text:
Fellépés a titoksértőkkel szemben | Cégvezetés
Fellépés a titoksértőkkel szemben
Múlt havi számunkban áttekintettük az üzleti titkok védelmével kapcsolatos alapvető tudnivalókat. Most az üzleti titok megsértésének jogkövetkezményeit ismertetjük, s szólunk a titoksértővel szemben támasztható igények érvényesítéséről.
Az üzletititok-sértés jogkövetkezménye, hogy a titok jogosultja a titoksértővel szemben különféle igényeket érvényesíthet bírósági perben. Ezek az igények gyakorlatilag azonosak mind a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) 81. §-ában, mind pedig a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (Tpt.) 4. §-ának (1) bekezdésében foglaltak kimerítése esetén. Az igények bármelyike önállóan, vagy közülük több együtt is érvényesíthető.
Objektív igények
Az igények "objektivitása" azt jelenti, hogy azok pusztán a jogsértés tényénél fogva - tekintet nélkül a titoksértő tudatállapotára, azaz felróhatóságára (szándékosság, gondatlanság) - megilletik a sérelmet szenvedett felet. Ezek az igények a Ptk. 84. §-a (1) bekezdésének a)-d) pontjai, illetve a Tpt. 86. §-a (2) bekezdésének a)-d) és g) pontjai alapján a következők lehetnek:
Az üzletititok-sértés tényének megállapítása
Sok esetben, a titok jellege miatt (pl. mert a megsértése már üzleti hátrányt a jogosult számára nem jelent) ez az igény önmagában is elegendő lehet a titok jogosultja üzleti hírének megóvására és annak demonstrálására, hogy nem hagyja megtorlatlanul az ilyen eseteket. A titoksértőt azonban a peres eljárás összes költsége terhelni fogja.
Kötelezés a jogsértés abbahagyására, eltiltás a jogsértéstől
Amennyiben a jogsértő magatartás folyamatosan fennáll (különösen pl. a jogosulatlan felhasználás, mint a gyártás, ügyfélcsábítás, áruterítés esetében), indokolt igény a jogsértés abbahagyása és a további jogsértéstől való eltiltás.
Bizonyos esetekben az üzleti titokkal való visszaélés, a titok közlése vagy nyilvánosságra hozatala sértheti a jogosult üzleti jó hírét (pl. a termék összetevői, üzletpolitikai elvek). Ilyenkor a jogosult követelheti, hogy a jogsértő megfelelő módon (esetleg nyilvánosan) adjon elégtételt neki (ennek formája lehet hirdetés, sajtócikk).
A sérelmes helyzet megszüntetése, az eredeti állapot helyreállítása
A sérelmes helyzet megszüntetésére, a jogsértést megelőző állapot helyreállítására vonatkozó igény az üzleti titok megsértésénél a gyakorlatban aligha alkalmazható, hiszen a diszkréció sérülése nem reparálható (kivéve pl. azokat az eseteket, amikor a jogsértő által elcsábított ügyfelekkel kötött szerződések hatálytalanításáról lehet esetleg szó). Annál inkább indokolt lehet a jogosultnak az az igénye, hogy a jogsértéssel előállított vagy forgalomba hozott árukat megfosszák a jogsértő jellegüktől (pl. az üzleti titok megsértésével kialakított alkatrész, modul, elem leválasztása), vagy ha ez nem lehetséges, egyenesen megsemmisítsék azokat (pl. az ellopott titok felhasználásával gyártott árukészlet). A jogosult követelheti továbbá a jogsértéssel előállított vagy forgalomba hozott áruk előállításra szolgáló különleges eszközök (pl. speciális szerszámok, gépek, műszerek) megsemmisítését is.
A Tpt. 4. §-ának (1) bekezdésére alapított igények esetén a jogosult követelheti, hogy a jogsértő szolgáltasson adatot a jogsértéssel érintett áruk előállításában, forgalmazásában részt vevőkről, valamint az ilyen áruk terjesztésére kialakított üzleti kapcsolatokról [Tpt. 86. § (2) bekezdés g) pont]. Ez szükséges lehet ugyanis a titoksértők körének felderítéséhez és a titoksértő "hálózat" felgöngyölítéséhez.
A titoksértő felróhatóságától függő igény a kártérítés [Ptk. 84. § (1) bekezdés e) pont, Tpt. 86. § (2) bekezdés e) pont]. A jogosult a kártérítést a polgári jog szabályai szerint követelheti, azaz a kártérítés csak akkor jár, ha teljesülnek a Ptk. 339. §-ának (1) bekezdésében foglalt feltételek, amelyek a következők.
A jogosultnak bizonyítania kell, hogy őt kár érte.
Értékcsökkenés a jogosult vagyonában
Kárként jöhet szóba a jogosult vagyonában beállított értékcsökkenés, amely úgy állapítható meg, hogy összevetjük a jogosult vagyonmérlegét és leltárját a titoksértést megelőző és utáni állapotban, ha az utóbbi csökkenést mutat, úgy a károsodás bekövetkezett (üzleti titok esetében ez - hacsak az immateriális jószágként nincs a vagyonmérlegben feltüntetve - feltehetően ritka eset lesz, kivéve ha a jogosult esetleg a titok kifejlesztésére fordított ráfordítását érvényesíti kárként).
Kárként jelentkezhet a jogosult elmaradt haszna (üzleti titok megsértése esetén ez lesz a gyakoribb kárfajta), amelynek megállapítása és bizonyítása a mai bírói gyakorlat ismeretében meglehetősen nagy terheket ró a jogosultra, miután az elmaradt haszon mindig tartalmaz eshetőlegességeket, mégis a megállapításnál és bizonyításnál kiindulópontként szolgálhat a hasonló üzleti titkok nyílt piaci ára - mennyiben ilyen létezik -, vagy egy ésszerű licenciadíj-kalkuláció, amely azon alapul, hogy egy, a titkot használni szándékozó vevő egy engedélyezni szándékozó jogosultnak milyen összeget lenne hajlandó fizetni a titokért egy kézen-közön (egyösszegű fizetés, azonnali használatátengedés ellenében) ügylet alapján. Az elmaradt haszon kiindulópontja lehet a kutatási és fejlesztési költség, vagy a jogsértőknek a titok megszerzéséért ajánlott ár, avagy a jogsértő által a felhasznált titok útján elért többletbevétel is.
Kárként lehet megítélni a jogosult javára azokat a költségeket, amelyeket a jogosult a kár kiküszöbölésére vagy csökkentésére fordított.
Nem vagyoni kárpótlás
A kár fogalmi körébe tartozik a jogosultat ért nem vagyoni hátrány kiküszöbölésére vagy csökkentésére alkalmas kárpótlás (nem vagyoni kár). A nem vagyoni kárpótlás alapvetően akkor illetheti meg a jogosultat, ha a jogosult lehetőségei (pl. vállalkozási szabadsága), jó híre vagy társadalmi környezete (pl. a közvélemény megítélése) is hátrányosan megváltozik az üzleti titok megsértésének eredményeképpen.
A kártérítés feltétele, hogy a károkozás jogellenes legyen, a titoksértő jogellenesen járjon el. A jogellenesség az üzleti titok bármilyen megsértése esetén önmagában megvalósul, vagyis nem kell további, konkrét előírások megsértését is bizonyítani.
A kár és a titoksértés között okozati összefüggésnek kell lennie, más szóval a titoksértő jogellenes magatartásának kell okozni a jogosult kárát. Itt azt kell bizonyítani, hogy a károsodás a jogellenes üzletititok-sértés nélkül egyáltalán nem következett volna be, illetve hogy a jogosult által érvényesített kárösszeg minden egyes forintja is visszavezethető a titoksértésre.
Kimentési lehetőségek
A felróhatóság hiánya
A jogsértőnek kell bizonyítania, hogy nem járt el felróhatóan, azaz a titoksértés és a károkozás tekintetében szándékosság vagy gondatlanság nem terheli.
A kárenyhítés elmulasztása
A jogsértő hivatkozhat arra is, hogy a jogosult nem tett eleget kármegelőzési, illetve kárenyhítési kötelezettségének, amely a fizetendő kárösszeget a mulasztás arányában csökkentheti. Ilyen állításait azonban a jogsértőnek kell bizonyítania.
Közérdekű bírság
A Ptk. 81. §-ára alapított igény esetében a bíróságnak elvi lehetősége van arra, hogy a titoksértő felróható magatartása esetében úgynevezett közérdekű célra fordítandó bírságot szabjon ki a titoksértővel szemben, amennyiben a megítélhető kártérítés összege (elsősorban a bizonyíthatóság hiánya vagy a közérdek jelentősebb sérelme esetén) nem áll arányban a károkozó magatartás súlyosságával [Ptk. 84. § (2) bekezdés]. Ezzel a lehetőséggel azonban a gyakorlatban a bíróságok nem élnek.
Annál inkább számíthat bírság kiszabására az a titoksértő, akit a Tpt. 4. §-ának (1) bekezdése alapján perelnek. A Tpt. 87. §-a szerint ugyanis a bíróság eljárása a versenyfelügyeleti bírság kiszabására is kiterjed. A bírság kiszabásának egyedüli feltétele a jogsértés ténye. Egyéb körülmények csak a bírság összegének mérlegelésénél játszanak szerepet (pl. a jogsérelem súlya a verseny veszélyeztetettségének foka alapján, a magatartás időtartama vagy ismétlése, felróhatósága, együttműködési készség). A bírság legmagasabb összege a vállalkozás előző évi nettó árbevételének tíz százalékát nem haladhatja meg (Tpt. 78. §).
Igény fenyegető kárveszély esetén
A Ptk. 341. §-ának (1) bekezdése szerint károsodás veszélye esetén a veszélyeztetett kérheti a bíróságtól, hogy azt a személyt, akinek részéről veszély fenyegeti, tiltsa el a veszélyeztető magatartástól, illetőleg kötelezze a kár megelőzéséhez szükséges intézkedések megtételére és szükség szerint biztosíték adására. A Ptk. 341. §-ának (2) bekezdése kifejezetten kiemeli, hogy ezt a szabályt kell alkalmazni, ha a veszély tisztességtelen gazdasági tevékenység miatt fenyeget.
A már megvalósult üzletititok-sértés esetén ez az igény értelmét veszti, legfeljebb olyan esetekben jöhet szóba - miután a jogosult követeléseit a fenyegető kár veszélyére alapíthatja -, amikor az üzleti titok megsértése még csak előkészület alatt áll, vagy megvalósulása még nem fejeződött be (pl. felismert összeesküvés a titok megsértésére, az ellopott gyártási formula alapján a gyártás előkészítése annál, aki a megszerzésben nem vett részt). Meg kell azonban jegyezni, hogy a mai joggyakorlatban nemigen lehet találni olyan esetet, amikor a bíróságok önmagukban a fenti igényekre irányuló keresetnek helyt adtak volna.
Részeltetés a vagyoni eredményben
Múlt havi számunkban az üzleti titok fogalmának, típusainak meghatározásánál volt arról szó, hogy külön törvények által nem szabályozott szellemi alkotások, illetve az úgynevezett know-how is megfelelhet az üzleti titok kritériumainak. Amennyiben az üzleti titok megsértése ilyen szellemi termékek elsajátítását vagy felhasználását is megvalósítja, a titok jogosultja követelheti a titoksértőtől azt is, hogy részeltesse őt az elért vagyoni eredményben [Ptk. 87. § (2) bekezdés]. Ez tulajdonképpen egy ésszerű és szokásos licenciadíjnak, royaltynak megfelelő összeg megfizetését jelenti.
Amennyiben az üzleti titok megsértése közvetlenül vagy közvetve valamilyen szerződéses megállapodás megsértését is jelenti, úgy a jogosult a szerződésszegésből eredően is érvényesíthet igényeket. Ilyen lehet alapvetően a szerződésben kikötött kötbér (pl. üzleti titok minden egyes megsértése esetén egy bizonyos összeg fizetésének kötelezettsége), jogvesztés (pl. bizonyos használati jogok elvesztése, korlátozása, felfüggesztése), a szerződés jogosult általi megszüntetésének lehetősége felmondással vagy elállással (pl. a munkáltató rendkívüli felmondása a titoksértés miatt, vagy egy licenciaszerződés azonnali hatályú felmondása az átadott titokkal való visszaélés miatt), illetve a szerződésszegéssel okozott károk megtérítése.
A Ptk. 81. §-ára (illetve a Ptk. más rendelkezéseire és a szerződésre) alapított jogok esetében az igényérvényesítés idejét kifejezett rendelkezés nem korlátozza, ennek ellenére az elévülés szabályait - olyan rendelkezés hiányában, mint a tulajdoni igényeknél, amelyek nem évülnek el - a gyakorlatban itt is alkalmazni kellene, ami azt jelenti, hogy az igény keletkezésétől (az elkövetési magatartás befejeződésétől, kárigény esetén pedig a károsodás bekövetkeztétől) számított 5 év eltelte után a jogosult keresetének nem adhat helyt a bíróság, amennyiben a jogsértő az elévülésre hivatkozik (kivéve az elévülés megszakadásának vagy nyugvásának eseteit).
A Tpt. 4. §-ának (1) bekezdésére alapított igényeket viszont a Tpt. 88. §-ának (1) bekezdése szerint a titok jogosultja a titoksértésről való tudomásszerzéstől számított hat hónapon belül indíthat keresetet. Ezen túlmenően a törvény még egy hároméves jogvesztő határidőt is megállapít annak érdekében, hogy a végtelenségig ilyen igények ne legyenek érvényesíthetők, még későbbi tudomásszerzés esetén sem.
Miután kimutatható a nagyfokú átfedés a Ptk. 81. §-a és a Tpt. 4. §-a (1) bekezdésének elemei közt, a gyakorlatban meglehetősen nehéz annak eldöntése, hogy mely határidők leteltére hivatkozhat a titoksértő. Jelenleg úgy tűnik, hogy ez csak a kereset jogalapjának megjelölésétől függ, és a titok jogosultja megteheti, hogy a számára kedvezőbb Ptk.-szabályokra épít. Ez persze a jogbiztonságot nem szolgálja, de ez a probléma ma már csak törvényalkotással küszöbölhető ki.
A titok jogosultját megillető igények bírósági érvényesítése - mint a bírósági eljárások általában - közismerten időigényes procedúra, és akár éveket is igénybe vehet. Nem nehéz elgondolni, hogy a titoksértő ez alatt az idő alatt milyen komoly anyagi és versenyhátrányokat tud okozni a titok jogosultjának, ha a peres eljárás alatt - amelynek elhúzására ráadásul számtalan eszköze van - folytatja a jogsértő magatartást (pl. gyártja és értékesíti a lopott formulának megfelelő termékeket, továbbra is elcsábítja az ügyfeleket, a titok felhasználásával a kutatásban-fejlesztésben megelőzi a titok jogosultját).
A jogsértés elleni védekezés bírósági eszköze a peres eljárás lezárását megelőzően az ideiglenes intézkedés lehet, amely a jogosultra nézve hátrányos helyzet valószínűségére alapítva alkalmas a jogsértés megakadályozására. Annak ellenére, hogy a mai joggyakorlatban nem egyszerű feladat a bíróság ideiglenes intézkedését elérni, mégis mindenképpen próbálkozni kell vele, mert az üzletititok-sértés az egyik olyan eset, amikor az ilyen bírói intézkedés feltételei fennállhatnak.
Az ideiglenes intézkedést legkorábban a keresetlevélben, vagy a per során bármikor, beadvány útján lehet kérelmezni. A keresetlevélben kért ideiglenes intézkedésről a bíróság elvileg már az első tárgyalás kitűzése előtt is határozhat. A bíróság a kérelemről minden esetben soron kívül - és szükség esetén a felek személyes meghallgatása után -, végzésben határoz.
Az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet akkor teljesíti a bíróság, ha az ideiglenes intézkedés valamely indoka az alábbiak közül valószínűsíthető:
- a kérelmezőt közvetlenül kár fenyegeti (az elmaradt haszon mint kár esetében alkalmazhatósága kérdéses), vagy
- az intézkedés a jogvitára okot adó állapot változatlan fenntartása (ilyenkor az intézkedés elsődleges célja a bizonyítás megkönnyítése, vagy pl. a titok felhasználásával gyártott termékmenynyiség meghatározhatósága) miatt szükséges,
- a kérelmező különös méltánylást érdemlő jogvédelme (az üzleti titkok esetében ez a legvalószínűbb indok) miatt van szükség az intézkedésre.
Az ideiglenes intézkedés további feltétele, hogy az intézkedéssel okozott hátrány ne haladja meg az azzal okozott előnyt. A bíróságnak össze kell mérnie az intézkedés kérelmezőnél beálló pozitív és a titoksértőnél előálló negatív hatásait (amennyiben például az intézkedés egy bizonytalan, sok kérdést felvető ügy mellett az alperes üzleti működését ellehetetlenítené vagy súlyosan megnehezítené, a bíróság nem fogja elrendelni az intézkedést).
Az ideiglenes intézkedés elrendeléséhez az is kell, hogy a kérelmező vállalja a bíróság által szükségesnek tartott és elrendelt biztosíték adását. A biztosítékadásra kötelezés a bíróság mérlegelésétől függ, és elsősorban készpénzletét elhelyezését, fedezetigazolást vagy bizonyos összeg zárolását, bankkezesség vagy -garancia letételét, esetleg zálogjog biztosítását jelentheti.
Az ideiglenes intézkedés tartalma
Azt, hogy az ideiglenes intézkedés mit tartalmazzon, a kérelmezőnek kell meghatároznia kérelmében. Ügyelni kell azonban arra, hogy az ideiglenes intézkedés csak jogilag kivitelezhető cselekményekre irányulhat. Üzleti titok esetében ez elsősorban a jogsértő magatartástól való eltiltást, valamilyen cselekmény abbahagyását, vagy valamilyen dolog (pl. dokumentumok) visszaadását, megsemmisítését jelentheti.
A teljesítési határidő kezdetét a bíróság végzésében megállapítja, ennek hiányában az a végzés írásbeli közlését követő nap. A teljesítési határidő rendszerint ettől számított 15 nap, de a felek méltánylást érdemlő érdekeinek mérlegelése alapján ennél rövidebb vagy hosszabb határidő is megállapítható. Üzleti titok megsértésénél ez akár azonnali kötelezettséget is szükségessé tehet.
Az ideiglenes intézkedés leglényegesebb tulajdonsága, hogy előzetesen végrehajtható, vagyis amennyiben az alperes nem teljesíti az előírt kötelezettséget önszántából, úgy végrehajtó útján, illetve ellenszegülés esetén végrehajtási bírság - akár ismételt - kiszabásával szorítható rá a jogkövető magatartásra, függetlenül attól, hogy élt-e jogorvoslattal vagy sem.
Titokvédelem a bizonyítási eljárásban
Tanúvallomások; a nyilvánosság kizárása a tárgyalásról
Üzleti titokra hivatkozással a tanúként idézett személyek a perben nem tagadhatják meg a vallomástételt. Ez a titok jogosultjának gyakran sértheti az érdekeit, hiszen a tárgyalások nyilvánosak, így a titkokat elvileg olyanok is megismerhetik, akiknél ez nem kívánatos, és elveszíthetik titok jellegüket. A bíróság azonban az üzleti titok, illetve a személyiségi jogok védelme érdekében, indokolt határozatával az egész tárgyalásról vagy annak egy részéről kizárhatja a nyilvánosságot. Az ítélet kihirdetése azonban ilyen esetben is nyilvános. Célszerű tehát az üzleti titok megsértésére vonatkozó ügyekben a felperesnek indítványoznia a nyilvánosság kizárását a tárgyalásról.
Szakértők, egyéb bizonyítékok
A perekben gyakran lépnek fel igazságügyi szakértők, akiket hivatásbeli titoktartás terhel. Miután a szakértő bármely félnél vizsgálatokat folytathat, ahol elvileg a másik fél jelen lehet, annak érdekében, hogy a másik fél így ne juthasson hozzá a jelenléte során üzleti titokhoz, célszerű indítványozni, hogy a vizsgálatot a szakértő a felek távollétében végezze el. A szakértői vélemény ismertetésénél és a szakértő meghallgatásánál érdemes kérni a nyilvánosság kizárását. Az azonban nehezen kerülhető el, hogy a szakértői vélemény útján bizonyos üzleti titok a másik fél birtokába jusson, hiszen az ellenfélnek joga van a vélemény teljes körű megismerésére, és a szakértőhöz írásbeli, illetve szóbeli kérdéseket intézhet. Itt legfeljebb azt lehet megkísérelni, hogy a jogosult fél (az ügyre nem tartozás és az üzleti titok indokával) tiltakozzon az olyan kérdések ellen, amelyek csak a titok kifürkészését szolgálnák, és kérje azok megtiltását, illetve mellőzését (ugyanez lehet egyébként a megoldás a tanúk kikérdezésénél is).
A perekben bizonyíték lehet tárgyak, tények, helyszín szemléje (pl. a prototípus bemutatása), amelynek során ugyancsak érdemes megkísérelni, hogy a bíróság korlátozza a szemlét csak az ügy eldöntéséhez szükséges körre, és gátolja meg a másik fél olyan cselekményeit, amelyek csak az üzleti titok kifürkészésére irányulnak.
Az okirati bizonyítékok esetében a kivonatos bemutatás elérése és a közvetlen titokkifürkészésre irányuló cselekmények meggátolására vonatkozó indítványok jöhetnek szóba.
Titoksértés országhatárok felett
A határokon átnyúló, globális gazdaságban minden további nélkül bekövetkezhet az az eset, hogy az üzleti titok megsértése nemzetközi elemeket is tartalmaz azért, mert a jogsértő, vagy a jogosult külföldi, vagy a jogsértő cselekményt a belföldi jogosult ellen külföldön követik el (pl. külföldön levő fióktelepénél járnak sikerrel az ipari kémek). A fejlett jogi kultúrával rendelkező államokban az ilyen esetekben az úgynevezett nemzetközi (kollíziós) magánjog szabályai fogják meghatározni, hogy az üzleti titok megsértésére mely állam jogát kell alkalmazni. Azt, hogy melyik állam nemzetközi magánjoga ad feleletet a fenti kérdésre, az határozza meg, hogy melyik állam bírósága jár el a jogvitában, mert a bíróságok a saját államuk kollíziós jogát alkalmazzák, így először röviden ki kell térni az eljáró bíróság kérdésére.
Melyik ország bírósága jár el?
Előfordulhat, hogy a titok jogosultja valamilyen szerződésre alapítja igényeit a titoksértővel szemben, és a szerződés úgynevezett joghatósági megállapodást tartalmaz, azaz kijelöli, hogy a szerződő felek államai közül melyiknek a rendes bírósága vagy választottbírósága jár el, vagy esetleg egy semleges bíróságot határoz meg. A megállapodás szerinti bíróságon kívül más bíróság csak szűk körben járhat el a jogvitában. Az ilyen bírósági kikötéseknél arra kell csak ügyelni, hogy a kérdéses bíróság ítéletét a jogsértő országában végre is hajtsák (nemzetközi szerződés vagy viszonosság alapján). Bírósági kikötés hiányában a titok jogosultjának elsősorban ugyancsak aszerint kell bíróságot választania, hogy az ítélet a jogsértő országában végrehajtható legyen. Ha még ebben az esetben is marad választási lehetősége, akkor szokásos választási szempont, hogy melyik bíróság által alkalmazott kollíziós jog vezet a jogosult számára legkedvezőbb igényeket biztosító materiális joghoz.
Az egyes államok nemzetközi magánjogai más és más módon foghatják fel az üzleti titok megsértését, és más és más állam jogának alkalmazását rendelhetik. Ilyen esetben mindenképpen szükséges lehet a helyi szabályokban járatos jogi szakértő bevonása.
Melyik ország jogát kell alkalmazni?
A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet (Nmj.) szerint, amelyet a magyar bíróságok vagy (általában) magyarországi székhelyű választottbíróságok vesznek figyelembe, a következő megoldásokat tartogatja az üzletititok-sértés tekintetében:
Választott jog
Az úgynevezett választott jog azt jelenti, hogy a felek valamely szerződésükben (pl. licenciaszerződés, kutatási-fejlesztési megállapodás, franchise-szerződés) meghatározzák, hogy a szerződésükben nem szabályozott kérdésekben mely állam jogszabályai alkalmazandók. A választott jogot akkor kell alkalmazni, ha az üzleti titok megsértése miatt valamilyen szerződéses igényt érvényesítenek (pl. kötbér, kártérítés szerződésszegés miatt, a szerződés megszüntetése).
Alkalmazandó jog választott jog hiányában
Az Nmj. meghatározza, hogy a különféle szerződéses jogvitákra milyen jogot kell alkalmazni a kikötött jog hiányában (pl. licenciaszerződésnél a használatbaadó, ügynöki szerződésnél pedig az ügynök lakóhelyének, székhelyének a joga).
Mind a természetes, mind pedig a jogi személyek személyhez fűződő jogának minősül az üzleti titokhoz való jogosultság a Ptk. rendelkezései, illetve az Nmj. 3. §-ában foglalt úgynevezett minősítési szabályok szerint, és így arra az úgynevezett személyes joguk (vagyis a természetes személyeknél elsősorban annak az államnak a joga, amelynek állampolgárai, a jogi személyeknél és jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságoknál pedig annak az államnak a joga, ahol a szervezetet nyilvántartásba vették) alkalmazandó. Ennek irányadónak kell lennie a kártérítési igényekre is. A versenyjogi jogsértésekre alapuló igények esetében az Nmj. nem ad eligazítást, miután azonban annak előfeltételei és jogkövetkezményei alig térnek el a Ptk. 81. §-ától, célszerű a nemzetközi elemeket tartalmazó igényeket ez utóbbira mint a személyiségi jogok megsértésére alapítani.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
NEMZETKÖZI KONFERENCIÁN IS BEMUTATKOZOTT A DIGITÁLIS BÍRÓSÁG
Címlap > NEMZETKÖZI KONFERENCIÁN IS BEMUTATKOZOTT A DIGITÁLIS BÍRÓSÁG
NEMZETKÖZI KONFERENCIÁN IS BEMUTATKOZOTT A DIGITÁLIS BÍRÓSÁG [1]
Beküldés ideje: 2019. április 11., 12:03
Az Országos Bírósági Hivatal által szervezett „Szuverenitás az európai igazságügyi térségben” nemzetközi konferencia első napján, 2019. április 8-án a Digitális Bíróság is bemutatkozott.
A standnál az érdeklődők megismerkedhettek az elmúlt években megvalósított bírósági elektronikus fejlesztésekkel, elektronikus ügyintézési szolgáltatásokkal, a távmeghallgatással, a beszédfelismerő szoftverrel, a pertartam-kalkulátorral, az SMS és e-mail küldő szolgáltatással, valamint a Digitális Bíróság projekt keretében megvalósuló egyéb fejlesztésekkel.
A Digitális Bíróság projekt célja a gyorsabb és hatékonyabb bírósági ügyintézés, melynek keretében innovatív informatikai fejlesztéseket hajtanak végre a bírósági szervezetben.
Létrejön az E- Akta, mellyel megvalósul a bírósági iratok teljes körű digitalizálása. Megteremve annak lehetőségét, hogy az ügyfelek személyes megjelenés nélkül, online, a nap 24 órájában gyorsan és ingyenesen hozzáférjenek a bíróságon folyamatban lévő ügyükkel kapcsolatos információkhoz. Nincs utazásra, ügyintézésre fordított idő, megszűnik a másolási, utazási költség. A bírák számára pedig a felkészüléshez, valamint az ítélet írásba foglalásához a periratok elektronikus formában bármikor rendelkezésre állnak.
A Digitális Bírósággal megvalósul továbbá a bírósági határozatok közzétételének és anonimizálásának fejlesztése, melynek eredményeként a döntések egységes, könnyen kereshető határozattárban lesznek elérhetők. A bírósági határozatokhoz való hozzáférés ezáltal hatékonyabbá válik, gyorsabb és könnyebb lesz a keresés az ügyfelek számára.
Az elektronikusan elérhető közhiteles nyilvántartások és bírósági szakrendszerek online összekapcsolása szintén a projekt kiemelt fejlesztési területe. Az adatkapcsolat kiépítésével minimalizálható az ügyfelektől bekérendő, az ügyintézés megkezdéséhez szükséges adatok köre, ezáltal a bírósági eljárások gyorsabban lezárulhatnak.
Digitális Bíróság [2]
Forrás webcím: http://projektjeink.birosag.hu/hirek/20190411/nemzetkozi-konferencian-bemutatkozott-digitalis-birosag
[1] http://projektjeink.birosag.hu/hirek/20190411/nemzetkozi-konferencian-bemutatkozott-digitalis-birosag
[2] http://projektjeink.birosag.hu/hir-kategoriak/digitalis-birosag

matches: BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
The European Union. A belső. ő piac joga - PDF
The European Union. A belső. ő piac joga
Download "The European Union. A belső. ő piac joga"
1 The European Union A belső ő piac joga 12 A belső piac joga The European Union Az ún. négy alapszabadság az áruk, a személyek, a szolgáltatások, a tőke és fizetések szabad mozgása + letelepedés (vállalkozás) szabadsága 23 Gazdasági integrációs formák szabadkereskedelmi övezet vámunió közös piac belső (egységes) piac gazdasági és monetáris unió 34 A közös piac létrehozása Előzmény: - ESZAK-Szerződés (1951.) szén, acél, ócskavas, koksz: belső vámok eltörlése Az EGK-t létrehozó Római Szerződés (1957.) 2. cikk: A Közösség feladata, hogy közös piac létrehozásával, valamint a tagállamok gazdaságpolitikáinak fokozatos közelítésével a Közösség egész területén előmozdítsa: - a gazdasági tevékenységek harmonikus fejlődését, - a folyamatos és kiegyensúlyozott gazdasági növekedést, - a nagyobb stabilitást és az életszínvonal gyorsabb emelkedését, - valamint a tagállamai közötti kapcsolatok szorosabbá tételét. 45 A közös piac elemei: Áruk szabad mozgása Munkaerő szabad mozgása Szolgáltatások szabad mozgása Tőke szabad mozgása korlátozottan Letelepedési szabadság Átmeneti idő (3x4 év)! (Egyéb politikák: közös versenypolitika, kereskedelmi, mezőgazdasági politika, közös közlekedéspolitika) 56 Belső (egységes) piac Fehér Könyv a belső piacról (Jacques Delors, Lord Cockfield) Egységes Európai Okmány határidő: dec. 31. A belső piac fogalma: Olyan belső határok nélküli térség, amelyben a Szerződések rendelkezéseivel összhangban biztosított az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgása. Eredmények 1993-ra 67 A belső piac szabályozási módszerei Negatív integráció Pozitív integráció 78 I. Negatív integráció (EUMSz.) - vámok: A tagállamok között tilos bármilyen behozatali vagy kiviteli vám és azzal azonos hatású díj. Ezt a tilalmat a fiskális vámokra is alkalmazni kell. - mennyiségi korlátozások és azzal azonos hatású intézkedések: A tagállamok között tilos a behozatalra vonatkozó minden mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású intézkedés. ; A tagállamok között tilos a kivitelre vonatkozó minden mennyiségi korlátozás és azzal azonos hatású intézkedés. de: a Szerződésben megengedett korlátozások ( kivételek ): EUMSZ. 36. cikk és egyéb, a Bíróság által meghatározott kivételek - adódiszkrimináció: A tagállamok sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve kivetett adónál magasabb belső adót. A tagállamok továbbá nem vetnek ki más tagállamok termékeire olyan természetű belső adót, amely más termékek közvetett védelmét szolgálhatja. 89 - munkavállalók: Az Unión belül biztosítani kell a munkavállalók szabad mozgását. de: megengedett korlátozások - szolgáltatások: Az alábbiakban megállapított rendelkezéseknek megfelelően tilos az Unión belüli szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó minden korlátozás a tagállamok olyan állampolgárai tekintetében, akik nem abban a tagállamban letelepedettek, mint a szolgáltatást igénybe vevő személy. de: megengedett korlátozások 910 - tőke: E fejezet rendelkezéseinek keretei között tilos a tagállamok, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti tőkemozgásra vonatkozó minden korlátozás. ; E fejezet rendelkezéseinek keretei között tilos a tagállamok, valamint a tagállamok és harmadik országok közötti fizetési műveletekre vonatkozó minden korlátozás. de: megengedett korlátozások - letelepedési jog: Az alábbiakban megállapított rendelkezéseknek megfelelően tilos a valamely tagállam állampolgárainak egy másik tagállam területén történő szabad letelepedésére vonatkozó minden korlátozás. Ezt a rendelkezést azokra a korlátozásokra is alkalmazni kell, amelyek képviseletnek, fióktelepnek vagy leányvállalatnak egy tagállam valamely tagállamban letelepedett állampolgára által történő alapítására vonatkoznak. de: megengedett korlátozások! 1011 Az EGK-Szerződés (1957.) átmeneti időre (3x4 év) vonatkozó rendelkezésének jelentősége 1112 Az Európai Bíróság jogértelmezési módszere - Tilalmak kiterjesztő értelmezés - Megengedett korlátozások (kivételek) megszorító értelmezés -nem lehet gazdasági természetű! -Feltételek (Gebhard-teszt): - nem lehet megkülönböztető - közérdeken kell alapulnia - szükségesség - arányosság 1213 II. Pozitív integráció Eszközei: -jogegységesítés -jogharmonizáció -a kölcsönös elismerés elve 1314 Az alapszabadságok területi hatálya - Áruk, személyek, szolgáltatások, letelepedés Unión belül - Tőke és fizetések Unión kívül is!!! Az alapszabadságokra vonatkozó rendelkezések alkalmazásának feltétele: határon átnyúló jelleg! 1415 Az áruk szabad mozgása 1516 Az áruk szabad mozgásának területei 1. Vámunió 2. Az adódiszkrimináció tilalma 3. A mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések tilalma 1617 Az áru fogalma ( olasz műkincs ügy, 1968.) Áru minden olyan termék: - amelynek pénzben kifejezett értéke van, - és kereskedelmi ügylet tárgya lehet. Példák: ipari és mezőgazdasági termékek, műkincs, elektromos áram (energiahordozók), hivatalos forgalomban nem lévő pénz Bizottság kontra Belgium ügy: a hulladék áru vagy szolgáltatás? 1718 1.. A vámuniv munió fogalma A vámok eredeti funkciója és szerepe Általános Vám- és Kereskedelmi Egyezmény (GATT) A vámunió magában foglalja : tagállamok között: a behozatali és kiviteli vámok tilalma, a vámmal egyenlő hatású díjak tilalma, egységes vámtarifa bevezetése a harmadik országokkal szemben. 1819 Vámunió hatálya: A teljes árukereskedelemre kiterjed tagállamokból származó árukra 3. országból származó szabadon forgalmazható árukra, feltételek: - az importőr tagállamban eleget tettek a behozatal alaki követelményeinek, - a kirótt vámot, díjat befizették, - és az semmilyen formában nem térítették vissza. 1920 A vámunió megvalósulása Célkitűzés: EGK-Szerződés (1957. márc. 25., hatály: ) Határidő: 3 x 4 éves periódusokban = 12 év alatt ( ig) Átmeneti időszak (12 év) alatt irányadó elvek: fokozatosság: fokozatos csökkentés súlyosbítási tilalom: nem vezethető be új vám, a meglévők pedig nem emelhetők meg ( hez képest) Megvalósult: július 1. 2021 A vámmal azonos hatású díjak Vám: egyoldalúan, a terméket a határátlépés tényére tekintettel sújtó pénzbeli kötelezettség; alapja vagy a termék egy jellemzője (súly, űrtartalom stb.) vagy a termék értéke. Vámmal azonos hatású díj: 1. egyoldalúan; 2. a termékre a határátlépés tényére tekintettel kivetett pénzbeli kötelezettség; 3. ami nem minősül vámnak; 4. akármi is legyen a célja; 5. függetlenül a díj nagyságától; 6. függetlenül az elnevezésétől; 7. akkor is, ha nem az állam érdekében szedik be; 8. akkor is ha nem diszkriminatív és nem védelmi jellegű. tilalma: abszolút statisztikai illeték ügy (1969.) tilalma: nem abszolút 2122 Kivételek a tilalom alól 1. A tagállami bevételek rendszerének részét képező közterhek. 2. A Bíróság szerint megengedett a vámmal azonos hatású díj kiszabása amennyiben: - nem haladja meg annak a vizsgálatnak (szolgáltatásnak) a tényleges költségeit, amellyel kapcsolatban kiszabták, - a vizsgálat a belső piac egész területén kötelező, és valamennyi érintett áru tekintetében egységes, - a vizsgálatokat az uniós jog írja elő az Unió érdekének védelmében. 2223 Kizárólagos uniós hatáskör! Közös külső vámtarifa Döntés: TANÁCS Vámtarifatételek módosítása, felfüggesztése Vámeljárás meghatározása: Közös Vámkódex Ellenőrzés: BIZOTTSÁG Vámszabályok betartatása, felügyelete Az EU fontos bevételi forrása Másodlagos jogforrások: Közös vámtarifa (kombinált nómenklatúra) Közösségi Vámkódex (Modernizált Vámkódex, 450/2008/EK rendelet) 2324 3. Az adódiszkrimináció tilalma (EUMSz cikk) Az adó kivetése nem tilos csak a megkülönböztető adó! A tagállamok sem közvetlenül, sem közvetve nem vetnek ki más tagállamok termékeire a hasonló jellegű hazai termékre közvetlenül vagy közvetve kivetett adónál magasabb belső adót. Közvetlen adódiszkrimináció tilalma A tagállamok továbbá nem vetnek ki más tagállamok termékeire olyan természetű belső adót, amely más termékek közvetett védelmét szolgálhatja. Közvetett adódiszkrimináció tilalma 2425 Példák: Közvetlen adódiszkrimináció: Hansen-ügy: Németország a német (kistermelők és kollektív gazdaságok által termelt) gyümölcspálinkára vonatkozó adókedvezményt nem terjesztette ki a többi tagállamból származó gyümölcspálinkára. Bizottság v. Írország (55/79) Különbség volt a belföldi és külföldi termékek után fizetendő adó megfizetésének határidejét illetően. Nádasdi és Németh ügy (2006.) Közvetett adódiszkrimináció: Humblot-ügy (1985.) 2526 Nem csak az eltérő mértékű adó alkalmazása tilos, hanem az eltérő eljárási szabályok is! Pl. Bizottság kontra Írország ügy Az uniós joggal ellentétesen beszedett adót vissza kell térítenie a tagállamnak! Pl.: Nádasdi és Németh ügy!! 2627 Kivételek az adódiszkrimináció tilalma alól Közvetlen abszolút tilalom! Közvetett igazolható (Bíróság!) feltételek: az Unió számára elfogadható; objektív kritériumokon alapuló tagállami közérdek érvényesítését szolgálja Chemical Farmaceutici ügy (1981.): Olaszország nagyobb mértékben adóztatta a szintetikus etilalkoholt, mint a fermentálással előállítottat igazolás: a borfeleslegtől való megszabadulás Bizottság kontra Franciaország ügy (1980.): Franciaország nagyobb mértékben adóztatta a likőröket, mint az édesborokat igazolás: regionális fejlesztési célok (az édesborokat a fejletlenebb dél-francia vidékeken termelik) 2728 3. A mennyiségi korlátoz tozások és s azzal azonos hatású intézked zkedések tilalma Elemei: A tagállamok között a behozatalra és a kivitelre vonatkozó: mennyiségi korlátozások tilalma a mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedések tilalma. 2829 I. A mennyiségi korlátozás fogalma Geddo-ügy (1974.): olyan tagállami intézkedések, amelyek teljesen vagy részlegesen korlátozzák az áruk behozatalát, kivitelét vagy tranzitját. Pl.: - behozatali/kiviteli tilalom, - kvóták, - kontingensek 2930 II. A mennyiségi korlátozásokkal azonos hatású intézkedések fogalma 70/50/EGK bizottsági irányelv (hatályon kívül) azon tagállami intézkedések, amelyek megkülönböztetik a hazai és másik tagállamból származó (külföldi) árut, és megakadályozzák, illetve nehezebbé vagy költségesebbé teszik ez utóbbiak tagállamok közti mozgását. példák 3031 Dassonville-ügy (1974.), Dassonville-formula: Az ügy tényállása Minden olyan tagállamok által alkotott, kereskedelemre vonatkozó szabály, amely alkalmas arra, hogy közvetlenül vagy közvetve, ténylegesen vagy potenciálisan akadályozza a Közösségen (jelenleg: Unión) belüli kereskedelmet. Az ítélet jelentősége: - rendkívül széles értelmezés - nem kell megkülönböztető jelleg (hazai más tagállambeli termék) 3132 Példák a behozatalra vonatkozó mennyiségi korlátozással azonos hatású intézkedésekre Általános példák: Importengedély (engedélyeztetési eljárás) (Eredet)igazolási kötelezettség Vizsgálatok, ellenőrzések Hitel- és fizetési feltételek Kötelező képviseleti, tárolási előírások Hazai termékek vásárlására felhívás Hivatalos nyelv használatának kötelezettsége A termékekre vonatkozó technikai előírások (pl. csomagolás) 3233 Konkrét példák: Vásároljon ír terméket ( Buy Irish ) ügy (Bizottság kontra Írország,1982.) a nem kötelező erejű tagállami intézkedés (kampány) is Spanyol földieper ügy (Bizottság kontra Franciaország, 1997.) a tagállam mulasztása is Tiroli autópálya ügy (Bizottság kontra Ausztria, 2005.) 3334 Cassis de Dijon ügy (1979.) Az ügy tényállása A kölcsönös elismerés és egyenértékűség elve: ha egy terméket jogszerűen állítottak elő és jogszerűen hoztak forgalomba az egyik tagállamban, az az összes többi tagállam területén szabadon forgalmazható (a többi tagállam nem tilthatja meg, nem korlátozhatja a területén való forgalomba hozatalt). az elv jelentősége: a tagállami jogszabályok puszta eltérése mennyiség korlátozással azonos hatású intézkedésnek minősülhe az elv megjelenése más területeken is Csak uniós jogi előírás (jogharmonizáció) hiányában alkalmazható!!! 3435 Kivételek a mennyiségi korlátozások és azokkal azonos hatású intézkedések alól 1. A Szerződésben foglalt (= megengedett korlátozások) 2. A Bíróság által kialakított: közérdeken alapuló kényszerítő követelmények (Cassis de Dijon ügy, 1979.) általános értékesítési módokra vonatkozó feltételek (Keck és Mithouard ügy, 1994.) 3536 I. Az EUMSz. 36. cikke alapján megengedett korlátozások 1. Közerkölcs - Henn &Darby ügy (34/79.) pornográf áruk tiltott importja miatti büntetőeljárás. EB megállapította, hogy jogszerű a korlátozás mert nincs megkülönböztetés a hazai és külföldi áruk között. - Conegate-ügy (121/85.) felfújható gumibabákra tilos importkorlátozást bevezetni, mert a brit jog belföldön nem tiltja hasonló termékek előállítását. 3637 2. Közrend: akkor ha más kivétel nem áll meg, tényleges és komoly veszély fenyegeti a közrendet, a társadalom alapvető érdekét érinti. Boscher-ügy (C-239/90.) 3. Közbiztonság: Campus Oil ügy (72/83.) Az ír jog az olajfelhasználókat arra kötelezte, hogy szükségletük 35%-át rögzített áron ír állami tulajdonban lévő finomítótól szerezzék be az ellátásbiztonság érdekében az EB elfogadta az érvet. Közbiztonság: belső és külső biztonsága egy tagállamnak. 3738 4. az emberek, állatok életének, egészségének védelme, a növények védelme ( elővigyázatosság-elve, Sandoz-ügy (174/82.) a vitaminozott müzli német importját tiltotta meg a holland hatóság arra hivatkozással, hogy a vitaminok károsak lehetnek az egészségre - EB előírható, ha a hazai termékekre is érvényesül + bizonyítási teher nem fordítható meg. + német sörtisztasági törvény 5. a művészeti, történelmi vagy régészeti értékű nemzeti kincsek megóvása általában exportkorlátozást jelent 6. az ipari és kereskedelmi tulajdon védelme 3839 A megengedett korlátozás feltétele: A korlátozás nem lehet önkényesen hátrányos megkülönböztetés vagy a tagállamok közötti kereskedelem rejtett korlátozásának eszköze. + szükségesség + arányosság II.) A Szerződésben foglalt egyéb megengedett korlátozások, pl.: - környezet- és munkakörnyezet védelme (az egységes uniós jogtól való eltérés igazolása, EUMSZ cikk) - fegyverek, lőszerek, hadianyagok (EUMSZ cikk) 3940 2. Kivételek a Bíróság ítéletei alapján a) Közérdeken alapuló kényszerítő követelmények a Cassis de Dijon ítéletben meghatározottak: adóellenőrzés hatékonysága, közegészség védelme, a kereskedelmi ügyletek tisztasága, a fogyasztók védelme egyéb ítéletekben meghatározottak: példák: környezetvédelem, közlekedés biztonsága, állatok jóléte, kiskorúak védelme, szellemi tulajdonjog védelme, a sajtó sokszínűsége. Feltételei: - megkülönböztetés-mentesség - szükségesség és arányosság 4041 b) Általános értékesítési módokra vonatkozó feltételek Keck és Mithouard ügy, 1993 Az értékesítés ideje (kötelező nyitva-, ill. zárvatartási idő meghatározása) Pl. az a holland jogszabály, ami bizonyos üzletek kötelező zárvatartási idejét írta elő; vagy az angol jogszabály, ami kevés kivételtől eltekintve vasárnap kötelező zárvatartást írt elő Az értékesítés helye (kötelező értékesítési hely meghatározása) Pl. az a görög jogszabály, amely alapján tartósított anyatej csak gyógyszertárban értékesíthető 4142 Az értékesítési jog korlátozása Pl. az az olasz jogszabály, amely dohányáruk értékesítését kizárólag külön engedéllyel rendelkező eladóknak teszi lehetővé (+ magyar trafik törvény) Az ármeghatározás szabadságának korlátozása Pl. az a francia szabály, ami tiltja az áruk veszteséggel történő viszonteladását (Keck és Mithouard ügy) Reklámozás, hirdetés Pl. az a német tartományi, gyógyszerészekre vonatkozó szakmai szabály, amely tiltja a gyógyszerészek által árusított gyógyhatású készítmények gyógyszertáron kívüli hirdetését 4243 A Keck-formula lényege Az árukra vonatkozó tagállami jogszabályok 2 csoportra oszthatók: I.) amelyek magára az árura vonatkoznak (összetétel, csomagolás, címkézés, súly, elnevezés, forma, kiszerelés stb.) továbbra is a Dassonville-formula és a kölcsönös elismerés és egyenértékűség elve (Cassis de Dijon) alkalmazandó II.) amelyek az áru valamely értékesítési módjára vonatkoznak. ezek nem esnek a Szerződés 34. és 35. cikkének hatálya alá, mert nem alkalmasak a tagállamok közötti kereskedelem akadályozására. Feltétel: - megkülönböztetés-mentesség (az összes érintett piaci szereplőre alkalmazandó) - az érintett piaci szereplőket mind jogilag, mind ténylegesen ugyanúgy 43 érinti44 A Keck-formulára vonatkozó kritika lényege A Bíróság új megközelítése a Keck-formula pontosítása: az általános értékesítési feltételek szabályozására vonatkozó tagállami intézkedések vizsgálatakor figyelemmel kell lenni a piacra jutás tényezőjére. Pl.: - Gourmet-ügy (2001.) - Ker-Optika ügy (2010.) 4445 A személyek szabad mozgása 4546 Bevezető gondolatok: a szabad mozgás alanyi körének bővülése Természetes személyek: EGK-Szerződés (1957): munkavállalók, önálló vállalkozók Egységes Európai Okmány (1986) Később: diákok, gazdaságilag inaktív személyek is (pl. nyugdíjasok, turisták) Maastrichti Szerződés uniós polgárok szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga Jelenleg: uniós polgárok és családtagjaik Jogforrások: Szerződés (EUMSZ.) és a 2004/38/EK irányelv Társaságok: letelepedés szabadsága (EGK-Szerződés) 4647 Az uniós polgárság - Bevezetése: Maastrichti Szerződés - Az uniós polgár fogalma - Az uniós polgárság és a tagállami állampolgárság viszonya Rottmann-ügy (C-135/08. sz., 2010.) - Tartalma: CSAK jogok48 Uniós polgárságból fakadó jogok Szabad mozgás és letelepedés az Unión belül A letelepedés helye szerint aktív és passzív választójog a helyhatósági és európai parlamenti választásokon Petíció benyújtásának a joga az Európai Parlamenthez Az európai ombudsmanhoz való fordulás joga49 Olyan harmadik országokban, ahol az állampolgárság szerinti tagállam nincs képviselve, diplomáciai és konzuli védelemhez való jog bármely más tagállam hatóságától ápr. 1-től: polgári kezdeményezés bevezetése a polgári kezdeményezés célja és feltételei az Európai Parlament és a Tanács 211/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a polgári kezdeményezésről Az uniós intézményekhez való fordulás joga 4950 Petíciós jog Bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy egyénileg vagy más polgárokkal vagy személyekkel közösen petíciót nyújthat be az Európai Parlamenthez az Unió tevékenységi területére tartozó és őt közvetlenül érintő ügyben. (EUMSZ cikk)51 uniós polgárságból fakadó jog a petíció lehet: - panasz - kérelem The European Union vonatkozhat: közérdekű vagy magánérdekű kérdésekre a petíció benyújtásának formája és nyelve az EP Petíciós Bizottsága52 53 54 1. Munkavállalók szabad mozgása és jogaik 2. Az uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való joga 5455 1. A munkavállalók szabad mozgása Kezdetben klasszikus gazdasági szabadságjog A termelési tényezők hatékony elosztásának elmélete Később előtérbe került ennek alapjogi természete Az uniós munkavállaló már nem csak termelési tényező, hanem a fogadó tagállam társadalmába integrálódó polgár Feszültségek a politikai és gazdasági szempontok között. 5556 Az Unión belül biztosítani kell a munkavállalók szabad mozgását. EUMSZ. 45. cikk (1) A munkavállaló fogalma (Lawrie-Blum ügy, 66/85. sz.,): UNIÓS JOGI FOGALOM! más számára és irányítása alatt, díjazás ellenében (pl. Steymann-ügy), valódi, hatékony gazdasági tevékenységet végez (mi nem ilyen?, Bettray-ügy) akár részmunkaidőben is: pl. Levin-ügy, Kempf-ügy; akár gyakornokként is = ténylegesen foglalkoztatottak 5657 + munkaképtelen személyek + kényszerű munkanélküliek + álláskeresők (Antonissen-ügy) Belga állampolgár kiutasítása az Egyesült Királyságból Nem lehet megszorítóan értelmezni, de a tagállamok időbeli korlátnak vethetik alá az álláskeresés céljából való tartózkodást, kivéve ha az álláskereső bizonyítja, hogy valódi esélye van az alkalmazásra. A KITERJESZTŐ értelmezés oka 5758 Munkavállaláshoz való jog tartalma [EUMSZ. 45. cikk (2) és (3) bek.] 1. Állampolgárság alapján való megkülönböztetés tilalma a foglalkoztatás, a javadalmazás és más munka- és foglalkoztatási feltételek tekintetében (szociális juttatások, szabadság, adózás, szakszervezeti jogok, munkakeresés, nyugdíj stb. terén ) 2. a ténylegesen fennálló állásajánlatokra jelentkezés, 3. ebből a célból a tagállamok területére szabadon belépés, 4. munkavállalás céljából tagállam területén tartózkodás, 5. a foglalkoztatás megszűnése után a fogadó tagállam területén maradás (a Bizottság által meghatározott feltételek szerint). 5859 Az állampolgárság alapján történő hátrányos megkülönböztetés tilalma Közvetlen megkülönböztetés mindig tiltott (Bosman-ügy) közvetett megkülönböztetés igazolható - Groener-ügy (1989.)(a betölthető állás természete miatt megkívánt nyelvtudás) - Ugliola-ügy, 15/69, német katonai szolgálat beszámítása a munkaviszonyba - Scholz-ügy, 419/92 olasz állami alkalmazási előny előírása diszkriminációnak minősül 5960 492/2011/EU rendelet a munkavállalók Unión belüli szabad mozgásáról Foglalkoztathatóság elve Egyes tagállami jogszabályok alkalmazásának tilalma Álláskeresési támogatás a munkaügyi hivataloktól Egyenlő bánásmód a foglalkoztatás során: munkafeltételek, javadalmazás munkaviszony megszűnése, újbóli elhelyezkedés a szociális és adókedvezmények lakhatási kérdések szakiskolai képzés, átképzés szakszervezeti tagság A családtagokat megillető jogosítványok 6061 6162 A 2004/38/EK irányelv uniós polgárok és családtagjaik szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról Az irányelv hatálya: A tartózkodáshoz való jog gyakorlására vonatkozó feltételek A huzamos tartózkodáshoz való jog A jogok korlátai közrendi, közbiztonsági és közegészségügyi okokból 6263 Alanyai az uniós polgár [saját jogukon] az uniós polgár családtagjai [saját jogon vagy származékos jogon]: házastárs regisztrált élettárs (feltétel) 21 év alatti vagy eltartott egyenesági leszármazott eltartott egyenesági felmenő Fogadó tagállam 6364 Különbség a részletszabályozásban: saját jogon (a családtag maga is uniós polgár) származékos jogon (a családtag harmadik állam állampolgára) A kedvezményezettek köre és jogosultságuk Uniós polgárok és családtagjaik A tágabb értelemben vett családtagok jogai 6465 A jog csak akkor illeti meg az alanyokat, ha olyan tagállamba költöznek vagy olyan tagállamban tartózkodnak, amelynek nem állampolgárai! 6566 A szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jog tartalma (2004/38/EK irányelv) Kiutazás joga Belépés joga egy másik tagállamba Tartózkodás joga 6667 I. Kiutazás joga - Feltétel: érvényes személyazonosító igazolvány/útlevél - Semmilyen más formalitás (pl. kiutazási vízum) nem követelhető meg. 6768 II. Belépés egy másik tagállamba Feltétel (uniós polgár esetén): érvényes személyi igazolvány vagy útlevél a Schengeni egyezmények (1985., 1990., 1995.): - az aláíró államok A Schengeni egyezmények célja: belső határellenőrzés megszüntetése; külső határellenőrzés megerősítése; közös vízum, menekültügyi, határellenőrzési szabályok; Schengeni Információs Rendszer (SIS I., SIS II) létrehozása Az Amszterdami Szerződés (1997.) jelentősége: a Schengeni egyezmények beemelése az uniós jogba!! 6869 - a Schengeni övezethez tartozó jelenlegi tagállamok: 22 Nem tagja (5 uniós állam): Írország, Egyesült Királyság, Ciprus, Bulgária, Románia, Horvátország Dánia speciális helyzete Magyarország: dec A Schengeni övezethez tartozó nem uniós államok: Svájc, Norvégia, Izland, Liechtenstein Azoktól a családtagoktól, akik nem valamelyik uniós tagállam állampolgárai: kérhető beutazási vízum. 6970 III. A tartózkodás joga I.) 3 hónapig: Szükséges: érvényes személyazonosító igazolvány vagy útlevél birtoklása Semmilyen más formalitás!!! 7071 II.) 3 hónapot meghaladó tartózkodás: - Munkavállaló - Önálló (egyéni) vállalkozó Magát önerőből eltartó személy Diák Munkaszerződés Vállalkozói igazolvány Elegendő anyagi forrás meghatározása Teljes körű egészségbiztosítás Elegendő anyagi forrás Teljes körű egészségbiztosítás beiratkozás a fogadó tagállam valamelyik oktatási intézményébe 7172 3 hónapot meghaladó tartózkodás esetén irányadó adminisztrációs feltétel: az illetékes hatóságoknál való bejelentkezés (Mo.: Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (BÁH) Regionális Igazgatóságok) azon családtagok, akik nem valamelyik tagállam állampolgárai tartózkodási kártya kiállítása 7273 A munkavállaló és egyéni vállalkozó megőrzi tartózkodási jogát, ha: Betegség vagy baleset miatt ideiglenesen munkaképtelenné vált. Ha kényszerű, regisztrált munkanélkülivé vált, legalább egy éves alkalmazás után. Ha kényszerű, regisztrált munkanélkülivé vált egy évnél rövidebb határozott idejű munkaszerződés esetén vagy az első 12 hónapban. Legalább 6 hónapig megmarad. Ha szakképzésben vesz részt. 7374 III.) A huzamos tartózkodás joga - tartalma: nem vonatkoznak rá az általános feltételek + szociális ellátások - feltétele: 5 év folyamatos és jogszerű tartózkodás 7475 A tartózkodás folyamatosságát nem érinti: - az évi hat hónapot meg nem haladó ideiglenes távollét, - sem a kötelező katonai szolgálat miatti hosszabb távollét, - sem a legfeljebb 12 egymást követő hónapig tartó egyszeri távollét, amelyre olyan fontos okokból kerül sor, mint - terhesség és szülés, - súlyos betegség, - tanulmányok folytatása vagy szakképzés vagy - másik tagállamba vagy harmadik országba történő kiküldetés. 7576 - A jog elvesztésének lehetősége - Adminisztratív követelmények: uniós polgárok azon családtagok, akik nem valamelyik tagállam állampolgárai huzamos tartózkodási kártya kiállítása 7677 A személyek szabad mozgásának korlátai (=megengedett korlátozások) (KIVÉTELEK a személyek szabad mozgása alól) 1. Közrend 2. Közbiztonság A korlátozás feltételei (2004/38/EK irányelv): a) az adott személy személyes magatartásán kell alapulnia, - Van Duyn ügy (1974.) - de később: Adoui és Cornuaille ügy (1982.) - Rutili-ügy (1975.) 7778 b) közvetlen, valódi és kellően súlyos veszély fennállása a társadalom valamelyik alapvető érdekére nézve. az automatikus kiutasítás tilalma eseti vizsgálat általános (bűn)megelőzési megfontolás nem lehet az alapja Pl. korábbi büntetőítélet önmagában automatikusan nem alapozza meg. c) arányosság elve. 7879 3. Közegészségügy - Kizárólag az Egészségügyi Világszervezet (WHO) által meghatározott járványos betegségek esetén. - Csak a fogadó tagállamba érkezéstől számított 3 hónapon belül fellépő betegségek esetén. 7980 4. Közszolgálatban történő foglalkoztatás (csak munkavállalókra!) A közszolgálat fogalma: közszolgálati alkalmazások körébe a közhatalom gyakorlásában, illetve olyan funkciókban való közvetlen vagy közvetett részvétellel járó állások tartoznak, amelyek: - tárgya az állam vagy más közhatalmi szervezet általános érdekeinek védelme, - és amelyek ebből következően címzettjeik részéről az állammal szemben fennálló különleges szolidaritási viszony létét, - valamint az állampolgársági kötelék alapját képező jogok és kötelességek kölcsönösségét tételezik fel. (Lawrie-Blum ügy) 8081 - uniós jogi fogalom - funkcionális megközelítés - példák: fegyveres erők tagja, rendőr, bíró, ügyész (ügyvéd nem!), önkormányzati építész, jogszabályelőkészítő 8182 5.Csatlakozási szerződés alapján (csak munkavállalókra!) éves szabály (max. 7 év) május 1-jén lejárt a 2004-ben csatlakozott új tagállamok esetében a román és bolgár munkavállalókkal szemben dec. 31-áig tarthatók fenn korlátozások 8283 A Szerződés és a 2004/38/EK irányelv személyi hatályának Bíróság általi értelmezése Az uniós polgár családtagjainak kiterjesztő értelmezése Zhu és Chen ügy (C-200/02. sz., 2004.) - az eljárás fajtája - az ügy tényállása - felmerült kérdések - a Bíróság válasza és érvelése84 Az uniós polgár fogalmának megszorító értelmezése Magyarország kontra Szlovák Köztársaság ügy ( Sólyom ügy, C-364/10. sz.) - az eljárás fajtája - az ügy tényállása - felmerült kérdések - az ügy politikai jellege és jelentősége 8485 A letelepedés (vállakozás), a szolgáltatásnyújtás és a tőkemozgás szabadságának közös alapjai 8586 A szabadságok gazdaságpolitikai funkciója: a belső piac megteremtése és hatékony működtetése. A piac az a reális vagy virtuális hely, ahol a gazdasági kereslet és kínálat találkozhat. Ehhez szükség van a termékek mellett gazdasági szereplőkre (vállalkozókra, gazdasági társaságokra) is. A három szabadság sok tekintetben összefügg egymással. 8687 Példa a funkcionális hasonlóságra Cél: egy magyar magánszemély Bécsben szeretne idegenvezetői szolgáltatást nyújtani magyar turistáknak. Eszközök: Létrehoz egy magyar honosságú gt.-t magyar székhellyel, ez hirdeti a szolgáltatást Magyarországon és esetről esetre utaztatja ki az idegenvezetőt Bécsbe. Ausztriában alapít gt.-t az osztrák jog szerint és székhellyel, és ez nyújtja a szolgáltatást. Többségi részesedést vásárol egy már létező osztrák gt.- ben és ezen keresztül szolgáltat. Kisebbségi részesedést vásárol, maga nem végzi a tevékenységet, csak az osztalékból részesedik. 8788 Kiköltözik Bécsbe és osztrák lakos természetes személyként végzi az idegenvezetést. A magyar jog és székhely szerinti céget alapít, amely fióktelepet hoz létre Bécsben, és ezen keresztül. A magyar cég áthelyezi a tényleges székhelyét (közp.ügyint.helyét) Pozsonyba és onnan ingázva nyútja a szolgáltatásait Bécsben. Idegenvezetői állást vállal egy tőle független osztrák cégnél. 8889 A szabályozás szintjei Elsődleges jog, EUMSz. Másodlagos jog: rendeletek és irányelvek formájában. Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata Alapszabály: tilos az adott szabadság gyakorlásának tagállamok általi indokolatlan korlátozása az adott tagállam határán átnyúló szituációban. 8990 Tagállamok közötti szituáció A szabadságok a kizárólag egyetlen tagállamon belüli tényállásokra nem vonatkoznak! Ha a tényállásnak sem közvetlenül, sem közvetve nincs valós kapcsolatuk egyetlen más tagállammal sem. A tagállamoknak gondosan kell mérlegelni a jogalkotás során, hogy a releváns tényállás valóban saját kizárólagos nemzeti tényállás-e. Pl. termőföldek tulajdonjog 9091 A szabadságok elhatárolása Az adott esetben el kell dönteni, hogy a három szabadság közül melyiket kell alkalmazni. Főszabályként azt a szabadságot kell vizsgálni, amelyik az adott ügyben a meghatározó, míg a csak járulékos jellegű másik szabadságot figyelmen kívül kell hagyni. 91 Több megjelenítése
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben 4. Milyen indokkal tarható fenn egy vámmal azonos hatású díjnak minősülő pénzügyi teher a közös piacon? /TK. 550 551 o./
Felkészülést orientáló kérdések Európa Jog III (A belső piac joga + EU versenyjog) tárgyhoz (Nappali és levelező tagozat; régi hálóterv) A felkészülést orientáló kérdéssor célja, hogy iránymutatást adjon Részletesebben (Kötelezően közzéteendő jogi aktusok)
2009.3.5. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 61/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK A TANÁCS 169/2009/EK RENDELETE (2009. február Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 1/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: TARTALOMJEGYZÉK JOGI AKTUSOK ÉS Részletesebben A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása
A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása Párniczky Tibor IX. Pénztárkonferencia - Eger - 2006. november 8.-9. Tájékoztató Melyik Európa? A szabályozás területeiről Tagok jogai Intézményi szabályozás Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás
Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás A Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott neoliberális diktátum és a Szent Korona Értékrend szabadság-őrző intézkedéseinek összehasonlítása Felépítés 1. nap Részletesebben Járulékok, biztosítási kötelezettség
Járulékok, biztosítási kötelezettség 1. Kérdés: Egy Magyarországon bejegyzett betéti társaság beltagja - aki a társaság tevékenységében személyesen közreműködik - román állampolgár, Romániában van munkaviszonyból Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ
A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A 2003. ÁPRILIS 16-I CSATLAKOZÁSI OKMÁNY MÓDOSÍTOTT Az EGT-megállapodás Részletesebben RENDELETEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 592/2008/EK RENDELETE. (2008. június 17.)
2008.7.4. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 177/1 I (Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező) RENDELETEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 592/2008/EK Részletesebben Menü. Az Európai Unióról dióhéjban. Továbbtanulás, munkavállalás
Az Európai Unióról dióhéjban Továbbtanulás, munkavállalás Dorka Áron EUROPE DIRECT - Pest Megyei Európai Információs Pont Cím: 1117 Budapest Karinthy F. utca 3. Telefon: (1) 785 46 09 E-mail: dorkaa@pmtkft.hu Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra
A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra dr. Boros Richárd NAV Kiemelt Adózók Adóigazgatósága Különös Hatásköri Ellenőrzési Főosztály főosztályvezető Tartalom: I. Előzmények Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben 2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG
2006.9.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 270/67 BIZOTTSÁG EU SVÁJCI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2006 HATÁROZATA (2006. július 6.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai és másrészről a Svájci Államszövetség Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről
TÁJÉKOZTATÓ a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről A tartózkodási engedély első alkalommal történő kérelmezése 1.) A tartózkodási engedély Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal Részletesebben A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07.
A gazdasági társaságok vezető tisztségviselőinek jogviszonya, biztosítási és járulékfizetési kötelezettsége 2010.05.07. [Gt. 21., 22. (1)-(2) bekezdés, Tbj. 5. (1) bekezdés a) és g) pontja, Eho 3. (1) Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 009-04 Petíciós Bizottság 0.7.04 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Ferran Rosa Gaspar spanyol állampolgár által benyújtott 0098/0. sz. petíció a szabad mozgásról Európában és az ösztöndíj-feltételekről Részletesebben A szolgáltatási notifikációs kötelezettség teljesítése - jogszabályi háttér és gyakorlati kérdések
A szolgáltatási notifikációs kötelezettség teljesítése - jogszabályi háttér és gyakorlati kérdések Budapest, 2015. június 26. Dr. Kovács Ildikó Igazságügyi Minisztérium, Szolgáltatási Notifikációs Központ Részletesebben KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK. Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2011. március 10.
KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2011. március 10. a tulajdonosok között férj magyar kft. feleség férj férj részesedés szerzés feleség feleség férj, feleség Részletesebben JELENTKEZÉSI LAPOT AZ ÁLLÁSKERESŐK NYILVÁNTARTÁSÁBA
SZLOVÉN FOGLALKOZTATÁSÜGYI HIVATAL FORMANYOMTATVÁNY IZ/1 A munkaerőpiac rendezéséről szóló törvény 14. cikke alapján (SzK Hivatalos Közlöny 80/2010 sz., a folytatásban: törvény) és a nyilvántartásba való Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
KITÖLTÉSI ÚTMUTATÓ az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) bekezdés 1. pontjának való megfelelésről szóló átláthatósági Részletesebben MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL. a következőhöz:
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.2.17. COM(2014) 90 final ANNEX 1 MELLÉKLET I. MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS A HORVÁT KÖZTÁRSASÁGNAK AZ EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉGBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRŐL a következőhöz: Javaslat Részletesebben T Á J É K O Z T AT Ó
T Á J É K O Z T AT Ó az ideiglenes tartózkodási engedély kérelmezéséhez 1. Jogosultak köre 2. Fogalom magyarázat 3. A kérelem benyújtása és az eljárással kapcsolatos információk 4. Formanyomtatvány 5. Részletesebben A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről
A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről Azok a külföldi természetes személyek, akik valamely Európai Unión kívüli állam polgárai, illetve azok a jogi személyek, amelyek valamely Európai Részletesebben a helyi iparüzési adóról. I. fejezet Általános rendelkezések
SIROK KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 2004. évi 13., 2003. évi 16., 2002. évi 16. 2000.évi 18., 1999. évi 18. és 1998. évi 16. számu rendeletekkel módositott 1997. évi 18. /1997.december 23./ rendelete a helyi iparüzési Részletesebben KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében
KONZULTÁCIÓ A TÁRSASÁGOK BEJEGYZETT SZÉKHELYÉNEK MÁSIK TAGÁLLAMBA HELYEZÉSÉRŐL Konzultáció a Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóság szervezésében Bevezetés Előzetes megjegyzés: Az alábbi dokumentumot Részletesebben Dr. Horesnyi Julianna BÉMKH Munkaügyi Központja Szegedi Kirendeltség és Szolgáltató Központ
Külföldi és ezen belül román - állampolgárok a magyar munkaerőpiacon Uniós munkavállalók szabad mozgása magyar és román tapasztalatok Szeminárium Szeged, 2011.04.27-04.28. 04.28. Dr. Horesnyi Julianna Részletesebben A kapcsolt vállalkozások nyereség-kiigazításával kapcsolatos kettős adóztatás. megszüntetéséről szóló egyezmény 7. cikkére vonatkozó nyilatkozatok
ALÁÍRÁSI JEGYZŐKÖNYV A CSEH KÖZTÁRSASÁGNAK, AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁGNAK, A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LETT KÖZTÁRSASÁGNAK, A LITVÁN KÖZTÁRSASÁGNAK, A MAGYAR KÖZTÁRSASÁGNAK, A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁGNAK, A LENGYEL Részletesebben Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei. 2015. április 1. Amway
Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei 2015. április 1. Amway Nemzetközi Szponzorálás Irányelvei Ez a irányelv minden olyan európai piacra vonatkozik, ahol az Amway 2015. április 1-én saját leányvállalatai Részletesebben A biztosítás nemzetközi jogi. Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben 2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/47 AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/47 AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA 2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/49 PREAMBULUM Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Részletesebben 1988. évi XXIV. TÖRVÉNY. a külföldiek magyarországi befektetéseiről 1
1988. évi XXIV. TÖRVÉNY a külföldiek magyarországi befektetéseiről 1 A nemzetközi gazdasági együttműködés fejlesztése, különösen a külföldi működő tőke gazdaságunkban való közvetlen megjelenésének elősegítése Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 31.1.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Harry Nduka nigériai állampolgár által benyújtott 0256/2011. számú petíció az Egyesült Királyságban való maradásának Részletesebben ügyvezetésnek minősül vezető tisztségviselői Vezető tisztségviselő csak természetes személy lehet a társasággal, testületeivel,
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben Eredmények 2009 2014 között
Eredmények 2009 2014 között Kik vagyunk? Mi vagyunk a legnagyobb politikai család Európában. Jobbközép politikai nézeteket vallunk. Mi vagyunk az Európai Néppárt képviselőcsoportja az Európai Parlamentben. Részletesebben Az I. pont alá nem tartozó jogi személyek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetek
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Pályázat benyújtásához I. Részletesebben II. 15. cikk Letelepedéssel kapcsolatos követelmények
Jelentéstétel Szolgáltatási irányelv 15. cikk Kérjük, hogy külön kérdőívet töltsön ki minden egyes követelmény esetében, melyről jelentésben kell beszámolnia. Akkor is így járjon el, ha ugyanaz a jogszabály Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben Támogató döntéssel, támogatási szerződéssel/okirattal rendelkező pályázók esetén
Nyilatkozat az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 50. (1) bekezdés c) és a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény 3. (1) 1. pontjának való megfelelésről Támogató döntéssel, támogatási Részletesebben A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2012.2.27.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.2.27. C(2012) 1152 final A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA (2012.2.27.) a vízumkérelmezők által Egyiptomban (Kairó és Alexandria) benyújtandó igazoló dokumentumok jegyzékének Részletesebben Tájékoztató a lakossági betéti termékek kamatjövedelme után fizetendő kamatadóról és egészségügyi hozzájárulásról KAMATJÖVEDELMEK UTÁN FIZETENDŐ KAMATADÓ A Személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. Részletesebben Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén
Székhelyáthelyezés és határokon átnyúló egyesülés az Európai Unióban A letelepedés szabadságának értelmezése és határai társaságok esetén RSM DTM Hungary Adótanácsadó és Pénzügyi Szolgáltató Zrt. A téma Részletesebben A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ
404 der Beilagen XXII. GP - Staatsvertrag - Anhänge Ungarisch (Normativer Teil) 1 von 89 A. MELLÉKLET A megállapodás 3. cikkében hivatkozott lista I. RÉSZ AZ EGT-MEGÁLLAPODÁSBAN HIVATKOZOTT AZOK A JOGI Részletesebben Hatályos: 2015. március 1-jétől Készítés időpontja: 2015.01.28. Amit magával kell hoznia Előfizetői Szerződés megkötéséhez
5. SZÁMÚ MELLÉKLET A TELENOR MAGYARORSZÁG ZRT. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEIHEZ Hatályos: 2015. március 1-jétől Készítés időpontja: 2015.01.28 A SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK Amit magával Részletesebben A szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének aktuális 2011. évi adójogszabályai
A szolgáltatásnyújtás teljesítési helyének aktuális 2011. évi adójogszabályai Előadó: RABB Andrea, okl.nki.áfa, adóellenőrzési adószakértő, Moklasz nemzetközi alelnök 1 Folyamatos változások a szolgáltatásnyújtás Részletesebben Külföldiek egészségügyi ellátása Magyarországon és magyarok egészségügyi ellátása külföldön
Külföldiek egészségügyi ellátása Magyarországon és magyarok egészségügyi ellátása külföldön Dr. Hódi Sándor Főosztályvezető-helyettes Nemzetközi és Európai Uniós Főosztály Tematika 1. Egészségügyi ellátások Részletesebben Új Szöveges dokumentum A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában
A gyermekek jogai az Európai Szociális Kartában Az Európa Tanács keretében elfogadott Európai Szociális Karta (1961), illetve a jelen évezred szociális és gazdasági jogait egyedülálló részletességgel felmutató, Részletesebben IDŐKÖZI JELENTÉS TERVEZETE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Jogi Bizottság 2012/0022(APP) 4.3.2013 IDŐKÖZI JELENTÉS TERVEZETE az európai alapítvány (FE) statútumáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0035 C7-0000/2013 Részletesebben MAKÓ TÉRSÉGI VÍZIKÖZMŰ KFT 0 6 0 9 0 0 3 0 5 5. 8/a hsz. em. ajtó 1 1 0 9 2 6 9 8 2 0 6. Medgyesi Pál. ország település. utca
KIM KÖZIGAZGATÁSI ÉS IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM 12EB-01 11/2009. (IV. 28.) IRM-MeHVM-PM együttes rendelet ELEKTRONIKUS ŰRLAP a számviteli törvény szerinti beszámoló letétbe helyezésének és közzétételének Részletesebben Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 2015. évi változásai. dr. Horváth Gábor 2015. január
Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 2015. évi változásai dr. Horváth Gábor 2015. január 2015. évi Art. módosítások I. A módosításokat a 2014. évi LXXIV. törvény tartalmazza! Alapelvek Az Részletesebben Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részéről
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság 2011/0413(COD) 8.5.2012 VÉLEMÉNYTERVEZET a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság részéről a Külügyi Bizottság részére a Stabilitási Eszköz létrehozásáról Részletesebben Amit magával kell hoznia Előfizetői Szerződés megkötéséhez
5. SZÁMÚ MELLÉKLET A TELENOR MAGYARORSZÁG ZRT. ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEIHEZ A SZERZŐDÉS MEGKÖTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES DOKUMENTUMOK Amit magával kell hoznia Előfizetői Szerződés megkötéséhez I. Meghatalmazással Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben Foglalkoztatás- és szociálpolitika
Foglalkoztatás- és szociálpolitika Munkanélküliség 2008/09 I. félév Dr. Teperics Károly egyetemi adjunktus E-mail: teperics@puma.unideb.hu Gazdaságilag aktív nem aktív népesség A gazdaságilag aktív népesség Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából
Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben Vállalkozásokat érintő változások
Vállalkozásokat érintő változások 1 Személyi jövedelemadó Egyéni vállalkozás: Veszteség elszámolási korlátozása: a veszteség csak a következő 5 adóévben határolható el. Átmeneti szabályok. A minimum jövedelemre Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A) SZEMÉLYI ADATOK, Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben MÉG MINDIG OFFSHORE. Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2010. november 9.
MÉG MINDIG OFFSHORE Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2010. november 9. tőke Multi cég Magyar leányvállalat Osztalék adómentes tőke Tulajdonos magánszemély Magyar középvállalkozás Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Előszó 11. 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13
Tartalomjegyzék 3 TARTALOMJEGYZÉK Előszó 11 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről 13 ELSŐ RÉSZ BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK 13 A) A törvény hatálya 13 1. A törvény tárgyi hatálya 14 2. A törvény területi Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A 2015/2016. ÉVI ERASMUS+ TANULMÁNYI ÉS SZAKMAI GYAKORLATI CÉLÚ HALLGATÓI MOBILITÁSRA 1. A pályázati felhívás célja: A pályázni jogosult hallgatói számára Erasmus+ külföldi részképzés Részletesebben I. A Pályázó vállalkozás tulajdonosainak vizsgálata az államháztartáshoz kapcsolódás tekintetében.
A pályázó vállalkozás minősítése a kis-és középvállalkozás kedvezményezett helyzetének megállapításához a Bizottság 800/2008/EK rendelete (2008.08.06) valamint a KKV meghatározásáról szóló 2003/361/EK Részletesebben A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások
A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások Szombathely, 2013. május 6. Készítette: Berényiné Bosch Cecília 1 Alapítási, bejegyzési eljárás jogi szabályai Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/3. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG MUNKAJOG A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.), a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi Részletesebben A KIKÜLDETÉS SZABÁLYAI
A KIKÜLDETÉS SZABÁLYAI KIKÜLDETÉS AZ EGT TERÜLETÉRE 883/2004, 987/2009.EK rendelet - Koordináció, nem harmonizáció! Alapelvek: - Egy ország joghatósága - Azonos elbírálás - Szerzett jogok megtartása - Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem kutatás céljából
Tartózkodási kérelem kutatás céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG
C/1. MUNKAJOG ÉS TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A megfelelő tételekhez szükséges a KK 18., 23., 25., 27. és az MK 95. számú állásfoglalásainak ismerete. MUNKAJOG 1. A Munka Részletesebben Szóbeli tételsor. A) Az üzleti terv védése. Kiadott útmutató alapján ÉRTÉKELŐLAP. Eredmény %-ban* min. 50% Dátum: aláírás
A) Üzleti terv védése vizsgafeladatrész Szóbeli tételsor A) Az üzleti terv védése Kiadott útmutató alapján ÉRTÉKELŐLAP Sorszám A vizsgázó neve ZD készítése min. 25 pont; max 50 pont Pontszám ZD védése Részletesebben fogadó tagállam az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irányelvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat;
Az ügyvédi hivatás gyakorlása az Európai Unión belül (folytatás) Ígéretünkhöz híven visszatérünk a Prókátor legutóbbi számában megjelent cikk témájához és megkíséreljük bemutatni az ügyvédi hivatás, a Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 29/1995.(VII.1.) számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 29/1995.(VII.1.) számú r e n d e l e t e a vásárokról és piacokról (egységes szerkezetben a 17/1997. (III.1.) sz., 46/1997. (VI.1.) sz., 30/1998. (VII.1.) a Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.20. COM(2013) 932 final ANNEXES 1 to 4 MELLÉKLETEK Módosított javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVE a műszaki szabályokkal és az információs társadalom Részletesebben Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének. a helyi iparűzési adóról szóló
Hosszúhetény Község Önkormányzat Képviselőtestületének a helyi iparűzési adóról szóló 7/2002.(IX.02.) 12/2003.(X.06.) 11/2005.(X.24.) 15/2006.(XII.15.) rendeletekkel módosított 11/1999.XII.01.) rendelete Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból
Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép Részletesebben Európai részvénytársaság (ERT)
Az alapszabályról szóló rendelet és irányelv a munkavállalói részvételről (2001.10.08 / 3 éves transzpozíció) Miről szól ez az európai jogi forma? Alapítási formák Alapszerkezet Szervek Munkavállalói részvétel Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben EU Kék Kártya iránti kérelem
EU Kék Kártya iránti kérelem Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: EU Kék Kártya kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás ideje:... Részletesebben Vaszar Község Önkormányzat Képviselőtestületének 12/1997.(XII.19.) rendelete a helyi iparűzési adóról (módosításokkal 1 egységes szerkezetben)
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról Bevezető rendelkezés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság