text:
Tájékoztató a Kúria Kfv.III.37.582/2016. számú jelentős döntéséről | Kúria
Tájékoztató a Kúria Kfv.III.37.582/2016. számú jelentős döntéséről
A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) 2013 év végén összesen körülbelül 10 milliárd forint bírságot szabott ki 11 pénzügyi intézménnyel szemben, egy további bank kartellezését pedig bírság kiszabása nélkül állapította meg. A hatóság megállapította, hogy a bankok a 2011 őszétől 2012 január végéig tartó, deviza jelzáloghitelek piacitól eltérő alacsonyabb, fix áron történő végtörlesztési időszak tekintetében a deviza jelzáloghitelek kiváltására alkalmas forinthitelek lakosság részére való értékesített mennyiségének csökkentése érdekében stratégiáikat összehangolták. Ennek célja a végtörlesztésből eredő banki vesztességek csökkentése volt azáltal, hogy lehetőleg minél kevesebben vegyenek fel forinthitelt devizahitelük kiváltása céljából.
Ezt a döntést kilenc bírsággal sújtott bank támadta meg, továbbá azon további bank is, amely bírságot nem kapott.
A két fokon eljárt alacsonyabb szintű bíróságok, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, majd a Fővárosi Törvényszék a GVH határozatát fenntartották, azt mindenben jogszerűnek értékelték.
Az utolsó fokon eljáró Kúria 2016. december 13-án hozott ítéletében a korábban eljárt két bírósággal egyezően megállapította, hogy a bankok stratégiáikat összehangolták a deviza jelzáloghitelek kiváltására alkalmas hitelek értékesítésének korlátozása céljából.
Ugyanakkor megállapította azt is, hogy a kiszabott közel 10 milliárd forintnyi bírság kiszámításakor a GVH komoly mérlegelési-számítási hibákat követett el nyolc bank esetében, ezért a bírságok tekintetében a GVH-t új eljárásra kötelezte. Az új eljárásban újra kell számolnia a bírságokat a GVH-nak a Kúria által megadott szempontok alapján, és e tekintetben új határozatot kell hozni. Az a bank, amely mindössze 1 millió forint bírságot kapott, valamint az, amelyik bírságot egyáltalán nem kapott, csak a jogsértés megállapítását vitatta, így sikertelenül fordult a Kúriához. E két bank felülvizsgálati kérelme teljes egészében alaptalan volt.
A Kúria tehát megállapította, hogy a bankok kartelleztek. Szükséges leszögezni azt is, hogy – szemben a sajtóban megjelent egyes állításokkal – az eljárt bíróságok nem követtek el eljárási hibákat, eljárásaikat tisztességesen folytatták le, és ítéleteiket kellően megindokolták, és ítéleteiket kellően megindokolták, mindössze a fenti kérdésben eltérő volt a jogi értékelésük a Kúria jogi álláspontjától.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
A szirénázó járművek elsőbbségére hívja fel a figyelmet az OKF A megkülönböztető jelzéssel közlekedő járműveknek elsőbbséget kell kapniuk, erre hívja fel a figyelmet Adj utat a szirénázó járműveknek! című kampányvideójával a katasztrófavédelem - mondta az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság szóvivője szerdán az M1 aktuális csatornán.
Törvénytelen volt a brit parlament felfüggesztése a Legfelsõbb Bíróság szerint is
Törvénytelen volt a brit parlament felfüggesztése a Legfelsõbb Bíróság szerint is A döntést egyhangúlag hozta meg az ügyben határozó testület.
Kásler: új sugárterápiás készüléket kapott az Uzsoki Utcai Kórház
Kásler: új sugárterápiás készüléket kapott az Uzsoki Utcai Kórház Több mint egymilliárd forint értékben kapott orvostechnológiai és informatikai eszközöket, köztük egy új sugárterápiás készüléket az Uzsoki Utcai Kórház az Egészséges Budapest Program keretében.
Nem kell a Google-nek világszerte érvényesítenie a felejtéshez való jogot
Már 2016 óta húzódik a jogvita.
Nem kell a Google-nek világszerte érvényesítenie a felejtéshez való jogot Már 2016 óta húzódik a jogvita.
Törvénytelen volt a brit parlament felfüggesztése
A legfelsőbb bíróság elmeszelte Boris Johnson kormányfő taktikai lépését.
Törvénytelen volt a brit parlament felfüggesztése A legfelsőbb bíróság elmeszelte Boris Johnson kormányfő taktikai lépését.
Az egyházak polgári demokráciában úgy kampányolnak, vagy nem kampányolnak, ahogy akarnak. Ebben csak belső törvényeik korlátozhatják őket. Esetleg Kövér László.
Révész: Püspökök, térdre, imához! Az egyházak polgári demokráciában úgy kampányolnak, vagy nem kampányolnak, ahogy akarnak. Ebben csak belső törvényeik korlátozhatják őket. Esetleg Kövér László.
Baji Balázs beállt a tűzoltók közé
Megvolt a rúdon lecsúszás is, plusz csomó sokkal durvább. A gátfutó hálából megmutatta, hogy a futószalagon úgy is lehet edzeni, ha nincs bekapcsolva.
Baji Balázs beállt a tűzoltók közé Megvolt a rúdon lecsúszás is, plusz csomó sokkal durvább. A gátfutó hálából megmutatta, hogy a futószalagon úgy is lehet edzeni, ha nincs bekapcsolva.
Kedden így döntött a legfelsőbb bíróság.
Boris Johnson jogsértően függesztette fel a brit parlamentet Kedden így döntött a legfelsőbb bíróság.
Kövér László Kazahsztánban: A legnyugatibb keleti nép vagyunk
Szorosabbra fűzi a magyar-kazah barátságot a két ország a házelnök szerint.
Kövér László Kazahsztánban: A legnyugatibb keleti nép vagyunk Szorosabbra fűzi a magyar-kazah barátságot a két ország a házelnök szerint.
Felfüggesztettet kapott a rendőr, aki megrugdosta a ligetvédők sátrát A másodfokú bíróság a pénzbüntetést hat hónap börtönbüntetésre módosította, de a végrehajtást felfüggesztette.
Moldáv rendszámú horrorkaravánnal száguldoztak a 4-es főúton
A sofőrt gyorshajtás és a szabálytalan járműszerelvény használata miatt is megbírságolták.
Moldáv rendszámú horrorkaravánnal száguldoztak a 4-es főúton A sofőrt gyorshajtás és a szabálytalan járműszerelvény használata miatt is megbírságolták.
Cristiano Ronaldo nem gratulált a győzteseknek a FIFA-gála után
Cristiano Ronaldo nem gratulált a győzteseknek a FIFA-gála után Cristiano Ronaldo nem gratulált a győzteseknek a Nemzetközi Labdarúgó Szövetség (FIFA) hétfői gáláját követően, amelyen nem vett részt Milánóban.
Elkezdődhet a BMW-gyár építése Debrecenben
A kormány 165 milliárd forinttal járult hozzá a gyár telepedéséhez.
Elkezdődhet a BMW-gyár építése Debrecenben A kormány 165 milliárd forinttal járult hozzá a gyár telepedéséhez.
A kormány támogatja a gyermekvédelem családközpontúvá válását, a szakellátás infrastrukturális és szakmai fejlesztését - jelentette ki a szociális ügyekért felelős államtitkár kedden Szegeden.
Fülöp Attila: a kormány támogatja a gyermekvédelem családközpontúvá válását A kormány támogatja a gyermekvédelem családközpontúvá válását, a szakellátás infrastrukturális és szakmai fejlesztését - jelentette ki a szociális ügyekért felelős államtitkár kedden Szegeden.
Ha van kb. 30 millió forintja, simán megnyerheti a halloween-bulit!
Nem utasították vissza a felkérést, de nem lesz egyszerű a két párt megállapodása.
Az izraeli államfő nyomására nagykoalíciós tárgyalásba kezdett Netanjahu és legyőzője Nem utasították vissza a felkérést, de nem lesz egyszerű a két párt megállapodása.
Baleset miatt lezárták a 6-os főutat Kulcsnál
A baleset a főút 59-es kilométerénél történt.
Baleset miatt lezárták a 6-os főutat Kulcsnál A baleset a főút 59-es kilométerénél történt.
Az európai választók jelentős részét foglalkoztatja a bevándorlás kérdése
A legmagasabb arányban vettek részt a választók 1994 óta a választáson.
Az európai választók jelentős részét foglalkoztatja a bevándorlás kérdése A legmagasabb arányban vettek részt a választók 1994 óta a választáson.
Ilyen az, ha a terhes sztriptíztáncos blöfföl a drága mama kedvéért Tenki Réka, Mészáros Béla és Básti Juli lesznek a főszereplői a Seveled című romantikus vígjátéknak, amely a fiatalok párkapcsolati vívódásairól fog szólni. A rendező a Poligamy és Coming Out című filmeket is jegyző Orosz Dénes.
Nyolc hírblokkban is be kell olvasnia a Rádió 1-nek, hogy törvényt sértett A 97,7 Rádió 1 csak a Fidesz-KDNP kampányeseményeiről adott hírt, a választási bizottság elmeszelte őket.
Hosszabb a vonatok menetideje a Szeged-Békéscsaba vonalon baleset miatt Hosszabb a vonatok menetideje a Szeged-Békéscsaba vonalon baleseti helyszínelés miatt - közölte a Mávinform kedd délelőtt honlapján.
Némelyikük mutat némi érdeklődést az ember iránt, miután egyedül volt egy ideig. De kétséges, hogy a gazda bármivel is többet jelent-e számukra, mint bárki más.
A macskák mégsem gyűlölik annyira az embert (talán) Némelyikük mutat némi érdeklődést az ember iránt, miután egyedül volt egy ideig. De kétséges, hogy a gazda bármivel is többet jelent-e számukra, mint bárki más.
Új csúcsdízelt kapott a VW T-Roc Az új erőforrás 40 lóerővel nagyobb teljesítményű az eddigi legerősebb gázolajos egységnél.
Kerékpárúttal kötik össze Pécs központját és a város keleti részét
Több mint 210 millió forintos fejlesztésből valósul meg.
Kerékpárúttal kötik össze Pécs központját és a város keleti részét Több mint 210 millió forintos fejlesztésből valósul meg.
A magyarok büszkék arra, hogy "a legnyugatibb keleti nép vagyunk" - mondta Kövér László az Országgyűlés elnöke kedden Kazahsztán fővárosában, Nur-Szultanban, az Eurázsiai Államok Parlamenti Elnökeinek IV. Találkozóján.
Kövér Kazahsztánban: a legnyugatibb keleti nép vagyunk A magyarok büszkék arra, hogy "a legnyugatibb keleti nép vagyunk" - mondta Kövér László az Országgyűlés elnöke kedden Kazahsztán fővárosában, Nur-Szultanban, az Eurázsiai Államok Parlamenti Elnökeinek IV. Találkozóján.
Trump: Egy csomó mindenért kaphatnék Nobel-díjat
De sajnos szerinte igazságtalanul osztják ki, például Obamának is adtak egyet.
Trump: Egy csomó mindenért kaphatnék Nobel-díjat De sajnos szerinte igazságtalanul osztják ki, például Obamának is adtak egyet.
Halálos balesetet szenvedett egy migránsokat szállító katonai teherautó Törökországban Hatan meghaltak.
Nyolc újszülött halt meg egy kórháztűzben Algériában A tűz a tunéziai határtól nem messze fekvő El-Oued kórházában ütött ki kedd hajnalban.
A rezsó felett lógott a reneszánsz mestermű
Egy párizsi konyhában találták meg Cimabue XIII. századi festményét. 2 milliárd forintot ér.
A rezsó felett lógott a reneszánsz mestermű Egy párizsi konyhában találták meg Cimabue XIII. századi festményét. 2 milliárd forintot ér.
Teljesen lezárták a 6-os főutat a Fejér megyei Kulcsnál, mert összeütközött egy motoros és egy kerékpáros - közölte a rendőrség a honlapján.
Baleset miatt lezárták a 6-os főutat Kulcsnál Teljesen lezárták a 6-os főutat a Fejér megyei Kulcsnál, mert összeütközött egy motoros és egy kerékpáros - közölte a rendőrség a honlapján.
Nem az ő telke volt, és nem volt bekötve a víz, mégis jött a hatmilliós vízszámla
Róbert igencsak pórul járt: vett egy telket, bevezette a közműcsonkokat, majd eladta az ingatlant. Fél év múlva kiderült, hogy valamikor, valaki vizet lopott a bekötetlen vízcsövéről. Végül a bíróság is őt meszelte el.
Nem az ő telke volt, és nem volt bekötve a víz, mégis jött a hatmilliós vízszámla Róbert igencsak pórul járt: vett egy telket, bevezette a közműcsonkokat, majd eladta az ingatlant. Fél év múlva kiderült, hogy valamikor, valaki vizet lopott a bekötetlen vízcsövéről. Végül a bíróság is őt meszelte el.
Ronaldo nem gratulált Messiéknek A Juventus futballistája közösségi oldalán üzent, de nem a FIFA díjazottjainak.
EP: a választók jelentős részét foglalkoztatja a bevándorlás kérdése A 2019-es, május végén tartott európai parlamenti választások részvételi arányának növekedésében szerepet játszott Nagy-Britannia uniós tagságának megszűnése (Brexit), továbbá uniós szinten a szavazók 34 százaléka, Magyarországon 37 százaléka tartotta fontosnak a bevándorlás kérdését.
Bradley Cooper és Irina Shayk is cukiskodott közös kislányukkal
Egyik nap apával, másik nap anyával bandázott a kis Lea De Seine.
Bradley Cooper és Irina Shayk is cukiskodott közös kislányukkal Egyik nap apával, másik nap anyával bandázott a kis Lea De Seine.
A gyerekek pénzügyi tudatosságát erősíti a program.
Folytatódik a Készpénzkímélő iskolák program A gyerekek pénzügyi tudatosságát erősíti a program.
Ronaldo a kanapéján izgulta végig, hogy Messi nyer
A portugál olvasott, a fia az íróasztalnál ül. Aztán üzent, de nem gratulált.
Ronaldo a kanapéján izgulta végig, hogy Messi nyer A portugál olvasott, a fia az íróasztalnál ül. Aztán üzent, de nem gratulált.
Elismerést kaptak a honvédelmi minisztertől a Lőrincz testvérek Elismerést kaptak Benkő Tibor honvédelmi minisztertől kedden a Lőrincz testvérek, akik a nur-szultani olimpiai kvalifikációs birkózó-világbajnokságon egy arany- és egy ezüstérmet szereztek a kötöttfogásúak között.
A Juno űrszonda olyan képet készített a Jupiterről, amin az óriásbolygó egy különleges pillanatban látható, mintha egy fekete lyuk nőtt volna rajta. A jelenségnek az Ió holdhoz van köze.
Nyugalom, nem kilyukadt a Jupiter, más okolható a fekete “pöttyért” A Juno űrszonda olyan képet készített a Jupiterről, amin az óriásbolygó egy különleges pillanatban látható, mintha egy fekete lyuk nőtt volna rajta. A jelenségnek az Ió holdhoz van köze.
Osztrák kuncsaftjaitól lopott egy prostituált Sopronban
Egyikőjük kabátjában egy bankkártyát is talált, amiről több mint egymillió forintot szerzett meg.
Osztrák kuncsaftjaitól lopott egy prostituált Sopronban Egyikőjük kabátjában egy bankkártyát is talált, amiről több mint egymillió forintot szerzett meg.
Sok fiatal már azt sem tudja, hogy a Kapa-Pepe-jelenetek honnan származnak, de őket ez nem zavarja. Mucsi Zoltán és Scherer Péter már huszonöt éve dolgozik együtt, társulatuk, a Nézőművészeti Kft. a tizedik születésnapját ünnepli. És még mindig tudják inspirálni egymást. Interjú.
Mucsi Zoltán és Scherer Péter: A mi életünkben ez a találkozás sorsfordító volt Sok fiatal már azt sem tudja, hogy a Kapa-Pepe-jelenetek honnan származnak, de őket ez nem zavarja. Mucsi Zoltán és Scherer Péter már huszonöt éve dolgozik együtt, társulatuk, a Nézőművészeti Kft. a tizedik születésnapját ünnepli. És még mindig tudják inspirálni egymást. Interjú.
Emily Ratajkowski csipkés fehérneműben fényképezkedett egy közértben
Egy fotózás kedvéért a sörös-üdítős hűtő előtt vetkőzött bugyira-melltartóra a 28 éves modell.
Emily Ratajkowski csipkés fehérneműben fényképezkedett egy közértben Egy fotózás kedvéért a sörös-üdítős hűtő előtt vetkőzött bugyira-melltartóra a 28 éves modell.
Felborult egy migránsokat szállító katonai teherautó Dél-Törökországban, halottak
Felborult kedden egy illegális bevándorlókat szállító katonai jármű a dél-törökországi Hatay tartomány Szíriával határos Reyhanli körzetében.
Felborult egy migránsokat szállító katonai teherautó Dél-Törökországban, halottak Felborult kedden egy illegális bevándorlókat szállító katonai jármű a dél-törökországi Hatay tartomány Szíriával határos Reyhanli körzetében.
Ügyészi fellebbezésre súlyosbították a büntetését a rendőrnek, aki három éve részegen eltalált egy kislányt a sátorban, majd még egyszer belerúgott.
Felfüggesztett börtönt kapott a ligetvédők sátrát rugdosó rendőr Ügyészi fellebbezésre súlyosbították a büntetését a rendőrnek, aki három éve részegen eltalált egy kislányt a sátorban, majd még egyszer belerúgott.
Rendszeresen zsebelték ki a gyanútlan embereket.
Külföldiek loptak meg turistákat a Lánchídnál Rendszeresen zsebelték ki a gyanútlan embereket.
Felgyorsítják Szijjártóék a Budapest–Belgrád-vasútvonal előkészítését A jövőben egy kínai egyetem is helyet kaphat Magyarországon.
Felfüggesztett börtönt kapott a ligetvédők táborában rugdosódó rendőr, aki egy kislányt is eltalált
Elsőre pénzbüntetésre ítélték, most súlyosbított a bíróság.
Felfüggesztett börtönt kapott a ligetvédők táborában rugdosódó rendőr, aki egy kislányt is eltalált Elsőre pénzbüntetésre ítélték, most súlyosbított a bíróság.
Vasvári Vivien lesz a Blikk vendége csütörtökön. A modell, üzletasszony, édesanya, többszörös országos bajnok és magyar válogatott síkfutó körül mindig nagy a pörgés.
Nem semmi: Vasvári Vivien válaszol olvasóink kérdéseire Vasvári Vivien lesz a Blikk vendége csütörtökön. A modell, üzletasszony, édesanya, többszörös országos bajnok és magyar válogatott síkfutó körül mindig nagy a pörgés.
Főzzön velünk! – brazil maracujás mousse Gasztronómiai kísérletezésre hívjuk az olvasónkat. Grúziától Kínáig, Argentínától Olaszországig térképezzük fel a különböző konyhák emblematikus receptjeit. A videós útmutató egyszerű, nagyszerű, csak ki kell próbálni.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Knk.IV.38.142/2015/7. számú határozat | K Ú R I A
Knk.IV.38.142/2015/7. számú határozat
Knk.IV.38.142/2015/7.
A Kúria a dr. Falvai Ferenc ügyvéd által képviselt kérelmezőnek (a továbbiakban: kérelmező) a Fővárosi Választási Bizottság által a fővárosi szintű helyi népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 15/2015. (XII. 14.) számú határozata felülvizsgálata iránt indított nemperes eljárásban, az alulírott napon meghozta az alábbi
A Kúria a Fővárosi Választási Bizottság 15/2015. (XII.14.) FVB számú határozatát megváltoztatja és az
kérdés hitelesítését megtagadja.
1. K. G. Sz. szervező fővárosi szintű helyi népszavazást kezdeményezett az alábbi kérdésben:
A Fővárosi Választási Bizottság a 15/2015. (XII. 14.) FVB számú határozatával a kérdést hitelesítette.
2. A kérelmező a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 57. §-a alapján a Fővárosi Választási Bizottság döntésével szemben nyújtott be kérelmet. Ebben ismertette a Városliget fejlesztésével kapcsolatos korábbi egyeztetések egyes elemeit. A kérelmező szerint a Városliget átalakítási költségei szerepeltek már a 2014-es valamint a 2015-ös országos költségvetésben is, így már helyi népszavazás nem kezdeményezhető. A beadvány megjelölte az Nsztv. 32. § (2) bekezdését, amely szerint nem lehet helyi népszavazást tartani a költségvetésről és a zárszámadásról. A kérelmező arra utalt, hogy az adott kérdés országos kérdéssé vált, e jellegére tekintettel pedig nem lehet helyi népszavazást tartani. A kérelmező szerint a 15/2015. (XII. 14.) FVB határozat alapján egy olyan kérdésről kell népszavazást tartani, amelynek kivitelezése és tervezése a legteljesebb nyilvánosság bevonásával történt – nemzetközi szinten is – az ezzel kapcsolatos munkálatok már évek óta folyamatban vannak. A népszavazási kezdeményezés így már értelmét vesztette.
A beadvány a helyi népszavazási kezdeményezés elutasítását kérte.
A kérelmező később – jogi érvelést nem tartalmazó – fellebbezés kiegészítésnek nevezett beadványt is benyújtott.
A területi (jelen ügyben a fővárosi) szintű helyi népszavazásra a Kúria hatáskörét az Nsztv. 61. § (3) bekezdése alapozza meg.
1. Az Nsztv. 1. § (1) bekezdése szerint az e törvény hatálya alá tartozó eljárásokra a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) Általános részét – az e törvényben foglalt eltérésekkel – alkalmazni kell. A Ve. 224. § (5) bekezdése szerint a bírósági felülvizsgálati eljárásban az ügyvédi képviselet kötelező. A jogi szakvizsgával rendelkező személy – a szakvizsga-bizonyítvány egyszerű másolatának csatolásával – saját ügyében ügyvédi képviselet nélkül is eljárhat. Mivel a benyújtott kérelem e törvényi feltételnek nem felelt meg a Kúria a kérelmezőt hiánypótlásra hívta fel. A kérelmező a felhívásnak határidőben eleget tett.
2. A Kúria elsőként az érintettség kérdését vizsgálta meg. A Ve. 222. § (1) bekezdése értelmében a Nemzeti Választási Bizottság határozata ellen az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. Választási ügyekben a Ve. 222. § (1) bekezdésének értelmezése során a Kúria kifejtette, hogy a felülvizsgálati kérelmet benyújtó érintettsége akkor állapítható meg, ha a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire az állított jogsérelem közvetlenül kihat (Kvk.I.37.597/2014/5. számú végzés).
A Kúria a Knk.IV.37.719/2015/4.számú végzésében rámutatott, hogy az Nsztv. 1. § (1) bekezdése értelmében a Ve. 222. § (1) bekezdéséhez választási ügyekben fűzött értelmezési gyakorlat csak a népszavazási eljárásban kezdeményezett felülvizsgálati ügyek sajátosságaira tekintettel alkalmazható.
Az érintettség vonatkozásában a Kúria eddigi gyakorlatára is kiható módon változást hozott a 28/2015. (IX. 24.) AB határozat. Ebben az Alkotmánybíróság megsemmisítette a Kúria Knk.IV.37.467/2015/2. számú végzését. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a férfiak kedvezményes nyugdíjbavonulásáról szóló népszavazási kezdeményezéssel kapcsolatban érintettek azok a nők, akik a kedvezményes szabály mellett vonultak nyugdíjba, illetve azok a nők is, akik kérték a kedvezményes szabály alapján nyugdíjuknak az eljáró nyugdíjszerv általi megállapítását. Megállapítható tehát, hogy az Alkotmánybíróság az érintettséget tágan értelmezte, a népszavazáshoz való alapjogra és más, az Alaptörvényben foglalt jog érvényesülésére tekintettel. A Kúria ezért jelen határozatot követően az Nsztv. 1. §-a által alkalmazandó Ve. 222. § (1) bekezdése alapján az érintettséget akként értelmezi, hogy nem kívánja meg, hogy a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire is közvetlenül kihasson a kezdeményezés. Így a Kúria jelen ügyben elfogadta érintettségnek, hogy a kérelmező budapesti lakos.
3. A Kúria a kérelmeket tartalmuk alapján bírálja el. Mindemellett a Kúriának az aláírásgyűjtő ív hitelesítésével kapcsolatos gyakorlata szerint – lásd pl. a Knk.IV.37.361/2015/3. Kvk.37.300/2012/2., Knk.IV.37.340/2015/3. számú határozatokat – a felülvizsgálat terjedelmét illetően figyelembe kell venni az Alaptörvényen alapuló jogrend védelmét. A választási bizottságnak a kérdés elutasítása vagy a hitelesítés indokainak megfogalmazásakor, illetve a Kúriának a döntés felülvizsgálatakor különös felelőssége van abban a tekintetben, hogy csak olyan kérdés kerüljön az aláírásgyűjtés fázisába, amely tárgyban az Alaptörvény és a vonatkozó jogszabályok alapján valóban lehet népszavazást tartani. A Kúria e helyen rögzíti, hogy helyi népszavazás esetén is irányadónak tekinti azon korábbi – az országos népszavazással kapcsolatos gyakorlatát –, hogy a népszavazásra bocsátandó kérdés vizsgálata körében az Alaptörvény és a jogrend védelmének célja megelőzi a felülvizsgálati eljárásra jellemző kérelemhez kötöttség elvét. A Kúria erre is tekintettel hozta meg döntését.
4. Az Nsztv. 32. § (1) bekezdése értelmében a helyi önkormányzat képviselő-testülete helyi népszavazást rendelhet el a képviselő-testület hatáskörébe tartozó ügyben. A Kúria – az indítvány alapján – megvizsgálta, hogy az adott népszavazási kezdeményezés a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe tartozó kérdés-e.
Megállapítható, hogy a tárgyban az Országgyűlés törvényt alkotott. 2013. december 24-én lépett hatályba a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény. A törvény célja – többek között – az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttest is magába foglaló Liget Budapest projekt megvalósítása. A törvény alapján az osztatlan állami és önkormányzati tulajdonban lévő Városligeti telekingatlan állami vagyonkezelésbe került. A Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló törvény 3. § (1) bekezdése szerint a vagyonkezelő vagyonkezelői joga fennállásának időtartama alatt a vagyonkezelő által a városligeti ingatlanon felépített építmény önálló ingatlanként, e törvény erejénél fogva az állam 100%-os tulajdonába kerül. A Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény módosításáról szóló 2015. évi XIV. törvény által megállapított 5. § (2) bekezdése alapján az állam az építmény tulajdonosaként e törvényen alapuló földhasználati jogánál fogva jogosult a földrészlet használatára és hasznai szedésére, valamint a használat arányában köteles viselni az annak fenntartásával járó terheket.
Végül ki kell emelni, hogy a törvény 7. § (2) bekezdése arra utal, hogy a városligeti ingatlan területén az építési beruházások befejezését követően a zöldfelület aránya nem lehet kevesebb a 2013. december 31-i állapotnál.
A fentiek alapján megállapítható, hogy az Országgyűlés – többek között az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttes megvalósítása érdekében – törvényben szabályozta a Városliget megújítását és fejlesztését, a projekt megvalósulását követően a terület rehabilitációját. Az Alaptörvény 8. cikk (2) bekezdés szerint országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Mindebből – azaz Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény megalkotásából – következően az adott tárgykör az országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdéssé vált. A törvény módosítása, esetleges hatályon kívül helyezése az Országgyűlés hatáskörébe tartozik, önkormányzati döntés (legyen az helyi népszavazáson született döntés, vagy közgyűlési döntés) csak a törvény keretei között hozható meg.
A Fővárosi Választási Bizottság a 15/2015. (XII. 14.) FVB számú határozatában a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény 7. § (4) bekezdésére hivatkozik. E rendelkezés értelmében „Budapest Főváros Önkormányzata – az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényben és e törvényben meghatározottak szerint – a Városliget területére rendelet formájában Városligeti építési szabályzatot állapít meg.” A feltett kérdés formai értelemben valóban a Városligeti építési szabály (a fővárosi rendelet) módosítására irányul, ugyanakkor a Kúria megítélése szerint a Városligeti építési szabályzat nem szakadhat el a törvényi rendelkezésektől. A 15/2015. (XII. 14.) FVB határozatban foglalt indokok akkor lennének helytállóak, ha a 2013. évi CCXLII. törvénynek a 7. § (4) bekezdésén kívül nem lennének más rendelkezései e tárgyra vonatkozóan. Ezzel ellentétben azonban maga a törvény egésze a Városliget megújításáról szól.
A fentieket figyelembe véve amennyiben a népszavazás eredményeként a Városligetben nem épülhetne új múzeum, úgy nem az Nsztv. 32. § (1) bekezdése szerinti, a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe tartozó ügyben születne döntés, hanem – a 2013. évi CCXLII. törvényre tekintettel – az Országgyűlés hatáskörébe tartozó ügyben. Érvényes és eredményes népszavazás esetén ugyanis nem a fővárosi közgyűlés által meghatározott cél lehetetlenülne el, hanem az Országgyűlés által meghatározott cél hiúsulna meg: megakadályozná az új nemzeti közgyűjteményi épületegyüttest is magába foglaló Liget Budapest projekt magvalósítását. A népszavazás eredményeként Budapest Főváros Önkormányzata Közgyűlésének a már megalkotott a Városligeti építési szabályzatról szóló 32/2014. (VII.15.) önkormányzati rendeletét olyan tartalommal kellene módosítani, amely a 2013. évi CCXLII. törvénnyel ellentétbe kerülne. Ezt pedig az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdése tiltja.
Megjegyzést érdemel továbbá, hogy Budapest Főváros Önkormányzatának a Városligeti építési szabályzat megalkotására való jogosultsága a törvény által erősen behatárolt jogosultság. A törvény határozza meg magát a területet [7. § 5) bekezdés], az egyeztetésre irányadó szabályok alkalmazhatóságát [7. § (6) bekezdés] sőt a 7. § (7) bekezdése – a törvényi cél hatékonyabb elérése érdekében – úgy rendelkezik, hogy „A Városligeti építési szabályzat készítése és jóváhagyása során Budapest hosszú távú városfejlesztési koncepcióját, a fővárosi integrált településfejlesztési stratégiát, valamint a mindenkori hatályos fővárosi településrendezési eszközök szabályait nem kell figyelembe venni.” Tehát a fentieken túl speciális törvényi szabályok határolják be a Fővárosi Közgyűlés e tárgyban meglévő rendeleti jogát, a rendeletalkotás kereteit. A törvényi szabályokat a helyi népszavazás nem törheti át olyan rendeletmódosítás kikényszerítésével amely valójában az Országgyűlés által törvényben meghatározott célt ellehetetleníti.
Mindezen törvényi szabályozási környezetet figyelembe véve nem csak a Fővárosi Közgyűlés hatáskörébe tartozik annak eldöntése, hogy a Városligetben épül-e új múzeum, mivel egy nemleges döntés az Országgyűlés hatáskörét vonná el: egy ilyen döntés a Városliget megújításáról és fejlesztéséről szóló 2013. évi CCXLII. törvény burkolt módosítását eredményezné. A Kúria végezetül utal arra, hogy jelen döntésében a Városligeti építési szabályzat (mint kiegészítő jogalkotás) tekintetében tagadta meg a hitelesítést, amely nem jelenti azt, hogy ugyanezen kérdésnek országos népszavazásra bocsátása megfelel a törvényi feltételeknek. A Kúria döntését a 2013. évi CCXLII. törvényre tekintettel hozta meg.
Mindezek alapján a Kúria megállapította, hogy a 15/2015. (XII. 14.) FVB határozattal elbírált kérdés az Alaptörvény 32. cikk (3) bekezdésébe és az Nsztv. 32. § (1) bekezdésbe ütközik, ezért a Kúria az Nsztv. 57. § (3) bekezdése alapján az FVB határozatot megváltoztatta.
Az illetékekről szóló – módosított – 1990. évi XCIII. törvény 5. §-a alapján a felülvizsgálati eljárás illetéke az állam terhén marad.
A jogorvoslatot az Nsztv. 57. § (3) bekezdése zárja ki.

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
§ 5
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
Hatóságok válaszai szappankészítés ügyben
Megérkezett a Környezetvédelmi és Természetvédelmi Felügyelőség (KTF) válasza is!
1. KTF:
A 4. pontban olvasható VM állásfoglaláshoz kötődően: A hulladékgazdálkodási engedély igazgatási-szolgáltatási díj a környezetvédelmi, természetvédelmi, valamint a vízügyi hatósági eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 33/2005. (XII. 27.) KvVM rendelet alapján:
(a) 120.000 Ft díj a hulladékszállítás engedélyezés (I. melléklet 4.1 pont szerint)
(b) 40 000 Ft.: 1. melléklet I. 4.5. pont szerint;a hulladék engedélyezése a 4.1 és 4.2, 4.3, 4.4 műveletekhez kapcsolódóan
(c) 470.000 Ft díj a hulladékhasznosítás engedélyezésére tekintettel 1. melléklet I. 7. pont szerint.
(d) 27 700 Ft a területileg illetékes népegészségügyi szakigazgatási szerv szakhatósági állásfoglalás díja.
A 72/2013 VM rendelet alapján, a használt sütőzsiradék nem veszélyes hulladék. 2. NAV:
(továbbiakban: Art.).
Az adótörvények nem tartalmaznak arra vonatkozó
szabályozást, hogy valamely tevékenység milyen végzettséggel, illetve milyen
feltételekkel végezhető, kell-e hozzájuk engedély, így ezen kérdéseire
vonatkozó tájékoztatás adása nem tartozik az állami adóhatóság hatáskörébe.
A hazai adórendszer a magánszemélyek által végzett rendszeres, és haszonszerzés
céljából folytatott tevékenységet adóköteles tevékenységnek minősíti, ennek
megfelelően adószám kiváltása mindenképpen kötelezettség. Egyebekben az adókötelezettség megállapítását az a körülmény alapvetően
befolyásolja, hogy a magányszemély milyen formában kívánja a tevékenységet
végezni: egyéni vállalkozóként, vagy adószámos magánszemélyként. A tevékenységi
formák közötti döntés nem az adóhatóság kompetenciája.
A kérdései közül a szappankészítés őstermelői tevékenységként való végzésére
irányuló tartozik csak az állami adóhatóság hatáskörébe.
(továbbiakban: SZJA tv.) 6. számú
mellékletében foglaltak alapján mezőgazdasági őstermelői tevékenységnek minősül
a saját gazdaságban történő növénytermelés, ültetvénytelepítés,
állattenyésztés, termékfeldolgozás, ha az a saját gazdaságban előállított
alapanyag felhasználásával történik, a saját gazdaságban egyes mezőgazdasági termékek jogszabályba nem ütköző
gyűjtése, a saját tulajdonú földterületen végzett erdőgazdálkodás, mindezekre
nézve akkor, ha az előállított termék vagy a tevékenység az e melléklet II .
pontjában felsoroltak valamelyikébe beletartozik, ideértve a saját gazdaságban
termelt gyümölcs felhasználásával bérfőzés keretében történő párlatkészítést
is. Az SZJA tv. 6. számú melléklet II. pontjában nem szerepel a szappan, mint
mezőgazdasági termék, ebből következően a szappankészítés őstermelői
tevékenységként nem végezhető. 3. IM (Igazságügyi Minisztérium):
Az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény (Evtv.) értelmezésekében, a 2009. évi LXXVI. törvény 2§. l) pontjában meghatározott szolgáltatási tevékenység feltételei szerint végzett tevékenység, tehát rendszeresen, nyereség- és vagyonszerzés céljából..., a törvény értelmében üzletszerűen végzett gazdasági tevékenységnek minősül. Így az Etvt. 2§ (l) bekezdése szerint egyéni vállalkozóként is folytathaja a tevékenységet, de egyéni cég keretében is, amely az egyéni vállalkozói nyilvántartásban szereplő természetes személy által alapítot, jogi személyiséggel NEM rendelkező jogalany, amely a cégnyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre. Az egyéni cég jogképes, cégneve alatt jogokat szerezhet, kötelezettséget vállalhat, így akár tulajdont szerezhet, szerződést köthet, pert indíthat, perelhető. Az egyéni cég a 2006. évi V. törvény (Ctv.) hatálya alá tartozik, a 2013. évi V. törvény (Ptk.) jogi személyekre vonatkozó általános szabályai, és a gazdasági társaságok közös szabályait is alkalmazni kell rá. Természetesen a tevékenység végezhető jogi személy formában is: pl. Kft., szövetkezet... 4. VM Környezeti Fejlesztéspolitikai Főosztály
Mivel a használt zsír felhasználása állategészségügyi
kockázatot nem képvisel, és nem tartozik az élelmiszerlánc-felügyeleti hatóság
hatáskörébe tartozó állati eredetű melléktermékekre vonatkozó közösségi
szabályozás, a 1069/2009 EK rendelet hatálya alá, ezért az élelmiszer
hulladékot a vonatkozó környezetvédelmi jogszabályok szerint kell
összegyűjteni, szállítani és ártalmatlanítani. A hulladékról szóló 2012. évi CLXXXV. törvény (továbbiakban: Ht.)
rendelkezéseit kell figyelembe venni és az abban foglaltakat betartani. A Ht. 2. § 17. gyűjtés: a hulladék
összegyűjtése hulladékkezelő létesítménybe történő elszállítás céljából; a
gyűjtés magában foglalja a hulladék előzetes válogatását és előzetes tárolását
20. hasznosítás: bármely
kezelési művelet, amelynek fő eredménye az, hogy a hulladék hasznos célt
szolgál annak révén, hogy olyan más anyagok helyébe lép, amelyeket egyébként
valamely konkrét funkció betöltésére használtak volna, vagy amelynek
eredményeként a hulladékot oly módon készítik elő, hogy ezt a funkciót akár az
üzemben, akár a szélesebb körű gazdaságban betölthesse; a hasznosítási
műveletek nem kimerítő listáját a 3. melléklet tartalmazza;
26. hulladékgazdálkodás: a hulladék
gyűjtése, szállítása, kezelése, az ilyen műveletek felügyelete, a
kereskedőként, közvetítőként vagy közvetítő szervezetként végzett tevékenység,
a hulladékgazdálkodási létesítmények és berendezések üzemeltetése, valamint a
hulladékkezelő létesítmények utógondozása;
36. kezelés: hasznosítási vagy ártalmatlanítási műveletek, ideértve
a hasznosítást vagy ártalmatlanítást megelőző előkészítést is;
Ha a szappankészítők az
élelmiszer hulladékok szállítását is végzik, e tevékenység folytatásához a Ht.
14. § (1.) bekezdés szerint a hulladékgazdálkodási engedéllyel is kell
rendelkezniük. Ez alól kivételnek tekinthetők az alábbiak: a) a természetes személy ingatlanhasználó az
elkülönítetten gyűjtött háztartási hulladékot hulladékgyűjtő pontra,
hulladékgyűjtő udvarba, átvételi helyre vagy hulladékkezelő létesítménybe
szállítja, valamint
b) a gyártó, a forgalmazó az átvételi kötelezettséggel
érintett hulladékot hulladékkezelő létesítménybe szállítja.
élelmiszer hulladékból hasznosítási művelettel történő szappan előállítása, a
hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóság által kiadott hulladékgazdálkodási
engedéllyel végezhető a Ht. 15. § (2) bekezdés alapján. A Ht.
a hulladékbirtokos kötelezettségeire vonatkozóan is tartalmaz előírásokat. A
Ht. 31. § (1) bekezdése szerint a hulladékbirtokosnak gondoskodnia kell a
hulladék kezeléséről. A Ht. 31. § (2) bekezdése szerint az alábbi módokon tudja
a jogszabályi előírásokat teljesíteni: a) az általa üzemeltetett hulladékkezelő létesítményben
vagy berendezéssel végzett előkezelő, hasznosító vagy ártalmatlanító eljárás,
g) a hulladék közszolgáltatónak történő átadása -
ideértve a hulladék hulladékgyűjtő ponton vagy hulladékgyűjtő udvarban történő
átadásának esetét is -, vagy
h) a hulladék átvételi helyen, illetve az átvételre
kötelezettnek történő átadása útján gondoskodik.
a hulladék birtokosa csak abban az esetben adhat el, adhat át élelmiszer
hulladékot hasznosításra a szappankészítőnek, ha a szappankészítő tevékenységet
végző rendelkezik a hasznosításhoz
szükséges engedélyekkel. A hulladékgazdálkodási tevékenységek
nyilvántartásba vételéről, valamint hatósági engedélyezésről szóló 439/2012
(XII. 29) Kormány rendelet (továbbiakban Rendelet) tartalmazza a
hulladékgazdálkodási tevékenységek nyilvántartásba vételével, valamint az
engedélyezésével kapcsolatos hatósági tevékenységekre vonatkozó előírásokat. Az
engedély iránti kérelmet a területileg illetékes környezetvédelmi hatósághoz
kell benyújtani. A Rendelet tartalmazza még hogy a kezelési műveletek végzésére
vonatkozó hulladékgazdálkodási engedély iránti kérelemnek mit kell
tartalmaznia. A
környezetvédelmi, természetvédelmi vízvédelmi hatósági és igazgatósági
feladatokat ellátó szervek kijelöléséről szóló 481/2013 (XII. 17) Kormány rendelet szerint környezetvédelmi
hatóságként a telep fekvése szerinti környezetvédelmi és természetvédelmi
felügyelőség jár el. A 12.§ (3) bekezdése szerint Országos Környezetvédelmi és
Természetvédelmi Főfelügyelőség jár el, ha a hulladék kereskedelmére,
közvetítésére, szállítására vonatkozó tevékenység engedélyezése vagy
nyilvántartásba vétele esetén környezetvédelmi hatóságként, ha a hulladékgazdálkodással
kapcsolatos hatósági engedély megszerzése, vagy nyilvántartásba vétel iránti
kérelem több felügyelőség illetékességi területére terjed ki. Javaslom
a tevékenység folytatásával kapcsolatban felmerült kérdéseivel közvetlenül
keresse meg a területileg illetékes főfelügyelőséget. A
mezőgazdasági őstermelői igazolványról szóló 228/1996 (XII. 26.) Kormány
rendelet 3. § (1) bekezdése szerinti igazolvány kiadása a Magyar Ágrár-
Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara megyei ügyintéző szervezetének hatáskörébe
tartozik. Tájékoztatom
arról, hogy a környezetvédelmi hatóságoknak a hulladékgazdálkodással
kapcsolatos tevékenységekben van hatásköre és illetősége, a már előállított
szappan értékesítésére vonatkozóan azonban nem rendelkezik hatáskörrel. VM Vidékfejlesztési Főosztály (az EMMI részére)
Az 1085/2013 (II.27) Kormány határozatban rögzítettek
szerint 2013 március 14-én a Nemzetgazdasági Minisztériumban megalakult és
megtartotta első ülését a telephelyi tevékenységeket felülvizsgáló, ún.
telepengedély munkacsoport. Az előzetes álláspontok eredményeképp és a SZÖVET
által is kezdeményezett jogszabály-változtatási szándék szerint a kézműves
tevékenységek kivonásra kerülhetnek a „telepengedély,
illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és
egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a
bejelentés szabályairól, valamint a telepi tevékenységek környezeti szempontú
felülvizsgálatáról” szóló tervezett
Kormány rendelet hatálya alól, figyelembe véve azok csekélyebb környezetterhelő
hatását. A közeljövőben várhatóan megalkotandó Kormány rendelet
meghatározza a kézműves termékek fogalmát, illetve rögzíti azt, hogy annak
hatálya alól mely tevékenységek kerülnek
ki a népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatok végrehajtásáról szóló
12/2004 (V. 21.) NKÖM rendelet alapját képező tevékenységek szerint. Tájékoztatom egyúttal, hogy a tervezett Kormány rendelethez
kapcsolódó mellékletekbe bekerülő bejelentés-, illetve telepengedély-köteles
tevékenységek listája – kézműves tevékenységek szerint – felülvizsgálat és
ellenőrzés nyomán kerül meghatározásra. Felhívom szíves figyelmét továbbá – Nemzetgazdasági Minisztériummal
történt egyeztetést követően – arra, hogy a SZÖVET és a Kislépték közös
levelében említett, illetve az előzőekben vázolt kormányrendelet-tervezet a
kézműves-termék előállítókra vonatkozó kivételek megfogalmazására is várhatóan
ki fog térni. Addig azonban az 57/2013 (II. 27) kormányrendelet hatályos. NGM 1.a) kérdés: a tevékenység végzésének általános feltételei
Érdeklődésükre az 1.a) pontban megfogalmazott kérdések tekintetében a következő rendelkezéseket tartjuk irányadónak:
„A kozmetikai termékekről” szóló 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendelet; „A telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól” szóló 57/2013. (II. 27.) Korm. rendelet; „Az egyes ipari és kereskedelmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről” szóló 21/2010. (V. 14.) NFGM rendelet.
A fenti rendeletek kiemelt részeit szíves tájékoztatásul szintén csatoltuk.
1.b) kérdés: 7-es adószámmal végezhető-e szappankészítés?
„Az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről” szóló 2009. évi CXV. törvény (Evtv.) 2. § (1) bekezdése alapján Magyarország területén természetes személy a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti letelepedés keretében üzletszerű - rendszeresen, nyereség- és vagyonszerzés céljából, saját gazdasági kockázatvállalás mellett folytatott - gazdasági tevékenységet egyéni vállalkozóként végezhet. Az Evtv. e szabály alól kevés kivételt ismer, a megkeresésben ismertetett eset álláspontunk szerint nem tartozik a kivételek közé, mivel ott nincs felsorolva és a megkeresés alapján a tevékenység üzletszerű.
Az un. „7-es adószám”, az adószámos magánszemély kategóriája a nem „üzletszerű”, azaz nem rendszeresen, nyereség- és vagyonszerzés céljából, saját gazdasági kockázatvállalás mellett folytatott gazdasági tevékenységet végző, de mégis adóköteles tevékenységet folytató személyek kategóriája, amelyek csak adószám kiváltásával tudnak eleget tenni annak a követelmények, hogy adóköteles tevékenység csak adószám birtokában folytatható.
A fentiek alapján álláspontunk szerint 7-es adószámmal nem folytatható a megkeresés szerinti tevékenység, ennek megítélése azonban elsősorban az Evtv-t kezelő KIM hatásköre - a KIM tudja megítélni, hogy a levél szerinti tevékenység egyéni vállalkozóként végezhető csak magánszemélyként, vagy sem.
1.c) kérdés: „Előírja-e a szabályozás az egyéni vállalkozónak az üzlet létesítését, ha háztól vagy házhozszállítással végzi a tevékenységet? Milyen jogszabály alapján, ha igen?”
A kereskedelmi szabályozás nem tesz különbséget aszerint, hogy a kereskedelmi tevékenységet egyéni vállalkozóként vagy más vállalkozási formában folytatják-e, valamennyi társasági formában történő értékesítésre vonatkozóan ugyanazok a kereskedelmi előírások alkalmazandóak.
Az üzlet kötelezettsége a kereskedelmi szabályozás értelmében meghatározott termékek értékesítéséhez kapcsolódik, mivel „A kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről” szóló 210/2009. (IX. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 7. § (1) bekezdése szerint a 3. mellékletben megjelölt termékek kizárólag üzletben forgalmazhatók, a Korm. rendelet 3. mellékletben nem szereplő termékek értékesítéséhez ugyanakkor az üzlet kötelezettségét a kereskedelmi jogszabályok nem írják elő.
A nem kizárólag üzletben árusítható termékek értékesítése esetén „A kereskedelemről” szóló 2005. évi CLXIV. törvény (a továbbiakban: Kertv.) 3. § (2) bekezdése értelmében a kereskedelmi tevékenység formáját a Kertv. 3. § (4) bekezdésében meghatározott kereskedési formák közül a kereskedő maga választhatja meg, amelyek a következők:
j) közlekedési eszközön folytatott értékesítés.
A szappan a Korm. rendelet 3. mellékletében meghatározott termékek között nem szerepel, az abban foglalt termékcsoportokba nem sorolható be, így a szappan értékesítésére a Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésében előírt üzlet-kötelezettség nem vonatkozik.
A megkeresésben írt „háztól történő értékesítés” a Kertv. 3. § (4) bekezdésében foglalt kereskedési formák közül az f) pont szerinti közvetlen értékesítésnek minősül, amely a Kertv. 2. § 15. pontja alapján olyan kiskereskedelmi tevékenység, amelynek keretében a termék forgalmazása közvetlenül az előállítás helyén történik.
A megkeresésben írt „házhozszállítással” végzett kereskedelmi tevékenység kereskedési formákba való besorolása a konkrét kereskedelmi tevékenység megvalósulásától függ. A házhozszállítás ugyanis kapcsolódhat valamely, nem a házhozszállításra specializálódott kereskedési formához, amennyiben a kereskedő nem állandó jelleggel végzi házhozszállítással az értékesítést, de a vásárló kérése alapján házhoz szállítja a terméket, vagy ha az adott áru éppen nincsen a kereskedőnél készleten, a felvett rendelést a termék rendelkezésre állásakor plusz szolgáltatásként a vásárló címére viszi. Ebben az esetben a nem tipikusan házhozszállítással megvalósuló értékesítés megvalósulhat az üzletben, a vásáron, piacon, bevásárlóközpontban, vagy a közterületi értékesítési formában végzett kereskedelmi tevékenység formájában is.
Ugyanakkor amennyiben a kereskedő olyan kereskedelmi tevékenységet folytat, amely a termék házhozszállítására specializálódott, vagyis a kereskedő rendszeresen úgy értékesít, hogy a távközlési eszközön (telefon, fax, e-mail) felvett megrendelést szállítja ki a megrendelő címére, ez a kereskedelmi tevékenység a Kertv. 2. § 4. pontja szerint csomagküldő kereskedelemnek minősül, amely az a kereskedelmi tevékenység, amelynek során a kereskedő a termék jellemzőit és árát feltüntető, ezáltal a vásárló számára az áru megvételére vonatkozó ügyleti döntés meghozatalát lehetővé tevő kereskedelmi kommunikációt bocsátja a vásárló rendelkezésére, és az ilyen kereskedelmi kommunikáció alapján megrendelt terméket szállítja (szállíttatja) a megjelölt címre.
A csomagküldő kereskedelem folytatásához üzlet nem szükséges.
2. kérdés:A kézműves termékek kivétele a telephely engedélyezés alól
A kérdéssel kapcsolatban szeretném tisztelettel tájékoztatni a telepengedély munkacsoport 2013. március 14-i ülésén elhangzottakról.
A telephelyi tevékenységek környezeti szempontú felülvizsgálatáról szóló előterjesztéshez kapcsolódóan a Kormány felhívta a nemzetgazdasági minisztert, hogy a vidékfejlesztési miniszter közreműködésével munkacsoportot (a továbbiakban: munkacsoport) hozzon létre az alábbi kérdések megvizsgálására:
a) a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekről, valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól szóló …./2013. (…) Korm. rendeletben (a továbbiakban: rendelet) szereplő tevékenységek engedélyezés-bejelentés szerinti megosztása a környezetre fokozott hatással lévő tevékenységek tekintetében,
b) a kézművestermék-előállító mikrovállalkozások tevékenysége kivonásának lehetősége a rendelet hatálya alól, figyelemmel e tevékenység csekélyebb környezeti hatására.
Előzetes álláspontok szerint a kézműves tevékenységek a rendelet hatálya alól kivonásra kerülhetnek, figyelembe véve azok csekélyebb környezeti hatását. A rendelet hatálya alóli kivonás tekintetében a népi iparművészettel kapcsolatos állami feladatok végrehajtásáról szóló 12/2004. (V. 21.) NKÖM rendelet fogalmára lesz szükséges utalni. Az Ipari és Építésgazdasági Főosztály kérte a kézműves szakmai szövetségtől egy olyan lista összeállítását, mely bemutatja, mely tevékenységek tekintetében a legjellemzőbb a kézműves tevékenység.
Az a) pont tekintetében további egyeztetések szükségesek, mivel ott a kialakult álláspont nem találkozik a főosztályi célkitűzéssel miszerint az engedélyköteles tevékenységek körét szeretnénk szűkíteni (és nem tovább bővíteni) és a környezeti szempontokat az ellenőrzések hatékonyabbá tételével érvényesíteni.
Tekintettel arra, hogy az a) pont vonatkozásában még nem született konszenzus, így a kézműves termékek rendelet hatálya alóli kivételére is később kerülhet sor. Kérem szíves megértésüket.
3. kérdés: „Lehet-e őstermelői igazolvány szerint végezni a szappankészítés és értékesítést? ... Végzettséghez kötöttség?”
A házi szappan értékesítése, mint minden termékértékesítés, kizárólag abban az esetben minősül a Kertv. 2. § 9. pontja szerinti kereskedelmi tevékenységnek, illetve azon belül a 13. pontban foglalt kiskereskedelmi tevékenységnek, vagy a 18. pontban meghatározott nagykereskedelmi tevékenységnek, ha az értékesítésre üzletszerű gazdasági tevékenység keretében kerül sor. Az üzletszerűség pedig mindenképpen valamely vállalkozási formát feltételez, amely a kereskedelmi szabályozás szerint akár őstermelői forma is lehet, amennyiben az őstermelőkre vonatkozó adójogi szabályok a házi készítésű szappan előállításának és értékesítésének őstermelői formában való folytatását lehetővé teszik.
A Kertv. 5. § (3) bekezdése értelmében egyes termékek kiskereskedelmi tevékenység keretében való értékesítéséhez az azt végző személynek a kereskedelemért felelős miniszter rendeletében meghatározott szakképesítéssel kell rendelkeznie. A kiskereskedelmi tevékenységekhez szükséges szakképesítéseket az egyes ipari és kereskedelmi tevékenységek gyakorlásához szükséges képesítésekről szóló 21/2010. (V. 14.) NFGM rendelet (a továbbiakban: R.) mellékletének 3. Kereskedelem (vendéglátás) fejezete határozza meg.
Az R. mellékletének 3. Kereskedelem (vendéglátás) című fejezete alapján a szappan értékesítése a 4. pontban foglalt „Kozmetikai termék, háztartási-vegyi cikk értékesítés*” tevékenységbe tartozik, amely tevékenység folytatásához az R. Kereskedő, vagy Élelmiszer és vegyi áru eladó, vagy Élelmiszer és vegyi áru kereskedő szakképesítést ír elő, amelyek helyett az R. 1. § (2) bekezdése alapján a tevékenység csillag jelölésére tekintettel elfogadható a szakiránynak megfelelő más szakképesítés, illetve a magasabb szintű szakirányú végzettség is.
Az R. 1. § (6) bekezdése szerint az R. mellékletének 3. Kereskedelem (vendéglátás) fejezetében meghatározott előírások azonban nem terjednek ki a Kertv.-ben meghatározott automatából történő értékesítésre, és csomagküldő kereskedelmet folytató személyekre, valamint a kistermelői élelmiszertermelés, -előállítás és -értékesítés feltételeiről szóló rendeletben meghatározott kistermelőre.
4. kérdés: „Egy őstermelő, aki fűszernövényeket termeszt és gyűjt, őstermelői tevékenységként végezhet-e a szappankészítést akkor, ha a szappan alapanyagát – a zsiradékot – nem maga termeli, illetve az ahhoz szükséges állatokat nem maga tenyészti?”
A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 6. számú melléklete határozza meg azokat a termékeket, illetve szolgáltatásokat, amelyek ellenértéke őstermelő bevételnek minősülhet. Ebben a mellékletben a szappan vagy szappankészítés nem szerepel. Mivel tehát a szappankészítést a személyi jövedelemadóra vonatkozó szabályok nem tekintik őstermelői tevékenységnek, illetve mivel az adott esetben a szappankészítés nem kizárólag a saját gazdaságban előállított alapanyag felhasználásával történik, ezért a szappan előállításából származó bevétel után a közterheket nem lehet az őstermelőkre irányadó rendelkezések szerint teljesíteni.
5. kérdés: „Mi kell ahhoz, hogy …. legálisan szappant főzve azt értékesíthesse boltok részére is (kis kézműves tételben vagy nagy tételben főállású szappankészítőként)?”
A kérdéssel kapcsolatosan megjegyezzük, hogy a kereskedelmi szabályozás nem ír elő eltérő rendelkezéseket a kiskereskedőknek történő értékesítés vonatkozásában attól függően, hogy kis tételben, vagy nagyobb tételben, illetve hogy főállás mellett vagy főállásban kerül-e sor az értékesítésre.
A Kertv. 3. § (6) bekezdése csak a kizárólag üzletben forgalmazható termékek értékesítéséhez írja elő a működési engedély megszerzésének szükségességét, egyéb termékek értékesítése azonban bármely kereskedelmi formában a kereskedelmi tevékenység megkezdésére irányuló szándéknak a kereskedelmi hatóságként kijelölt jegyző részére való bejelentését követően megkezdhető.
Mint ahogyan az 1.c) kérdésre vonatkozó válaszunknál kifejtettük, a házi előállítású szappan értékesítése a Korm. rendelet 3. mellékletében meghatározott, kizárólag üzletben értékesíthető termékek között nem szerepel, erre tekintettel a házi szappan értékesítése a jegyzőnek történő bejelentést követőn kezdhető meg. A bejelentés kötelező adattartalmát a Korm. rendelet 1. mellékletének A) része határozza meg, a bejelentést 3000.- Ft illetékkötelezettség terheli.
Amennyiben a terméket boltok részére, azaz kiskereskedők részére kívánják értékesíteni, ez a tevékenység a Kertv. 2. § 18. pontja szerint nagykereskedelmi tevékenységnek minősül, amely üzletszerű gazdasági tevékenység keretében termékek átalakítás (feldolgozás) nélküli továbbforgalmazása és az ezzel közvetlenül összefüggő raktározási, szállítási és egyéb kapcsolódó szolgáltatások nyújtása kereskedő, feldolgozó részére, ideértve a nagybani piaci tevékenységet, valamint a felvásárló tevékenységet is. A fogalomban szereplő, a „termékek átalakítás (feldolgozás) nélküli továbbforgalmazásának” feltétele a házi készítésű szappan nagykereskedelmét nem zárja ki, mivel ebben az esetben termék alatt nem a szappan alapanyaga, hanem maga a készítő által már előállított, és további átalakítás és feldolgozás nélkül a kiskereskedőnek értékesített szappan értendő.
Végezetül szeretnénk felhívni szíves figyelmüket arra, hogy a Nemzetgazdasági Minisztérium válaszlevele nem minősül hatósági állásfoglalásnak, mivel a jogszabályok értelmezésére a Nemzetgazdasági Minisztérium nem rendelkezik hatáskörrel. Erre tekintettel válaszunk kizárólag tájékoztató jellegű, amelyre bíróság vagy hatóság előtt hivatkozni nem lehet. NGM - Jogi hivatkozások: Vállalkozás forma: Egyéni vállalkozó, Kódszám: 204202 TEAOR; 20.42 Tevékenység megnevezése: Jogszabályi hivatkozások : kézműves szappanok készítése 246/2013. (VII. 2.) K. rendelet a kozmetikai termékekről A Kormány az egészségügyi hatosági és igazgatási tevékenységről szóló 199 1. évi XL törvény 15. § (12) bekezdés d) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a köverkezöket rendeli el: 1. Címkézés 1. § A nem előre csomagolt kozmetikai termékek, valamint azon termékek esetében, amelyeket a vevő kérésére vásárláskor csomagolnak be, vagy azonnali eladásra előre csomagolnak, csomagoláson vagy tárolóedényen letörölhetetlen, könnyen olvasható és jól látható formában fel kell tüntetni az 1223/2009 EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdése a), c), d), f) és g) pontjában foglalt információkat: a) a felelős személy neve vagy bejegyzett cégneve és címe.
c) minőségmegőrzési időt (szimbólum majd hónap és év, vagy nap, hónap és év sorrendben). Amennyiben szükséges, ezt az információt a megjelölt minőségmegőrzés biztosításához szükséges tárolási körülmények egészítik ki. A minőségmegőrzési idő megjelölése nem kötelező a 30 hónapot meghaladó minőségmegőrzési idejű kozmetikai termékek esetében. E termékeknél megjelölik azt a – felnyitástól számított – időtartamot, amely alatt a termék biztonságos és a fogyasztóra nézve káros következmény nélkül használható. Ezt az információt a VII. melléklet 2. pontjában megadott szimbólum jelöli, amelyet az időtartam (hónapokban és/vagy években) követ, kivéve, ha a felnyitástól számított minőségmegőrzési idő fogalma nem releváns; d) a felhasználásra vonatkozó különleges óvintézkedések, és legalább a III–VI. mellékletekben felsorolt (KOZMETIKAI TERMÉKEKBEN ENGEDÉLYEZETT SZÍNEZÉKEK, TARTÓSÍTÓSZEREK, UV-SZŰRŐK táblázatokban feltüntetett alkalmazás és figyelmeztetés kötelező jelölési szövegével) valamint a szakipari felhasználásra kerülő kozmetikai termékekre vonatkozó különleges óvintézkedésekre vonatkozó információ; f) a kozmetikai termék rendeltetése, kivéve, ha az egyértelműen kiderül annak megjelenéséből;
Csomagolt termék esetén a 1223/2009 EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk fennti adatai mellett fel kell még tüntetni: b) a csomagolás idején fennálló névleges tartalom súlyban vagy töltési térfogatban, kivéve az öt grammnál vagy öt milliliternél kevesebbet, ingyenes mintákat és egyszeri felhasználásra szánt csomagokat tartalmazó csomagolásokat;
e) a gyártási tételszám vagy a kozmetikai termék azonosító száma. g) az összetevők felsorolása. Ezt az információt csak a csomagoláson kell feltüntetni. A felsorolást az „ingredients” kifejezés előzi meg. E cikk alkalmazásában „összetevő” minden olyan anyag vagy keverék, amelyet szándékosan használnak fel a gyártás során a kozmetikai termék előállításához.
Az összetevők listáját a kozmetikai termékhez való hozzáadás időpontjában mért súlyuk szerinti csökkenő sorrendbenkell megadni. Az 1 %-nál kisebb koncentrációban előfordulóösszetevőket bármilyen sorrendben fel lehet sorolni az1 %-nál nagyobb koncentrációban lévő összetevőketkövetően.
2, § Az l223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikk (1) bekezdés b), c), d) és f) pontjában foglaltakat, valamint (2)-(4) bekezdésében említett tájékoztatón foglaltakat magyar nyelven kell feltüntetni:
Amennyiben gyakorlati okoknál fogva nem lehetséges az előírásoknak megfelelően feltüntetni az (1) bekezdés d) és g) pontjában említett információkat a címkén az alábbiak alkalmazandók: – az információt a termékhez mellékelt vagy csatolt tájékoztatón, címkén, szalagon vagy kártyán kell feltüntetni;–
hacsak gyakrolati okokból nem megvalósítható, ezekre az információkra rövidített formájú információs leírással vagy a VII. melléklet 1. pontjában megadott szimbólummal kell utalni, amelynek szerepelnie kell az (1) bekezdés d) pontjában megadott információ esetében a tárolóedényen vagy a csomagoláson, az (1) bekezdés g) pontjában megadott információ esetében pedig a csomagoláson.(3) Szappan, fürdőgolyók vagy egyéb kisméretű termékek esetében, ahol gyakorlati okok miatt nem megoldható, hogy az (1) bekezdés g) pontjában említett információkat a mellékelt tájékoztatón, címkén, szalagon vagy kártyán tüntessék fel, ezeket az információkat az értékesítésre szánt tároló közvetlen közelében található tájékoztatón kell feltüntetni.
2. Nemzeti hatóság 3. § A Kormány az 1223/2009 EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikke szerinti nemzeti hatóságként az Országos Élelmezési- és Táplálkozástudományi Intézetet jelöli ki (a továbbiakban: nemzeti hatóság). 3. Piacfelügyelet 4. § (1) Az I223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben, valamint az e rendeletben foglalt szabályok betartásának hatosági ellenőrzését a) a járasi hivatal (fóvárosi kerületi) népegészségügyi intézetei (a továbbiakban: járási népegészségügyi intézet), b) az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban: OTH), c) a fogyasztóvédelm i hatóság, d) az I 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20. cikk (3) bekezdése tekintetében a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság az Fttv.-ben meghatározott szabályok szerint végzi, és hatáskörében eljár a rendelkezések megsértése esetéri. TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSE:
(2) Az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22. cikk második albekezdésében foglaltak teljesítése érdekében a gyártó a gyártási tevékenységet - annak megkezdését megelőzően legalább 10 nappal. bejelenti a járási népegészségügyi intézetnek. (3) A (2) bekezdés szerinti bejelentés tartalmazza: a) a kozmetikai termék gyártójának aa) nevét, ab) székhelyét. telephelyét. ac) elérhetőségi adatait. ad) a gyártási tevékenységet végző üzeme címét, e) az elállításra. kerülő kozmetikai termék terméktípusát az 1223/2009!EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II- VI. mellékletéhez tartozó preambulumban foglaltak szerint. -------------------------------------------------------------
(4) A gyártási tevékenység felfüggesztéset vagy leállítását, valamint a (3) bekezdés szerinti adatokban bekövetkezett változást - a (2) bekezdésben foglaltak szerint - 30 napon belül kell bejelenteni. 5. § Abban az esetben, ha a kozmetikai termék termékinformációs dokumetáiója Magyarországon található, úgy annak szakmai ellenőrzését a nemzeti hatóság végzi. A nemzeti hatóság, amennyiben a termékinformációs dokumentáció nem felel meg az 1223!2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak hatóság óvintézkedés céljából értesiti az OTH-t. 6. ~ A felügyeleti tevékenységnek az 1213/1009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 22- cikk negyedik albekezdése szerinti felülvizsgálatát és értékelését a nemzeti halóság végzi. 4. Kozmetikaí toxikológiai központ 7. § A nemzeti hatóság kozmetikai toxikológiai központot működtet, amelynek feladata a kozmetikai termékek használata során felmerülő nemkívánatos és súlyos nemkívánatos hatás esetéri a gyors és megfelelő orvosi ellátás érdekében szükséges információ megadása. 8. § (1) A kozmetikai toxikológiai központ a 7. §-ban megjelölt feladatát telefonos ügyfélszolgálat útján látja el. (2) Az információk csak orvos kérésére. egészségügyi ellátás nyújtása érdekében használhatóak fel. A kozmetikai toxikológiai központ az: adatokat más célra nem adja ki es az adatszolgáltatásról naplót vezet, melyben fel kell tüntetni az adatszolgáltatás időpontját, az információt kérő személy nevét, az érintett termék nevét, valamint a válaszadó nevét. (3) Az információt kérő orvos az ellátást igénylő esetről való tudomásszerzést követő 2 rnunkanapon belűl elektronikus úton a nemzeti hatóság honlapján közzétett formanyomtatványon hivatalosan is bejelentést tesz. (4) A kozmetikai toxikológiai központ a bejelentett esetekről nyilvántartást vezet, továbbá a bejelentéseket központilag, elektronikus kezelőfelület útján továbbítja a Bizottság részére (5) A nyilvántartás a következő adatokat tartalmazza: a) a beteg kora, b) a beteg neme, c) észlelt tünetek, d) a vélhetően a tüneteket okozó kozmetikai termék következő adatai: da) neve, db) rendeltetése, dc) felelős személy, dd) forgatmazó. de) gyártási tételszám. cit) minőség-megőrzési idő, dg) import termék esetén származási ország, e) a termék beszerzésének helye és ideje. I) a bejelentés alapját képező ellátást nyújtó egészségügyi szolgáltató megnevezése. címe, g) alkalmazott terápia, h) a bejelentéssel kapcsolatos további, egészségügyi szempontból jelentős tény vagy körűlmény, (6) Hazai gyártású termék esetén a kozmetikai toxikológiai központ a bejelentett esetről értesíti a felelős személy címe vagy a gyártás helye szerint területileg illetékes járasi népegészségügyi intézetet. 9. § A nemzeti hatóság a kozmetikai toxikológiai központ elérhetőségét a honlapján közzéteszi. 5. Tájékoztatás a súlyos nemkívánatos hatásokról 10. § Az 1223/2009 EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 23. cikke szerinti értesítést a nemzeti hatósag felé kell meglenni a nemzeti hatóság és az OTH honlapján közzétetr formanyomtatványon. 6. Záró rendelkezések I 1. *§ ( 1) a rendelet - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - 2013 július 11-én lép hatálvba (2) A 14. § és az l. melléklet 2013. szeptember I-jén lép hatályba. 12. 2 §-ban foglaltaktól eltéröen. ha a termék csomagolása és tárolóedénye nem azonos, a 2. §-uan foglalt adatokat magyar nyelven 2014. december 3 l-éig elegendő a termék csomagolásán feltüntetni
13. § (1) Ez a rendelet a kozmetikaí termékekröl szóló 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtasahoz szükséges rendelkezéseket állapit meg. (2) Ez a rendelet a kozmetikai termékekröl szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv ll. és Ill. rnellékleténck a műszaki fejlödéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló 2012. augusztus 2-i 2012/21 /EU bizottsági végrehajtási irányelvnek való megfelelést szolgálja. 14. § (i) Az 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásakor az 1. meléklctben foglalt korlátozásokat is alkalmazni kell. (2) Kozmetikai termék elöállitásához az 1. mellékletben meghatározott anyag felhasználása tilos. vagy csak az 1. mellékletben meghatározott korlátozásokkal lehetséges. Ezen anyagok bármelyikének nyomokban való jelenléte akkor fogadható el, ha az a jó gyártási gyakorlat során technikailag elkerülhetetlen és a termék eleget tesz a 3) bekezdésben foglalt követelménynek. (3) kozmetikai termék hosszabb időn keresztül történő rendszeres, rendeltetésszerű vagy előreláthatóan ésszerű használata nem veszélyeztetheti és nem károsíthatja a felhasználó egészségét, figyelembe véve különösen a termék külső megjelenítését, cimkézését, használati útmutatójának tartalmát. valamint a gyártó. illetve a forgalmazó által közölt egyéb megjegyzést, információt is. Az ilyen figyelemfelhívó információ megadása a gyártót, illetve forgalmazót nem mentesíti a jogszabályban meghatározott, az áru bizronságosságával kapcsolatos kötelezettségei alól. 57/20 13. (II. 27.) Korm rendelet A telepengedély, illetve a telep létesitesének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységektől. valamint a telepengedélyezés rendjéről és a bejelentés szabályairól A Kormány az Alaptörvény 15. cikk (3) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében. az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva. a környezct védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 44. § (2) bekezdésében biztosított vélernényezési jogköreben eljáró Országos Környezetvédelmi Tanács véleményének kikérésévei a következőket rendeli el: 1. * (1) E rendelet hatálya az 1. es 2. mellékletben felsorolt gazdasági (termelő vagy szolgáltató) tevékenység (a továbbiakban: ipari tevékenység) folytatására terjed ki. (2) E rendelet hatálya nem terjed ki a Magyar Honvédség szervezetei által folytatott ipari tevékenységekre, a külön jogszabály szerint környezetvédelmi engedélyköteles, illetve egységes környezethasználati engedélyköteles tevékenységekre, továbbá a müködési engedélyköteles kereskedelmi tevékenységekre es a fémkereskedelmi engedélyköteles tevékenységekre. (3) Az 1. és 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenységek tartalmára vonatkozóan a gazdaság] tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszerében foglalt tartalmi meghatározások az irányadóak. TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSE
2. S (1) Az l. és 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenység - a határon átnyúló szolgáltató tevékenység kivérelével - csak a külön jogszabály szerinti telken , építményben vagy épitményen belül önálló rendeltetési egységben (a továbbiakban együtt: telep) az e rendeletben meghatározottak szerint folytatható. (2) A tevékenység megkezdésére irányuló szándék bejelentését követően folytatható a) 1. mellékletben meghatározott ipari tevékenység: b) a 2. mellékletben meghatározott ipari tevékenység ba) a külön jogszabályban ipari területként meghatározott területen, valamint bb) nem ipari területen akkor, ha a telepként szolgaló építmény vagy építményben az önálló rendeltetési egység a tevékenység végzésének megfelelő rendeltetésre 6 hónapnál nem régebbi jogerős használatbavételi engedéllyel vagy tudomásulvétellel. illetve fennmaradási egyben használatbavételi engedéllyel rendelkezik. (3) A (2) bekezdésben nem említett esetekben az ipari tevékenységet csak jogerős telepengedély birtokában lehet folytatni. 2. § (1) Bejelentéshez kötött ipari tevékenység esetében az: ipari tevékenység folytatója az ipari tevékenység megkezdését megelőzően 3. mellékletben meghatározott adattartalmú formanyomtatványon köteles a telep fekvése szerint illetékes település. Budapesten a kerületi önkormányzat jcgyzőjénél, a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a főváros i főjegyzőnél (a továbbiakban: jegyzö) írásban bejelenteni a folytatni kívánt ipari tevékenységet. I. melléklet az 57/20 13. rendelethez. Bejelcntés-köteles tevékenységek 28. illóolajgyártás 69. testápolási cikk gyártása 4. § A Kormány a telepengedély kiadása iránti eljárásban
c) az 5. melléklet l. pontjában meghatározott tevékenységeknél - annak elbírálása kérdésében, hogy a telep a tűzvédelmi követelményeknek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e - az elsőfokú eljárásban fl telep fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltséget, a másodfokú eljárásban a telep fekvése szerint illetékes megyei katasztrófavédelmi igazsatóságot, Budapesten a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóságot; (5. Melléklet: Tűzvédelmi hatóság ellenőrzéséhez, illetve (vagy) szakhatósági állásfoglalásához kötött tevékenységek:
19. testápolási cikk gyártása)
9§ (2) A jegyző a bejelentés másolatát a nyilvántartásba vételt követően a nyilvántartási számmal együtt írásban megküldi a bejelentőnek. és a 4. §-ban, valamint az (1) bekezdésben megjelölt hatóságoknak. (3) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a 4. § a), b), d) és f) pontjában megjelölt elsőfokú hatóságok (telep fekvése szerint illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatala járási (fővárosi kerületi) népegészségügyi intézet; környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség; megyei kormányhivatal növény- és talajvédelmi igazgatóság; járási építésügyi és örökségvédelmi hivatal) a bejelentés kézhezvételet követö naptól számított harminc napon belül a telepen ellenőrzést folytatnak le. Az 1. § e) pontjában megjelölt elsőfokú hatóság pedig folytathat le, ha a) a tevékenység a 2. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontja alapján minősül bejelentés-kötelesnek, illetve b) a tevékenyégre a 4. §-ban meghatározott követelmények vonatkoznak, illetve ha a tevékenység az ott megjelölt hatásokkal járhat. (4) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a jegyző a 4. melléklet II. pont 2 alpontjaban foglaIt adattartalmat il bejelentés kézhezvételet követő naptól számított harminc napon belül ellenőrizheti. (5) Bejelentés-köteles tevékenység esetében a telep fekvése szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltség a bejelentés kézhezvételét követő naptól számított harminc napon belül a telepen ellenőrzési folytat le. ha a tevékenység az 5. melléklet ll. részében szerepel. (6) A (3) és (5) bekezdésben meghatározott hatóságok az ellenőrzést követő nyolc napon belül annak eredményéről tájékoztatják a jegyzöt. (7) A telep működésével kapcsolatos - a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIll. törvény 97. § (2) bekezdésében meghatározott - figyelemfelhívás esetén az. illetékes környezetvédelrni, természetvédelmi és vízügyi felügyelőség szűkség szerint megteszi a hatáskörébe tartozó intézkedéseket. valamint megkeresi a jegyzőt. 10§ (1) Az ipari tevékenység végzöje a telepengedély megadását, illetve a bejelentés: követően a nyilvántartásban szereplő adatokban bekövetkezett változást - az ipari tevékenység változtatását ide nem értve - haladéktalanul, írásban köteles bejelenteni a jegyzőnek. (2) A jegyző az adatváltozást a nyilvántartásba bejegyzi. (3) A telep használatára jogosult személyében történö változás esetén a (2) bekezdés szerinti eljárást kell alkalmazni, azzal. Hogy a változást. annak megfelelő igazolása mellett az új jogosut köteles bejelenteni (4) Az ipari tevékenység megszüntetését az. ipari tevékenység végzőjc köteles a jegyzőnek a megszűnést követően haladéktalanul bejelenteni és - telepengedély-köteles tevékenység esetében - a telepengedélyt leadni. A telepet a jegyző törli a nyilvántartásból. (5) A jegyző az (1 )-(3) bekezdésben meghatározott adatváhozásról, valamint a tevékenység (4) bekezdés szerinti megszünteiéséről haladéktalanul értesíti a 9. § (1) bekezdésében megjelölt, valamint telepengedély-köteles tevékenység esetében az engedélyezésben részt vett hatóságokat, bejelenres-köteles tevékenység esetében pedig a bejelentőt és a 4. §-ban megjelölt hatóságokat. (6) A telepen folytatott ipari tevékenység változása eseten - ideértve, ha a tevékenységet folytatá a telepen kerabban folytatott ipari tevékenysége mellett vagy annak egyidejű megszüntetésével másik. engedély- vagy bejelentés-köteles ipari tevékenységet kíván folytatni - az új tevékenység tekintetében a 3-9. § szerinti eljárást kell megfelelöen lefolytatni. azzal. hogy a korábbi tevékenység megszüntetese eseten a (4) bekezdest is megfelelöen alkalmazni kell. 11.§ (1) A 2. §-ban és a 10§ (1) bekezdésében foglalt feltételek fennállását a jegyzö ellenörzi. -----------------------------------------------------------------------
12. § telepek engedélyezésével, bejelentésevel és nyilvántartáshan feltüntetett adatok módosltásával kapcsolatos eljárásokért a kérelmező, illetve a bejelentő igazgatási szolgáltarási díjat köteles fizetni. 13. ~ A Kormány az e rendelet által meghatározott közigazgatási hatosági ügyek tekintetében a fővárosi és megvei kormányhivatalokról , Valamint a fővárosi és megyei korrnányhivatalok kialakításával és .1 területi integrációva1 összefüggő törvénymódosításokról szóló 20 \ 0_ évi CXXVL törvény 6. § (3) bekezdése szerinti feladat- és hatáskörök ellátására az iparügyekért felelős minisztert jelöli ki. 15. § Ez a rendelet 20 13. február 28-án lép hatályba. 16. § E rendelet a belső piaci szolgáltatásokról szól ú, 2006. december 12-i 2006/123/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5- és 9, cikkének való megfelelést szolgálja. 17. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő és a telepengedély, illetve a telep létesítésének bejelentése alapján gyakorolható egyes termelő és egyes szolgáltató tevékenységekröl, valamint a telep engedélyezés rendjéről és bejelentés szabályairóI szóló 358/2008_ (XI L 31.) Korm. rendelet alapján nyi lvántartásba vett, a jelen rendelet alapján más jegyző illetékességi területén lévő telep esetében a telepet nyilvántartásba vevő települési önkormányzati jegyző a teleppel kapcsolatos iratokat megküldi a telep fekvése szerint illetékes települési önkormányzati jegyzőnek, aki a telepet haladéktalanul a jelen rendelet alapján vezetett nyilvántartásába veszi. Képesítése(k) 21/2010 (V 14,) NFGM rendelet alapján: Kozmetikumok elöállítása*
- {Kozmetikai terrnékgyártó} V AGY - {Vegyipari technikus} Javaslat helyettesítő (jogelőd, egyenértékű, szirányú egyéb v. magasabb [*-gal jelölt] képesítésekre: A kozmetikai termékgyártó képesítes helyettesítő képesírései. - Automata gyártórendszerek üzemetterö]e vagy
- Vegyi anyag-gyártó szakmunkás vagy
- Általános vegyész szakmunkás vagy
- Altalános vegyipari technikus vagy
- Vegyészmérnök (egyetemi végzettség) vagy
- Vegyészmérnök (főiskolai végzettség
Engedélyhez
kötött tevékenysége
Engedélyező hatóságok
i engedélyek
gyártása: kézműves szappanok készítése.
kozmetikai terméket csak olyan
vagy jogi személy.
Illetve jogi személyiséggel nem
rendelkező gazdasági
társaság gyárthat. amely gyártási
tevékenységet bejelenti, A gyártási tevékenységet a gyártó, illetve meghatalmazott
be a fővárosi
és megyei kormányhivatalnak a
szerint illetékes
járási (fővárosi
kerületi) hivatala
kerületi)
népegészségügyi intézetéhez.
A gyártási tevékenység
körelező
(40/2001 3§ 2): ll)
minden újonnan létesített, bővitett, kozmetikai terméket
üzem müködésénck
megelőzően legalább 30 nappal. A gyártási
tevékenység bejelentésének tarta
lmaznia kell:
a) a kozmetikai termék
nevét, székhelyet, a gyártó
meghatalmazott képviselőjének
nevét és elérhetőségi adatait, illetve
a gyártás. telephelyének cimét. b) a felelős
nevét, szakképzettségének. szakmai
gyakorlatának okirat: igazolását, c) a gyártando
40/2001. (XI. 23.) EüM rendelet 1. számu melléklet szerinti
terméktípusát.
d) a termékinformációs
dokumentáció tárolási helyét. AZ ElJRÓPAI
A TANÁCS 1123/2009/EK RENDELETE.
246/2013. (VII.
2.) Kormány rendelet
* Pár tisztázó kérdést még szeretnénk feltenni, megjegyzés: a 40/2001 EÜM r. nem hatályos, ennek lehivatkozása is kérdést vet fel. NAV:
tevékenységként nem végezhető. IM (Igazságügyi Minisztérium):
Az egyéni vállalkozókról és az egyéni cégről szóló 2009. évi CXV. törvény (Evtv.) értelmezésekében, a 2009. évi LXXVI. törvény 2§. l) pontjában meghatározott szolgáltatási tevékenység feltételei szerint végzett tevékenység, tehát rendszeresen, nyereség- és vagyonszerzés céljából..., a törvény értelmében üzletszerűen végzett gazdasági tevékenységnek minősül. Így az Etvt. 2§ (l) bekezdése szerint egyéni vállalkozóként is folytathaja a tevékenységet, de egyéni cég keretében is, amely az egyéni vállalkozói nyilvántartásban szereplő természetes személy által alapítot, jogi személyiséggel NEM rendelkező jogalany, amely a cégnyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre. Az egyéni cég jogképes, cégneve alatt jogokat szerezhet, kötelezettséget vállalhat, így akár tulajdont szerezhet, szerződést köthet, pert indíthat, perelhető. Az egyéni cég a 2006. évi V. törvény (Ctv.) hatálya alá tartozik, a 2013. évi V. törvény (Ptk.) jogi személyekre vonatkozó általános szabályai, és a gazdasági társaságok közös szabályait is alkalmazni kell rá. Természetesen a tevékenység végezhető jogi személy formában is: pl. Kft., szövetkezet... VM Környezeti Fejlesztéspolitikai Főosztály
ki fog térni. Addig azonban az 57/2013 (II. 27) kormányrendelet hatályos. NEM VAGYUNK
ILLETÉKESEK VÁLASZOK:
EMMI Köznevelésért Felelős Államtitkárság:
Elöljáróban tájékoztatom, hogy a szakképzéssel kapcsolatos
feladatok ellátása, a szakképzés tartalmi kérdéseinek rendezése, a szakképzés
és felnőttképzés szakmai irányítása a szakképzésért és felnőttképzésért felelős
szaktárca felügyeleti jogkörébe tartozik. Az oktatásért felelős szaktárca az iskolai rendszerű oktatás irányításában – beleértve a
köznevelést, a felsőoktatást és az iskolai nevelés-oktatás szakképesítés
megszerzésére felkészítő szakaszát -, valamint az iskolai rendszerű
felnőttoktatás megszervezésében illetékes. Az emberi erőforrások minisztere ellátja az Országos Képzési
Jegyzékben ágazatához tartozó szakképesítések tekintetében a szakképzésért
felelős miniszteri feladatokat. Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési
Jegyzék módosításának eljárásrendjéről szóló 150/2012 (VII. 6) Kormány
rendelet 2. mellékletében a szakiránnyal rendelkező szakképesítések
szakmairányainak felsorolása található meg, amelyben az 5. mellékletbe is
tartozó „A kulturális és nemzeti örökségvédelmi szakképesítések” között a 34 215 01 Népi kézműves szakképesítés
az alábbi szakirányokat tartalmazza:
12.Csipkekészítő, Faműves, Fajátékkészítő, Fazekas, Gyékény-
szalma- csuhétárgykészítő, Kézi és gépi himző, Kosárfonó, fonottbútor készítő,
Szőnyegszövő, Takács, Nemezkészítő, Népi bőrműves. A szappankészítő kézműves nem tartozik az emberi erőforrások
miniszterének szakképesítésért felelős miniszteri hatáskörbe, így a kérdések megválaszolásában
sem illetékes a köznevelésért felelős szakterület. NÉBIH (Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal ) - Állategészségügyi
A felhasználni kívánt élelmiszer hulladék, jelen esetben használt
zsiradék, a nem emberi
fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre
vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről az Európai
Parlament 1069/2002 rendeletének (továbbiakban EK rendelet) 2. cikke (2)
bekezdés g) pontja alapján azon élelmiszer hulladékok kivételével, melyet · nemzetközi viszonylatban működő közlekedési
eszközről gyűjtöttek be vagy
· takarmányozási célra használnak illetve · nyomással történő sterilizálással való
feldolgozásra vagy · a 15. cikk (1) bekezdése első albekezdése b)
pontjában említett módszerekkel történő feldolgozásra vagy · biogáz vagy · komposztáló üzemben használják fel, nem tarozik e
jogszabály hatálya alá.
A nem emberi
fogyasztásra szánt állati melléktermékekre vonatkozó állategészségügyi
szabályok megállapításáról 45/2012 VM
rendelet 16. § (3)
bekezdése értelmében, ha a használt sütőolaj és zsiradék nem tartozik az EK
rendelet hatálya alá, a szállítás feltételeit a szállító telephelye szerinti
illetékes környezetvédelmi hatóság határozza meg.
A fent leírtaknak
megfelelően a használt zsiradék felhasználása, kezelése, feldolgozása a szappan
készítés esetében, az állategészségügyi szolgálat nem rendelkezik hatáskörrel.
tájékoztatom, hogy e kérdésben egyeztettünk a Vidékfejlesztési Minisztérium
Élelmiszerlánc-felügyeleti Főosztályával. A projekt a Svájci Hozzájáruláson keresztül a Svájci Állam társfinanszírozásával valósult meg. A Szövetség az Élő Tiszáért Egyesület,t a Svájci–Magyar Együttműködési Program társfinanszírozásával, a Svájci-Magyar Civil és Ösztöndíj Alapok pályázat , a SMCA-2012-0071-Z regisztrációs számon nyilvántartott “Fenntartható helyi gazdasági kezdeményezések érdekképviseletének megteremtése és piaci életképességük javítása” című pályázat keretében megvalósuló program keretében létrehozza civil, szakmai partnerségben a Kisléptékű Termékelőállítók és Szolgáltatók Országos Érdekképviseletének Egyesületét. Ajánlja a cikket ismerősének | Nyomtatható verzió | Cikk tetejére

matches:
§ 17
§ 15
§ 4
§ 9
§ 18
bíróság


text:
16/2013. számú közigazgatási elvi döntés | Kúria
16/2013. számú közigazgatási elvi döntés
K.16.
Közlekedési szabályszegés miatt közigazgatási bírságról rendelkező határozatot nem teszi jogszabálysértővé, ha ismert a gépjármű vezetője és a közigazgatási bírságot az üzembentartóval szemben szabják ki abban az esetben, ha a gépjárművezető és az üzembentartó személye azonos, ez esetben ugyanis nem áll fenn a gépjárművezető bírságolásának törvényi feltétele (410/2007.(XII.29.) Korm. 1. § (1) bek., 1/1975.(II.5.) KPM-BM együttes r. 14. § (1) bek. d) pont, 2004. évi CXL. tv. 68. § (1) bek.,
Az elsőfokú rendészeti hatóság a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény (a továbbiakban: Kkt.) 21-21/A. §-a alapján, valamint a közigazgatási bírsággal sújtandó közlekedési szabályszegések köréről, az e tevékenységekre vonatkozó rendelkezések megsértése esetén kiszabható bírságok összegéről, felhasználásának rendjéről és az ellenőrzésben történő közreműködés feltételeiről szóló 410/2007. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. §-ának (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alapján megállapította, hogy a felperes által üzemben tartott gépjárművel 2010. március 27-én 10:09-kor, ...... sz. út helyszínen a megengedett 40 km/óra sebesség helyett 63 km/óra sebességgel közlekedtek, megszegve ezáltal a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendeletnek (a továbbiakban: KRESZ) a megengedett legnagyobb sebességre vonatkozó 14. § (1) bekezdés d) pontja szerinti előírását, ezért a felperest, mint üzembentartót 30.000,- forint közigazgatási bírság megfizetésére kötelezte. A bírság kiszabásáról rendelkező határozatot felperes 2010. május 14-én vette át, azonban még azt megelőzően, 2010. április 27-én beadványban vitatta a sebességkorlátozás fennállását és megszegését, valamint kérte a fotók postai úton részére történő megküldését. Az elsőfokú rendészeti hatóság – a beadványban foglaltak elbírálása érdekében – a 2010. május 28-án kelt módosító határozatával a bírságot kiszabó határozat indokolási részét akként módosította, hogy a szabályszegés megvalósulását kiegészítette a sebességkorlátozó tábla jelentéstartalmának leírásával, továbbá tájékoztatást adott a fényképfelvétel megtekintésének Korm. rendeletben biztosított módjáról. A módosító határozat a közigazgatási bírság kiszabását, illetve annak mértékét nem érintette. Felperes fellebbezést nyújtott be a közigazgatási bírságot kiszabó elsőfokú határozat ellen, amelyben kérte a határozat megváltoztatását és vele, mint üzembentartóval szemben a közigazgatási bírság mellőzését, mivel bejelentette, hogy a gépkocsit ő vezette az adott időpontban. Vitatta továbbá a szabálysértés megtörténtét, kérte a fotók másolatának megküldését, és sérelmezte, hogy ügyféli jogait nem gyakorolhatta, az elsőfokú rendészeti hatóság megfosztotta őt a tényállás megismerésének lehetőségétől. Alperes a 2010. szeptember 8-án kelt határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta, megállapította, hogy az elsőfokú rendészeti hatóság a döntése során teljes körültekintéssel járt el.
Felperes keresetet nyújtott be a másodfokú határozat felülvizsgálata iránt, annak jogszabálysértő volta miatt kérte a határozat hatályon kívül helyezését. Kereseti kérelmében kifejtette, hogy a hatóság eljárási szabályt sértett, hiszen felperes kifejezett kérése ellenére nem küldte meg a fényképeket. Az alperesi határozat hiába ad tájékoztatást a fotók internetes elérhetőségéről, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 68. § (1) bekezdése alapján a hatóság köteles lett volna másolatot küldeni. Információ hiányában – mivel az esemény pontos helyszínéről sem volt felperesnek tudomása – érdemi védekezést tenni nem tudott. Kifogásolta továbbá, hogy a bizonyítékként felhasznált első felvétel semmit nem igazol, csak azt, hogy ....... területén 40 km/óra a megengedett sebesség, a második felvétel pedig nem igazolja, hogy az hol került lefényképezésre, így nem alkalmas bizonyításra. A határozat alapját képező KRESZ 14. § (8) bekezdését alkotmányellenesnek tartja a felperes, mert jogbizonytalanságot okoz (senki nem kötelezhető arra, hogy ha egy héttel korábban érkezik egy helységbe, akkor fejben tartsa, hogy mit látott egy héttel korábban, amikor megérkezett). Felperes keresetében indítványozta az eljárás felfüggesztése mellett az Alkotmánybíróság megkeresését a jogi norma alkotmányellenességének elbírálása végett. Sérelmezte továbbá, hogy igazoltan ő vezette a gépjárművet, ennek ellenére a bírságot vele szemben, mint üzembentartóval - és nem mint a gépjármű használójával - szemben szabták ki. A keresetlevélben kifejtett kérelmen túl a felperes a tárgyaláson hivatkozott arra, hogy a 60 napos határidő 2010. május 26-án lejárt, a határozatot pedig 2010. május 28-án hozta az alperes.
Alperes az érdemi ellenkérelmében jogszabálysértés hiányára tekintettel kérte a felperes keresetének elutasítását.
A bíróság felperes keresetét elutasította, ennek során rámutatott arra, hogy az alperesnek jelen ügyben azt kellett bizonyítania, hogy a felperes a megengedett legnagyobb sebességre vonatkozó előírást megszegte, azonban nem tartozott az alperes által bizonyítandó tények közé, hogy a felperes ..... területéről vagy azon kívülről érkezett az érintett útszakaszra, ez a megengedett sebesség túllépésének tényét nem befolyásolja. A sebességkorlátozás fennállását és annak megszegését az alperes két fényképfelvétellel bizonyította. A sebességkorlátozás tényét tanúsító fénykép, amelyen a ...... település kezdetét jelző tábla és az alatta elhelyezett sebességkorlátozó tábla látható, 2010. március 27-én 09:16:16-kor készült, míg a megengedett legnagyobb sebesség túllépését bizonyító felvétel 2010. március 27-én 10:09:28-kor készült. A fényképfelvétel alapján kétséget kizáróan bizonyított, hogy a sebességkorlátozást jelző tábla a helységnévtábla alatt ki volt helyezve. A sebességkorlátozás hiányát a felperes nem állította, nem bizonyította és arra vonatkozó bizonyítási indítvánnyal sem élt, csupán az alperes bizonyítékának bizonyításra alkalmasságát vonta kétségbe, ugyanakkor a kereseti kérelemben elismerte, hogy az első felvétel azt igazolja, hogy ...... területén 40 km/óra a megengedett sebesség.
A bíróság nem fogadta el azt a felperesi érvelést, hogy a fotók megküldésének elmaradása miatt információ hiányában érdemi védekezést nem terjeszthetett elő. A szükséges információk megszerzésének módjáról a felperes időben - még az eljárás megindításáról szóló értesítésben - tájékoztatást kapott, mely a jogszabályi előírásoknak megfelelt mind a tájékoztatás módja, mind pedig időbelisége tekintetében, ezáltal iratbetekintési jogában nem korlátozta az elsőfokú rendészeti hatóság a felperest. Az, hogy a felperes ezen lehetőségével nem élt, nem róható az alperes terhére.
A bíróság nem fogadta el felperes azon kifogását, hogy a Kkt. 21/A. §-ának (2) bekezdése szerinti mentesülési ok vele, mint üzembentartóval szemben fennáll, s ezért a felperest, nem mint a gépjármű üzembentartóját kellett volna közigazgatási bírsággal sújtani. A Kkt. 21/A. §-ának (2) bekezdéséből egyértelmű, hogy csak akkor felelhet az üzembentartó helyett más személy, ha az az üzembentartótól különböző természetes személy. Jelen esetben az üzembentartó a gépjármű használója is, egy és ugyanazon személy, azaz nem került sor a gépjármű más természetes személy használatába adására, így a használatba vevő személlyel szembeni bírságolás törvényi feltétele nem áll fenn, ezért a felperes a Kkt. 21. § (1) bekezdése szerint üzembentartóként felel.
A bíróság a felperes által a tárgyaláson előadottak alapján vizsgálta a határidő betartását és elfogadta felperes azon észrevételét, hogy az ügyintézési határidő 2010. május 26-án járt le. A bíróság megállapította, hogy a bírságot kiszabó határozatot az elsőfokú rendészeti hatóság 2010. április 23-án hozta, kézbesítése 2010. május 14-én megtörtént, azaz mind a bírságkiszabásra, mind a bírságot kiszabó határozat közlésére a Kkt. szerinti 60 napos határidő betartásával került sor, ezáltal a bírság kiszabása tekintetében késedelem nem valósult meg. Az elsőfokú rendészeti hatóság módosító határozata 2010. május 28-án kelt, azonban ez a közigazgatási bírság kiszabása szempontjából érdemi kihatással nem bír, a közigazgatási bírság kiszabásának jogszerűségét nem befolyásolja. A módosító határozat a bírságot kiszabó határozat rendelkező részét nem érintette, kizárólag az indokolásra terjedt ki, így a bírság kiszabásának időpontját a módosító határozat kelte nem befolyásolja. Mindezek alapján a bíróság felperes keresetét elutasította.
(Fővárosi Törvényszék, 26.K.34.073/2011/4.)

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság