a Bíróság joghatóságát arra, hogy természetes személyektől, nem-kormányzati szervezetektől vagy egyének csoportjaitól az Egyezmény 34. Cikke szerint kérelmeket fogadjon ezen Jegyzőkönyv 1-4. Cikkei közül valamennyi vagy bármelyik vonatkozásában.
6. Cikk - Az Egyezményhez fűződő viszony
A Magas Szerződő Felek e jegyzőkönyv 1-5. Cikkeit az Egyezmény kiegészítő Cikkeinek tekintik, és az Egyezmény valamennyi rendelkezését ennek megfelelően kell alkalmazni.
7. Cikk - Aláírás és megerősítés
1. Cikk - Halálbüntetés eltörlése
2. Cikk - Halálbüntetés háború idején
3. Cikk - Hatály felfüggesztésének tilalma
4. Cikk - Fenntartások tilalma
E jegyzőkönyv előírásainak vonatkozásában az Egyezmény 57. Cikke alapján nem lehet fenntartással élni.
A részes államok e jegyzőkönyv 1-5. Cikkeit az Egyezmény kiegészítő Cikkeinek tekintik, és az Egyezmény valamennyi rendelkezését ennek megfelelően alkalmazzák.
8. Cikk - Hatálybalépés
9. Cikk - Letétbe helyezéssel kapcsolatos feladatok
1. Cikk - Külföldiek kiutasításának eljárási garanciái
1. Az Állam területén jogszerűen lakóhellyel rendelkező külföldit onnan csak a jogszabályoknak megfelelően meghozott határozat eredményeképpen lehet kiutasítani, és lehetővé kell tenni számára, hogy:
2. Cikk - Fellebbezéshez való jog büntetőügyekben
2. E jogot korlátozni lehet a jogszabályok által meghatározott kisebb jelentőségű bűncselekmények esetében, vagy abban az esetben, amikor a szóban forgó személy ügyét első fokon a legfelső bírói fórum tárgyalta, vagy amikor a felmentő ítélet ellen benyújtott jogorvoslat folytán hoztak bűnösség megállapítását tartalmazó ítéletet.
3. Cikk - Kártalanításhoz való jog bírói hiba esetén
4. Cikk - Kétszeres eljárás alá vonás vagy büntetés tilalma
5. Cikk - Házastársak egyenjogúsága
6. Cikk - Területi hatály
4. A jelen Cikknek megfelelően tett nyilatkozatot olyannak kell tekinteni, mint amelyet az Egyezmény 56. Cikk 1. bekezdésének megfelelően tettek.
6. Bármely állam, amely ezen cikk 1. vagy 2. bekezdésével kapcsolatban nyilatkozatot tett, a későbbiekben egy vagy több olyan terület vonatkozásában, amelyre a nyilatkozat vonatkozott, bármikor kinyilváníthatja, hogy elfogadja a Bíróság joghatóságát arra, hogy természetes személyektől, nem-kormányzati szervezetektől vagy egyének csoportjaitól az Egyezmény 34. Cikkében meghatározottak szerint kérelmeket fogadjon ezen Jegyzőkönyv 1-5. Cikkei vonatkozásában.
7. Cikk- Az Egyezményhez fűződő viszony
A részes államok e jegyzőkönyv 1-6. Cikkeit az Egyezmény kiegészítő Cikkeinek tekintik, és az Egyezmény valamennyi rendelkezését ennek megfelelően kell alkalmazni.
8. Cikk - Aláírás és megerősítés
9. Cikk - Hatálybalépés
10. Cikk - Letétbe helyezéssel kapcsolatos feladatok
Készült Strasbourgban, 1984. november 22. napján, angol és francia nyelven, egyetlen példányban, melyet az Európa Tanács levéltárában kell elhelyezni. Mindkét nyelvű szöveg egyaránt hiteles. Az Európa Tanács Főtitkára az Európa Tanács valamennyi tagállama részére hiteles másolatot küld.”
Kilencedik jegyzőkönyv az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezményhez *
„A Magyar Köztársaság Kormánya kijelenti, hogy öt évre, mely időszak hallgatólagosan újabb ötéves időszakkal meghosszabbodik, hacsak a Magyar Köztársaság Kormánya az adott időszak lejártát megelőzően e nyilatkozatát vissza nem vonja
A Magyar Köztársaság e nyilatkozatát úgy értelmezi, hogy nem minősülnek az állított jogsértés, illetőleg az ügy alapjául szolgáló ténynek az Egyezményben és kiegészítő jegyzőkönyveiben biztosított jogok Magyarországra nézve történt hatálybalépését megelőzően bekövetkezett megsértésének kárpótlására tett állami intézkedések.”
Kihirdetve: 1993. IV. 7.
Az angol nyelvű szöveg közlésétől eltekintünk.
Az 1970. IX. 21-én hatályba lépett 3. számú, az 1971. XII. 20-án hatályba lépett 5. számú, az 1990. I. 1-jén hatályba lépett 8. számú és az 1998. XI. 1-jén hatályba lépett 11. számú jegyzőkönyvek rendelkezéseivel módosított szöveg. A tizenegyedik jegyzőkönyvet kihirdette: 1998. évi XLII. törvény. Lásd: 8/2011. (II. 22.) KüM határozat.
Törölte: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 1. Cikk. Hatálytalan: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 2. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1., 21. Cikk.
A korábbi 24. Cikk törlésével egyidejűleg szövegét megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 3-4. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Számozását módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 5. Cikk felvezető rendelkezés.
Módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 5. Cikk 1.
Módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 5. Cikk 2.
Beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 5. Cikk 3. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Számozását a korábbi 27. Cikkről módosította, egyúttal szövegét megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 6. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 7. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 8. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól,2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 9. Cikk 1. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
A második mondatot beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 9. Cikk 2. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Törölte: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 9. Cikk 3. Hatálytalan: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től.
Módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 10. Cikk 1.
Beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 10. Cikk 2. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Jelölését módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 10. Cikk 2.
Módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 11. Cikk.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 12. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. A b) pont alkalmazhatóságára lásd: 20. Cikk 2. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 13. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 14. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 15. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Megállapította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 16. Cikk. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Beiktatta: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 17. Cikk 1. Hatályos: a jegyzőkönyv 19. Cikke szerinti időponttól, 2006. VI. 1-től. Lásd még: jegyzőkönyv 20. Cikk 1.
Számozását módosította: 2005. évi CXXIV. törvénnyel kihirdetett Tizennegyedik jegyzőkönyv 17. Cikk 2.
Helyesbítette: Magyar Közlöny 1993/70.
Kihirdette: 1994. évi LXXXVI. törvény. Hatályon kívül helyezte: 1998. évi XLII. törvénnyel kihirdetett Jegyzőkönyv 2. Cikk 8. Hatálytalan: 1998. XI. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 1999. évi CXX. törvény 44. § (1) c). Hatálytalan: 2000. III. 1-től.

matches: bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
2000.06.24. - 2002.10.19.
2002.10.20. - 2003.06.08.
2003.06.09. - 2006.02.14.
2006.02.15. - 2006.12.31.
2007.01.01. - 2007.07.11.
2007.07.12. - 2008.06.30.
2008.07.01. - 2010.12.31.
2012.01.01. - 2012.11.14.
2012.11.15. - 2012.12.31.
2013.01.01. - 2013.09.30.
2013.10.01. - 2014.10.11.
(1) A helyi önkormányzati képviselő (a továbbiakban: önkormányzati képviselő) megbízatása, jogai és kötelezettségei a megválasztásával keletkeznek, jogai és kötelezettségei a megbízatás megszűnésével szűnnek meg.
(2) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület, a közgyűlés (a továbbiakban együtt: képviselő-testület) alakuló ülésén, időközi választás esetén a megválasztását, illetőleg a kislistán, a kompenzációs listán, a megyei közgyűlési listán mandátumhoz jutott képviselők esetében a megbízólevelének átvételét - a választás eredménye elleni jogorvoslat esetén a jogorvoslati eljárás befejezését - követő ülésen a képviselő-testület előtt - a polgármesterre irányadó szöveggel - esküt vagy fogadalmat tesz, és erről okmányt ír alá.
i) ha szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítélték.
(1) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület ülésén jelentheti be lemondását. A lemondást és a megbízatás megszűnésének időpontját az ülés jegyzőkönyvében rögzíteni kell.
3/A. § Az önkormányzati képviselő köteles a 2. § i) pontban foglaltak alapján a jogerős ítéletről a jogerős ítélet kézhezvételétől számított három napon belül tájékoztatni a képviselő-testületet, közgyűlést, az illetékes választási bizottságot és a fővárosi és megyei kormányhivatalt.
(1) Az önkormányzati képviselői megbízatás megszűnését a 2. § c) és e) pontja esetén a képviselő-testület a határozatában állapítja meg.
(1) Az önkormányzati képviselői megbízatás megszűnését a 2. § c), e) és i) pontja esetén a képviselő-testület a határozatában állapítja meg.
c) a közigazgatási hivatalnak.
c) a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szervnek.
b) a közigazgatási hivatal vezetője, köztisztviselője, továbbá annak a területi, helyi államigazgatási szervnek a köztisztviselője, amelynek feladatkörébe az adott önkormányzatot érintő ügyek tartoznak és illetékessége az önkormányzatra kiterjed,
b) a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szervnek a vezetője, köztisztviselője, továbbá annak a területi, helyi államigazgatási szervnek a köztisztviselője, amelynek feladatkörébe az adott önkormányzatot érintő ügyek tartoznak és illetékessége az önkormányzatra kiterjed,
b) a fővárosi és megyei kormányhivatalnak a vezetője, köztisztviselője, továbbá annak a területi, helyi államigazgatási szervnek a köztisztviselője, amelynek feladatkörébe az adott önkormányzatot érintő ügyek tartoznak és illetékessége az önkormányzatra kiterjed,
e) a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének köztisztviselője,
e) a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke, a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke és a pénzügyi békéltető testületi tag, továbbá a Magyar Nemzeti Bank fizetési, elszámolási, és értékpapír-elszámolási rendszerek felvigyázásával, a makroprudenciális politika kialakításával, a szanálási hatósági feladatok ellátásával és a pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatköréhez kapcsolódó feladatot ellátó alkalmazottja,
j) helyi és körzeti médiaszolgáltató, lapkiadó, lapterjesztő vezetője, vezető testületének tagja, ügyvezetője, ezek vezető állású alkalmazottja.
(1) Az önkormányzati képviselő, a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja jogi képviselőként nem járhat el, és perbeli képviseletet - a törvényes képviselet kivételével - nem láthat el az önkormányzattal, annak intézményével, illetve a képviselő-testület hivatalával szemben.
(1) Az önkormányzati képviselő a vele szemben fennálló összeférhetetlenségi okot köteles haladéktalanul bejelenteni a polgármesternek.
(1) Az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a megállapítását bárki kezdeményezheti a polgármesternél.
(1) Az érintett önkormányzati képviselő az összeférhetetlenségét megállapító, illetőleg a megbízatása megszűnését a 2. § e) pontja alapján kimondó képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti - jogszabálysértésre hivatkozással - a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a fővárosi, megyei bíróságtól.
(1) Az érintett önkormányzati képviselő az összeférhetetlenségét megállapító, illetőleg a megbízatása megszűnését a 2. § e) pontja alapján kimondó képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti - jogszabálysértésre hivatkozással - a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a törvényszéktől.
(1) Az érintett önkormányzati képviselő az összeférhetetlenségét megállapító, illetőleg a megbízatása megszűnését a 2. § e) pontja alapján kimondó képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti - jogszabálysértésre hivatkozással - a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a közigazgatási és munkaügyi bíróságtól.
(2) A közigazgatási hivatal a fővárosi, megyei bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről vagy döntése jogszabálysértő.
(2) A bíróság a kérelemről - annak beérkezésétől számított harminc napon belül - nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság az érintett önkormányzati képviselőt, a polgármestert vagy a keresettel megtámadott határozatot hozó képviselő-testület képviselőjét, illetőleg a kereset előterjesztőjét meghallgathatja. A bíróság döntése ellen további jogorvoslatnak, felülvizsgálatnak helye nincs.
(3) A közigazgatási hivatal a fővárosi, megyei bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről, vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen - annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül - az érintett önkormányzati képviselő, illetve a közigazgatási hivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
(3) A helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv a fővárosi, megyei bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről, vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen - annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül - az érintett önkormányzati képviselő, illetve a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzéséért felelős szerv fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal a törvényszéknél kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről, vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen - annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül - az érintett önkormányzati képviselő, illetve a fővárosi és megyei kormányhivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről, vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására a (2) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen - annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül - az érintett önkormányzati képviselő, illetve a fővárosi és megyei kormányhivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
(1) Az önkormányzati képviselő a megbízólevelének átvételétől, majd ezt követően minden év január 1-jétől számított 30 napon belül az e törvény melléklete szerinti vagyonnyilatkozatot köteles tenni. A képviselő saját vagyonnyilatkozatához csatolni köteles a vele közös háztartásban élő házas- vagy élettársának, valamint gyermekének a melléklet szerinti vagyonnyilatkozatát.
(2) A vagyonnyilatkozat tételének elmulasztása esetén - annak benyújtásáig - az önkormányzati képviselő a képviselői jogait nem gyakorolhatja, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 20. §-ában meghatározott juttatásokban nem részesülhet.
(4) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárást a vagyonnyilatkozatot ellenőrző bizottságnál bárki kezdeményezheti. Az eljárás eredményéről az ellenőrző bizottság tájékoztatja a soron következő ülésen a képviselő-testületet.
(5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a vagyonnyilatkozatot ellenőrző bizottság felhívására a képviselő köteles saját, illetve a hozzátartozója vagyonnyilatkozatában feltüntetett adatokra vonatkozó azonosító adatokat haladéktalanul írásban bejelenteni. Az azonosító adatokat csak a bizottság tagjai ismerhetik meg, azokat az eljárás lezárását követő nyolc napon belül törölni kell.
(1) A képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja (a továbbiakban: a bizottság tagja) a megválasztását követően köteles esküt tenni a képviselő-testület előtt. Az eskü letételéig a bizottság tagja nem gyakorolhatja jogait.
(1) A képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja (a továbbiakban: a bizottság tagja) a megválasztását követően a képviselő-testület előtt - a polgármesterre irányadó szöveggel - esküt vagy fogadalmat tesz, és erről okmányt ír alá.
Az egyenlő esélyű hozzáférés biztosítása
(1) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület, illetve a képviselő-testület bizottságának ülésén a magyar jelnyelvet, illetőleg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja.
(2) A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az önkormányzat biztosítja.
13/A. § A 2. § i) pontját az egyes önkormányzati tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXLV. törvény hatálybalépést követően jogerőre emelkedett ítéletekre kell alkalmazni.
a) A település neve, ahol az ingatlan fekszik (Budapesten kerület is): .............................................
c) Művelési ága (vagy a művelés alól kivett terület elnevezése): ....................................................
e) Az ingatlan jogi jellege (társasház, szövetkezeti ház, műemlék, bányatelek stb.): .....................
A jogszabály 2000. június 24-én jelent meg a Magyar Közlöny 65. számában.
hatályba lépett 2002. október 20-án.
A jogszabály hatályát vesztette 2014. október 12-én.
A bekezdés 2008. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. július 1-jén lépett hatályba. 2012. november 15-én lépett hatályba.A szakasz 2012. november 15-én lépett hatályba.A bekezdés 2012. november 15-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. november 15-én lépett hatályba. 2007. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lépett hatályba. 2007. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2012. január 1-jén lépett hatályba. 2006. február 15-én lett hatályon kívül helyezve. 2013. október 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2013. október 1-jén lépett hatályba. 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve. 2011. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2007. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2007. július 12-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2007. július 12-én lépett hatályba.A bekezdés 2007. július 12-én lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2011. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2012. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2013. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2008. július 1-jén lett hatályon kívül helyezve.A bekezdés 2008. július 1-jén lépett hatályba.A szövegrész 2011. január 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2011. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2011. január 1-jén lépett hatályba.A bekezdés 2011. január 1-jén lépett hatályba.A szakasz 2012. november 15-én lépett hatályba.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság