6. §29 (1) A hajózás egészségügyi és közegészségügyi-járványügyi hatósági felügyeletét az egészségügyért felelős miniszter – az egészségügyi államigazgatási szerv útján – látja el.
19. § (1)63 Az üzemben tartó a nyilvántartásba vételre kötelezett úszólétesítményt az üzembe helyezését megelőzően, továbbá üzemeltetése során, meghatározott időszakonként köteles az üzemképesség megállapítása céljából – a belvízi utakon közlekedő úszólétesítmények hajózásra alkalmassága és megfelelősége feltételeiről, az üzemképesség vizsgálatáról és tanúsításáról szóló 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendeletben [a továbbiakban: 13/2001. (IV. 10.) KöViM rendelet] megállapított feltételek szerint – a hajózási hatóságnak bemutatni.
(5)78 A hajózási hatóság statisztikai célra az Európai Bizottság számára évente személyazonosításra alkalmatlan módon elektronikus úton átadja a tárgyévet megelőző év december 31-éig nyilvántartásába vett tengerész képesítő okmányok következő adatait:
26/A. §79 (1) A képesítéshez kötött szolgálat gyakorlását megelőzően a képesítő okmány kiadása céljából a kérelmező
26/B. §80 (1) A külön jogszabályban meghatározott hatósági vizsgát a hajózási hatóság által megbízott vizsgabizottság előtt kell letenni.
(2)81 A vizsgabizottság tagja (a továbbiakban: vizsgabiztos) az lehet, akit a hajózási hatóság a Vizsgabiztosok Névjegyzékébe felvett. A Vizsgabiztosok Névjegyzéke a vizsgabiztosi tevékenységre vonatkozó adatok, valamint a vizsgatárgyakra és képesítésekre vonatkozó adatok tekintetében, amelyekre a vizsgabiztos kijelölhető, közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
31/A. §82 Úszólétesítményen – amennyiben jogszabály eltérően nem rendelkezik – az úszómű kivételével tizenhatodik életévét be nem töltött személy munkát nem végezhet. Tizennyolcadik életévét be nem töltött személy úszólétesítményen éjszakai munkát csak kivételesen – kiképzési célból, havária vagy más úszólétesítmény mentése esetén – végezhet. Úszóművön a tizennyolcadik életévüket be nem töltött személyek éjszakai munkavégzésére az általános szabályok irányadóak.
32. §83 A magyar lobogó alatt közlekedő tengeri nagyhajón, továbbá Magyarország területét elhagyó belvízi nagyhajón alkalmazott munkavállaló javára a munkáltató élet- és balesetbiztosítást köteles kötni.
(2)84 A tengeri nagyhajó, továbbá a gépi üzemű belvízi nagyhajó vezetője a hajóparancsnok.
(3)85 A nemzetközi forgalomban részt vevő magyar lobogót viselő belvízi, illetve tengeri nagyhajó parancsnoka és első helyettese az Európai Gazdasági Térség tagállamának állampolgára lehet.
(4)86 Nem lehet hajóparancsnok, aki
b)87 büntetlen előéletű, de akinek büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős ítéletében megállapította
(5)88 A hajóparancsnokként alkalmazandó személy a hajóparancsnoki megbízást megelőzően az üzemben tartó részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy vele szemben a (4) bekezdésben meghatározott kizáró ok (a továbbiakban: kizáró ok) nem áll fenn.
(6)89 A megbízás időtartama alatt a hajóparancsnok az üzemben tartó írásbeli, a mulasztás jogkövetkezményeit ismertető felhívására, a felhívástól számított húsz napon belül – ha e határidőn belül a hajóparancsnokon kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul – hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy vele szemben a (4) bekezdésben meghatározott kizáró ok nem áll fenn.
(5)91 Az anyakönyvi események anyakönyvezésére a hazai anyakönyvezést végző hatóság rendelkezik hatáskörrel.
V/A. FEJEZET92
A KIZÁRÓ OKOK VIZSGÁLATA93
41/A. §94 (1) Az üzemben tartó a megbízás időtartama alatt írásban, a mulasztás jogkövetkezményének ismertetésével felhívhatja a hajóparancsnokot annak igazolására, hogy a hajóparancsnokkal szemben nem áll fenn a 34. § (4) bekezdésében meghatározott kizáró ok.
a)95 a hajóparancsnok a 34. § (5) bekezdés b) pontjában foglalt kötelezettségének az ismételt szabályszerű felhívástól számított húsz napon belül sem tesz eleget, és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye, az ismételt felhívástól számított huszadik napon,
AZ ÚSZÓLÉTESÍTMÉNY SZEMÉLYZETÉNEK MUNKAIDEJE96
42. §97 Az úszólétesítmény személyzetének munka- és pihenőidejére a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) rendelkezéseit az e törvényben, az STCW Egyezményben és a Tengerészeti Munkaügyi Egyezményben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
43. §98 (1)99 A belvízi személyszállítási és árufuvarozási tevékenységet végző úszólétesítmény, a tengeri kereskedelmi hajó, a tengeri halászhajó, valamint a tengeren ásványi készletek kitermelésével összefüggő hajózási tevékenységet folytató úszólétesítmény személyzete tekintetében kollektív szerződés az Mt. munkaközi szünetre, a napi pihenőidőre, a heti pihenőnapra vagy pihenőidőre, a vasárnapi és a munkaszüneti napon történő munkavégzésre, valamint a rendkívüli munkavégzés éves mértékére vonatkozó rendelkezéseitől eltérhet, ezen túlmenően legfeljebb egy éves vagy legfeljebb ötvenkét heti munkaidőkeretet állapíthat meg.
44. §100 Tengeri kereskedelmi hajó személyzete tekintetében – munkaidőkeret alkalmazása esetén – kollektív szerződés az Mt. teljes napi munkaidő mértékére vonatkozó szabályaitól eltérhet, és a teljes napi munkaidő mértékét legfeljebb heti hat munkanap és napi nyolc óra munkaidő figyelembevételével állapíthatja meg.
44/A. §101 (1) Tengeri halászhajó és tengeri kereskedelmi hajó személyzete tekintetében kollektív szerződés az Mt. pihenőidőre vonatkozó szabályaitól eltérhet, de ebben az esetben
(2)102 Az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezésektől kollektív szerződés eltérhet, ha a munkavállaló évi rendes szabadságán túlmenően legalább évente egy hónap egybefüggő fizetett szabadságot biztosít. Ebben az esetben kollektív szerződés a napi pihenőidő minimális mértékét nyolc órában, a napi és a heti pihenőidő együttes mértékét legalább hetven órában állapíthatja meg.
44/B. §103 A hajók üzemképességi vizsgálatait, a tűzvédelmi és mentőcsónak gyakorlatokat, továbbá az egyéb gyakorlatokat úgy kell végezni, hogy azok a pihenőidőt a lehető legkisebb mértékben vegyék igénybe, és ne idézzenek elő kimerültséget.
44/C. §104 (1) Ha tengeri nagyhajón a készenlét alatt a személyzet számára munkavégzést rendeltek el, a készenlétet követően a munkavégzés időtartamával azonos tartamú pihenőidőt kell biztosítani.
(2)105 Ha tengeri nagyhajón a munkavállaló számára havária vagy más úszólétesítmény mentése esetén rendkívüli munkavégzést rendeltek el, a munkavállaló részére a normál üzemelési körülmények helyreállítását követően a 44/A. §-ban meghatározott pihenőidőt kell biztosítani.
44/D. §106 (1) Az úszólétesítmények személyzetének munkaidejét szabályozó jogszabályokat és kollektív szerződést a személyzet részére könnyen megközelíthető helyen elérhetővé kell tenni.
(2)107 Az úszólétesítményeken a munkarendre, a munkavállaló munkaidő-beosztására, valamint munkaidejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok megtartását a hajózási hatóság ellenőrzi. A hajózási hatóság az ellenőrzés során feltárt szabálytalanság megszüntetése érdekében az úszólétesítmény üzemeltetését megtilthatja.
47/B. §110 (1) A tengeri nagyhajók munkavállalóinak napi munkaidejéről és pihenőidejéről nyilvántartást kell vezetni. A nyilvántartásnak a hajóparancsnok vagy megbízottja és a munkavállaló által aláírt másodpéldányát a munkavállaló rendelkezésére kell bocsátani.
51. § (1)126 Hajózási tevékenység hajózási engedély birtokában végezhető.
c)127 vízijármű kedvtelési célú használatához, ide nem értve az oktatási céllal folytatott hajózási tevékenységet,
e)128 az EGT-államok hajózási hatóságai által kiállított hajózási engedély alapján végzett hajózási tevékenységhez.
(4)129 A hajózási hatóság és a rendőrség vízirendészeti szerve jogosult ellenőrizni, hogy a Magyarország területén engedélykötelesnek minősített hajózási tevékenységet végző úszólétesítmény a tevékenység végzésére jogosító engedéllyel rendelkezik-e. Amennyiben az engedélyköteles tevékenységet végző úszólétesítmény a tevékenység végzésére jogosító engedéllyel nem rendelkezik, a rendőrség vízirendészeti szerve haladéktalanul értesíti a hajózási hatóságot.
(5)130 A hajózási hatóság a kiadott hajózási engedélyekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza:
(6)131 A hajózási engedélyekről vezetett nyilvántartás az (5) bekezdésben foglalt adatok tekintetében – az (5) bekezdés a) pontjában foglalt adat kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
52. § (1)132 Hajózási engedély az EGT-államban lajstromozott úszólétesítményt üzemben tartó, magyarországi székhelyű jogi személy és gazdálkodó szervezet részére adható.
(3)134 A részvénytársaság igazgatósága a részvényekről olyan részvénykönyvet vezet, amely legalább a következő adatokat tartalmazza:
(5) A hajózási engedély kiadásának és visszavonásának feltételeiről külön jogszabály rendelkezik.135
(6)136 Hajózási engedély annak a magyarországi székhelyű jogi személynek vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdálkodó szervezetnek adható, amelynek vezetője vagy hajózási üzemeltetési vezetője (a továbbiakban együtt: vezető) a hajózási hatóság részére igazolja személyes megbízhatóságát és szakmai alkalmasságát.
(7)137 A személyes megbízhatóság követelményének nem felel meg az a vezető,
(8)138 A személyes megbízhatóság követelményének nem felel meg az a vezető sem, akire nézve a (7) bekezdésben meghatározott kizáró okok valamelyike a kérelem benyújtását követően következik be.
52/A. §139 (1)140 A hajózási engedélyt a hajózási hatóság öt évre adja ki. A hajózási engedély érvényességi idejét – az érvényességi idő lejárta előtt benyújtott kérelem alapján – a hatóság meghosszabbítja, ha annak jogszabályi akadálya nincs, és a hajózási engedély kiadásához az e törvényben és a a hajózási tevékenység engedélyezésére vonatkozó előírt feltételek továbbra is fennállnak.
(4)141 A hajózási hatóság az (2) és (3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat
53. § (1)142 A közforgalmú hajózási tevékenységet folytató engedélyes szolgáltatásait közforgalmú hajózási tevékenységről rendelkező jogszabályban foglalt feltételekkel bárki igénybe veheti.
(2)143 Az engedélyes köteles szolgáltatását nyilvános internetes felületen, továbbá közforgalmú személyszállítási szolgáltatás esetén az általa igénybe vett kikötőkben – a közforgalmú hajózási tevékenységről rendelkező jogszabályban meghatározott tartalommal és módon – meghirdetni.
54. §144 (1)145 Az ország határain belül elhelyezkedő kikötők között nem az EGT-állam lobogója alatt közlekedő úszólétesítmény által végzett
(2)146 A hajózási hatóság a kabotázs-engedélyt – ha nemzetközi szerződés eltérően nem rendelkezik – viszonosság esetén, továbbá abban az esetben adja ki, ha az EGT-államban lajstromozott úszólétesítmény nem áll rendelkezésre a tevékenység elvégzéséhez.
(3)147 Amennyiben az országba belépni vagy az országból kilépni kívánó úszólétesítmény árufuvarozásra vagy személyszállításra jogosító engedéllyel nem rendelkezik, a határvámhivatal haladéktalanul értesíti a hajózási hatóságot, és az árufuvarozásra, vagy a személyszállításra jogosító engedély megszerzéséig az úszólétesítmény, a személyzet, továbbá az úszólétesítményen lévő áru be- és kiléptetését megtagadja.
55. §148
(2)149 A korlátozásról a hajózási hatóság döntésben rendelkezik, és arról a víziközlekedés résztvevőit hajósoknak szóló hirdetménnyel értesíti. Havaria következtében szükségessé váló korlátozás az érintettek részére a hajózás biztonsága érdekében szóban is kihirdethető.
(4)151 A korlátozás az elrendelő határozatban megállapított ideig, de legfeljebb 3 évig hatályos.
(6)152 A Dunán és a Tiszán a 48 órát meghaladó időtartamú hajózási zárlatról a hajózási hatóság a víziközlekedés résztvevőit annak kezdete előtt legalább 30 nappal, a 72 órát meghaladó időtartamú hajózási zárlat esetén 60 nappal, a 15 napot meghaladó időtartamú hajózási zárlat esetén 180 nappal a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben tájékoztatja.
58. § (1)153 A Balatonon, a Velencei-tó és a Fertő tó teljes területén, továbbá a Ráckevei-Dunaág és a Tisza-tó a víziközlekedés egyes belvízi utakon környezetvédelmi okokból való korlátozásáról és a korlátozás alá eső területeken kiadható üzemeltetési engedélyről szóló Kormány rendeletben meghatározott részein belső égésű motorral hajtott kishajót és csónakot üzemeltetni tilos.
(2)154 Motoros vízi sporteszközt a hajózási hatóság által – a illetékes települési önkormányzat egyetértésével – kijelölt pálya kivételével tilos üzemeltetni. Az (1) bekezdésben feltüntetett belvízi utakon, továbbá a határvízen motoros vízi sporteszköz pályát kijelölni tilos.
b)155 a rendőrség vízirendészeti szervének, a Vám- és Pénzügyőrség, illetve a vámhatóság,
d)156 a víziút fenntartását, valamint a természet- és környezetvédelmi feladatot ellátó hatóság vízijárműveire,
e)157 a hajózási hatóság által a Kormány rendeletében kiadott üzemeltetési engedéllyel rendelkező vízijárművekre,
f)158 a Magyar Honvédség lőszerek, robbanótestek felkutatását, hatástalanítását és megsemmisítését végző katonai úszólétesítményeire.
X/A. Fejezet159
(2)160 Az Alapprogram fejezeti kezelésű előirányzat. Az Alapprogrammal a miniszter jogosult rendelkezni és azt a hajózási hatóság működteti.
(3)161 Az Alapprogrammal kapcsolatos döntéseket – ideértve az Alapprogramból történő kifizetésekre vonatkozó döntéseket is – a Belvízi Hajózási Alapkezelő Tanács (a továbbiakban: Tanács) hozza meg. A Tanács nyolctagú; elnöke a miniszter, további hét tagja közül három tagot a miniszter, egy tagot a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter, három tagot a hajózási engedélyesek delegálnak.
(4)162 A miniszter által meghirdetett súlyos piaci zavar időszakára az Alapprogramon belül intervenciós fedezetet kell létrehozni. Az intervenciós fedezetből a súlyos piaci zavar időszakában történhet kifizetés és kizárólag az Európai Közösségek Bizottsága által megjelölt jogcímen. A miniszter a súlyos piaci zavar fennállását, annak kezdő és befejező időpontját, az Európai Közösségek Bizottságának döntése alapján hirdeti meg.
60. §164 (1) A jogszabályban előírt
78/A. §185 (1) Fejlesztési közreműködőként a NIF Nemzeti Infrastruktúra Fejlesztő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: NIF Zrt.) mint építtető az állami tulajdonon megvalósuló fejlesztés és eszközbeszerzés esetén az állam nevében és javára jár el, tevékenysége fontos közérdekű és közcélú tevékenységnek minősül.
(5) Ellenérték nélkül a fejlesztési közreműködő vagyonkezelésébe kerül – törvény eltérő rendelkezése hiányában – az állam tulajdonában és a fejlesztési közreműködőtől eltérő vagyonkezelő vagyonkezelésében álló és a fejlesztéshez szükséges terület, vízilétesítmény.
78/B. §186 (1) A fejlesztési közreműködő a fejlesztéssel érintett közcélú tevékenység meghatározását követően haladéktalanul köteles írásban értesíteni a fejlesztéssel érintett közmű üzemeltetőjét és tulajdonosát arról, hogy a fejlesztési tevékenység során mely közműszakasz átalakítása, áthelyezése (a továbbiakban együtt: kiváltása) vagy fejlesztése szükséges.
(2) A tulajdonos az (1) bekezdés szerinti értesítés kézhezvétele után az abban feltüntetett határidőn belül köteles a közmű kiváltását vagy -fejlesztését elvégezni vagy elvégeztetni. A fejlesztési közreműködő, a műszakilag feltétlenül szükséges mértékű, a tulajdonossal egyeztetett – 30 napnál nem rövidebb – határidőt határoz meg a közmű kiváltására vagy fejlesztésére. A tulajdonos a véleményét a fejlesztési közreműködő értesítésének kézhezvételétől számított nyolc munkanapos határidőn belül köteles közölni a fejlesztési közreműködővel. A fejlesztési közreműködő köteles a közműkiváltás vagy -fejlesztés indokolt költségét a tulajdonosnak vagy annak jogutódjának megfizetni, vagy a fejlesztési közreműködő által létrehozott közművet, a közmű műszaki átadás-átvételi eljárásának eredményes lezárását követően, e törvény erejénél fogva, ellenérték nélkül a fejlesztési közreműködő által nyilvántartott könyv szerinti értéken, adó- és illetékmentesen, a közműkiváltás, illetve -fejlesztés megvalósítása előtti tulajdonos vagy annak jogutódja tulajdonába, üzemeltetőjének üzemeltetésébe adni azzal, hogy az általános forgalmi adó tekintetében az általános forgalmi adóról szóló törvény vonatkozó rendelkezései alkalmazandóak. A közmű ellenérték nélkül, adó- és illetékmentesen akkor adható át a tulajdonosnak, ha a közmű kiváltására vagy -fejlesztésére műszakilag feltétlenül szükséges mértékben került sor és a közműkiváltás vagy -fejlesztés költségei nem haladták meg a közmű szokásos piaci árát. Amennyiben a közműkiváltásra vagy -fejlesztésre a műszakilag feltétlenül szükséges mértéket meghaladóan került sor, úgy a műszakilag feltétlenül szükséges mértéket meghaladó közműkiváltással vagy -fejlesztéssel arányos költséget a tulajdonos köteles megtéríteni. A közműkiváltás vagy -fejlesztés elvégzését követő 90 napon belül a fejlesztési közreműködő és a tulajdonos kötelesek egymással tételesen elszámolni, illetve megállapodást kötni.
a)187 államigazgatási szerv, a Magyar Honvédség, rendvédelmi szerv tulajdonában, illetve használatában van, továbbá
b)188 egyesület tulajdonában, illetve használatában van, ha a kikötő csak tagsági jogviszony alapján vehető igénybe.
(2)189 Közforgalmú kikötőt – a miniszter és a gazdaságpolitikáért felelős miniszter együttes javaslatára – a Kormány határozatával nyilvánítja országos közforgalmú kikötővé.
(2)190 A határkikötő vám- és határkezelésre igénybe vett parti területét az adópolitikáért felelős miniszter felhatalmazása alapján a vámhatóság jelöli ki.
85. § (1)191 Kikötő – ideértve a veszteglőhelyet is – a hajózási hatóság engedélyével létesíthető, bővíthető, tartható üzemben és szüntethető meg.
(3)192 A közforgalmú kikötő kikötőrendjét a kikötő üzemben tartójának a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben kell hirdetnie. A kikötőrend hajóforgalmat érintő részét hajósoknak szóló hirdetményben is közzé kell tenni.
86. § (1)193 A szükségkikötőt a hajózási hatóság jelöli ki.
3.194 csónak: a hajónak, kompnak, vízi sporteszköznek nem minősülő
b)195 szélerővel vagy gépi berendezéssel hajtott vízijármű, amelynek hossza a 7 métert, névleges vitorlafelülete a 10 m2-t nem éri el, vagy motorteljesítménye legfeljebb 7,5 kW, ide nem értve az építése, berendezése és felszerelése alapján vízen való közlekedésre nem szolgáló úszóeszközt;
4a.196 fejlesztési közreműködő: központi költségvetési és európai uniós támogatásból az állam tulajdonában lévő víziút, meder, parton lévő létesítmény és kapcsolódó ingatlanok, továbbá az országos közforgalmú kikötők létesítését, felújítását és fejlesztését, valamint ezekkel összefüggő úszólétesítmény- és egyéb eszközbeszerzéseket és -felújításokat célzó projektjavaslatok megvalósítójaként kormányhatározatban kijelölt NIF Zrt.;
5a.197 gazdálkodó szervezet: a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet;
7.198 gyorsjáratú hajó: az a hajó – a kishajók kivételével – amely a 40 km/h-t meghaladó holtvízi sebességgel való közlekedésre alkalmas, és ezt a hajóbizonyítványába bejegyezték;
13.199 hajózási tevékenység: a vízen történő személyszállítás és árufuvarozás, más úszólétesítmény vízen vontatással, tolással vagy mellévett alakzatban való továbbítása, továbbá úszólétesítmény vízen történő nem kedvtelési célú működtetése;
15.200 halászhajó: hal vagy egyéb vízi élőlény kifogásához szükséges berendezésekkel felszerelt és kereskedelmi célú halászatra használt úszólétesítmény;
18.201 kedvtelési célú hajózás: vízijármű nem gazdasági célú, szabadidő eltöltését szolgáló használata;
19.202 kereskedelmi hajó: olyan hajó, amellyel gazdasági célú hajózási tevékenységet végeznek, a halászhajó kivételével;
20.203 kikötő: az úszólétesítmények kikötésére kijelölt vagy azok részére fenntartott partterület, amely alkalmas a víziközlekedéssel, személyek be- és kiszállításával, árukezeléssel, áruátrakással és elosztással, valamint az úszólétesítmények hajózásra alkalmasságának megőrzésével kapcsolatos tevékenység végzésére, és a hajózási hatóság üzemeltetési engedélyével rendelkezik;
20a.204 kikötői tevékenység: olyan víziközlekedéssel kapcsolatos tevékenység, amely során személyek ki- és beszállása, áru ki-, be- és átrakása, tárolása és kezelése történik;
21.205 kishajó: az a belvízi hajó, amelynek a hajótesten mért hossza a 20 métert nem éri el, valamint az a tengeri hajó, amelynek a hajótesten mért hossza a 24 métert nem éri el;
25.206 konzuli tisztviselő: Magyarország diplomáciai vagy konzuli képviseletén konzuli feladatok végzésével megbízott személy;
27.207 nagyhajó: az a belvízi hajó, amelynek a hajótesten mért hossza 20 méter vagy annál nagyobb, valamint az a tengeri hajó, amelynek hajótesten mért hossza 24 méter vagy annál nagyobb;
32.208 révhajó, révcsónak: csak személyeket szállító komp;
33a.209 STCW Egyezmény: a 2012. évi XIX. törvénnyel kihirdetett, a tengerészek képzéséről, képesítéséről és az őrszolgálat ellátásáról szóló 1978. évi nemzetközi egyezmény 2010. évi manilai módosításaival egységes szerkezetbe foglalt szövege;
36a.210 Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény: a 2013. évi IV. törvénnyel kihirdetett a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája 94. ülésszakán elfogadott 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezmény;
39.211 úszómű: helyváltoztatásra nem szolgáló, önálló meghajtással nem rendelkező, vízen munkát nem végző úszólétesítmény;
40a.212 versenyhajó: versenyszerű sporttevékenység folytatására felszerelt és használt kishajó;
44.213 vízi sporteszköz: vízen való közlekedésre alkalmas, rendeltetésszerű használata esetén úszóképes és kormányozható, kedvtelési rendeltetésű hajónak, csónaknak nem minősülő vízijármű;
45.214 víziút: a víziközlekedés pályája, a folyók, csatornák és tavak – miniszter rendeletében víziúttá nyilvánított – szakasza vagy része;
47.215 folyami információs szolgáltatások központ: a folyami információs szolgáltatásokkal kapcsolatos adatok – informatikai és távközlési berendezések útján történő – továbbítására szolgáló, a hajózási hatóság által működtetett központ;
48.216 katonai úszólétesítmény: a Magyar Honvédség állományába tartozó, katonai célú víziközlekedésre, vízen való munkavégzésre és azokkal összefüggő tevékenység folytatására alkalmas úszóképes eszköz, szerkezet, berendezés;
49.217 biztosítás: a hatóságtól biztosítási tevékenységre engedélyt kapott biztosítóval kötelezettségvállalás alapján megkötött önrészes vagy önrész nélküli biztosítás, amely magában foglalja a kölcsönös biztosító klubok nemzetközi csoportjának tagja által kínált biztosítás-típust, továbbá más egyenértékű biztosítási formákat – ideértve az igazolt önbiztosítást is –, és a hasonló fedezeti feltételeket nyújtó pénzügyi biztosítékokat;
50.218 magyar jogszabály által kihirdetett, polgári jogi felelősségre vonatkozó nemzetközi egyezmény: az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló nemzetközi alap létrehozataláról szóló 1992. évi egyezmény és az olajszennyezéssel okozott károk megtérítésére szolgáló nemzetközi alap létrehozataláról szóló 1992. évi egyezményhez elfogadott 2003. évi jegyzőkönyv, valamint az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi egyezmény kihirdetéséről szóló 2007. évi IX. törvény, a Londonban, 2001. március 23-án kelt, a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 2001. évi nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 2007. évi CLXV. törvény; a Londonban, 1996. május 3-án kelt, a veszélyes és ártalmas anyagok tengeri szállításával kapcsolatos felelősségről és kártérítésről szóló 1996. évi nemzetközi egyezmény kihirdetéséről szóló 2008. évi XXIII. törvény;
51.219 Európai Unió baleseti biztosításra vonatkozó kötelező erejű jogi aktusa: a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, 2009. április 23-i 392/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet;
52.220 átadás-átvétel fordulónapja: a létrehozott, illetve megszerzett eszközök műszaki átadás-átvételének napja, vagy engedélyköteles tevékenység alapján létrehozott, illetve megszerzett eszköz esetén a használatbavételi, üzemeltetési engedély jogerőre emelkedésének napja.
a)221 a hajózási hatóság – beleértve a tengerészeti hatóságot is – kijelölésének, feladat- és hatáskörének, valamint eljárási rendjének,222
b) a lajstromozás részletes szabályainak,223
c)224 a víziutat keresztező nyomvonalas létesítmények üzemeltetése szabályainak,
d) a vízi személyszállítás feltételeinek,225
f) a hajó üzemben tartójának kötelező felelősségbiztosítására vonatkozó részletes szabályoknak, valamint226
g) a víziközlekedés egyes belvízi utakon környezetvédelmi okokból való korlátozásának,227
h) a víziközlekedési szempontból korlátozás alá eső belvízi utakon az üzemeltetési engedélyek kiadására vonatkozó részletes feltételek,228
i)229 a víziközlekedés védelme szabályainak, a Víziközlekedési Védelmi Bizottság összetételének, feladat- és hatáskörének, továbbá működése rendjének,
j)230 a folyami információs szolgáltatások működtetési és fejlesztési feladatainak, valamint a térítésmentes alapszolgáltatások körének,231
k)232 a hajókról származó szennyezés és az azzal összefüggő jogkövetkezmények részletes szabályainak,
l)233 az e törvény szerinti szakértői tevékenység folytatása részletes feltételeinek, a szakértői tevékenység bejelentése és a szakértők nyilvántartása személyes adatot nem tartalmazó adattartalmának, valamint a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályoknak, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeknek234
m)235 a hivatásos katasztrófavédelmi szerv eljárásai során a veszélyes áruk belvízi szállításának ellenőrzésére és a bírság kivetésére vonatkozó egységes eljárás szabályainak, továbbá az egyes szabálytalanságokért kiszabható bírságok összegének, valamint a bírságolással összefüggő hatósági feladatok általános szabályainak,236
n)237 a víziközlekedés tekintetében az európai és a nemzeti kritikus infrastruktúrák azonosítás kritériumrendszerének, kritikus infrastruktúrává történő kijelölésnek, érzékeny információ védelmének, kapcsolattartás és jelentéstételi kötelezettségek rendjének, valamint európai kritikus infrastruktúra kijelölése esetén annak védelmének, a kritikus infrastruktúrákra vonatkozó előírások ellenőrzési rendjének, az előírások megsértése esetén alkalmazható jogkövetkezmények részlet szabályainak,
o)238 a hajózási bírság mértékének és kivetése szabályainak
(2)239 Felhatalmazást kap a miniszter
1. a hajózási tevékenység folytatása feltételeinek és engedélyezése rendjének,240
2. az úszólétesítmények hajózásra alkalmassága és megfelelősége feltételeinek, az üzemképesség vizsgálatának és tanúsításának, továbbá az úszólétesítmények felügyelete rendjének,241
3. az úszólétesítményen a szolgálat rendjének, a személyzet szolgálattal összefüggő jogainak és kötelezettségeinek (rendtartásnak),242
4. az úszólétesítmény üzemeltetésével összefüggő – a törvényben nem említett – okmányok fajtáinak, továbbá az okmányok vezetése szabályainak,243
5. a hajós és tengerész szolgálati könyvek kiadása feltételeinek, vezetése és használata szabályainak,244
6. a folyami információs szolgáltatások szakmai és működtetési szabályainak,245
8. a hajózásra alkalmas vagy hajózásra alkalmassá tehető természetes és mesterséges felszíni vizek vízi úttá nyilvánításának,246
10. a víziközlekedés forgalmának irányítására, és a hajóút kitűzésére szolgáló jelek létesítése, üzemeltetése és megszüntetése szabályainak,247
11. a kikötő – ideértve a kikötőhelyet és a veszteglőhelyet is –, továbbá a komp- és révátkelőhelyek létesítése, üzemben tartása, megszüntetése feltételeinek, továbbá használata általános rendjének,248
12. a hajózással kapcsolatos egyes veszélyes tevékenységek biztonsági követelményeinek,249
15. a veszélyes áruk tengeri és belvízi fuvarozásának,251
16. a víziközlekedés rendjének,252
18. a hajózási egészségi alkalmasság feltételeinek és vizsgálati rendjének az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott,253
19. a hajózási képesítések megszerzése feltételeinek és rendjének, valamint a kiadandó okmányok (bizonyítványok) formai és tartalmi követelményeinek az oktatási, valamint a rádiószolgálatok állomáskezelőire vonatkozó követelmények meghatározása tekintetében az elektronikus hírközlésért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott,254
20. a hajózási hatósági eljárások díjainak, valamint e díjaknak az eljáró hatóság, illetve a felügyeleti és irányítási feladatot ellátó szervezetek közötti megosztása szabályainak, továbbá a hajózási képesítő vizsgák díjainak az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott,255
21. az utasnyilvántartás vezetése részletes szabályainak,256
22. a Belvízi Hajózási Alapprogram működtetése részletes szabályainak,257
23. a rajnai hajózásban való részvételi jogosultságot igazoló okmány kiadása részletes szabályainak,258
(3)259 Felhatalmazást kap a rendészetért felelős miniszter a hajózással kapcsolatos rendőrhatósági tevékenység szabályainak – ideértve az eljáró hatóság feladat- és hatáskörét, továbbá a hatósági tevékenységre vonatkozó rendelkezéseket is – a miniszter egyetértésével kiadott rendeletben történő megállapítására.
(4)260 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter a hajózás egészségügyi és közegészségügyi-járványügyi követelményeinek és hatósági felügyelete szabályainak, továbbá az eljáró hatóság feladat- és hatáskörének, a miniszterrel egyetértésben, rendeletben történő megállapítására.261
(5)262 Felhatalmazást kap a környezetvédelemért felelős miniszter, illetve a természetvédelemért felelős miniszter a hajózás környezet- és természetvédelmi követelményeinek, valamint a hajózási létesítményekkel kapcsolatos ügyekben eljáró környezetvédelmi hatóság feladat- és hatáskörének a miniszterrel egyetértésben, rendeletben történő megállapítására.
(7)264 Felhatalmazást kap a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter a hajózással kapcsolatos munkabiztonsági követelményeknek a miniszterrel és az egészségügyért felelős miniszterrel egyetértésben, rendeletben történő megállapítására.265
(8)266 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter a Magyar Honvédség személyi állományára, úszólétesítményeire, továbbá a honvédelmi célú, mederben és parton lévő, hajózást szolgáló létesítményeire vonatkozóan e törvényben foglaltaktól eltérő szabályoknak a miniszter egyetértésével kiadott rendeletben történő megállapítására.267
89. § (1)268 Ez a törvény – a (2)–(4) bekezdésben foglalt kivétellel – 2001. január 1-jén lép hatályba.
90. §271 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
d)272 a Tanács 93/104/EK irányelve (1993. november 23.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól, a Mt.-vel együtt;
e)273 az Európai Parlament és a Tanács 2000/34/EK irányelve (2000. június 22.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló 93/104/EK tanácsi irányelvnek az abból kizárt ágazatok és tevékenységek szabályozása céljából történő módosításáról, a Mt.-vel együtt;
f)274 az Európai Parlament és a Tanács 2005/44/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a közösségi belvízi közlekedésre vonatkozó harmonizált folyami információs szolgáltatásokról, 3. cikk f) pontja, 9. cikk;
g)275 az Európai Parlament és a Tanács 2006/87/EK irányelve (2006. december 12.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről, 24. cikk.
h)276 a légi-, a vasúti és a víziközlekedési balesetek és egyéb közlekedési események szakmai vizsgálatáról szóló 2005. évi CLXXXIV. törvénnyel együtt, a tengeri szállítási ágazatban bekövetkező balesetek kivizsgálására irányadó alapelvek megállapításáról, valamint az 1999/35/EK tanácsi és a 2002/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. április 23-i 2009/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, az I. és II. melléklet kivételével;
i)277 az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvénnyel együtt;
i)278
j)279 az Európai Parlament és a Tanács (2009. április 23.) a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról szóló 2009/20/EK irányelve a tengeri hajók kötelező biztosításáról szóló kormányrendelettel együtt,
k)280 az Európai Parlament és a Tanács (2012. november 21.) a tengerészek képzésének minimumszintjéről szóló 2008/106/EK irányelv módosításáról szóló 2012/35/EU irányelve a hajózási képesítésekről és a hajózási egészségi alkalmasság feltételeiről és vizsgálati rendjéről szóló miniszteri rendeletekkel együtt,
l)281 a Bizottság (2013. október 11.) a belvízi hajókra vonatkozó műszaki követelmények megállapításáról szóló 2006/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló 2013/49/EU irányelve.
91–93. §282
29 A 6. § a 2015: XLVII. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
63 A 19. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 276. §-a szerint módosított szöveg.
78 A 26. § (5) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 272. §-a iktatta be.
79 A 26/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 70. § (4) bekezdése iktatta be.
80 A 26/B. §-t a 2009: CXLIX. törvény 70. § (4) bekezdése iktatta be.
81 A 26/B. § (2) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 31/A. §-t a 2003: XX. törvény 58. §-a iktatta a szövegbe.
83 A 32. § a 2011: CCI. törvény 195. § b) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 34. § (2) bekezdése a 2009: CXLIX. törvény 70. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 34. § (3) bekezdése a 2006: CX. törvény 27. §-ával megállapított szöveg.
86 A 34. § (4) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (6) bekezdése iktatta be.
87 A 34. § (4) bekezdés b) pontja a 2012: CCXXIII. törvény 280. §-ával megállapított szöveg.
88 A 34. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (6) bekezdése iktatta be.
89 A 34. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CLXXII. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
90 A 36. § (2) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
91 A 41. § (5) bekezdése a 2009: LVI. törvény 226. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
92 Az V/A. Fejezetet (41/A. §) a 2009: CXLIX. törvény 70. § (7) bekezdése iktatta be.
93 Az V/A. Fejezet címét a 2009: CXLIX. törvény 70. § (7) bekezdése iktatta be.
94 A 41/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 70. § (7) bekezdése iktatta be.
95 A 41/A. § (5) bekezdés a) pontja a 2010: CLXXII. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
96 A 42. §-t megelőző cím a 2003: XX. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
97 A 42. § a 2003: XX. törvény 59. §-ával megállapított, a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (5) bekezdés a) pontja, a 2015: XLVII. törvény 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 43. § a 2003: XX. törvény 59. §-ával megállapított szöveg.
99 A 43. § (1) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 44. § a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 44/A. §-t a 2003: XX. törvény 59. §-a iktatta a szövegbe.
102 A 44/A. § (2) bekezdése a 2015: XLVII. törvény 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 44/B. §-t a 2003: XX. törvény 59. §-a iktatta be, szövege a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
104 A 44/C. §-t a 2003: XX. törvény 59. §-a iktatta a szövegbe.
105 A 44/C. § (2) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
106 A 44/D. §-t a 2003: XX. törvény 59. §-a iktatta be.
107 A 44/D. § (2) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 47/B. §-t a 2003: XX. törvény 60. §-a iktatta a szövegbe.
125 A Harmadik Részt (50. §) a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
126 Az 51. § (1) bekezdése a 2007: CLXXV. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
127 Az 51. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: XCI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
128 Az 51. § (2) bekezdésének e) pontját a 2004: XXV. törvény 40. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: I. törvény 127. § (2) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
129 Az 51. § (4) bekezdését a 2012: XCIV. törvény 4. §-a iktatta be.
130 Az 51. § (5) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (4) bekezdése iktatta be.
131 Az 51. § (6) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (4) bekezdése iktatta be.
132 Az 52. § (1) bekezdése a 2007: CLXXV. törvény 30. §-ával megállapított szöveg.
133 Az 52. § (2) bekezdését a 2006: IV. törvény 364. § 11. pontja hatályon kívül helyezte.
134 Az 52. § (3) bekezdésének felvezető rendelkezése a 2006: IV. törvény 348. §-ával megállapított szöveg.
135 Végrehajtására lásd a 28/2000. (XII. 18.) KöViM rendeletet.
136 Az 52. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (10) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: XCI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
137 Az 52. § (7) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (10) bekezdése iktatta be.
138 Az 52. § (8) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 70. § (10) bekezdése iktatta be.
139 Az 52/A. §-t a 2009: CXLIX. törvény 70. § (11) bekezdése iktatta be.
140 Az 52/A. § (1) bekezdése a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
141 Az 52/A. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
142 Az 53. § (1) bekezdése a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
143 Az 53. § (2) bekezdése a 2011: XCI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
144 Az 54. § a 2004: XXV. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
145 Az 54. § (1) bekezdésének felvezető szövege a 2007: I. törvény 127. § (2) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
146 Az 54. § (2) bekezdése a 2007: I. törvény 127. § (2) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
147 Az 54. § (3) bekezdését a 2012: XCIV. törvény 5. §-a iktatta be.
148 Az 55. §-t a 2004: XXV. törvény 44. § (1) bekezdésének c) pontja hatályon kívül helyezte.
149 Az 56. § (2) bekezdése a 2007: CLXXV. törvény 59. § (9) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
150 Az 56. § (3) bekezdését a 2009: LVI. törvény 227. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
151 Az 56. § (4) bekezdése a 2007: CLXXV. törvény 59. § (9) bekezdésének d) pontja, a 2009: LVI. törvény 226. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
152 Az 56. § (6) bekezdése a 2008: C. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
153 Az 58. § (1) bekezdése a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
154 Az 58. § (2) bekezdése a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
155 Az 58. § (3) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 89. § (1) bekezdésének l) pontja, a 2007: XC. törvény 21. § (1) bekezdésének n) pontja szerint módosított szöveg.
156 Az 58. § (3) bekezdésének d) pontja a 2008: C. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
157 Az 58. § (3) bekezdésének e) pontja a 2008: C. törvény 11. §-ával megállapított, a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
158 Az 58. § (3) bekezdésének f) pontját a 2008: C. törvény 11. §-a iktatta be.
159 A Negyedik rész X/A. fejezetét (58/A. §-t) a 2002: LXVIII. törvény 22. §-a iktatta be.
160 Az 58/A. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 129. § (6) bekezdésének d) pontja és 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
161 Az 58/A. § (3) bekezdésének második mondata a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
162 Az 58/A. § (4) bekezdése a 2002: LXVIII. törvény 26. § (4) bekezdése alapján a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
163 Az 59. §-t a 2012: XCIV. törvény 10. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
164 A 60. § a 2012: XCIV. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
185 A 78/A. §-t a 2005: LXXXIII. törvény 88. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2009: LVI. törvény 227. §-a, újonnan a 2015: LXXXVII. törvény 6. §-a iktatta be.
187 A 79. § (2) bekezdésének a) pontja a 2007: XC. törvény 25. § (1) bekezdésének g) pontja szerint módosított szöveg.
188 A 79. § (2) bekezdés b) pontja a 2011: CLXXV. törvény 137. §-a szerint módosított szöveg.
189 A 80. § (2) bekezdése a 2010: CXLVIII. törvény 155. § (3) bekezdése, a 2013: CCLI. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
190 A 82. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 130. §-ának d) pontja és 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
191 A 85. § (1) bekezdésének második mondatát a 2006: CIX. törvény 130. §-ának d) pontja hatályon kívül helyezte.
192 A 85. § (3) bekezdése a 2008: C. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
193 A 86. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 130. §-ának d) pontja szerint módosított szöveg.
194 A 87. § 3. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
195 A 87. § 3. pont b) alpontja a 2013: CCXLIX. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
196 A 87. § 4a. pontját a 2015: LXXXVII. törvény 7. § (1) bekezdése iktatta be.
197 A 87. § 5a. pontját a 2013: CCLII. törvény 28. § (1) bekezdése iktatta be.
198 A 87. § 7. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
199 A 87. § 13. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
200 A 87. § új 15. pontját a 2003: XX. törvény 61. § (1) bekezdése iktatta a szövegbe, egyidejűleg az eredeti 15–45. pont számozását 16–46. pontra változtatva.
201 A 87. § 18. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
202 A 87. § 19. – eredeti 18. – pontja a 2003: XX. törvény 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
203 A 87. § 20. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
204 A 87. § 20a. pontját a 2011: XCI. törvény 10. § (6) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
205 A 87. § 21. pontja a 2007: CLXXV. törvény 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
206 A 87. § 25. pontja a 2011: CCI. törvény 195. § b) pontja szerint módosított szöveg.
207 A 87. § 27. pontja a 2007: CLXXV. törvény 31. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
208 A 87. § 32. pontja a 2012: XCIV. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
209 A 87. § 33a. pontját a 2015: XLVII. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
210 A 87. § 36a. pontját a 2015: XLVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
211 A 87. § 39. pontja a 2011: XCI. törvény 14. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
212 A 87. § 40a. pontját a 2011: XCI. törvény 10. § (7) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
213 A 87. § 44. pontja a 2011: XCI. törvény 10. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
214 A 87. § 45. pontja a 2011: XCI. törvény 13. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
215 A 87. § 47. pontját a 2007: XLV. törvény 31. §-a iktatta be.
216 A 87. § 48. pontját a 2008: C. törvény 14. §-a iktatta be.
217 A 87. § 49. pontját a 2012: XCIV. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
218 A 87. § 50. pontját a 2012: XCIV. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
219 A 87. § 51. pontját a 2012: XCIV. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
220 A 87. § 52. pontját a 2015: LXXXVII. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
221 A 88. § (1) bekezdésének a) pontja a 2006: CIX. törvény 129. § (6) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
222 Lásd a 225/2003. (XII. 13.) Korm. rendeletet, a 237/2002. (XI. 8.) Korm. rendeletet, a 263/2006. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 219/2007. (VIII. 15.) Korm. rendeletet.
223 Lásd a 198/2000. (XI. 29.) Korm. rendeletet.
224 A 88. § (1) bekezdésének c) pontja a 2009: XLVI. törvény 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
225 Lásd a 261/2008. (XI. 3.) Korm. rendeletet.
226 Lásd a 147/2012. (VII. 5.) Korm. rendeletet.
227 Lásd a 30/2003. (III. 18.) Korm. rendeletet.
228 Lásd a 30/2003. (III. 18.) Korm. rendeletet, a 308/2009. (XII. 28.) Korm. rendeletet.
229 A 88. § (1) bekezdésének i) pontját a a 2004: XXV. törvény 43. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 166. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
230 A 88. § (1) bekezdésének j) pontját a 2006: CX. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be.
231 Lásd a 219/2007. (VIII. 15.) Korm. rendeletet.
232 A 88. § (1) bekezdésének k) pontját a 2007: IX. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be.
233 A 88. § (1) bekezdésének l) pontját a 2009: LVI. törvény 225. § (3) bekezdése iktatta be.
234 Lásd a 14/2010. (II. 5.) Korm. rendeletet.
235 A 88. § (1) bekezdés m) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 163. §-a iktatta be.
236 Lásd a 312/2011. (XII. 23.) Korm. rendeletet.
237 A 88. § (1) bekezdés n) pontját a 2011: CXXVIII. törvény 163. §-a iktatta be.
238 A 88. § (1) bekezdés o) pontját a 2012: XCIV. törvény 8. § (1) bekezdése iktatta be.
239 A 88. § (2) bekezdése a 2012: XCIV. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
240 Lásd a 28/2000. (XII. 18.) KöViM rendeletet.
241 Lásd a 10/2001. (III. 2.) KöViM, a 11/2002. (II. 6.) KöViM, a 12/2002. (II. 7.) KöViM, a 22/2002. (IV. 27.) KöViM, a 16/2002. (IX. 25.) GKM, a 2/2004. (I. 5.) GKM, az 54/2004. (IV. 22.) GKM rendeletet, a 120–121/2005. (XII. 28.) GKM rendeletet, a 45/2011. (VIII. 25.) NFM rendeletet, az 54/2011. (X. 19.) NFM rendeletet, a 67/2015. (XI. 18.) NFM rendeletet.
242 Lásd a 67/2005. (IX. 13.) GKM rendeletet, a 121/2005. (XII. 28.) GKM rendeletet.
243 Lásd a 47/2004. (IV. 22.) GKM rendeletet, a 46/2012. (VIII. 6.) NFM rendeletet.
244 Lásd a 26/2002. (XI. 29.) GKM rendeletet.
245 Lásd a 45/2011. (VIII. 25.) NFM rendeletet.
246 Lásd a 17/2002. (III. 7.) KöViM rendeletet.
247 Lásd a 17/2002. (III. 7.) KöViM, a 27/2002. (XII. 5.) GKM rendeletet.
248 Lásd a 49/2002. (XII. 28.) GKM, az 50/2002. (XII. 29.) GKM, az 1/2004. (I. 5.) GKM rendeletet.
249 Lásd a 16/2002. (IX. 25.) GKM rendeletet, az 1/2004. (I. 5.) GKM rendeletet, az 54/2011. (X. 19.) NFM rendeletet.
250 A 88. § (2) bekezdés 14. pontját a 2013: LXXXIV. törvény 38. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
251 Lásd az 54/2011. (X. 19.) NFM rendeletet, az 51/2013. (IX. 6.) NFM rendeletet.
252 Lásd a 49/2002. (XII. 28.) GKM rendeletet, az 57/2011. (XI. 22.) NFM rendeletet.
253 Lásd a 21/2002. (XI. 8.) GKM–ESZCSM együttes rendeletet.
254 Lásd a 15/2001. (IV. 27.) KöViM rendeletet.
255 Lásd a 29/2001. (IX. 1.) KöViM rendeletet.
256 Lásd a 47/2004. (IV. 22.) GKM rendeletet, a 46/2012. (VIII. 6.) NFM rendeletet.
257 Lásd a 29/2003. (V. 8.) GKM rendeletet.
258 Lásd a 60/2004. (IV. 24.) GKM rendeletet.
259 A 88. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (25) bekezdése szerint módosított szöveg.
260 A 88. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
261 Lásd a 4/2001. (IX. 26.) SZCSM–EüM együttes rendeletet.
262 A 88. § (5) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
263 A 88. § (6) bekezdését a 2012: XCIV. törvény 10. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
264 A 88. § (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja szerint módosított szöveg.
265 Lásd a 4/2001. (IX. 26.) SZCSM–EüM együttes rendeletet.
266 A 88. § (8) bekezdése a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdésének f) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (25) bekezdése szerint módosított szöveg.
267 Lásd a 41/2005. (XI. 24.) HM–GKM együttes rendeletet.
268 A 89. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 447. pontja szerint módosított szöveg.
269 A 89. § (6) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 447. pontja hatályon kívül helyezte.
270 A 89. § (8) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 447. pontja hatályon kívül helyezte.
271 A 90. § a 2006: CX. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
272 A 90. § d) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (5) bekezdés c) pontja, és a 90. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
273 A 90. § e) pontja a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (5) bekezdés d) pontja, és a 90. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
274 A 90. § f) pontja a 2007: XLV. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
275 A 90. § g) pontját a 2008: C. törvény 15. §-a iktatta be.
276 A 90. § h) pontját a 2011: XCI. törvény 12. §-a iktatta be. E módosító törvény 57. § (1) bekezdése alapján a megismételt eljárásokban is alkalmazni kell.
277 A 90. § i) pontját a 2012: LXXXVI. törvény 48. § (4) bekezdése iktatta be.
278 A 90. § újabb i) pontját a 2012: XCIV. törvény 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: XCIX. törvény 277. §-a.
279 A 90. § j) pontját a 2014: XCIX. törvény 275. §-a iktatta be.
280 A 90. § k) pontját a 2014: XCIX. törvény 275. §-a iktatta be.
281 A 90. § l) pontját a 2014: XCIX. törvény 275. §-a iktatta be.
282 A 91–93. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 447. pontja hatályon kívül helyezte.


text:
Jó értesítés nélkül nem viszed semmire – COPY21
aug 26, 2011 by Dr. Mezei Péter	in DMCA
Bár a zenei tartalmakat a felhasználók a számítógépeikről is feltölthették (a LockerSync programmal), az igazi problémákat az MP3tunes mellett működő Sideload oldal létezése szülte. Az ingyenesen elérhető zenei tartalmakra utaló linkgyűjtemény (melynek jogszerűsége nem képezte a per tárgyát) használata során letöltött zenei tartalmakat ugyanis az MP3tunes a felhasználó tárhelyén is (ingyen) mentette. A Sideloadon elérhető linkek indexét, melyet az MP3tunes szerverein tároltak, a szolgáltató a felhasználókkal “együttműködve” állította össze: a Sideload plug-in használói által fellelt zenefájlok (és weboldalak) automatikusan bekerültek a linkgyűjteménybe.
Az MP3tunes-t végül 2007 végén azért perelte be több zenei kiadó, mert a weboldal üzemeltetői három értesítési és eltávolítási (É&E) levélnek is csak részben tettek eleget. Bár a levélben foglalt tartalmakra utaló Sideload linkek törlésre kerültek, nem így az MP3tunes fiókokba másolt példányok, és az MP3tunes nem tett eleget a kiadók azon “kérésének” sem, hogy még a notice-and-take-down levelekben konkrétan meg nem jelölt műveket is töröljék a rendszerből.
S bár a felperesek szerint az MP3tunes szándékosan “elfordította tekintetét” a jogsértőkről, a bíróság szerint azonban a szolgáltató azzal, hogy felszámolta 153 ismételt jogsértő accountját, igazolta a felperesek állításának téves voltát. A bíróság azt is kiemelte, hogy míg azok a felhasználók, akik engedély hiányában is tudatosan feltöltenek tartalmakat a netre, eltérően ítélendők meg azoktól, akik pusztán személyes célokra töltenek le az internetről dalokat (mint a jelen esetben is). (Az amerikai szerzői joggal kapcsolatos ismereteim szerint ezt volt az első olyan – digitális szerzői jogi – ítélet, amelyben ez az érvelés szó szerint elhangzott!)
3. Az MP3tunes figyelmen kívül hagyta a jogsértésre utaló egyértelmű tényeket (red flag test). Bár a felperesek szerint az MP3tunes üzemeltetői tisztában kellett, hogy legyenek a Sideload oldalról elérhető tartalmakat kínáló forrásoldalak nyilvánvalóan jogsértő voltáról, a bíróság szerint ez nem nyert bizonyítást. Ismét a Viacom ítéletből kiindulva a bíróság úgy érvelt, hogy az általános ismeret önmagában nem elegendő, az érintett weboldalakon található olyan szavak pedig, mint “free”, “mp3” vagy “file-sharing”, önmagukban nem tekinthetők “nyilvánvalóan” jogsértésre utalónak. (A bíróság finoman jelezte, hogy az EMI is gyakran ingyenesen tesz az interneten hozzáférhetővé tartalmakat.)
Ami pedig a szerzői jogi felelősséget illeti: mivel a bíróság szerint ad 1) a felperesek egyértelműen rendelkeztek a kérdéses művek szerzői jogával és ad 2) az alperes szolgáltatását igénybe vevők bizonyíthatóan engedély nélkül használták fel e műveket, az MP3tunes “közreműködői felelősségének” (“contributory liability“) megállapításához szükséges közvetlen jogsértés adottnak vehető. A közreműködői felelősség megállapítása pedig akkor lehetséges, ha a feltételezett jogsértőnek ad 1) tudomása van a felhasználó(k) által elkövetett közvetlen jogsértés(ek)ről és ad 2) lényeges módon hozzájárul e jogsértés(ek)hez. A bíróság szerint az MP3tunes egyértelműen be tudta azonosítani valamennyi letöltést, ezért a tudati oldal világosan igazolható. Akárcsak a közreműködés, mely megvalósul, ha a szolgáltatás az egyedüli eszköze a jogsértés elkövetésének. Ehhez ugyanis a tények fényében nem férhetett kétség.
Mi várható az ügytől? Először is ez csak egy elsőfokú ítélet, és mind a képen látható Robertson, mint a felperesek minden bizonnyal fellebbezni fognak. (Sok egyéb kérdésről szót sem ejtettem, de már így is hosszú a bejegyzés.) Én személy szerint a safe harbor rendelkezésekkel kapcsolatban a 3. és 4. pontban említettek sorsát tartom bizonytalannak. Különösen fontos az is, hogy a bíró által többször idézett Viacom ítélet is csak elsőfokú, tehát annak már minimális mértékű felülbírálása boríthatja Pauley bíró ítéletét. Ezért inkább osztom Terry Hart véleményét, miszerint ez gyanúsan döntetlen szagú eredmény, s határozottan félrevezetőnek tartom a TorrentFreak bejegyzését, mely az MP3tunes nagy győzelmeként ítéli meg a döntést, holott erről szó sincs.
Tagged with: Michael Robertson, MP3tunes, Sideload, tárhely szolgáltatás, Terry Hart

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság