A köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 35/A. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés c) pontjában és 12. § e) pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 84. § k) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzeti fejlesztési miniszterrel,
az egyes miniszterek, valamint a Miniszterelnökséget vezető államtitkár feladat- és hatásköréről szóló 212/2010. (VII. 1.) Korm. rendelet 41. § j) pontjában meghatározott feladatkörében eljáró emberi erőforrások miniszterével
b) a közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek megfelelőségét jogszabály szerint tanúsító szervezetek iratkezelési szoftvertanúsító tevékenységére
2. § (1) E rendelet rendelkezéseit a minősített adatok kezelését biztosító iratkezelési szoftverekre a külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) E rendelet rendelkezéseit a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás által nyújtott iratkezelési szolgáltatások esetében a külön jogszabályban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(3) E rendelet rendelkezéseit a bíróságnál alkalmazott iratkezelési szoftverekre a bírósági ügyviteli és iratkezelési szabályokról szóló szabályokban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(4) E rendelet rendelkezéseit a Nemzeti Adó- és Vámhivatal Iratkezelési Szabályzatában foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
1. besorolás: ügyirat beazonosítása és hozzárendelése a besorolási séma egy kiválasztott kategóriájába;
2. besorolási séma: ügyirat besorolását, osztályozását lehetővé tevő hierarchikus vagy szótár jellegű, leíró, az elsődleges besorolási sémához igazodó adat, amelyhez az adott szervnél előforduló ügyirat hozzárendelhető;
3. elektronikus érkeztető nyilvántartás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 7. pontjában meghatározott nyilvántartás;
4. elektronikus iktatókönyv: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 8. pontjában meghatározott nyilvántartás;
5. elektronikus iratátadási csomag: iratkezelési hierarchia szerint rendezett egy vagy több elektronikus irat és kapcsolódó metaadataik meghatározott formátumú és struktúrájú, az átadás és átvétel céljából összekapcsolt együttese;
6. előzményezés: az iratkezelési alapfolyamat azon művelete, amely során megállapításra kerül, hogy az új irat egy már meglévő ügyirattal kapcsolatban áll-e vagy sem, vagy az új iratot új ügy első irataként kell-e nyilvántartásba venni;
7. elsődleges besorolási séma: a szerv irattári terve;
8. eseménynapló: olyan speciális adatok strukturált összessége, amely a számítógépen történő alkalmazással, biztonsággal, telepítéssel vagy rendszerrel kapcsolatos minden eseményt rögzít;
9. expediálás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 16. pontjában meghatározott tevékenység;
10. felhasználó: az a személy, aki a megfelelő funkció használatára jogosult, és a funkció működtetése során számára ismertté váló vagy módosítható adatokhoz rendelkezik a betekintési vagy módosítási jogosultsággal;
11. irat: a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 3. § c) pontjában meghatározott irat;
12. iratkezelési szoftver: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 20. pontjában meghatározott szoftver;
13. iratpéldány: az irat eredeti és másodlati megjelenési formája, amely a címzett kivételével azonos metaadat-tartalommal rendelkezik;
14. irattári tételszámmal való ellátás: az iratnak, ügyiratnak az irattári tervbe, mint elsődleges besorolási sémába való besorolása;
15. irattá nyilvánítás: az az eljárás, amely során egyedi döntés vagy előre meghatározott szabályok alapján automatikusan a papír alapú vagy elektronikus dokumentumot a szerv működése szempontjából lényegesnek minősítenek, és ezért érkeztetésére, iktatására kerül sor;
16. jogosultság: az iratkezelési szoftver meghatározott felhasználói csoportokba rendezett felhasználói szintje;
17. kézbesítés: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 27. pontjában meghatározott tevékenység;
18. kiadmányozás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 53. §-ában meghatározott tevékenység;
19. küldemény: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 30. pontjában meghatározott küldemény;
20. metaadat: olyan azonosító vagy leíró adat vagy adatcsoport, amely az iratkezelési folyamat egyes részeihez, valamint a munkafolyamat elemeihez kerül generálásra, és az irathoz vagy ügyirathoz történő hozzárendelése és rögzítése által elősegíti az egyedi irat és ügyirat kezelését;
21. szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatás: a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás;
22. szerelés: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 45. pontjában meghatározott tevékenység;
23. szignálás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 46. pontjában meghatározott tevékenység;
24. továbbítás: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 47. pontjában meghatározott tevékenység;
25. ügyirat: a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 51. pontjában meghatározott ügyirat;
26. vegyes ügyirat: papír alapú és elektronikus iratokat egyaránt tartalmazó ügyirat.
4. § (1) Az iratkezelési szoftver (a továbbiakban: ISZ):
a) biztosítja a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendeletben (a továbbiakban: Korm. rendelet) előírt iratkezelési folyamat teljesülését, és
b) támogatja
ba) az ellenőrzött, biztonságos és nyomon követhető iratkezelést,
bb) a szabályozott elektronikus ügyintézési szolgáltatások (a továbbiakban: SZEÜSZ) igénybevételét,
bc) az elektronikus ügyintézést.
(2) Az ISZ az iratkezelés során támogatja az irat érkeztetését, bontását, iktatását, szignálását, továbbítását, expediálását, kézbesítését, kiadmányozását, postázását, irattárba adását, irattári kezelését és levéltárba adását, az ezekhez kapcsolódó metaadatok egységes nyilvántartását és felhasználóbarát megjelenítését.
(3) A szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által minimálisan kezelendő és az adatkapcsolatoknál felhasználható metaadatokat az 1–4. melléklet határozza meg.
5. § (1) Az ISZ a szerv iratkezelési szabályzatában foglaltak figyelembevételével biztosítja az elektronikus érkeztető nyilvántartás:
b) kezelését,
c) lezárását,
d) biztonságos tárolását,
e) nyomtatását,
f) exportálását.
(2) Az ISZ az érkeztető nyilvántartás (1) bekezdés a) pont szerinti létrehozása során az érkeztető szám képzését nem korlátozhatja.
(3) Az ISZ az érkeztető könyvek létrehozása során biztosítja:
a) a strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kód alkalmazását, vagy
b) az egyedi szöveges megnevezés hozzárendelését, vagy
c) az a) és b) pont együttes megjelenítését.
(4) Az ISZ a küldemények érkeztetése során biztosítja az 1. mellékletben szereplő küldemény és érkeztető könyvi metaadatok kezelését és tárolását, valamint
a) papír alapú érkeztetés esetén képezi a küldemény érkeztetési azonosítóját, vagy megjeleníti a zárt számmezőből kiosztott érkeztetési azonosítót,
b) elektronikus érkeztetés esetén a küldeményt automatikusan generált, vagy zárt számmezőből kiosztott érkeztető azonosítóval
(5) Az elektronikus érkeztető nyilvántartás a SZEÜSZ-ök támogatásával érkező küldeményeknél biztosítja az érkeztető szám átvételét és tárolását az érkeztető könyv megfelelő metaadatában.
(6) Az elektronikus érkeztető nyilvántartás biztosítja a lezárt érkeztető könyvek megváltoztathatatlanságát, visszakereshetőségét, sértetlenségét, azok hiteles, elektronikusan archivált példányainak elkészítésével és tárolásával.
6. § (1) Az ISZ a szerv iratkezelési szabályzatában foglaltak figyelembevételével biztosítja az elektronikus iktatókönyvek:
(2) Az ISZ az elektronikus iktatókönyv (1) bekezdés a) pont szerinti létrehozása során az iktatókönyvek képzését nem korlátozhatja.
(3) Az ISZ biztosítja az iktatási számrend folytonosságát és az iktatás nyomon követhetőségét. Minden iktatott iratnak kötelezően kapcsolódnia kell legalább egy ügyirathoz. Minden ügyirathoz kötelezően kapcsolódnia kell legalább egy iratnak.
(4) Az ISZ az elektronikus iktatókönyvek létrehozása során – a Korm. rendelet 40–41. §-aiban foglaltak alapján – az egyedi azonosítás céljából biztosítja a strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kódot vagy ezek tetszőleges kombinációját, amelyet az iktatószám elemeiként az irathoz rendel.
(5) Az elektronikus iktatókönyveknek a Korm. rendelet 39. §-ában előírtak alapján a 2. mellékletben szereplő iktatókönyvi és iktatási metaadatokat kell kezelnie, úgy, hogy az előírt metaadatok köre az iktatott irathoz, ügyirathoz társítható legyen.
(6) Az ISZ az eredeti iktatásra vonatkozó metaadatok megtartása mellett biztosítja az iratok, ügyiratok iktatását és az iktatás érvénytelenítését.
(7) Az ISZ biztosítja a lezárt iktatókönyvek megváltoztathatatlanságát, visszakereshetőségét, sértetlenségét, azok hiteles, elektronikusan archivált példányainak elkészítésével és tárolásával.
7. § Az ISZ biztosítja az érkeztetett, iktatott iratoknak, ügyiratoknak a 3. mellékletben szereplő metaadatok szerinti szignálását, továbbítását, expediálását, kiadmányozását, kézbesítését, postázását és ezeknek a műveleteknek a csoportos végrehajtását.
8. § (1) Az ISZ biztosítja az irathoz a metaadatok hozzárendelését, a metaadatok felhasználásával további iratpéldányok létrehozását, az irat ügyirathoz történő hozzárendelését.
(2) Az ISZ biztosítja a létrehozott iratpéldányok kezelését. Az ügyiraton belül az iratok és az iratpéldányok tetszőleges számúak lehetnek.
(3) Az ISZ nem lezárt elektronikus iktatókönyv esetén biztosítja a korábban lezárt ügyirat újranyitását, ahhoz új irat iktatását, és a kapcsolódó metaadatok változtatását, az ügyirat újbóli lezárását.
(4) Az ISZ a (3) bekezdés szerinti funkciókat már lezárt elektronikus iktatókönyvek esetében a Korm. rendelet 41. § (4) bekezdése szerinti éven túli iktatás esetén biztosítja.
(5) Az ISZ a metaadatok felhasználásával biztosítja, hogy egy ügyirathoz szerelt előzmény ügyirat ahhoz az ügyirathoz kapcsolódjon, amelyhez a szerelését elvégezték.
9. § (1) Az ISZ a metaadatok felhasználásával biztosítja a határidők kezelését.
(2) Az ISZ biztosítja a több felhasználó részére történő egyedi szignálást, a szignálás alapján felelős kijelölését, az iratok, ügyiratok továbbítását.
(3) Az ISZ az iratok, ügyiratok elektronikus kezelése során:
a) biztosítja az elektronikusan aláírt iratok esetében az elektronikus aláírás ellenőrzését és az ellenőrzés eredményének metaadatként történő rögzítését,
b) támogatja az elektronikus iratok esetében az elektronikus aláírás létrehozását.
10. § (1) Az ISZ – a selejtezési eljárás során a Korm. rendelet 64. § (6) bekezdésében foglaltak figyelembevételével – az iratkezelés folyamatában keletkező valamennyi adatra, adategyüttesre és elektronikus tartalomra megakadályozza a metaadatok törlését, megsemmisítését.
11. § Az ISZ támogatja a papír alapú iratok és az elektronikus iratok összerendelését, a vegyes ügyiratok létrehozását és kezelését.
12. § Az ISZ biztosítja az iratok, ügyiratok közötti korlátlan számú csatolások létrehozását azzal, hogy egy irat bármennyi másik irathoz kapcsolódhat.
13. § (1) Az ISZ az 1–4. mellékletben szereplő metaadatok vonatkozásában biztosítja a jogosultság szerinti felhasználást, megjelenítést, a kapcsolódó keresési funkciókat és a metaadatok felhasználásával történő statisztikák, mennyiségi és időintervallum szerinti kimutatások készítését.
(2) Az ISZ az elektronikus érkeztető nyilvántartás és az elektronikus iktatókönyv metaadatai alapján lehetővé teszi az iratok, ügyiratok metaadatainak keresését, megjelenítését.
(3) Az ISZ biztosítja:
a) az időintervallumok használatát a keresések során,
b) a metaadatok vonatkozásában indított keresés eredményeként kapott találatok képernyőn történő megjelenítését, a megfelelő megjelenítő alkalmazás integrált kezelésével vagy az operációs rendszerben tárolt beállítások szerinti alkalmazással,
c) a metaadatok vonatkozásában indított keresés eredményének egyedi vagy csoportosított tárolását, listázását, nyomtatását, exportálását,
d) a metaadatok vonatkozásában indított keresési minták rögzítését és tárolását,
e) a név- és tárgymutató időintervallumok szerinti megjelenítését, nyomtatását, exportálását.
(4) Az ISZ biztosítja az iratokhoz, ügyiratokhoz – ide értve az ügyirathoz tartozó összes irat – tartozó metaadatok listázott nyomtatását.
(5) Az ISZ biztosítja, hogy az iratok, ügyiratok továbbítása, szignálása és tárolási helye a meataadatok alapján megállapítható legyen.
7. Az irattári feladatok támogatása
14. § Az ISZ biztosítja az ügyiratoknak a 4. mellékletben szereplő metaadatok szerinti irattári kezelését, levéltárba adását, selejtezését, és ezeknek a műveleteknek a csoportos végrehajtását.
15. § (1) Az ISZ biztosítja a szerv iratkezelési szabályzata szerinti többszintű, a szerv irattári tételeihez illeszkedő elsődleges besorolási sémának az iratkezelési fordulónaphoz igazodó létrehozását, továbbá az ügyiratoknak a besorolási séma alapján az irattári tételbe történő besorolását, mentését.
(2) Az ISZ biztosítja az elsődleges besorolási sémához év közben új tétel hozzáadását és meglévő tétel módosítását, valamint az adott év iktatókönyvéhez tartozó mentését.
(3) Az ISZ-nek az elsődleges besorolási sémán belüli tételek kezelésére minimum kétféle elnevezési mechanizmust kell biztosítania:
a) strukturált numerikus vagy alfanumerikus hivatkozási kódot, azaz sorrendiséget biztosító egyedinek számító azonosító jel, és
(4) Az ISZ nem támogatja az ügyiratok besorolás nélküli irattárba helyezését.
(5) Az ISZ az ügyirat életciklusának bármely időpontjában biztosítja a besorolási séma módosítását, mentését.
(6) Az ISZ a besorolási séma létrehozásával az ügyirat iktatásakor érvényes elsődleges besorolási séma szerinti tételszám hozzárendelését biztosítja.
16. § (1) Az ISZ-nek kezelnie kell a besorolási sémához kapcsolódó őrzési és selejtezési határidőket, amelyhez kapcsolódóan meghatározott időintervallumra lekérdezéseket kell biztosítania az ügyiratokra vonatkozóan.
(2) Az ISZ biztosítja a megfelelő metaadatok rögzítését, az ügyirat átmeneti (operatív) és központi irattárba való elhelyezésével kapcsolatban.
(3) Az ISZ-nek az elsődleges besorolási séma alapján – ügyiratonkénti bontásban és összesítve – felhasználói lekérdezésre biztosítania kell az átadás (levéltárba) és a selejtezés (megsemmisítés) kiválasztását és a kapcsolódó metaadatoknak a strukturált rögzítését.
(7) A selejtezés során az ISZ biztosítja az elektronikus iratoknak a – felhasználói jóváhagyás alapján történő – a Korm. rendelet 64. § (6) bekezdése szerinti törlését az adatbázisból, és jelöli a selejtezett állapotot.
(8) Az ISZ biztosítja a vegyes ügyiratok selejtezése (megsemmisítése) során a papír alapú iratok selejtezési (megsemmisítési) állapotának rögzítését.
(9) Az ISZ biztosítja a lejárt megőrzési idejű, azonos tételszámmal jelölt ügyiratok egyidejű selejtezését, a selejtezés időpontjának a besorolási séma szerinti irattári tételszámhoz történő hozzárendelésével.
(10) Az ISZ az ügyiratok levéltárba adásának támogatása érdekében a metaadatok felhasználásával biztosítja az átadásra kerülő ügyiratokról jegyzék készítését.
8. Biztonsági követelmények
17. § (1) Az ISZ biztosítja a jogosultságok differenciált meghatározását az elektronikusan támogatott ügyintézési cselekmények és a manuális ügyintézési gyakorlatnak megfelelően egyaránt.
(2) Az irat, ügyirat adattartalmának megismerését, az adatok kezelését az ISZ csak az arra jogosult felhasználó számára biztosítja.
(3) Az ISZ a jogosultsági rendszer alapján funkcionális és hozzáférési jogokat biztosít, ezen belül:
(4) Az ISZ biztosítja, hogy:
b) egyes metaadatokhoz társított felhasználói csoportok létrehozhatóak,
(5) Az ISZ-ben végrehajtott műveletek nem tárhatnak fel a felhasználó számára olyan metaadatokat, amelyekre vonatkozóan nem rendelkezik jogosultsággal.
18. § Az ISZ tiltja az elektronikus érkeztető nyilvántartásban és az elektronikus iktatókönyvekben rögzített elektronikus irat tartalmának megváltoztatását.
9. Adatmentés, archiválás és naplózás
19. § (1) Az ISZ-nek minden metaadat változást és műveletet naplóznia kell. A naplózásra vonatkozó metaadatokat az 5. melléklet tartalmazza.
(3) Az ISZ a mentés, az archiválás és a helyreállítás eredményeiről – a sikerességéről, sikertelenségéről, a hibákról – automatikus értesítést ad az arra jogosultsággal rendelkező felhasználó részére.
(4) Az ISZ biztosítja az elektronikus érkeztető nyilvántartás és az elektronikus iktatókönyvek állományainak (metaadatok, napló állományok és a felhasznált címtárak), valamint a rendszerben tárolt elektronikus iratoknak adatbázisba történő mentését, archiválását.
20. § (1) Az ISZ eseménynaplót vezet, amelyben rögzíti és tárolja:
a) az iratok, ügyiratok és a kapcsolódó metaadatok változtatására irányuló műveletet és annak eredményét,
b) az adott műveletet kezdeményező vagy végrehajtó felhasználó adatait,
c) az esemény dátumát és időpontját,
d) a rendszeradminisztrációs paraméterekkel, jogosultságokkal kapcsolatos változtatásra irányuló műveleteket, és
e) az ISZ-ben bekövetkezett hibák időpontját és paramétereit.
(2) Az eseménynapló rögzíti és tárolja az iratokkal, ügyiratokkal, az elektronikus érkeztető nyilvántartással és az elektronikus iktatókönyvekkel kapcsolatos összes iratkezelési eseményt, ideértve a lekérdezést, rögzítést, módosítást, átadást érintő műveletet.
(4) Az ISZ támogatja az iratok és ügyiratok körében végrehajtott módosítási műveletekről a felhasználónkénti és munkaállomásonkénti jelentés készítését.
(5) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek más szoftverek által történő automatikus feldolgozhatóságát.
(6) Az ISZ biztosítja az eseménynapló bejegyzéseinek sértetlenségét.
(7) Az ISZ az eseménynapló bejegyzéseit – amennyiben rendelkezésre áll a szolgáltatás – hiteles külső időforrással szinkronizált rendszeridő alapján létrehozott időbélyeggel látja el. Amennyiben nem áll rendelkezésre a szolgáltatás, a szerv az ISZ üzemeltetése során gondoskodik a rendszeridő szinkronban tartásáról.
(8) Az ISZ biztosítja az eseménynapló állományaihoz való hozzáférés követhetőségét, a betekintések dokumentálását.
10. Adatkapcsolat informatikai rendszerekkel
21. § (1) Az ISZ megfelelően kidolgozott és ellenőrzött eljárást biztosít az iratok, ügyiratok és a kapcsolódó metaadatok más informatikai rendszerbe történő átadására, exportálására.
(2) Az ISZ az adatok átadása, exportálása során:
a) elektronikus iktatókönyvek esetében az elektronikus iktatókönyvhöz tartozó összes, a besorolási séma szerinti irattári tétel,
d) az eseménynapló bejegyzései
és az azokhoz tartozó valamennyi metaadat átadását, exportálását biztosítja.
22. § (1) Az ISZ biztosítja, hogy az iratok, ügyiratok és a kapcsolódó metaadatok átadására, exportálására a műveletek egyetlen sorozatával kerüljön sor oly módon, hogy közben:
a) nem sérülnek a metaadatok, azok tartalma és struktúrája,
(2) Az ISZ-nek az átadás, exportálás eredményéről, – az adatintegritás biztosításának sikerességéről, sikertelenségéről, a hibákról – az ezekhez kapcsolódó információkról, az eseménynapló adatairól – külön jelölve a sikertelen átadással, exportálással érintett iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő megjelenítését és nyomtatását.
(3) Vegyes ügyiratok átadása, exportálása során az ISZ biztosítja annak külön jelölését, hogy az iratok, ügyiratok átadása kapcsán megtörtént-e az elektronikus irathoz kapcsolódó papír alapú iratok átadása.
23. § (1) Az ISZ biztosítja az átvétel, importálás során átvett metaadatok ellenőrzését, konzisztenciáját.
(2) Az ISZ-nek az átvétel, importálás eredményéről, – a sikerességéről, sikertelenségéről, a hibákról – az ezekhez kapcsolódó információkról, az eseménynapló adatairól – külön jelölve a sikertelen átvétellel, importálással érintett iratokat, ügyiratokat – jelentést kell készítenie, biztosítva annak képernyőn történő megjelenítését és nyomtatását.
24. § (1) Az ISZ biztosítja a rendeletben meghatározott iratkezelési szoftverekkel szemben támasztott iratok átadásával, átvételével és levéltárba adásával kapcsolatos követelmények teljesítését, amely során az ISZ-nek képesnek kell lennie az elektronikus iratátadási csomag előállítására, átadására, továbbá az elektronikus iratátadási csomag fogadására, feldolgozására.
(2) Az ISZ által előállított elektronikus iratátadási csomagnak az 1–5. melléklet szerinti metaadatait, a külön rendeletben meghatározott struktúrában és hierarchia szerint kell tartalmaznia.
11. Műszaki követelmények
25. § (1) Az ISZ-nek alkalmasnak kell lennie hálózati vagy alkalmazás-szolgáltató központon keresztüli üzemeltetésre.
(2) Az ISZ-nek alkalmasnak kell lennie arra, hogy jogosultság függvényében az arra kijelölt munkaállomásokon használhatóak legyenek a mentési, helyreállítási funkciók.
26. § Az ISZ által támogatott szerver oldali operációs rendszereknek – ha alkalmazásra kerül, akkor a kliens oldali operációs rendszereknek is – széleskörűen alkalmazottnak és terméktámogatottnak kell lennie. Az ISZ kezelői felületeinek és fájlformátumainak meg kell felelnie a támogatott operációs rendszer szabványainak és alkalmasnak kell lenniük a metaadatok feldolgozására.
27. § Ez a rendelet 2014. július 1-jén lép hatályba.
28. § (1) Az érvényes tanúsítvánnyal rendelkező és a szerv használatában lévő iratkezelési szoftver az érvényességi idő lejáratáig alkalmazható.
(2) A szerv használatában lévő azon iratkezelési szoftver, amely tanúsítványának érvényessége 2014. július 1-je és 2014. december 31-e közötti időszakban jár le, a szerv által 2015. január 1-ig alkalmazható.
(3) 2015. január 1-jét követően csak azon iratkezelési szoftver részére adható ki tanúsítvány, amely az e rendeletben előírt feltételeknek megfelel.
(4) A szerv 2015. július 1-jét követően – új iratkezelési szoftver alkalmazása esetén – csak az e rendelet előírásainak megfelelő és érvényes tanúsítvánnyal rendelkező iratkezelési szoftvert vezethet be.
29. § A rendelet tervezetének a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, a 98/48/EK irányelvvel módosított 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 8–10. cikk szerinti bejelentése megtörtént.
1. melléklet a 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által kezelendő küldemény
és érkeztető könyvi metaadatok
1. KÜLDEMÉNY METAADATOK
Mező felépítése, korlátozások
Dátummező (év, hónap, nap, óra, perc)
éééé.hh.nn.óó.pp.
Elektronikus érkeztetés esetén a dátum és idő adat. Manuális érkeztetés esetén a beérkezés tényleges dátuma.
Érkeztetés időpontja
Maximum 25 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: posta, futár, személyes benyújtás,
e-mail/fax, e-ügyintézés, SZEÜSZ szolgáltatás.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: elsőbbségi, ajánlott, tértivevény, értékküldemény, csomag vagy SZEÜSZ szolgáltatás.
Maximum 15 karakter
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: normál, sürgős, azonnal.
A szerv által karbantartott címtárból választható természetes személyre vagy szervezeti egységre vonatkozó adat vagy automatizmus által rögzített adat.
Betűt és számot egyaránt tartalmazó mező
Maximum 30 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú azonosító vagy SZEÜSZ szolgáltatás esetén a szolgáltatás által alkalmazott azonosító.
Érkeztető munkaállomás / szerver azonosítója
Betűt és/vagy számot tartalmazó, illetve speciális karakter
Hálózati név / IP cím / gép név / szerver azonosító
Postai azonosító
Maximum 20 karakter
A könyvelt postai küldemény ragszáma.
Küldő / feladó neve
Maximum 150 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Természetes vagy jogi személy. A szerv által karbantartott címtárból választható adat, vagy egyedi adatbevitel, vagy SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Küldő / feladó címe
Felépítése a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 15. § (5)–(6) bekezdése, vagy a cégbejegyzési eljárás és a cégnyilvántartás egyes kérdéseiről szóló 21/2006. (V. 18.) IM rendelet 1. számú mellékletében meghatározott formanyomtatvány adattartalma szerinti, vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
A szerv által karbantartott címtárból választható adat, vagy egyedi adatbevitel, vagy SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Formátumnak megfelelő
Felhasználó_név@gépnév.domain_név.aldomain_név.országazonosító
Elektronikus aláírás érvényessége
Logikai mező
Választható értéke: Igen / Nem
Elektronikus aláírás lejárati dátuma
Az az időpont, amíg az elektronikus aláírás ellenőrizhető és érvényes.
Elektronikus aláírás hitelesítés-szolgáltató neve
Elektronikus aláírást szolgáltató szervezet neve.
Maximum 50 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által rögzített adat.
A szerv által karbantartott címtárból választható természetes személyre vagy szervezeti egységre vonatkozó adat vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által rögzített adat.
Címzés típusa
Maximum 25 karakter
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: névre szóló, saját kezű felbontásra.
Küldemény típusa
Maximum 35 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás megnevezése.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: papír alapú, elektronikus formában benyújtott, SZEÜSZ szolgáltatás.
Küldemény elemeinek száma
Számmező (pozitív egész szám)
Maximum 3 karakter
Küldemény elkülöníthető elemeinek száma.
Egy adott küldemény elemhez tartozó mellékletek száma.
Mellékletek (adathordozó) típusa
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: papír alapú, elektronikus formában benyújtott.
Mellékletek (adathordozó) fajtája
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: papír vagy elektronikus (CD, DVD, pendrive).
A bontás időpontja megegyezhet az érkeztetés időpontjával.
Téves érkeztetés
Iktatást nem igényel
Maximum 50 karakter vagy SZEÜSZ szolgáltatás esetén a szolgáltatás által alkalmazott azonosító.
A küldő által jelzett iktatószám vagy SZEÜSZ szolgáltatás esetén a szolgáltatás által alkalmazott azonosító.
2. ÉRKEZTETŐ KÖNYVI METAADATOK
Érkeztető hely egyedi azonosítója
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú azonosító (pl.: központi érkeztető könyv, elektronikus küldemények érkeztető könyve).
Érkeztető hely munkaállomás / szerver azonosítója
Érkeztető könyv megnevezése
Az érkeztető könyvhöz kötődő, a szerv iratkezelési szabályzata alapján meghatározott szöveges megnevezés.
Érkeztető könyv azonosítója
Maximum 10 karakter
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú azonosító.
Érkeztető könyv nyitásának dátuma
Az adott érkeztető könyv elektronikus érkeztető nyilvántartásban történő létrehozásának, megnyitásának időpontja.
Érkeztető könyv lezárásának dátuma
Az adott érkeztető könyv elektronikus érkeztető nyilvántartásban történő lezárásának időpontja.
Érkeztető könyv státusza
Választható értéke: Aktív / inaktív
2. melléklet a 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által kezelendő iktatókönyvi
és iktatási metaadatok
1. IKTATÓKÖNYVI ÉS IKTATÁSI METAADATOK
Iktatókönyv azonosítója
Iktatókönyv megnevezése
Az iktatókönyvhöz kötődő, a szerv iratkezelési szabályzata alapján meghatározott szöveges megnevezés.
Iktatókönyv státusza
Iktatókönyv nyitásának dátuma
Az adott iktatókönyv elektronikus iktatókönyvben történő létrehozásának, megnyitásának időpontja.
Iktatókönyv lezárásának dátuma
Az adott iktatókönyv elektronikus iktatókönyvben történő lezárásának időpontja.
Iktatóhely egyedi azonosítója
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú strukturált adat, az irat egyedi azonosítója.
Az ügyindító irat iktatásának időpontja.
Maximum 50 karakter, vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
A szerv által karbantartott címtárból választható természetes személyre vagy szervezeti egységre vonatkozó adat vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által rögzített adat. Az ügyindító irat iktatója.
Iktató munkaállomás / szerver azonosítója
Elektronikus küldés esetén a dátum és idő adat. Manuális küldés esetén a küldés tényleges dátuma.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az irat intézésére és a döntés előkészítésére kijelölt, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek).
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható szervezeti egységre vonatkozó adat, az ügyiratot birtokló szervezeti egység.
Ügyirat tárgya
Elő- és utóiratok iktatószáma
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú strukturált adat, az ügyirat egyedi azonosítója, amely alapján megállapítható egy adott ügyirattal szerelési kapcsolatban lévő további ügyirat.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 67. § (1) bekezdése alapján: „Saját kezű felbontásra!”, „Más szervnek nem adható át!”, „Nem másolható!”, „Kivonat nem készíthető!”,
„Elolvasás után visszaküldendő!”, „Zárt borítékban tárolandó!”.
Ügyirat ügyintézési határideje
Ügyiratonként rögzítendő adat.
A szükséges intézkedés jelölése, értékkészlete szervenként alakítható ki.
Ügyirat elintézési időpontja
Ügyirat lezárási időpontja
A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 64. § (5) bekezdése alapján ezen időponttól kell számolni az őrzési időt.
Irattárba helyezés dátuma
Az átmeneti vagy a központi irattárba helyezés dátuma.
3. melléklet a 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által kezelendő irat
és ügyirat metaadatok
1. IRAT METAADATOK
Iktatott irat esetén kötelező, nem irható felül.
Maximum 50 karakter vagy a SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Irat iránya
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: Kimenő külső, Kimenő belső, Bejövő külső, Bejövő belső, Helyben.
Az alkalmazható tárgyszavak értékeit a szerv határozza meg feladatainak, működési sajátosságainak megfelelően.
Csatolt irat
A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § 5. pontjában meghatározott eljárás szerint keletkezett irat.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az irat szignálási feladatait ellátó, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy. Automatikus szignálás esetén az iratkezelési szabályzatban meghatározott személy vagy szervezeti egység.
Szignálás időpontja
Szignáló utasítása
Irat ügyintézési határideje
Iratonként rögzítendő adat. Az irat határideje nem lehet hosszabb, mint az ügyirat határideje.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az irat elintézéséért felelős, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek) vagy szervezeti egység.
Maximum 300 karakter
Irat elintézési időpontja
Az irat elintézési időpontja nem lehet hosszabb, mint az ügyirat elintézési időpontja.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, egyéb aláírási feladatokat ellátó, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek).
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az irat kiadmányozási feladatait ellátó, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek).
Expediált iratpéldányok száma
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: posta, futár, személyes kézbesítés,
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az expediálási feladatokat ellátó, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek).
2. IRATPÉLDÁNY METAADATOK
Iratpéldány sorszáma
Iratpéldány egyedi azonosítója.
Iratpéldányt létrehozó
A szerv által karbantartott címtárból választható természetes személy.
Iratpéldány létrehozásának dátuma
Iratpéldány fajtája
Iratpéldány jellege
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: eredeti, másolat, hiteles másolat, másodlat.
Kezelési feljegyzés
Iratpéldány ügyintézési határidő
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható szervezeti egységre vonatkozó adat, az iratpéldányt birtokló szervezeti egység.
Iratpéldány címzettjének neve
Természetes vagy jogi személy. A szerv által karbantartott címtárból választható adat, vagy egyedi adatbevitel vagy SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Iratpéldány címzettjének címe
A szerv által karbantartott címtárból választható adat, vagy egyedi adatbevitel vagy SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Iratpéldány iránya
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: Kimenő külső, Kimenő belső, Bejövő külső, Bejövő belső, Helyben. Ez az érték az irat irányától eltérő is lehet.
Elektronikus ügyintézés esetén.
Papír alapú iratkezelés esetén.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: „nem kereste”, „címzett ismeretlen”.
Tértivevény visszaérkezett
Tértivevény visszaérkezés dátuma
Kézbesítési vélelem beálltának dátuma
3. ÜGYIRAT METAADATOK
A szerv iratkezelési szabályzata alapján képzett, meghatározott formátumú strukturált adat, az ügyirat egyedi azonosítója. Az ügyindító irat iktatószáma.
Maximum 50 karakter vagy SZEÜSZ szolgáltatás által biztosított adat.
Az ügyindító irat iktatója.
Ügyirat típusa
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: papír alapú, elektronikus formátumú, vegyes ügyirat.
Határidőbe tétel időpontja
Határidőbe tétel lejárata
Határidőzés időtartama
A határidőbe tétel időpontja és a lejárat időpontja közötti időtartam naptári napban megadva.
Határidőből kivétel időpontja
Ügyirat állapota
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: iktatva, szignálva, törölve, határidőben, elintézett, átmeneti irattárban, központi irattárban, selejtezve, levéltárban.
A szerv által használt ügytípus azonosítója.
Csatolt ügyirat
A közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdésében meghatározott eljárás szerint keletkezett ügyirat.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az ügyirat szignálási feladatait ellátó, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy. Automatikus szignálás esetén az iratkezelési szabályzatban meghatározott személy vagy szervezeti egység.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az ügyirat intézésére és a döntés előkészítésére kijelölt, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek).
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az ügy elintézéséért felelős, megfelelő jogosultsággal rendelkező természetes személy(ek) vagy szervezeti egység.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható,
szervezeti egységre vonatkozó adat, az ügyiratot birtokló szervezeti egység.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei a közfeladatot ellátó szervek iratkezelésének általános követelményeiről szóló 335/2005. (XII. 29.) Korm. rendelet 67. § (1) bekezdése alapján: „Saját kezű felbontásra!”, „Más szervnek nem adható át!”, „Nem másolható!”, „Kivonat nem készíthető!”, „Elolvasás után visszaküldendő!”, „Zárt borítékban tárolandó!”.
4. melléklet a 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által kezelendő, az irattári kezelésre, levéltárba adásra, selejtezésre vonatkozó metaadatok
1. IRATTÁRI TERVRE ÉS IRATTÁRRA VONATKOZÓ METAADATOK
Betűt és számot egyaránt tartalmazó értékkészlet
A szerv elsődleges besorolási sémája.
A szerv elsődleges besorolási sémája szerinti azonosítók.
Irattári tételszám megnevezése
Megőrzési mód
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, alapértékei: selejtezés, levéltárba átadás, helyben őrzendő.
Számmező ( pozitív egész szám)
Években megadandó egész szám.
Átmeneti irattár megnevezése
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, a feladat ellátásában illetékes szervezeti egység.
Átmeneti irattári átvevő
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, az átmeneti irattár kezelésére jogosult természetes személy.
Átmeneti irattárba adás dátuma
Papír alapú ügyirat és elektronikus ügyirat esetén.
Átmeneti irattári átvétel időpontja
Átmeneti irattár munkaállomás / szerver azonosítója
Központi irattár megnevezése
Központi irattári átvevő
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, a központi irattár kezelésére jogosult természetes személy.
Központi irattárba küldés dátuma
Központi irattári átvétel időpontja
Központi irattár munkaállomás / szerver azonosítója
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, kölcsönzésre jogosult természetes személy.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, kölcsönzést engedélyező természetes személy.
A kikölcsönzött irat/ügyirat visszaadásának határideje.
A kikölcsönzött irat/ügyirat visszavételének ideje.
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, visszavételre jogosult természetes személy.
2. AZ ÜGYIRAT SELEJTEZÉSÉRE, LEVÉLTÁRBA ADÁSÁRA VONATKOZÓ METAADATOK
Selejtezhetőség dátuma
Dátummező (év)
Levéltárba adhatóság dátuma
Új őrzési idő
A selejtezésre előkészítéskor megállapított további (újabb) őrzési évek száma (egész számban megadva).
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, selejtezésre jogosult természetes személy.
Levéltárba adás dátuma
A szerv által karbantartott és bővíthető listából választható, levéltárba adásra jogosult természetes személy.
5. melléklet a 27/2014. (IV. 18.) KIM rendelethez
A közfeladatot ellátó szerveknél alkalmazható iratkezelési szoftverek által kezelendő naplózásra vonatkozó metaadatok
1. NAPLÓZÁSRA VONATKOZÓ METAADATOK
Műveletet végrehajtó felhasználó neve, szervezeti egysége
Műveletet végrehajtó felhasználó azonosítója
Műveletet végrehajtó munkaállomásának azonosítója
Hálózati név / IP cím / gép név.
Az esemény keletkezési helye, a belépési pontok azonosítói.
Műveleti mező
A változtatott adatbázis mező felületen megjelenő címkéje.
Művelet végrehajtásának időpontja
Maximum 35 karakter
Az ISZ-szel végrehajtott művelet, alapértékei: módosítás, törlés, hozzáférés.
Művelet kimenetele
Választható érték: sikeres / hibás
Változtatás előtti állapot
Az adat változtatás előtti értéke.
Megváltozott állapot
Az adat változtatását követő értéke.
1 A rendeletet a 3/2018. (II. 21.) BM rendelet 43. §-a hatályon kívül helyezte 2018. március 1. napjával. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 41. §-át.


text:
2016. évi CXXXV. törvény - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
2016. évi CXXXV. törvény
Hatály: közlönyállapot (2016.XII.5.) Váltás a jogszabály mai napon hatályos állapotára
a dohányzás visszaszorításával összefüggő egyes törvények módosításáról *
1. § A fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény (a továbbiakban: Dohánytörvény) 1. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„1. § (1) Dohánytermékek, elektronikus cigaretták, dohányzást imitáló elektronikus eszközök, füst nélküli dohánytermékek, valamint az új dohánytermék-kategóriák kiskereskedelme Magyarországon kizárólag e törvény rendelkezéseinek betartásával folytatható.
kiskereskedelmi értékesítésére.”
2. § (1) A Dohánytörvény 3. § 1. és 2. pontja helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„1. dohánytermék(ek): cigaretta, szivar, szivarka, pipadohány és más fogyasztási dohány, továbbá egyéb, külön jogszabály szerinti dohányzásra szánt dohánytermék;
2. dohányterméket kiegészítő termék: olyan áru, amely a dohánytermék fogyasztását közvetlen módon elősegíti, így különösen cigarettahüvely, cigarettapapír, gyújtóeszköz, pipa, dohánylevél-töltő, továbbá az ezen termék használatához, működtetéséhez kapcsolódó termék (alkatrész) is (különösen öngyújtó újratöltő, tűzkő);”
(2) A Dohánytörvény 3. § 7. pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„7. fogyasztó: minden természetes személy, függetlenül attól, hogy saját vagy más nevében jár el, illetve más természetes vagy jogi személyt, vagy szervezetet képvisel;”
(3) A Dohánytörvény 3. § 8. pont b) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
dohánybolt: nem mozgó (és részekre bontás nélkül nem is mozgatható), más üzlettől elkülönült olyan önálló üzlethelyiség, amelynek külső felületére tekintve dohánytermék nem látható, csak az üzlethelyiségbe belépve, és amelyben kizárólag]
„b) dohányterméket kiegészítő termék, valamint a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvényben (a továbbiakban: Nvt.) meghatározott új dohánytermék-kategóriák kiegészítő terméke,”
(forgalmazható, továbbá,)
(4) A Dohánytörvény 3. § 8. pont m) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„m) az Nvt.-ben meghatározott elektronikus cigaretta, utántöltő flakon és dohányzást imitáló elektronikus eszköz, füst nélküli dohánytermék, továbbá új dohánytermék-kategóriák, valamint”
3. § A Dohánytörvény 4. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdésben foglaltak teljesülése érdekében a miniszter 100%-os állami tulajdonban lévő zártkörűen működő nonprofit részvénytársaságot (a továbbiakban: részvénytársaság) alapít
h) a jövedéki adóról szóló törvény alapján a dohánytermékek árainak közzététele érdekében a külön jogszabályban meghatározottak szerint a szolgáltatott árbejelentések rendszerezésére, feldolgozására és továbbítására.”
4. § A Dohánytörvény 6. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A település állandó lakosainak számát a Központi Statisztikai Hivatal tájékoztatási adatbázisában a tárgyévet megelőző utolsó három évben közzétett, Magyarország lakónépességének továbbvezetett, január 1-jei, települési bontásban megadott adatainak számtani átlaga alapján kell megállapítani.”
5. § A Dohánytörvény 8. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A koncessziós szerződésben a Ktv. 13. § (2) bekezdésében meghatározottakon túl a koncessziós díj ellentételezéséről is rendelkezni kell.”
6. § A Dohánytörvény 15. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a dohánytermék-kiskereskedelmet folytató a dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultsága megszűnését követő 60 napon belül jogosult a készletében lévő dohányterméket más dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultsággal rendelkező részére - a vonatkozó jövedéki szabályok betartása mellett - értékesíteni.”
7. § (1) A Dohánytörvény 15/B. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A dohány-kiskereskedelmi ellátó a tevékenysége során egyetlen dohányterméket sem részesíthet semmilyen megkülönböztetésben; a dohánytermék-kiskereskedő megrendelését nem bírálhatja felül vagy helyettesítheti más dohánytermékkel. Ha készlethiány miatt a dohányterméket nem lehet az e törvény által előírt határidőn belül kiszállítani, akkor a dohány-kiskereskedelmi ellátó köteles a dohánytermék beszerzése céljából a dohányterméknagykereskedőt megkeresni, egyúttal a készlethiányról a dohánytermék-kiskereskedőt értesíteni. Ebben az esetben a készlethiánnyal érintett dohánytermék beérkezését követően a dohány-kiskereskedelmi ellátó ésszerű időn belül gondoskodik a dohánytermék kiszállításáról, feltéve, hogy a dohánytermék-kiskereskedő a készlethiánnyal érintett dohánytermékre a vásárlási szándékát fenntartja és azt a dohány-kiskereskedelmi ellátóval közli.”
(2) A Dohánytörvény 15/B. §-a a következő (7) és (8) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A dohány-kiskereskedelmi ellátó tevékenysége során a dohánytermék-nagykereskedőtől csak azon adatok szolgáltatását kérheti, amelyek a tevékenysége ellátásához elengedhetetlenül szükségesek. A dohánytermék-nagykereskedő olyan időben köteles a kért adatokat rendelkezésére bocsátani, hogy az a dohány-kiskereskedelmi ellátó folyamatos működését ne akadályozza, illetve korlátozza.
(8) A dohánykiskereskedelem-ellátással szervesen összefüggő tevékenységnek a 3. § 8. pont b) és m) alpontja szerinti termékek dohány-kiskereskedelmi ellátó általi forgalmazása minősül.”
8. § A Dohánytörvény 15/D. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A dohánytermék-kiskereskedő köteles valamennyi általa forgalmazott dohánytermékből - a szivarokat kivéve - típusonként, márkajelzésenként, illetve - ha ilyen van - a márkajelzések minden alfajtája után egyet-egyet a dohányboltban a pultvonal felett, illetve az elkülönített helyen belül a fogyasztók számára jól láthatóan megjeleníteni. A szivarok kivételével minden olyan dohánytermék, amelynek csomagolása képpel kombinált figyelmeztetést tartalmaz, csak olyan módon helyezhető az értékesítési csatornába (polchelyre), hogy a képpel kombinált figyelmeztetés a fogyasztó felé láthatóvá váljék; minden más esetben a terméket a csomagolás előlapjával kell megjeleníteni.”
9. § (1) A Dohánytörvény 15/E. § (2)-(5) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A dohánytermék-nagykereskedő köteles - a cigaretta kivételével - minden olyan dohánytermékre, amelyet a dohány-kiskereskedelmi ellátó a dohánytermék-nagykereskedőtől szerez be, a dohánytermék dohánytermék-kiskereskedő részére történő átadása napján érvényes - adókkal nem csökkentett - kiskereskedelmi eladási árának tizenöt százalékát elérő kiskereskedelmi árrést biztosítani. Ennek megfelelően a dohánytermék-nagykereskedő a dohány-kiskereskedelmi ellátótól - a cigaretta kivételével - a dohánytermék után legfeljebb olyan árat követelhet, amely nem nagyobb a dohánytermék dohánytermék-kiskereskedő részére történő átadása napján érvényes - adókkal nem csökkentett - kiskereskedelmi eladási árának 0,85-szoros szorzatával kiszámolt összegnél.
(3) A (2) bekezdés rendelkezéseit cigaretta esetében is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a dohány-kiskereskedelmi ellátó részére biztosítandó kiskereskedelmi árrés mértéke a cigaretta dohánytermék-kiskereskedő részére történő átadása napján érvényes - adókkal nem csökkentett - kiskereskedelmi eladási árának tizenhárom százaléka.
(4) A dohány-kiskereskedelmi ellátó köteles - a cigaretta kivételével - minden olyan dohánytermékre, amelyet a dohánytermék-kiskereskedő a dohány-kiskereskedelmi ellátótól szerez be, a dohánytermék dohánytermék-kiskereskedő részére történő átadása napján érvényes - adókkal nem csökkentett - kiskereskedelmi eladási árának legalább tíz, legfeljebb tizenhárom százalékát elérő kiskereskedelmi árrést biztosítani. A kiskereskedelmi árrés mértékét a dohánytermék-ellátó az általános szerződési feltételeiben sávosan határozza meg; a sávok alapján nyújtott kereskedelmi árrés kizárólag a dohánytermék-kiskereskedő által az adott időszakban a dohány-kiskereskedelmi ellátótól vásárolt dohánytermékek összértékétől tehető - fordítottan arányosan - függővé.
(5) A (4) bekezdés rendelkezéseit cigaretta esetében is megfelelően alkalmazni kell azzal, hogy a dohánytermék-kiskereskedő részére biztosítandó kiskereskedelmi árrés mértéke a cigaretta dohánytermék-kiskereskedő részére történő átadása napján érvényes - adókkal nem csökkentett - kiskereskedelmi eladási árának legalább tíz, legfeljebb tizenegy és fél százaléka.”
(2) A Dohánytörvény 15/E. §-a a következő (8) bekezdéssel egészül ki:
„(8) A (6) bekezdésben foglaltaktól eltérően a dohány-kiskereskedelmi ellátó a dohánytermék-nagykereskedők számára a dohány-kiskereskedelmi ellátó által a tárgyévben értékesített dohánytermékek kiskereskedelmi eladási áron számolt összértéke és az egyes dohánytermék-nagykereskedők dohánytermékeinek ebből való részesedése alapján a dohány-kiskereskedelmi ellátó által alkalmazott általános szerződési feltételek keretein belül, valamennyi szerződött dohánytermék-nagykereskedőre kiterjedően, versenysemleges módon pénzbeli visszatérítést adhat. A visszatérítés mértéke nem haladhatja meg a dohány-kiskereskedelmi ellátó tárgyévre vonatkozó, a számvitelről szóló törvény alapján meghatározott adózott eredménye összegét.”
10. § A Dohánytörvény III. Fejezet 5. címe a következő 15/G. §-sal egészül ki:
„15/G. § A módosított hatású termékek forgalmazására, illetve e termékek ismertetésére jogszabály különös, a 11. § (1) bekezdésében foglaltaktól is eltérő, de az 1. § (2) bekezdése rendelkezéseinek mindenkor megfelelő szabályokat állapíthat meg.”
11. § A Dohánytörvény 16. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység folytatása során fiatalkorú dohánytermékhez nem juthat; fiatalkorú részére dohányterméket értékesíteni, illetve kiszolgálni tilos.”
12. § A Dohánytörvény 17. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az 1. § (2) bekezdése, a 12. §, a 16. §, a 16/A. §, valamint a dohányboltban forgalmazható termékek láthatóságának korlátozására vonatkozó, a 3. § 8. pontjában, továbbá a 15/D. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés a fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezés.”
13. § A Dohánytörvény 22. § (2) és (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezések lépnek:
„(2) A bírság összege a dohánytermék-kiskereskedővel, vagy a részvénytársaság által a 10. § (1) bekezdése alapján feljogosított személlyel szemben 30 ezer forinttól 10 millió forintig terjedhet, ha a dohánytermék-kiskereskedő (feljogosított személy)
(3) Ha valaki az e törvényben foglaltak ellenére dohánytermék-kiskereskedelmi jogosultság vagy engedély nélkül folytat dohánytermék, a 3. § 8. pont m) alpontjában felsorolt termékek, cigarettahüvely, cigarettapapír vagy dohánylevél-töltő üzletszerű értékesítésére vonatkozó tevékenységet, akkor őt a vámhatóság 5 millió forinttól 500 millió forintig terjedő bírsággal sújthatja.”
14. § (1) A Dohánytörvény 24/A. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A dohányzás visszaszorításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2016. évi CXXXV. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv.2.) megállapított 24/F. §-ban foglaltakat a Módtv.2. hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.”
(2) A Dohánytörvény 24/A. §-a a következő (6) bekezdéssel egészül ki:
„(6) A Módtv.2.-vel megállapított 15. § (3) bekezdésében foglaltakat 2017. január 31. napjáig azon dohánytermék-kiskereskedelmet folytató is alkalmazhatja, akinek a dohánytermékkiskereskedelmi jogosultsága a Módtv.2. hatálybalépését megelőzően szűnt meg, és ezt követően árukészlete maradt fent.”
(3) A Dohánytörvény 24/A. §-a a következő (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A Módtv.2.-vel megállapított 15/E. § (2)-(5) bekezdésében foglaltakat a kiskereskedelmi eladási árat is feltüntető adójegyet tartalmazó dohánytermékek esetében azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az árrés megállapításának alapja az adójegyen szereplő kiskereskedelmi eladási ár.”
15. § A Dohánytörvény 24/C. §-a a következő c) és d) ponttal egészül ki:
„c) a módosított hatású termékek forgalmazására, illetve e termékek ismertetésére vonatkozó különös szabályokat,
d) a dohánygyártmányok árának bejelentésére és az állami adó- és vámhatóság honlapján történő közzétételére, valamint az ezekkel összefüggő eljárási szabályokra vonatkozó részletes rendelkezéseket”
16. § A Dohánytörvény V. Fejezete a következő 24/F. §-sal egészül ki:
„24/F. § (1) A dohánytermék-kiskereskedelmi tevékenység folytatására megkötött koncessziós szerződésben meghatározott, a szerződést biztosító átalány-kártalanításra hivatkozással igényt érvényesíteni a szerződésszegésről való tudomásszerzést követő 6 hónapon belül, de legkésőbb a szerződésszegés bekövetkezésétől számított egy éves határidőn belül lehet.
(2) Az (1) bekezdés szerinti határidő számításának kezdő időpontja kétség esetén az érintett koncessziós szerződés létrejöttének napja.”
17. § A Dohánytörvény 15/A. § (5) bekezdésében a „60 napon belül” szövegrész helyébe a „20 napon belül” szöveg lép.
18. § Hatályát veszti a Dohánytörvény 13/A. § (3) bekezdése.
2. A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény módosítása
19. § A nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló 1999. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 1. §-a következő s)-v) ponttal egészül ki:
„s) füst nélküli dohánytermék: olyan dohánytermék, amelynek a felhasználása nem jár égési folyamattal, beleértve a rágódohányt, a tüsszentésre szolgáló dohányterméket és a szájon át fogyasztott dohányterméket;
t) új dohánytermék-kategóriák: olyan dohánytermék,
u) új dohánytermék-kategóriák kiegészítő terméke: olyan áru, amely az új dohánytermék-kategóriák fogyasztását közvetlen módon elősegíti, így különösen a fogyasztáshoz szükséges kiegészítő eszköz, továbbá az új dohánytermék-kategóriák használatához, tárolásához, karbantartásához, működtetéséhez kapcsolódó termékek (tartozék, alkatrész);
v) módosított hatású termék: olyan, az új dohánytermék-kategóriákba tartozó, fogyasztható nikotin tartalmú termék, amelyet ilyen termékként nyilvántartásba vettek, továbbá a 2014. május 19-e után az Európai Unió területén jogszerűen forgalomba hozott elektronikus cigaretta.”
20. § Az Nvt. a „Záró rendelkezések” alcímet megelőzően a következő 7/J-7/L. §-sal és azt megelőzően a következő alcím címsorral egészül ki:
„Az új dohánytermék-kategóriákra vonatkozó szabályok
7/J. § (1) Az új dohánytermék-kategóriákra az elektronikus cigarettákra vonatkozó, a 7/D-7/H. §-ban megállapított rendelkezéseket az ezen alcímben foglaltak szerint kell alkalmazni.
7/K. § (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv az új dohánytermék-kategóriák gyártójának vagy forgalomba hozójának kérelmére folytatja le a Magyarországon forgalomba hozni kívánt termék módosított hatású terméknek történő minősítésére irányuló eljárást.
7/L. § (1) A Bizottság a Kormány rendeletében meghatározott tudományos és egészségügyi szempontok alapján vizsgálja, hogy a kérelmező által bemutatott új dohánytermék-kategóriákba tartozó dohánytermék a cigarettához képest a legtöbb tulajdonságát tekintve jelentősen eltérő hatású-e az emberi egészségre.
(2) A Bizottság a véleményét a megkeresésétől számított 90 napon belül hozza meg, mely határidő egy alkalommal 90 nappal meghosszabbítható.”
21. § (1) Az Nvt. 8. §-a a következő (4d) bekezdéssel egészül ki:
„(4d) Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a módosított hatású terméknek történő minősítésre irányuló eljárás igazgatási szolgáltatási díját, valamint a Bizottság véleményére vonatkozó díj mértékét, továbbá a díjak beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokat rendeletben határozza meg.”
(2) Az Nvt. 8. § (5) bekezdése a következő j) és k) ponttal egészül ki:
„j) az új dohánytermék-kategóriák forgalmazásának és ismertetésének különös szabályait,
k) a módosított hatású terméknek történő minősítésre irányuló eljárásban vizsgálandó tudományos és egészségügyi szempontokat, az eljárás részletes szabályai, valamint a Bizottság összetételére és működésére vonatkozó különös szabályokat.”
22. § (1) A koncesszióról szóló 1991. évi XVI. törvény (a továbbiakban: Ktv.) 10/D. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység végzésére a megbízható dohánykereskedő ajánlatot tesz. Az ajánlattevő ajánlatában megjelöli azt a területet (megyékre lebontva), ahol a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenységet folytatni kívánja, bemutatja a rendelkezésére álló eszközállományt és vállalja, hogy egységenként (megyénként) jogszabályban meghatározott - ennek hiányában az általa megajánlott - koncessziós díjat fizet.”
(2) A Ktv. 10/D. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az a gazdasági társaság, amellyel e § rendelkezései szerint a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából koncessziós szerződést kötöttek, e törvény alkalmazásában koncessziós társaságnak minősül.”
23. § A Ktv. a következő 30. §-sal egészül ki:
„30. § Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a megbízható dohánykereskedővel vagy e személy legalább többségi tulajdonában álló gazdasági társasággal az ágazati törvényben meghatározott dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység elvégzése céljából megkötött koncessziós szerződés alapján fizetendő koncessziós díj legkisebb mértékét és fizetési ütemezését rendeletben meghatározza.”
4. A jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény módosítása
24. § (1) A jövedéki adóról szóló 2016. évi LXVIII. törvény (a továbbiakban: Jöt.) 3. § (4) bekezdés 2. pontja a következő szöveggel lép hatályba:
(E törvény alkalmazásában a dohánygyártmányok adóztatására vonatkozóan)
„2. dohánygyártmány: a cigaretta, a szivar, szivarka, a finomra vágott fogyasztási dohány, az egyéb fogyasztási dohány, a töltőfolyadék és az új dohánytermék-kategóriák, kivéve a kizárólag gyógyászati célra használt, gyógyhatású anyagot tartalmazó terméket, amely nem tartalmaz dohányt és a külön jogszabályban meghatározott hatóság által kiadott hatályos forgalomba hozatali engedéllyel rendelkezik;”
(2) A Jöt. 3. § (4) bekezdése a következő 14. ponttal egészül ki:
„14. új dohánytermék-kategóriák: e törvény szerint cigarettának, szivarnak, szivarkának, fogyasztási dohánynak vagy töltőfolyadéknak nem minősülő, a nemdohányzók védelméről és a dohánytermékek fogyasztásának, forgalmazásának egyes szabályairól szóló törvényben ekként meghatározott dohánytermékek.”
25. § A Jöt. 62. § (4) bekezdése a következő k) ponttal egészül ki:
[A (3) bekezdés f) pontja szerinti mennyiség]
„k) az új dohánytermék-kategóriák esetében 800 darab.”
26. § A Jöt. 74. § (1) bekezdése a következő j) ponttal egészül ki:
(Dohánygyártmányt és alkoholterméket csak zárjeggyel ellátva bocsáthat szabadforgalomba forgalmazási céllal az adóraktár engedélyese, importálhat az importáló és lehet belföldön forgalmazni, kivéve)
„j) az új dohánytermék-kategóriákat.”
27. § (1) A Jöt. 145. § (1) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki:
(A jövedéki adó mértéke)
„f) az új dohánytermék-kategóriák dohányt tartalmazó, vagy dohánnyal együtt fogyasztott
(2) A Jöt. 145. § (5) bekezdése a következő szöveggel lép hatályba:
„(5) A zárjegyköteles dohánygyártmány a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló törvény szerinti dohánytermék-kiskereskedelem keretében, továbbá a fiatalkorúak dohányzásának visszaszorításáról és a dohánytermékek kiskereskedelméről szóló 2012. évi CXXXIV. törvény 1. § (3) bekezdésében meghatározott kiskereskedelmi értékesítés keretében csak az állami adó- és vámhatóság honlapján közzétett áron értékesíthető, kivéve a 67. § (3) bekezdése szerinti visszavásárlás esetét.”
5. A dohányipari vállalkozások 2015. évi egészségügyi hozzájárulásáról szóló 2014. évi XCIV. törvény hatályon kívül helyezése
28. § (1) Hatályát veszti a dohányipari vállalkozások 2015. évi egészségügyi hozzájárulásáról szóló 2014. évi XCIV. törvény (a továbbiakban: Doveho tv.).
(2) Azok a személyek, akik a Doveho tv. szerinti fizetési kötelezettségüket teljesítették, kérelmezhetik a megfizetett hozzájárulás visszatérítését az állami adóhatóságnál. A visszatérítésre az adózás rendjéről szóló törvény adó-visszatérítésre vonatkozó szabályait kell alkalmazni.
29. § (1) Ez a törvény - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a kihirdetését követő 16. napon lép hatályba.
(2) A 9. § (1) bekezdése, a 14. § (3) bekezdése, a 24. § (1) bekezdése és a 27. § (2) bekezdése 2017. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 24. § (2) bekezdése, a 25. §, a 26. §, valamint a 27. § (1) bekezdése 2017. január 2-án lép hatályba.

matches:
§ 1
§ 7
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8
§ 8


text:
Megjelenés ideje: 2014. június 24., 15:09
ÁROP Ügycsoportonkénti tájékoztató
1. A közigazgatási és munkaügyi bíróság hatásköri szabályai
A munkaügyi igényeket peres vagy perenkívüli eljárás keretében a munkaügyi bíróság bírálja el, azonban a munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyek nem mindegyike minősül munkaügyi pernek.
1. A Pp. 349. § (1) bekezdése szerint munkaügyi pernek minősül:
– a munkajogi igény [Mt. 285. § (1) bekezdés] érvényesítésével kapcsolatos, továbbá
– a közalkalmazotti jogviszonyból,
– a kormányzati szolgálati és közszolgálati jogviszonyból,
– a szolgálati jogviszonyból,
– a munkavégzési kötelezettséggel járó szövetkezeti tagsági jogviszonyból származó per.
Az Mt. 285. § (1) bekezdése szerint a munkavállaló és a munkáltató a munkaviszonyból vagy az e törvényből származó, a szakszervezet, az üzemi tanács az e törvényből vagy kollektív szerződésből, vagy üzemi megállapodásból származó igényét bíróság előtt érvényesítheti.
2. A Pp. 349. § (2) bekezdése szerint törvény az (1) bekezdésben foglaltakon túl más ügyekben is a munkaügyi perre vonatkozó szabályok alkalmazását írhatja elő.
A fenti körbe tartozik a munkaviszony megszűnését követően a munkaviszonyból eredő jogra, a kollektív szerződés kötésére jogosult felek, illetve ezek és harmadik személy között, a kollektív szerződés fennállására, továbbá a kollektív szerződésből eredő jogra, a sztrájkkal, egyéb munkaharccal, vagy a szervezkedési szabadsággal kapcsolatos jogellenes magatartásra, vagy törvényben előírt kötelezettség teljesítésére, az európai részvénytársaságban, valamint az európai szövetkezetben a munkavállalók döntéshozatalba történő bevonására vonatkozó szabályok megsértésére alapított igények.
3. A Pp. 349. § (3) bekezdése szerint a munkavállaló és a munkáltató közötti, a munkaviszonnyal közvetlen kapcsolatban lévő jogra alapított igény az 1. pontban meghatározott munkaügyi perben is érvényesíthető (adhéziós munkaügyi perek).
A munkáltató és a munkavállaló által kötött kölcsönszerződéssel kapcsolatos jogvita elbírálása csak akkor tartozik a munkaügyi bíróság hatáskörébe (adhéziós munkaügyi per), ha a kölcsönszerződésre alapított követelést a felek közötti munkaviszonyból származó perben érvényesítik. (EBH 2004. 1069)
4. A Pp. 349. § (4) bekezdése alapján a közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozik a munkaügyi és a munkavédelemi ellenőrzés keretében hozott közigazgatási határozat, az ágazati párbeszéd bizottság létrejöttével kapcsolatos, az abban való részvétel, illetve a gyakorolt jogosultságok tárgyában hozott határozat, a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény alapján az állami foglalkoztatási szerv által hozott közigazgatási határozat, valamint a társadalombiztosítási határozat bírósági felülvizsgálata. Ennek során a közigazgatási és munkaügyi bíróság a XX. fejezet szabályai szerint jár el.
A foglalkozás-egészségügyi alkalmasságról szóló másodfokú orvosi vélemény nem közigazgatási határozatnak, hanem szakvéleménynek minősül, ezért – közigazgatási határozat hiányában – a foglalkozás-egészségügyi szolgálattal szemben a vélemény felülvizsgálata iránt sem a Pp. XX. fejezete szerinti közigazgatási per, sem a Pp. 349. § (4) bekezdése szerinti, a közigazgatási és munkaügyi bíróság hatáskörébe tartozó eljárás nem indítható. Ha a vizsgált személy munkaviszonyban, illetve ezzel egy tekintet alá eső jogviszonyban áll, a munkáltatónak az alkalmasságról szóló vélemény alapján tett intézkedése a Pp. 349. § (1) bekezdése alapján munkaügyi perben vitatható. A munkaszerződés megkötésére irányuló eljárásban keletkezett vélemény a Pp. 349. § (1) bekezdése alapján lehet munkaügyi vita tárgya. A foglalkozás-egészségügyi alkalmasságról szóló másodfokú szakvélemény közvetve ezen eljárások keretében tehető vitássá. A nem munkaviszonyban, illetve ezzel egy tekintet alá eső jogviszonyban szervezett munkavégzés keretében foglalkoztatott személy, valamint a tanuló és a hallgató az alkalmasságról szóló vélemény alapján meghozott intézkedéssel szemben a jogviszonyára irányadó törvényben meghatározott módon vehet igénybe bírósági jogorvoslatot (Legfelsőbb Bíróság 2004. szeptember 01. napján kelt 1/2004. Közigazgatási-polgári jogegységi határozat).
5. A munkáltató mérlegelési jogkörében hozott döntésével szemben eredményesen munkaügyi per általában nem indítható. A munkáltató mérlegelési jogkörében hozott döntésével szemben munkaügyi per eredményesen akkor kezdeményezhető, ha a munkáltató a döntésének kialakítására irányadó szabályokat megsértette, vagy döntési jogkörében rendeltetésellenesen, vagy az egyenlő bánásmód követelményébe ütköző módon járt el.
A munkáltató döntése mérlegelési jogkörben hozott döntésnek csak akkor minősül, ha annak meghozatalára munkaviszonyra vonatkozó szabály felhatalmazást adott, illetve ha a döntésének kialakítására vonatkozó szabályokat előzetesen nem rögzítették. Pl. a jutalmazás önmagában a munkáltató mérlegelési jogkörébe tartozik, ellenben, ha a jutalmazás feltételeit a munkáltató előzetesen meghatározta, és a munkavállaló az előírt feltételeket teljesítette, a jutalomra a munkavállalónak alanyi joga keletkezik és a jutalom kifizetése bírósági úton kikényszeríthető. A munkáltató önkényesen nem határozhatja meg melyek azok a döntések, amelyeket mérlegelési jogkörében eljárva hozott meg. A munkaügyi vitában eljáró szervek az összes körülmény gondos mérlegelése alapján határozzák meg, hogy a munkáltató mérlegelési jogkörében hozta-e meg döntését.
Egyéb hatásköri szabályok:
A Csődtv. 38. § (3) bekezdése alapján a felszámolás kezdő időpontjától a gazdálkodó szervezet ellen a felszámolás körébe tartozó vagyonnal kapcsolatos pénzkövetelést csak a felszámolási eljárás keretében lehet érvényesíteni
A felszámolás körébe tartozó minden vagyonnal kapcsolatos követelés – így a munkabérjellegű követelés – elbírálása a felszámolást végző bíróság hatáskörébe tartozik. A Csődtv. 38. § (3) bekezdése nem tesz különbséget az igények között, a felszámolás körébe tartozó vagyonnal kapcsolatos mindennemű követelést a felszámolási eljárás keretében lehet csak érvényesíteni. Mivel a törvény magát a követelés érvényesítését utalja a felszámolási eljárás keretébe, nem kerülhet arra sor, hogy a jogalap tekintetében külön a munkaügyi bíróság határozzon (BH 1995. 50., BH 1995. 322).
A Csődtv. 6. § (1) bekezdése értelmében a felszámolási eljárás az adós - eljárás lefolytatására irányuló kérelem benyújtásának napján bejegyzett, illetve az (1a) bekezdésben meghatározott - székhelye szerint illetékes törvényszék hatáskörébe és illetékességébe tartozó nemperes eljárás. A más bíróságoknál benyújtott felszámolási eljárás iránti kérelmeket az illetékes bírósághoz kell áttenni.
(1a) bekezdés értelmében az adós székhelyének a korábbitól eltérő cégbíróság illetékességi területére történő áthelyezése esetén a székhelyváltozás bejegyzését követő 180 napig kizárólag a korábban bejegyzett székhely szerinti illetékes bíróság előtt kezdeményezhető felszámolási eljárás.
2. A közigazgatási és munkaügyi bíróság illetékességi szabályai
A Pp. 349/B. § (2) bekezdésének rendelkezése értelmében a munkáltató székhelye szerinti munkaügyi bíróság az eljárásra csak akkor illetékes, ha a munkáltatónak nincs olyan más munkaügyi bírósági illetékességét megalapozó telephelye, ahol a munkavállaló munkaszerződés alapján munkát végez. A munkaügyi bíróságnak a Pp. 349/B. § (2) bekezdése szerinti illetékessége kizárólagos.
3. Az eljárás megindításával, lefolytatásával kapcsolatos eljárási illetékre vonatkozó rendelkezések
Az Itv. 42. § (1) bekezdés a), c) pontjai és a 43. § (5) bekezdése alapján a munkaügyi peres eljárás illetéke a pertárgy érték 6%-a, de legalább 15.000,- Ft, legfeljebb 1.500.000,- Ft, ha az eljárás tárgyának értéke nem állapítható meg, 10.000,- Ft.
Egyezségi kísérletre történő idézés iránti kérelem és szóbeli kereset azonnali tárgyalása iránti kérelem esetén 1%, de legalább 3.000,- Ft, legfeljebb 15.000,- Ft.
A pertárgy értékének megállapításánál a keresettel érvényesített követelés vagy más jog értéke irányadó. A keresettel érvényesített követelés vagy más jog értékeként – a tényleg megállapítható összegtől függetlenül – az alábbi értéket kell számításba venni: munkaügyi perben - feltéve, hogy a per tárgya nem pénzkövetelés - az egyévi távolléti díjat, ha a perben maga a munkaviszony vitás, ha pedig a jogvita csak bérkülönbözettel kapcsolatos, a bérkülönbözet egyévi összegét. [Pp. 24. § (2) bekezdés b) pontja].
A pertárgy értékének megállapításánál a végkielégítést figyelmen kívül kell hagyni, kivéve, ha a kereset kizárólag végkielégítés megfizetésére irányul. [Pp. 349/B. § (1) bekezdése]
Ha a fél egy eljárásban egy jogviszonyból eredő több igényét vagy több jogviszonyból eredő igényeit érvényesíti, az eljárás tárgya értékének megállapításakor - a járulékok figyelmen kívül hagyásával - az előterjesztett igények együttes értékét kell figyelembe venni. Vagylagos kérelmek esetében az illetéket csak egyszer, annak a kérelemnek megfelelő mértékben kell megfizetni, amely után a legmagasabb illeték jár. [Itv. 40. § (1)-(2) bekezdései]
A munkaügyi perekre is vonatkozó költségmentesség alkalmazásáról a Kmr. tartalmaz rendelkezéseket. A Kmr. 3. § (1) bekezdés f) pontja alapján a feleket – ha törvény, az Európai Unió általános hatályú, közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa vagy nemzetközi megállapodás számukra tárgyi költségmentességet nem biztosít – jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül költségfeljegyzési jog (tárgyi költségfeljegyzési jog) illeti meg a munkaviszonnyal, a közszolgálati és a közalkalmazotti jogviszonnyal, más szolgálati viszonnyal, valamint a szövetkezeti tagsági viszony alapján létrejött munkaviszony jellegű jogviszonnyal kapcsolatos perben, kivéve azokat a munkaügyi pereket, amelyekben a feleket tárgyi illetékfeljegyzési jog illeti meg
Az Itv. 62. § (1) bekezdés a) pontja szerint a feleket jövedelmi és vagyoni viszonyaikra tekintet nélkül illetékfeljegyzési jog illeti meg a munkaügyi perben, ha az a munkavállaló szándékos vagy súlyos gondatlan károkozásával, valamint a vezető állású munkavállaló polgári jog szabályai szerinti kártérítési felelősségével kapcsolatban indult; továbbá a végkielégítés iránti per a törvény alapján járó összegen felüli részében, ha az a minimálbér hússzorosát meghaladja.
4. A munkaügyi perrel kapcsolatos szabályok
A Pp. 358/B. §-a alapján ha a munkaügyi per által érintett munkaviszonyból származó távolléti díj nem haladja meg a külön jogszabályban meghatározott mértéket, a perben félként részt vevő munkavállaló munkavállalói költségkedvezményre jogosult. A felet a munkavállalói költségkedvezmény alapján - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a keresetlevél előterjesztésétől kezdve, a per egész tartamára, valamint a végrehajtási eljárásra is kiterjedően teljes költségmentesség illeti meg. A munkavállalói költségkedvezményre vonatkozó adatokat a keresetlevélben fel kell tüntetni, illetve ahhoz csatolni kell a szükséges iratokat. A fél jogosultságát a bíróság a csatolt iratok alapján hivatalból vizsgálja.
A munkavállalói költségkedvezmény megállapításáról és érvényesítésének szabályairól szóló 73/2009. (XII. 22.) IRM rendelet alapján:
„1. § A munkaügyi perben félként résztvevő munkavállaló (a továbbiakban: munkavállaló) munkavállalói költségkedvezményre abban az esetben jogosult, ha a per által érintett munkaviszonyból származó bruttó havi átlagkeresete
a) a keresetlevél benyújtásakor,
b) ha a munkaviszony korábban megszűnt, annak megszűnésekor, vagy
c) ha a munkaügyi per a munkaviszony jogellenes megszüntetése tárgyában indult, a munkáltató munkaviszony megszüntetésére irányuló jognyilatkozata közlésének időpontjában
nem haladja meg - a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett - az a)-c) pontok szerinti időpontot megelőző második év nemzetgazdasági bruttó havi átlagkeresetének kétszeresét.
2. § (1) A munkaviszonyból származó átlagkeresetre vonatkozó, a munkavállalói költségkedvezmény megállapításához szükséges adatokat a keresetlevélben fel kell tüntetni, és ahhoz csatolni kell az adatok igazolására alkalmas iratokat.
(2) Ha a munkavállaló keresetleveléből, más nyilatkozatából vagy egyéb körülményekből megállapítható vagy valószínűsíthető, hogy a munkavállaló az (1) bekezdésben foglalt adatszolgáltatási kötelezettségének a munkáltatónak felróható okból nem tud eleget tenni, a bíróság a munkáltatót kötelezi a szükséges adatok igazolására.
3. § (1) Ha a munkavállaló átlagkeresete az 1. §-ban meghatározott mértéket meghaladja vagy a keresetlevélben azt megfelelő módon nem igazolta és a hiányokat az erre irányuló felhívás ellenére sem pótolta, a bíróság - a 2. § (2) bekezdésben foglaltak kivételével - határozatában azt állapítja meg, hogy a munkavállalói költségkedvezményre a munkavállaló nem jogosult.
(2) Ha a munkavállaló a perben vitatja átlagkeresetének a munkáltató által igazolt mértékét, a bíróság a munkavállalói költségkedvezményre való jogosultságról az ügydöntő határozatában rendelkezik.
4. § (1) Ha a bíróság az eljárás folyamán állapítja meg, hogy a munkavállalói költségkedvezmény feltételei nem álltak fenn, a munkavállalói költségkedvezményt megvonja.
(2) Ha az (1) bekezdés szerinti esetben a felet pártfogó ügyvéd képviseli, a bíróság a munkavállalói költségkedvezmény megvonásáról szóló határozat keltétől számított 8 napon belül a határozat megküldésével értesíti a pártfogó ügyvédi képviseletet engedélyező jogi segítségnyújtó szolgálatot.”
A nemzetgazdasági bruttó havi átlagkereset 2012. évben 223.000,- Ft, 2013. évben 231.000,- Ft volt.
A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának a munkaügyi perekben az illetékre és a munkavállalói költségkedvezményre vonatkozó szabályok alkalmazásáról szóló 2/2013. (IV. 8.) KMK vélemény I.a., I.c. pontjai alapján a munkavállalói költségkedvezményt a 2012. július 1-jét követően indult munkaügyi perekben kell távolléti díj alapján megállapítani. A 2010. január 1-jétől indult perekben a munkavállalói költségkedvezményt a jogosultságot megalapozó feltételek megléte esetén a bíróság a per egész tartama alatt hivatalból engedélyezi.
A pártfogó ügyvéd igénybevételének szabályai:
A Jst. 2008. január 01. napjától hatályos rendelkezései szerint pártfogó ügyvéd kirendelésére a megyei (fővárosi) kormányhivatal igazságügyi szolgálata jogosult, nem a munkaügyi bíróság. Csongrád Megyében a pártfogó ügyvéd kirendelésével kapcsolatos feladatokat a Csongrád Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatának Jogi Segítségnyújtási Osztálya (címe: 6720 Szeged, Tisza Lajos krt. 2-4., telefon: 62/680-527, fax: 62/680-526, e-mail: festo-szabo.judit@isz.csmkh.hu, ügyfélfogadási rendje: hétfő 9-13, szerda 13-18, csütörtök 8:30-12-ig) látja el. Kihelyezett ügyfélszolgálat működik a Makó, Deák Ferenc u. 6. szám (minden hónap első kedd 8-12-ig) és Csongrád, Justh Gyula u. 2/B. (minden hónap harmadik csütörtök 9-13-ig) szám alatti helyeken is.
A Pp. 87. § (1)-(3) bekezdései alapján a pártfogó ügyvédi képviseletet a jogi segítségnyújtó szolgálat engedélyezi. A bíróság a perköltség viseléséről szóló határozatában - a díj összegének megállapítása nélkül, a perköltségviselés arányának meghatározásával - megállapítja, hogy a pártfogó ügyvédi díj viselésére ki köteles. A pártfogó ügyvéd az őt megillető díjakat a perköltségben elmarasztalt ellenféllel szemben közvetlenül érvényesítheti, a pervesztes ellenfél pedig köteles az állam által megelőlegezett pártfogó ügyvédi díj összegét közvetlenül az államnak megfizetni.
5. A keresetlevél tartalmi követelményei, kellékei
A pert keresetlevéllel kell megindítani; a keresetlevélben fel kell tüntetni:
b a feleknek, valamint a felek képviselőinek nevét, lakóhelyét és perbeli állását;
A keresetlevélhez csatolni kell azt az okiratot, illetve annak másolatát (kivonatát), amelynek tartalmára a felperes bizonyítékként hivatkozik, vagy amely a bíróság hatáskörének és illetékességének megállapításához, valamint, amely a hivatalból figyelembe veendő egyéb körülményeknek az igazolásához szükséges, kivéve, ha az adatokat személyi igazolvánnyal is lehet igazolni; erre a keresetlevélben utalni kell.
Ha a felek közötti jogvitában közvetítői eljárás volt folyamatban, a keresetlevélben erre utalni kell.
Ha a felperes rendelkezik telefonszámmal, faxszámmal, illetve e-mail címmel, azt a keresetlevélben fel kell tüntetnie.
Az Mt. 287. § (1) bekezdése a keresetlevelet a munkáltatói jognyilatkozat közlésétől számított harminc napon belül kell előterjeszteni
A keresetindítás határideje:
a) Azokkal a munkajogi igényekkel összefüggésben, amelyeknél az Mt. a keresetlevél előterjesztésének határidejét nem határozza meg (nem sorolja fel), a keresetindítás határideje az elévülési idővel azonos. Az Mt. 2013. augusztus 01. napjától hatályos rendelkezései szerint a munkavállaló a munkáltató személyében bekövetkező változás miatt közölt, az Mt. 40. §-a szerinti felmondásával, valamint az Mt. 78. §-a szerinti azonnali hatályú felmondásával kapcsolatos igényét az elévülési időn belül érvényesítheti a bíróságnál. Ugyancsak az elévülési időn belül érvényesíthető a munkavállaló jogellenes munkaviszony megszüntetésével kapcsolatos munkajogi igény.
b) A keresetlevelet a jognyilatkozat közlésétől – számított 30 napon belül kell előterjeszteni
– a munkáltatói egyoldalú munkaszerződés-módosítással,
– a munkáltatói munkaviszony megszüntetés jogellenességével,
– a munkavállaló kötelezettségszegése miatt alkalmazott jogkövetkezménnyel,
– a fizetési felszólítással,
– az Mt. 81. § (2) bekezdése szerinti munkáltatói értékelés valótlan ténymegállapításainak megsemmisítésével, vagy módosításával,
– a munkaviszony jogellenes munkáltatói megszüntetése jogkövetkezményeként, a munkaviszony körében elmaradt jövedelem címén igényelt kártérítéssel
kapcsolatos igényérvényesítése iránt.
c) A keresetlevelet 30 napon belül kell előterjeszteni a munkaviszony közös megegyezéssel történő megszüntetésére vonatkozó megállapodás vagy egyoldalú jognyilatkozat megtámadása esetén is, azonban a keresetlevél előterjesztését megelőzően (első lépésként) az érvénytelennek tekintett megállapodást, egyoldalú jognyilatkozatot a másik félnél kell írásban megtámadni, a törvényben előírt határidőben. Ha a másik fél a megtámadást tartalmazó jognyilatkozat közlésétől számított 15 napon belül nem válaszol, vagy azt – a 15 napos határidőn belül – nem fogadja el, a megtámadás eredménytelen. Második lépésben a keresetlevelet a megtámadás eredménytelenségének megállapításától számított 30 napon belül lehet előterjeszteni a munkaügyi bíróságnál.
A keresetindítási határidő kezdete a megtámadás eredménytelenségének időpontjához igazodik. A megtámadás eredménytelenségének időpontja:
– ha a másik fél nem válaszol, a megtámadásra irányuló jognyilatkozat közlésétől számított 15. nap, ellenben,
– ha a másik fél a 15 napos időtartamon belül a megtámadást nem fogadja el, az el nem fogadást tartalmazó nyilatkozat közlésének a napja.
Ha a fél az első lépés – a megállapodás, az egyoldalú jognyilatkozat másik félnél megtámadását – elmulasztja, a munkaügyi bíróságnál előterjesztett kereset nem minősül a megállapodás megtámadásának. A keresetlevelet a Pp. 130. § (1) bekezdés f) pontja alapján – időelőttiségre hivatkozással – kell elutasítani, mert a keresetlevél csak a megtámadás eredménytelenségét követően terjeszthető elő.
A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának a munkajogi igényérvényesítésének egyes kérdéseiről szóló 4/2013. (IX. 23.) KMK véleménye 8. pontja szerint „a törvény külön szabályban rendelkezik a keresetlevél benyújtásának határidejéről arra az esetre, ha a fél a munkaviszony közös megegyezéssel történő megszüntetéséről szóló megállapodást megtámadja. A Pp. 121. § (1) bekezdés c) pontja és (2) bekezdése szerint ekkor a keresetlevélben elő kell adni, illetve csatolni kell azokat a bizonyítékokat, amelyekből a megtámadás szabályszerűsége megállapítható: új Mt. 28. § (4)-(5) bekezdés, 287. § (3) bekezdés. Az utóbbi olyan külön jogszabálynak minősül, amely a keresetindításra határidőt állapít meg, e határidő elmulasztása a Pp. 130. § (1) bekezdés h) pont alkalmazását vonja maga után. A keresetindítási határidő akkor tekinthető elmulasztottnak, ha a fél a megtámadás eredménytelenségétől számított 30 nap után nyújtja be a keresetlevelét [a 287. § (4) bekezdést is figyelembe véve]. A keresetindítási határidő vizsgálatához az is hozzátartozik, hogy a bíróság értékelje a 287. § (3) bekezdés második mondatában foglaltak betartását is. A keresetlevél megvizsgálásának eredménye alapján a Pp. 124. §-a alkalmazható.”
d) A keresetlevél beadására megállapított határidőt megtartottnak kell tekinteni, ha a keresetlevelet legkésőbb a határidő utolsó napján postára adták. Az igényt érvényesítő igazolással élhet, ha a keresetlevél beadására megállapított határidőt elmulasztja. Az igény hat hónap elteltével nem érvényesíthető.
A Pp. 349. § (5) bekezdése alapján a fél a pénzkövetelés iránti igényét fizetési meghagyás útján is érvényesítheti, kivéve, ha a per tárgya a jogviszony keletkezése, módosítása (módosulása), megszűnése vagy a munkaviszonyból származó kötelezettségeknek a munkavállaló által történt vétkes megszegése, illetve fegyelmi vétség miatt alkalmazott jogkövetkezmény.
A Pp. 313. §-a alapján a pénz fizetésére irányuló lejárt követelés a közjegyző hatáskörébe tartozó, külön törvényben szabályozott fizetési meghagyásos eljárás útján is érvényesíthető.
A fentiek alapján a munkaügyi bíróság a fizetési meghagyás kibocsátására nem rendelkezik hatáskörrel, a fizetési meghagyás kibocsátására kizárólag a közjegyző rendelkezik hatáskörrel. A fizetési meghagyásos eljárásról részletes tájékoztató a www.mokk.hu weboldalon érhető el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Kezdőlap > Olvasószoba > Az Európai Bíróság magyar szemmel is fontos döntései > C-688/18. számú ügy – a tárgyalás vádlott távollétében történő megtartásának feltételei (2020. február 13.)
Nem ellentétes az uniós joggal a tárgyalásnak az azt alapos ok hiányában elmulasztó vádlott távollétében történő megtartása, amennyiben a bíróság a meg nem jelenő vádlottat előzetesen tájékoztatta azokról a feltételekről, amelyek mellett erre a tárgyalásra – ha alapos ok nélkül nem jelenik meg – sor kerülhet és a tárgyaláson mindvégig védő képviselte. Ugyancsak nem ellentétes az uniós joggal a tárgyalásnak az azt rajta kívül álló okból elmulasztó vádlott távollétében történő megtartása, ha a tárgyaláson megjelenni nem képes vádlott előírt határidőn belül új tárgyalási időpontot kérhet és – a távollétében megtartott tárgyaláson elvégzett eljárási cselekményekkel kapcsolatos tájékoztatást követően - nyilatkozhat arról, hogy kéri-e ezen eljárási cselekmények jelenlétében történő megismétlését, és ha igen, a bíróság ezen kérelemnek megfelelően jár el.
A 2016/343 európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: „irányelv”) a tisztességes eljáráshoz fűződő jog erősítése céljából közös minimumszabályokat rögzít az ártatlanság vélelmének egyes vonatkozásaira és a tárgyaláson való jelenlét jogára vonatkozóan. Az irányelv 8. cikke értelmében a tagállamok biztosítják a terheltek számára a tárgyaláson való jelenlét jogát. A tagállamok két feltétel teljesülése mellett rendelkezhetnek úgy, hogy az olyan tárgyalás, amelynek eredményeként határozat születhet a vádlott bűnösségéről vagy ártatlanságáról, az érintett személy távollétében is megtartható: egyrészt a terheltet kellő időben tájékoztatni kell a tárgyalásról és a meg nem jelenés következményeiről, másrészt pedig a tárgyalásról értesített terhelteket meghatalmazott vagy kirendelt védőnek kell képviselnie.
A kérdést előterjesztő bolgár bíróság előtt két személy ellen folyik büntetőeljárás emberölés, rablás és lopás elkövetése céljából létrehozott bűnszervezetben való részvétel vádjával. A vádlottakat tájékoztatták azokról a feltételekről, amelyek mellett a tárgyalás távollétükben is megtartható, vagyis ha alapos ok nélkül nem jelennek meg, valamint arról, hogy ilyen esetben a végleges érdemi határozat rájuk nézve kötelező, és nem támadható meg azon az alapon, hogy nem jelentek meg személyesen a tárgyaláson. Az ügyben megtartott első hét tárgyalást - a vádlottak betegséggel indokolt távolmaradása okán – el kellett napolni. Ezt követően a kérdést előterjesztő bíróság állást foglalt arról, hogy az alapügyben az említett vádlottak távollétében is lehetséges tárgyalás tartása. A vádlottak a bíróság ezen döntését követően megtartott tizenkét tárgyaláson sem jelentek meg, majd pedig a tizenharmadikon megjelentek és a védőikkel való egyeztetést követően kijelentették, hogy tudomást szereztek a megelőző tárgyalás jegyzőkönyvéről, valamint a távollétükben felvett bizonyítékokról, és nem kívánják e bizonyítékoknak a jelenlétükben történő újbóli felvételét. A távollétükben elvégzett eljárási cselekményeket ennél fogva nem ismételték meg. A következő tárgyaláson, melyen a vád koronatanúját kihallgatták, az egyik vádlott ismét nem jelent meg, őt védője képviselte. A soron következő tárgyaláson azután megjelent, és a védőjével való egyeztetést követően kijelentette, hogy tudomást szerzett a megelőző tárgyalás jegyzőkönyvéről és a távollétében felvett bizonyítékokról, valamint hogy személyesen részt kíván venni a terhelő vallomást tevő koronatanú kihallgatásán. A kérdést előterjesztő bíróság helyt adott e kérelemnek, és e tanút ismételten kihallgatta. A szóban forgó vádlottnak így lehetősége volt arra, hogy teljes körűen részt vegyen e meghallgatáson, és az általa feltenni kívánt kérdéseket előterjessze. A védők mindvégig jelen voltak az eljárás során.
A kérdést előterjesztő bolgár bíróságban az eljárás során kétségek ébredtek a tárgyalás vádlott távollétében történő megtartásának feltételeivel kapcsolatos nemzeti jogi rendelkezések irányelvvel való összhangját illetően, ezért az előtte folyamatban lévő büntetőeljárást felfüggesztette és előzetes döntéshozatali kérelemmel fordult az Európai Unió Bíróságához. Kérelmében arra a kérdésre kért választ a luxemburgi taláros testülettől, hogy sérül e a vádlottnak az irányelv szerinti tárgyaláson való jelenléthez való joga, ha a büntetőeljárásban az egyik tárgyaláson, melyre a vádlottat szabályszerűen idézték, a meg nem jelenés jogkövetkezményeiről tájékoztatták, és azon a védője jelen volt, a vádlott neki felróható okból nem jelent meg, illetve, ha neki fel nem róható okból (pl. betegség miatt) nem jelent meg, azonban ezt követően a távollétében végzett cselekményekkel kapcsolatos tájékoztatás alapján vagy úgy határozott, hogy nem kérdőjelezi meg e cselekmények jogszerűségét meg nem jelenésére való hivatkozással, és nem kéri a jelenlétében való megismétlésüket, vagy pedig úgy, hogy e cselekményeken részt kíván venni, mely nyilatkozatára tekintettel a bíróság a vádlott által említett személyt ismételten kihallgatta, és a vádlott részére lehetővé tette az e kihallgatáson való teljes körű részvételt.
Ítéletében a luxemburgi bírói grémium emlékeztetett arra, hogy az írányelv minimális szintű harmonizációt valósított meg, ezért az nem értelmezhető teljes és kimerítő jogi aktusként. Ami a terheltek tárgyaláson való jelenléthez fűződő – abszolút jellegű jogként nem értelmezhető - jogát illeti, az az – írányelv által tiszteletben tartott - Emberi Jogok Európai Egyezményének (EJEE) 6. cikkében rögzített tisztességes eljáráshoz fűződő jogból következik, amelynek megfelel az Alapjogi Charta 47. cikkének második és harmadik bekezdése, valamint 48. cikke. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlata szerint az EJEE 6. cikkének sem a szövege, sem pedig a szelleme nem akadályozza meg azt, hogy valamely személy saját akaratából – kifejezett vagy hallgatólagos módon – lemondjon a tisztességes eljárás garanciáiról. A tárgyaláson való jelenlét jogáról való lemondásnak azonban egyértelműen kifejezettnek kell lennie, és a bűncselekmény súlyának megfelelő minimális garanciák kell, hogy övezzék. Ezenkívül semmilyen nyomós közérdekbe nem ütközhet.
Az az eset, amikor a vádlottat a bíróság előzetesen tájékoztatta azokról a feltételekről, amelyek mellett erre a tárgyalásra – ha alapos ok nélkül nem jelenik meg – sor kerülhet, ám azon a vádlott alapos ok hiányában, vagyis saját döntése alapján nem jelenik meg, védője ugyanakkor mindvégig jelen van, megfelel az irányelv 8. cikkében foglalt feltételeknek, következésképpen a tárgyalásnak a vádlott távollétében történő megtartását ezen feltételek mellett lehetővé tevő nemzeti szabályozás nem ellentétes az irányelvvel.
Hasonlóképpen, az a nemzeti szabályozás sem tekinthető ellentétesnek az irányelvvel, mely szerint a rajta kívül álló okokból, mégpedig betegség miatt a tárgyaláson megjelenni nem képes vádlott előírt határidőn belül új tárgyalási időpontot kérhet és – a távollétében megtartott tárgyaláson elvégzett eljárási cselekményekkel kapcsolatos tájékoztatást követően - nyilatkozhat arról, hogy kéri-e ezen eljárási cselekmények jelenlétében történő megismétlését, és ha igen, a bíróság ezen kérelemnek megfelelően jár el. Ha ugyanis a vádlott a tájékoztatást követően akként nyilatkozik, hogy nem fog a távolmaradására hivatkozni az elvégzett eljárási cselekmények jogszerűségének vitatása érdekében, és nem kéri a jelenlétében történő megismétlésüket, az a tárgyaláson való jelenlét jogáról való egyértelmű lemondásnak tekinthető, ha pedig akként nyilatkozik, hogy kéri a távollétében elvégzett eljárási cselekményeknek a jelenlétében történő megismétlését és a bíróság ezen kérelemnek megfelelően jár el, akkor nem tekinthető úgy, hogy a tárgyaláson nem volt jelen.
Kérjük, ezt másold le 39cc32e87b37

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság