4.3 hitelintézet: magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet, valamint a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben (a továbbiakban: Hpt.) foglaltaknak megfelelően, vagy jelzálog-hitelintézet a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló 1997. évi XXX. törvényben foglaltaknak megfelelően, illetve a biztosítóintézet a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló 2003. évi LX. törvényben foglaltaknak megfelelően,
7. komfortos lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. § 3. pontjában meghatározott lakás,
8.6 korszerűsítés: a lakás használatának javítása céljából víz-, csatorna-, elektromos-, gázközmű bevezetése, illetve belső hálózatának kiépítése, fürdőszoba létesítése olyan lakásban, ahol még ilyen helyiség nincs, központosított fűtés kialakítása vagy cseréje, beleértve a megújítható energiaforrások (pl. napenergia) alkalmazását is, az épület szigetelése, beleértve a hő-, hang-, illetve vízszigetelési munkálatokat, a külső nyílászárók energiatakarékos nyílászárókra való cseréje, tető cseréje, felújítása, szigetelése, a korszerűsítés része az ehhez közvetlenül kapcsolódó helyreállítási munka, a korszerűsítés közvetlen költségeinek 20%-áig,
c)7 a 16. életévét már betöltötte, de megváltozott munkaképességű személy, és ez az állapota legalább egy éve tart, vagy egy év alatt előreláthatóan nem szűnik meg,
12.8 eltartott: az építtető, vásárló eltartottjának minősül
a)9 a változó vagy a legfeljebb egy évig állandó kamatozású kölcsön esetén az Államadósság Kezelő Központ Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ÁKK Zrt.) által havi rendszerességgel közzétett, a közzétételt megelőző három naptári hónapban tartott 12 hónapos névleges futamidejű diszkont kincstárjegy aukcióin kialakult – a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek megfelelően számított – átlaghozamok adott aukciókon elfogadott mennyiségekkel súlyozott számtani átlaga,
b)10 az egy évnél hosszabb időszakra állandó kamatozású kölcsön esetén az ÁKK Zrt. által havi rendszerességgel közzétett, a közzétételt megelőző három naptári hónapban tartott ötéves névleges futamidejű államkötvény aukcióin kialakult – a betéti kamat és az értékpapírok hozama számításáról és közzétételéről szóló kormányrendeletnek megfelelően számított – átlaghozamok adott aukciókon elfogadott mennyiségekkel súlyozott számtani átlaga,
19.11 megváltozott munkaképességű személy: az a személy, aki munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, illetve legalább 50%-os mértékű egészségkárosodást szenvedett, vagy akinek az egészségi állapota a rehabilitációs hatóság komplex minősítése alapján nem haladja meg az 50%-os mértéket,
20.12 nem támogatott személy hiteladós: az e rendelet szerinti kamattámogatással érintett kölcsönszerződés olyan adóstársa, aki a támogatott személyek legalább egyikének a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) szerinti közeli hozzátartozója és a (7) bekezdés szerinti feltételeket teljesíti,
21.13 igénylő: olyan támogatott személy, aki az e rendelet szerinti kamattámogatás igénybevétele iránt kérelmet nyújtott be a hitelintézethez, azonban a kamattámogatással érintett kölcsönszerződésének megkötésére még nem került sor,
22.14 lakás: az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet rendelkezéseinek megfelelő, az ingatlan-nyilvántartásban lakóház vagy lakás megnevezéssel nyilvántartott vagy – új lakás építése esetén – ilyenként feltüntetésre váró ingatlan a hozzá tartozó földrészlettel,
23.15 kormányhivatal: amennyiben e rendelet eltérően nem rendelkezik, a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatos feladatkörében eljárva a támogatott lakás fekvése szerint illetékes megyei kormányhivatal, Pest megye vagy a főváros területén fekvő támogatott lakás esetén Budapest Főváros Kormányhivatala.
(3) Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvényben, illetve az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII. 20.) Korm. rendeletben meghatározottak szerint kell értelmezni.
b)16 az a) pont hatálya alá nem tartozó esetekben a kormányhivatal
(6)17 Az e rendeletben meghatározott feltételekkel a központi költségvetésből kamattámogatást igényelhet:
(7)18 Nem támogatott személy hiteladós az e rendelet szerinti kamattámogatással érintett kölcsönben adóstársként abban az esetben szerepelhet, ha teljes bizonyító erejű magánokiratban
aa)19 új, összkomfortos lakás felépítéséhez,
b)20 az eladó az igénylőnek nem – a Ptk. szerinti – közeli hozzátartozója, továbbá nem élettársa,
c)21 jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság vagy egyéni vállalkozó eladó esetén az igénylő az eladóval nem áll tulajdonosi kapcsolatban.
(4)22 E rendelet alkalmazásában a lakástulajdonnal egy tekintet alá esik a gazdasági társaság tagja által a társaság részére vagyoni hozzájárulásként szolgáltatott, valamint az építési és használatbavételi (fennmaradási) engedélyben vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványban meghatározott céltól, vagy a rendeltetésétől tartósan eltérő célra használható lakás.
(7)23 A kamattámogatás igénybevételéhez – a menekült, az oltalmazott valamint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó személy kivételével – a nem magyar állampolgár igénylő köteles származási országának ingatlan-nyilvántartásért felelős szerve által kiállított – az ország egész közigazgatási területére, tagállamok esetén a tagállam, szövetségi államok esetén a szövetségi állam közigazgatási területére vonatkozó – hivatalos iratot és annak hiteles magyar nyelvű fordítását bemutatni a hitelintézetnek, amellyel igazolja, hogy saját magának, házastársának, élettársának, bejegyzett élettársának, gyermekének és az együttköltöző családtagjának származási országában lakástulajdona nincs.
(7a)24 A kamattámogatás igénybevételéhez – a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó személy kivételével – a nem magyar állampolgár igénylő köteles teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozni arról, hogy a kamattámogatással építeni, vásárolni, korszerűsíteni kívánt lakásban lakóhelyet létesít.
(8)25 Nem kell a (7) bekezdésben foglaltakat alkalmazni, ha az igénylő a menekült jogállásával rendelkező személy.
(9)26 Házaspár, illetve bejegyzett élettárs igénylők esetében, ha a házastársak vagy bejegyzett élettársak egyike magyar állampolgár, a (7) bekezdésben foglaltakat nem kell igazolni.
(10)27 A (7a) bekezdés szerinti nyilatkozatot mind az építtető (vásárló), mind az eltartott köteles aláírni.
(11)28 Ha a támogatott személy a kamattámogatással épített, vásárolt, korszerűsített lakását
a)29 építés esetén a használatbavételi engedély kiadásától vagy a használatbavétel tudomásulvételétől számított,
(12)30 A kamattámogatás igénybevételével érintett kölcsönszerződés megkötésének feltétele, hogy – új lakás építése vagy korszerűsítés esetén – az igénylő által benyújtott bekerülési költséget tartalmazó költségvetést a hitelintézet elfogadja.
d)31 a kamattámogatásra irányuló kérelem benyújtását megelőző 5 éven belül értékesített lakása, illetve tulajdoni hányada értékesítésével egyidejűleg vagy azt követően vásárolt és az építés helyszínéül szolgáló építési teleknek az általános forgalmi adó (a továbbiakban: áfa) összegével növelt vételárával,
e)32 a kamattámogatással vásárolni kívánt lakás telekárat is tartalmazó vételárának legfeljebb 10%-ával, ha ezen összeg kifizetése a korábbi lakás eladását bejegyző ingatlan-nyilvántartási eljárásban hozott határozat kiadásának időpontját legfeljebb 120 nappal előzi meg,
(2) Az építési költség, a vételár vagy a korszerűsítés költsége kiegyenlítéséhez felvett kamattámogatott hitelintézeti kölcsön, vagy biztosítóintézeti jelzáloghitel (a továbbiakban együtt: kölcsön) összege
(4)33 A kamattámogatott kölcsön hitelcéljaként szolgáló lakást – amennyiben a kölcsön fedezete másik lakás, akkor a kamattámogatott kölcsön fedezeteként szolgáló lakást – a kamattámogatott kölcsön összegének erejéig, a (3) bekezdés szerinti időtartamra, a kamattámogatással érintett kölcsönszerződés alapján a hitelintézet javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom terheli.
a)34 az adósnak, adóstársnak, ezek házastársának, élettársának, bejegyzett élettársának és szülői felügyelete alatt álló kiskorú gyermekeinek, valamint az együttköltöző családtagjainak írásban tett nyilatkozata alapján a 2009. július 1-jét megelőzően hatályos jogszabályok, illetve e rendelet alapján államilag támogatott lakásépítési, -vásárlási, -bővítési, -korszerűsítési, vagy az otthonteremtési kamattámogatásról szóló 341/2011. (XII. 29.) Korm. rendelet alapján lakásépítési vagy -vásárlási célú fennálló kölcsönük (a továbbiakban együtt: államilag támogatott kölcsön) nincs, vagy
bb)35 azzal, hogy a ba) pont szerint vállalt kötelezettség nem teljesítése esetén az új kölcsön kamattámogatására való jogosultság megszűnik, és az igénybe vett kamattámogatást a folyósítás napjától a Ptk. szerinti kamatokkal együtt 30 napon belül vissza kell fizetni a központi költségvetésbe, az új kölcsönt folyósító hitelintézeten keresztül.
(3)36 A kamattámogatásra való jogosultság megállapítását és mértékének meghatározását új lakás vásárlása esetén a lakásra vonatkozó adásvételi szerződés megkötését követő 120 napon belül, építés esetén a végleges használatbavételi engedély kiadása vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt, korszerűsítés esetén a hitelcél megvalósulása előtt kell kérni a hitelintézettől.
j)37 a 2. § (2) bekezdés c) pontjában foglaltakat az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatával,
k)38 saját és gyermeke adóazonosító jelét adóigazolvánnyal,
l)39 több lakásból álló, osztatlan közös tulajdon esetén, amennyiben az ingatlan-nyilvántartásból a kamattámogatott kölcsönnel érintett lakásra vonatkozóan a támogatott személy tulajdonszerzésének mértéke nem állapítható meg, közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba foglalt használati megosztási megállapodással.
a)40 a Magyar Államkincstár központja (a továbbiakban: Kincstár) a családtámogatási adatbázist is magában foglaló egységes szociális nyilvántartásban szereplő adatok alapján az adósnak – a családtámogatási ellátás igénylésének vagy az azzal összefüggő adatközlésnek részeként is előterjeszthető – kérelmére elektronikusan értesíti, vagy
(7)41 Ha
c)42 a használatbavételi engedély megszerzése vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt a szerződés teljesítése más, az építtetőnek felróható okból hiúsul meg, vagy
d)43 a használatbavételi engedély megszerzése vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt az építtető e rendelet szerint támogatott és már igénybe vett kölcsönt visszafizeti,
a)44 a készültségi fokkal arányos folyósítást megelőzően bemutatja az adott készültségi foknak megfelelő,
ba)45 természetes személyazonosító adatait, adóazonosító jelét valamint a kamattámogatásra vonatkozó információkat a kamattámogatás szabályszerű igénybevételének ellenőrzése céljából a hitelintézet átadja a kormányhivatal vagy az állami adóhatóság részére,
bb)46 az állami adóhatóság a bizonylatok valódiságát, a bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a kamattámogatások igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen (a lakásban is) ellenőrizze, és annak eredményéről a hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a kormányhivatal hatáskörébe tartozik, a kormányhivatalt hivatalból értesítse.
(1a)47 Amennyiben a támogatott személy az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény szerinti közhasznú jogállású szervezet vagy települési önkormányzat által kiírt nyilvános pályázat útján az építkezéshez szükséges természetbeni juttatásban részesül, a természetbeni juttatás támogatást nyújtó által igazolt értékéig az (1) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti számlabenyújtási kötelezettség csökkenthető.
(2)48 Hatósági árverésen vásárolt használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal rendelkező, vagy nem rendelkező lakás esetén a vételárat is tartalmazó árverési jegyzőkönyv szerinti vételárral a számlabenyújtási kötelezettség csökkenthető.
(4)49 Ha a támogatott személynek a (3) bekezdés a)–b) pontjaiban foglalt kötelezettségvállalása nem teljesül, a hitelintézet tájékoztatja erről a kormányhivatalt és megküldi az ügy iratait.
(6a)50 Letörölhetetlen jelzéssel a számlára feljegyzésre kerül, hogy azt mely ingatlan vonatkozásában, mikor és mely 2. § (1) bekezdése szerinti kamattámogatás igénybevétele céljából mutatták be a hitelintézetnél.
(8)51 A támogatott személy köteles a költségek igazolásaként bemutatott számlákat az adásvételi szerződés megkötése, illetve a használatbavételi engedély kiadása vagy a használatbavétel tudomásulvétele évének utolsó napjától számított öt évig megőrizni.
8. § (1)52 Ha az igénylő a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez alapján jutott kamattámogatáshoz, akkor az igénylő a folyósított összeget az igénybevétel napjától a Ptk. szerint számított kamataival együtt köteles visszafizetni.
(2)53 A folyósító hitelintézet felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely a jelen rendelet alapján őt terhelő kötelezettség megsértésével keletkezett. A hitelintézet felelőssége kiterjed a Hpt. szerinti pénzügyi szolgáltatást közvetítő ügynökére is, aki e rendelet szerinti támogatásokra való jogosultság bírálatát, valamint a támogatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységet végez. Mentesül a hitelintézet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy maga vagy ügynöke úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben tőle elvárható. A hitelintézet felelőssége nem terjed ki a 3. § (4) bekezdése szerinti megfelelőségi igazolás ellenőrzésére.
(4)54 A hitelintézet havi rendszerességgel megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal a kamattámogatású kölcsönök igénybevételéről szóló támogatási szerződések, azok módosítása vagy megszűnése, valamint az új támogatott személyek 7. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja szerinti adatait. A hitelintézet évente, a tárgyévet követő június 30-áig elektronikus úton adatot szolgáltat a Kincstárnak szerződésenként a kamattámogatás összegéről. A hitelintézet a lehívott kamattámogatások összegeiről és a támogatott kölcsönök negyedév végén fennálló állományáról a negyedév utolsó hónapjának elszámolásával egyidejűleg a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (továbbiakban: miniszter) részére személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít. Az adatszolgáltatás kiterjed a hitelintézet által megkötött lakáscélú kölcsönök szerződéseinek számára, összegére, fennálló állományára és a lehívott kamattámogatások összegére. Az adatszolgáltatások rendjét a miniszter határozza meg. A hitelintézet az igényelt kamattámogatás éves összegét évente egyszer, az éves elszámolás keretében közli a támogatott személlyel. Az adatszolgáltatások teljesítésének elmaradása esetén a miniszter a támogatás folyósítását felfüggeszti.
(4a)55 Az e rendelet szerinti kamattámogatást is magában foglaló, lakáscélú állami támogatásokhoz kapcsolódó szakmai informatikai rendszereket – a szakmai irányítást ellátó miniszter utasítása és felügyelete mellett – a Kincstár üzemelteti és fejleszti.
(5)56 A hitelintézet (4) bekezdés szerinti elszámolását a Kincstár ellenőrzi. Ez az ellenőrzés nem minősül hatósági eljárásnak.
(8)57 A hitelintézet a kamattámogatások igénylése iránti kérelem átvételéről igazolást ad az igénylőnek, melyben tájékoztatja a kérelem elbírálásának várható időtartamáról. Átvételnek minősül az is, ha a kérelmet a hitelintézet ügynöke vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról az ügynök ad írásbeli tájékoztatást. A hitelintézet a kérelem elutasítása esetén az igénylőt részletesen, írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról a nem teljesülő e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben az igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, a kamattámogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a kormányhivataltól.
(9)58 Ha az igénylést a hitelintézet elutasítja, az igénylő a kamattámogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítása iránt kérelmet nyújthat be a kormányhivatalhoz az írásbeli elutasítás igénylő általi kézhezvételétől számított 15 napon belül. Első fokon a kormányhivatal, másodfokon a Kincstár jár el. A kormányhivatalhoz benyújtott kérelem alapján – a kormányhivatal megkeresésére – a hitelintézet 8 napon belül csatolni köteles a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
(10)59 Amennyiben jogerős határozat megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek fennállásának hiányára hivatkozással a kölcsönszerződés igénylővel történő megkötését és a támogatott kölcsön folyósítását nem tagadhatja meg. A jogerős határozat a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja.
(11)60 A kormányhivatal a támogatottnál a kamattámogatás igénybevételének jogszerűségét hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja. Ha a kormányhivatal a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott jogosulatlanul vette igénybe a kamattámogatást, akkor határozatban intézkedik a kamattámogatás – igénybevétel napjától számított késedelmi pótlékkal növelt összegének – visszatérítése iránt. Ez esetben a késedelmi pótlék mértéke a Ptk. szerinti kamat. A közigazgatási hatósági eljárásra első fokon a kormányhivatal, másodfokon a Kincstár az illetékes. A kormányhivatal a jogosulatlan igénybevétel tényéről a folyósító hitelintézetet írásban tájékoztatja.
(12)61 A kormányhivatal, valamint a Kincstár hatósági jogkörében eljárva méltányossági eljárást nem folytathat le, kivéve a részletfizetés engedélyezését. A kamattámogatás (11) bekezdés szerinti, részletekben történő visszafizetése akkor engedélyezhető, ha a kérelmező igazolja, hogy a támogatás azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos terhelést jelent.
(13)62 Az e rendelet szerinti kamattámogatásból eredő, támogatott személyt terhelő bejelentési kötelezettség teljesítését a hitelintézet a támogatott személy részére a bejelentéssel egyidejűleg, írásban igazolja.
9. § (1)63 A nem magyar állampolgár támogatott személy részére a kamattámogatás a három hónapot meghaladó tartózkodási jog fennállásának időtartama alatt nyújtható, ha Magyarország területén bejelentett lakóhellyel (szálláshellyel) rendelkezik. A tartózkodási jog fennállását évente január 31-éig kell a hitelintézet felé igazolni. A kamattámogatást igénybe vevő nem magyar állampolgár tartózkodási jogában bekövetkezett változást 8 napon belül köteles a támogatást folyósító hitelintézetnek bejelenteni.
(2)64 A kamattámogatásra megszerzett jogosultság a kölcsönszerződés megszűnéséig – a 2. § (11) bekezdése szerinti esetet kivéve – változatlan feltételekkel fennmarad, függetlenül attól, hogy a kölcsön fedezetét képező lakás helyett fedezetül másik lakás kerül bevonásra.
(7)65 Az e rendelet szerinti kamattámogatott kölcsönök csak forintban nyújthatók és a törlesztés is csak forintban történhet. A támogatás időtartama alatt árfolyamkockázatot sem a kölcsönt igénybe vevő támogatott személy, sem az állam nem visel.
(8)66 Amennyiben a kamattámogatott kölcsönök forrásául szolgáló jelzáloglevél nem forintban került kibocsátásra, úgy a kamattámogatás igénybevételének feltétele, hogy a jelzálog-hitelintézet a jelzáloglevelet a számviteli szabályoknak mindenben megfelelő deviza csereügylet útján forintosítsa, és a támogatás időtartama alatt árfolyamkockázatot sem a kölcsönt igénybe vevő támogatott személy, sem az állam ne viseljen.
(9a)67 A 2015. április 1-jét megelőzően kötött (9) bekezdés szerinti szerződésekben a szerződésből eredő jogok és kötelezettségeknek a Kincstár, mint szerződő fél mellett – a felek polgári jogi együttműködési kötelezettsége tekintetében – a kormányhivatal is alanya.
(9b)68 A 2015. április 1-jét megelőzően kötött (9) bekezdés szerinti szerződésekben – a szerződésből eredő jogok és kötelezettségek jogutódjaként – a Kincstár, mint szerződő fél helyébe a lakástámogatási hatóságok által folytatott közigazgatási hatósági eljárások tekintetében a kormányhivatal lép.
(11)69 A fogyasztónak nyújtott hitelről szóló 2009. évi CLXII. törvény (a továbbiakban: Fhtv.) hatálya alá tartozó, e rendelet szerinti kamattámogatással nyújtott kölcsönök esetében az Fhtv. 17/B. § (2) bekezdése, 17/C. §-a, 17/D. §-a, valamint 20/A. §-a helyett a (12)–(16) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell alkalmazni.
(12)70 A hitelintézet – a támogatás időtartama alatt – a kölcsön ellenszolgáltatásának egyoldalú módosítására nem jogosult. Az ellenszolgáltatás az 5. § (2) bekezdése szerint változik.
(13)71 A hitelintézet által – az ügyleti vagy üzleti év fordulójának napján érvényes referenciahozam alapján – érvényesített ellenszolgáltatás módosítása nem minősül egyoldalú kamatemelésnek.
(14)72 Az e rendelet szerinti kamattámogatással nyújtott kölcsönök esetén az ellenszolgáltatás mértéke az e rendelet alapján alkalmazható mindenkori legmagasabb ellenszolgáltatás, csökkentve
(15)73 Az ellenszolgáltatás mértéke az adott kölcsönszerződésre irányadó kamatperiódusok fordulónapján módosul a (12)–(14) bekezdésben foglaltak szerint. Abban az esetben, ha a kölcsönszerződésben rögzített kamat nem volt kamatperiódushoz kötve, kamatperiódusként egy havi kamatperiódust kell tekinteni.
(16)74 Az e rendelet szerinti kamattámogatással nyújtott kölcsönök esetén a kamattámogatási időszak lejártát követően a hitelintézet
11. § (1)75 Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot – ha törvény másként nem rendelkezik – a Kincstár képviseli.
(3)76 Ha a (2) bekezdés szerinti előirányzat terhére az a rendelet alapján nyújtott kamattámogatásra tekintettel teljesítendő költségvetési kiadás az adott évben várhatóan meghaladja a 3 milliárd forintot, a miniszter haladéktalanul előterjesztést nyújt be közvetlenül a Kormány ülésére a kölcsönkérelmek befogadásának az adott évre vonatkozó felfüggesztéséről.
(4)77 A Kincstárnak, valamint a kormányhivatalnak az e rendeletben szabályozott hatósági eljárására a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényt kell alkalmazni.
(5)78 A fővárosi és megyei kormányhivatalnak a lakáscélú állami támogatásokkal kapcsolatban e rendelet alapján
(6)79 A szakmai irányító miniszter szakmai képzéseket, vizsgákat, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez a kormányhivatal lakástámogatásokkal foglalkozó munkatársai részére.
13. §80 E rendeletnek az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.)
a) 13. §-ával megállapított 1. § (2) bekezdés 11. pont c) alpontját, 12. és 19. pontját, 14. § (2) bekezdésével megállapított 2. § (7) bekezdését, 17. § a) pontjával megállapított 2. § (8) és (9) bekezdését, valamint 17. § c) pontjával megállapított 6. § (3) bekezdését – a Kincstár vagy bíróság által jogerősen elbírált esetek kivételével – a Módr. hatálybalépését81 megelőzően benyújtott kérelmekre is alkalmazni kell,
b) 14. §-ával megállapított 2. § (2) és (7a) bekezdését valamint 17. § b) pontjával megállapított 2. § (10) bekezdését a Módr. hatálybalépését82 követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
14. §83 Az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § a) pontjával megállapított 1. § (2) bekezdés 1. pont a) alpontját, 9. § b) pontjával megállapított 2. § (4) bekezdését, 9. § c) pontjával megállapított 2. § (11) bekezdés a) pontját, 9. § d) pontjával megállapított 6. § (3) bekezdését, 9. § e) pontjával megállapított 6. § (7) bekezdés c) és d) pontját, 9. § f) pontjával megállapított 7. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontját, 9. § g) pontjával megállapított 7. § (2) bekezdését és 9. § h) pontjával megállapított 7. § (8) bekezdését a 2013. január 1-jét követően befejezett építkezésekre is alkalmazni kell.
15. §84 E rendeletnek a családok otthonteremtési kedvezményével összefüggésben az egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr1.)
a) 11. §-ával megállapított 2. § (12) bekezdését a Módr1. hatálybalépésének85 időpontját követően megkötésre kerülő kamattámogatás igénybevételével érintett kölcsönszerződések esetén kell alkalmazni,
b) 12. §-ával megállapított 4. § (4) bekezdését a Módr1. hatálybalépését86 követően benyújtott kölcsönkérelmek esetén kell alkalmazni.
16. §87 (1) E rendeletnek a fogyasztóknak állami kamattámogatással nyújtott lakáscélú hitelek eltérő feltételeinek meghatározásával összefüggésben az egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr2.) 4. §-ával megállapított 10. § (11)–(16) bekezdését a Módr2. hatálybalépését88 megelőzően megkötött kölcsönszerződések esetén is alkalmazni kell.
17. §89 (1) A (2) bekezdésben foglalt kivételekkel e rendeletnek a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr3.) által megállapított rendelkezéseit a 2015. április 1-jét megelőzően benyújtott támogatás iránti kérelmekre, folyósított támogatásokra, valamint folyamatban lévő eljárásokra is alkalmazni kell.
a) 4. § (4) bekezdését a Módr3. hatálybalépését90 követően benyújtott kölcsönkérelmek esetén kell alkalmazni,
3 Az 1. § (2) bekezdés 4. pontja az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § a) pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 1. § (2) bekezdés 8. pontja az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § c) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 1. § (2) bekezdés 11. pont c) alpontja a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 1. § (2) bekezdés 12. pontja a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
9 Az 1. § (2) bekezdés 14. pont a) alpontja a 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 11. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 Az 1. § (2) bekezdés 14. pont b) alpontja a 82/2010. (III. 25.) Korm. rendelet 11. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
11 A 1. § (2) bekezdés 19. pontját a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése iktatta be.
12 Az 1. § (2) bekezdés 20. pontját az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdése iktatta be.
13 Az 1. § (2) bekezdés 21. pontját az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdése iktatta be.
14 Az 1. § (2) bekezdés 22. pontját a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
15 Az 1. § (2) bekezdés 23. pontját a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (1) bekezdése iktatta be.
16 Az 1. § (4) bekezdés b) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
17 Az 1. § (6) bekezdését a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be.
18 Az 1. § (7) bekezdését az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 2. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 2. § (2) bekezdés b) pontja az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § d) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 2. § (2) bekezdés c) pontját a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdése iktatta be.
22 A 2. § (4) bekezdése a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 2. § (7) bekezdése a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 2. § (7a) bekezdését a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 14. § (3) bekezdése iktatta be.
25 A 2. § (8) bekezdése a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 17. § a) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 2. § (9) bekezdése a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 17. § a) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 2. § (10) bekezdése a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 17. § b) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 2. § (11) bekezdés záró szövegrésze a 80/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 2. § (11) bekezdés a) pontja a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 2. § (12) bekezdését a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
31 A 3. § (1) bekezdés d) pontja a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 3. § (1) bekezdés e) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 4. § (4) bekezdését a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
34 Az 5. § (1) bekezdés a) pontja az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § e) pontja szerint módosított szöveg.
35 Az 5. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja a 80/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
36 A 6. § (3) bekezdése a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 17. § c) pontja, a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 6. § (5) bekezdés j) pontját a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
38 A 6. § (5) bekezdés k) pontját az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 47. §-a iktatta be.
39 A 6. § (5) bekezdés l) pontját a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be.
40 A 6. § (6) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 6. § (7) bekezdés záró szövegrésze a 80/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
42 A 6. § (7) bekezdés c) pontja a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 6. § (7) bekezdés d) pontja a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 7. § (1) bekezdés a) pontja a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 7. § (1) bekezdés b) pont ba) alpontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 7. § (1) bekezdés b) pont bb) alpontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 7. § (1a) bekezdését a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 14. § (2) bekezdése iktatta be.
48 A 7. § (2) bekezdése a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § g) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 7. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 7. § (6a) bekezdését az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 48. §-a iktatta be.
51 A 7. § (8) bekezdése a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 9. § h) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 8. § (1) bekezdése a 80/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
53 A 8. § (2) bekezdése az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § g) pontja, a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 448. § a) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 8. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 8. § (4a) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (3) bekezdése iktatta be.
56 A 8. § (5) bekezdése a 345/2013. (IX. 30.) Korm. rendelet 67. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 8. § (8) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 8. § (9) bekezdése a 113/2011. (VII. 7.) Korm. rendelet 45. §-a, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 8. § (10) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 8. § (11) bekezdése a 113/2011. (VII. 7.) Korm. rendelet 45. §-a, a 80/2014. (III. 14.) Korm. rendelet 21. §-a, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
61 A 8. § (12) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 8. § (13) bekezdését az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. §-a iktatta be.
63 A 9. § (1) bekezdése a 144/2012. (VII. 3.) Korm. rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg.
64 A 10. § (2) bekezdése az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 50. §-ával megállapított szöveg.
65 A 10. § (7) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 448. § b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 10. § (8) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 448. § b) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 10. § (9a) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (4) bekezdése iktatta be.
68 A 10. § (9b) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (4) bekezdése iktatta be.
69 A 10. § (11) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
70 A 10. § (12) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
71 A 10. § (13) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
72 A 10. § (14) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
73 A 10. § (15) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
74 A 10. § (16) bekezdését a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
75 A 11. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 448. § c) pontja, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (7) bekezdés m) pontja szerint módosított szöveg.
76 A 11. § (3) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 448. § d) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 11. § (4) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (5) bekezdése iktatta be.
78 A 11. § (5) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (5) bekezdése iktatta be.
79 A 11. § (6) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (5) bekezdése iktatta be.
80 A 13. §-t a 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
81 A hatálybalépés időpontja 2013. január 1.
82 A hatálybalépés időpontja 2013. január 1.
83 A 14. §-t a 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
84 A 15. §-t a 331/2014. (XII. 18.) Korm. rendelet 15. §-a iktatta be.
85 A hatálybalépés időpontja 2015. január 1.
87 A 16. §-t a 4/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
88 A hatálybalépés időpontja 2015. február 1.
89 A 17. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 136. § (6) bekezdése iktatta be.
90 A hatálybalépés időpontja 2015. április 1.


text:
715k 195k
a Petíciós Bizottság 2015. évi tevékenységéről
G. mivel az Európai Parlament az egyetlen olyan uniós intézmény, amelyet közvetlenül a polgárok választanak, és mivel a petíciós jog olyan eszközt ad a kezükbe, amellyel felhívhatják választott képviselőik figyelmét az őket aggasztó témákra; mivel maga a Petíciós Bizottság jelenleg sajnos nem rendelkezik elegendő vizsgálati hatáskörrel;
J. mivel az Egyesült Királyságban lezajlott közelmúltbeli események, a menekültekkel kapcsolatos humanitárius válság, a megszorítási intézkedések igen súlyos társadalmi és gazdasági hatása, a pénzügyi válság valamennyi polgár számára szabad és emberhez méltó életet biztosító és alapvető jogaik teljes mértékű tiszteletben tartását garantáló megoldásának kudarca, valamint az idegengyűlölet és a rasszizmus Európa-szerte tapasztalható terjedése kétségbe vonja a rendszerbe, valamint az európai projekt egészébe vetett bizalmat; mivel a Petíciós Bizottság felelőssége, egyben előtte álló nagy kihívás is, hogy fenntartsa és erősítse az európai problémákról szóló párbeszédet Európa polgáraival és lakosaival;
S. mivel egyedi módszert fogadtak el a gyermekek jólétével kapcsolatos petíciók elbírálásával kapcsolatban, és 2015. szeptember 17-én különleges munkacsoportot hoztak létre ebben a témakörben, melynek elnökévé Eleonora Evi képviselőnőt választották meg;
AC. mivel ez a portál arra szolgál, átláthatóbbá és interaktívabbá tegye a petíciós folyamatot, és egyúttal hatékonyabb ügymenetet biztosít a petíciók benyújtói, az európai parlamenti képviselők és a nagyközönség számára; mivel a projekt második szakasza, amely főleg a petíciók adminisztratív kezelésének javítására irányul, ugyanakkor arra is, hogy lehetővé tegye a petíciók eredeti benyújtói és a későbbi támogatók számára a petíciók valós idejű nyomon követését, 2015 során nem haladt jelentős mértékben előre, pedig az eredeti ütemezés szerint addigra már be is kellett volna fejeződnie;
AG. mivel az uniós jogszabályok tagállamokban történő megfelelő végrehajtásának biztosításáért elsődlegesen a nemzeti bíróságok felelősek; mivel ezzel összefüggésben az Európai Bíróság előzetes döntéshozatala a nemzeti jogrendszerek rendelkezésére álló hasznos eszköz; mivel ezt az eljárást eddig szinte egyáltalán nem használták, legfeljebb néhány tagállamban, de azokban is csak csekély mértékben; mivel a petíciók alternatív és független vizsgálati és ellenőrzési módot kínálnak az uniós jogszabályoknak való megfelelés tekintetében, és mivel e két alternatív eljárás ezért nem zárhatja ki kölcsönösen egymást;
AI. mivel a Petíciós Bizottság úgy véli, hogy a 211/2011/EU rendelet 2012. április 1. hatálybalépése után három évvel el kell végezni a rendelet végrehajtásának értékelését annak érdekében, hogy fel lehessen tárni a hiányosságokat, és működése javításának érdekében megvalósítható, konkrét javaslatokat lehessen tenni gyors felülvizsgálatára;
AK. mivel 2016-ban, amint a munkateher visszaállt a normális szintre, három tényfeltáró látogatásra került sor a 2016-ban vizsgált petíciókkal kapcsolatban; mivel ezek a látogatások a bizottság különös előjogának minősülnek és a bizottság munkájának alapvető részét képezik, ami a petíciók benyújtóival és az érintett tagállamok hatóságaival való kapcsolattartást is magában foglalja; mivel az ilyen küldöttségek tagjai – azonos feltételek mellett – a küldöttség minden tevékenységében részt vesznek, többek között a végső jelentés kidolgozásában is;
AO. mivel minden egyes petíciót figyelmesen megvizsgálnak, és körültekintően foglalkoznak velük, és a petíciót benyújtó minden személynek ésszerű időn belül választ kell kapnia beadványára;
4. emlékeztet arra, hogy a Petíciós Bizottság nyilvános vitáin be kell tartani a petíciók benyújtóinak állampolgársága szerinti egyenlő és arányos képviseletet; a Petíciós Bizottság európai dimenziójának erősítése érdekében elő kell mozdítani valamennyi tagállam megfelelő és igazságos képviseletét a bizottság nyilvános vitáin;
6. elismeri, hogy a Parlament fontos politikai szerepet is betölt a Bizottság végrehajtási intézkedései tekintetében azáltal, hogy ellenőrzi az uniós jog végrehajtásának nyomon követéséről szóló éves jelentéseket, és megfelelő parlamenti állásfoglalásokat fogad el; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Petíciós Bizottság által a Parlament elé terjesztett állásfoglalásokat, amelyek petíciók alapján azonosítják az uniós jog alkalmazásával és végrehajtásával kapcsolatos konkrét hiányosságokat és felhívják a Bizottságot, hogy ennek megfelelően intézkedjen és számoljon be a Parlamentnek nyomonkövetési tevékenységéről; felhívja továbbá a Tanácsot és a Parlamentet, hogy a 2013/0140/COD rendelet elfogadása során tegyenek konkrét intézkedéseket az ecetmuslicának (Drosophila melanogaster) az Unió külső határánál történő állategészségügyi ellenőrzések alóli mentességével kapcsolatban, amint azt biokémiával foglalkozó Nobel-díjas professzorok az 1358/2011. számú petícióban javasolták;
7. üdvözli, hogy 2015-ben lerövidült a petíciók kezelésének időtartama, ugyanakkor fenntartja, hogy a petíciók alapos kivizsgálásának és még gyorsabb feldolgozásának garantálása és mindeközben a petíciók minőségi kezelésének biztosítása érdekében haladéktalanul több technikai és emberi erőforrást kell biztosítani a Petíciós Bizottság titkársága számára;
9. megállapítja, hogy a Bizottság részt vesz a petíciós folyamatban és elkötelezett mellette, továbbá a lehető legrövidebb időn belül válaszol a Parlament által a részére küldött új petíciókra; rámutat arra, hogy az Európai Bizottság részletes válaszokat ad, és valamennyi hatáskörébe tartozó petícióval foglalkozik; emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a körülményeikben vagy hátterükben bekövetkezett változások miatt felülvizsgálat céljából a Bizottsághoz küldött petíciókra adott válaszában a Bizottság számos alkalommal nem ad hozzá új elemet; sajnálatosnak tartja azon eseteket, amikor a Bizottság alapvetően az eljárási szempontokra helyezi a hangsúlyt, és nem foglalkozik az ügy lényegi részével; emlékezteti a Bizottságot, hogy az uniós jog potenciális megsértését felvető petíciókat csak a megfelelő vizsgálat befejezését követően lehet lezárni; rámutat a Bizottság azon kötelezettségvállalására, hogy általánosságban illetékes tisztviselőket küldjön a Petíciós Bizottság üléseire, ugyanis összességében jobb minőségű a petíciók kezelése, amikor a lehető legmagasabb beosztású tisztviselők képviselik a Bizottságot a vitákon; sajnálja, hogy a Petíciós Bizottság ülésein az Európai Bizottság válaszai általában csupán a Petíciós Bizottságnak küldött hivatalos válaszban leírtakra korlátozódnak, és nem szolgálnak olyan új vagy releváns információkkal, amelyek lehetővé tennék a felmerült kérdések megoldását; megállapítja, hogy az írásbeli válaszokat komolyan veszik, és a Petíciós Bizottság által rendezett szóbeli viták során magyarázatokat fűznek hozzájuk;
11. a jövőben fokozottan ügyelni fog arra, hogy a Bizottság rendszeresen jelentést tegyen a Parlamentnek az egyes tagállamok ellen indított kötelezettségszegési eljárások alakulásáról, hogy jobb együttműködésre nyíljon lehetőség, és az érintett benyújtókat időben tájékoztassák a fejleményekről;
12. úgy gondolja, hogy az átláthatóság érdekében, a különböző uniós intézmények közötti jóhiszemű együttműködés szellemében és az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében a Bizottságnak kérésre és szükség esetén biztosítania kell a Parlament részére az EU Pilot eljárással kapcsolatos egyedi ügyek összegzését; emlékeztet a Petíciós Bizottság korábbi, az EU Pilot eljárás és a kötelezettségszegési eljárás dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmeire, mivel a petíciók gyakran ilyen eljárások kezdeményezéséhez vezetnek; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy tájékoztassa a Petíciós Bizottságot a közvetlenül a petíciókkal kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások fejleményeiről; hangsúlyozza, hogy teljes átláthatóságot kell biztosítani a már lezárult EU Pilot eljárásokra és kötelezettségszegési eljárásokra vonatkozó információk közzététele terén;
13. úgy véli, hogy a petíciókkal kapcsolatos vizsgálatok eredményeként indított kötelezettségszegési eljárásokra vonatkozó szükséges információkat időben el kell juttatni a Parlament számára, különösen a Petíciós Bizottság kérésére;
14. elengedhetetlennek tartja a nemzeti parlamentekkel és azok illetékes parlamenti bizottságaival, valamint a tagállamok kormányaival folytatott együttműködés javítását, különösen annak biztosítása érdekében, hogy a petíciókat a megfelelő és illetékes hatóságok kezeljék; megismétli arra vonatkozó felhívását, hogy az illetékes nemzeti parlamenti bizottságokkal való rendszeres találkozók formájában strukturált párbeszédet kell indítani a tagállamokkal; üdvözli, hogy a német Bundestag petíciós bizottságának küldöttsége jelen volt a Petíciós Bizottság 2015. május 4-i ülésén; ösztönzi a tagállamok, valamint az érintett helyi és/vagy regionális hatóságok képviselőinek részvételét a Petíciós Bizottság ülésein; emlékeztet annak fontosságára, hogy a Tanács és a Bizottság képviselői legyenek jelen a Petíciós Bizottság ülésein és meghallgatásain;
15. elismeri az uniós jog tényleges alkalmazásának hatását az uniós intézmények hitelességének megerősítése szempontjából; emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződésben foglalt petíciós jog az európai polgárság fogalmának fontos alkotóeleme, illetve az uniós jog alkalmazásának nyomon követésére és a lehetséges joghézagok felderítésére szolgáló valódi mérőeszköz; felszólítja a Petíciós Bizottságot, hogy szervezzen rendszeres találkozókat a nemzeti petíciós bizottságokkal annak érdekében, hogy felhívja a figyelmet az európai polgároknak az Unióban és a tagállamokban felmerülő aggodalmaira, és az európai jogalkotás és végrehajtás minőségének javítása révén tovább erősítse jogaikat;
16. megismétli a Petíciós Bizottság 2013. évi tevékenységéről szóló jelentésben(1) foglalt felhívást, amely szerint meg kell erősíteni a tagállamokkal folytatott strukturált párbeszédet, például a nemzeti petíciós bizottságok vagy más illetékes hatóságok tagjaival tartandó rendszeres találkozók révén; felhívja a tagállamokat, hogy vegyék tudomásul a tényfeltáró látogatásokról készített jelentésekben és a párbeszédek során megfogalmazott ajánlásokat;
17. üdvözli, hogy 2015-ben 191 polgár közvetlenül a Petíciós Bizottsághoz nyújtotta be a petícióját; felidézi és támogatja a videokonferencia, illetve bármely olyan eszköz fokozott alkalmazását, amely abban az esetben is lehetővé teszi a petíciók benyújtói számára a Petíciós Bizottság munkájában való tevékeny részvételt, ha személyesen nem tudnak jelen lenni;
18. megállapítja, hogy a Bizottság korlátozóan és szűken értelmezi az Unió Alapjogi Chartája 51. cikkének (1) bekezdését, amely – többek között – kimondja, hogy a Charta címzettjei „a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre”; megállapítja, hogy a Charta 51. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy „a Charta az uniós jog alkalmazási körét nem terjeszti ki az Unió hatáskörein túl”; szorgalmazza a Charta alkalmazási körének tágabb értelmezését, és azt, hogy a Charta és a szerződések jövőbeni felülvizsgálatai során újra vizsgálják meg e cikk helytállóságát; kiemeli, hogy semmi sem gátolja a tagállamokat abban, hogy nemzeti jogszabályaikban teljes körűen alkalmazzák a Charta rendelkezéseit annak érdekében, hogy polgáraik alapvető jogainak védelmét az uniós jog végrehajtásán túlmenően biztosítsák, és emlékeztet arra, hogy a tagállamokra más nemzetközi kötelezettségek is vonatkoznak;
19. sajnálatosnak tartja, hogy a petíciók benyújtói még mindig nem kapnak elegendő információt a petíciók elfogadhatatlanná nyilvánításának okairól;
20. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság túlságosan szűken és szigorúan értelmezi az Európai Unió Alapjogi Chartájának 51. cikkét, amely szerint a „Charta rendelkezéseinek címzettjei – a szubszidiaritás elvének megfelelő figyelembevétele mellett – az Unió intézményei, szervei és hivatalai, valamint a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre”; emlékeztet arra, hogy a Charta 51. cikke miatt a polgárok elvárásai gyakran sokkal messzebbre mutatnak, mint amit a Charta jogi rendelkezései szigorúan megengednek, és éppen e cikk szűk és szigorú értelmezése miatt gyakran nem teljesülnek; kéri a Bizottságot, hogy az ilyen elvárásokhoz jobban alkalmazkodó, újfajta megközelítést alkalmazzon;
21. sajnálatosnak tartja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartája még mindig nem terjed ki Lengyelország és az Egyesült Királyság polgárainak védelmére;
22. hangsúlyozza, hogy 2015 januárjában két képviselőt kineveztek a Petíciós Bizottság képviseletére a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szervezeteiben, és hogy e két képviselő 2015. augusztus 27–28-án a svájci Genfben részt vett az Európai Unió és a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által elkészített előzetes jelentés elemzésében; kiemeli a Petíciós Bizottságnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtása terén folyamatosan végzett fontos munkáját; tudomásul veszi, hogy 2015 rendkívül jelentős év volt, mivel először vizsgálta felül az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyik szervezete az Unióban az emberi jogokkal kapcsolatos kötelezettségek teljesülését; üdvözli azt a tényt, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyik bizottsága lehetőséget kapott arra, hogy a Petíciós Bizottság védelmi funkciójáról szóló valamennyi részletet meghallgassa; hangsúlyozza, hogy a Bizottság megkezdte az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottsága záró észrevételeinek(2) beépítését a petíciók kezelésének folyamatába; üdvözli, hogy a Petíciós Bizottság által 2015. október 15-én megrendezett, „a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelme a beérkezett petíciók szemszögéből” című nyilvános meghallgatás nagy mértékben hozzáférhető volt; felhívja a figyelmet a „C” tematikus osztály megrendelésére készített, „A Petíciós Bizottságnak a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtása terén betöltött védelmező szerepe” című tanulmány következtetéseinek fontosságára; fontosnak tartja, hogy a Petíciós Bizottság továbbra is rendezzen a fogyatékossággal kapcsolatos petíciókra összpontosító rendezvényeket; kéri, hogy erősítsék meg a Petíciós Bizottság és titkársága kapacitását, hogy megfelelő módon betölthesse védelmező szerepét; kéri, hogy jelöljenek ki egy tisztviselőt a fogyatékossággal kapcsolatos problémák kezelésének felelősévé; elismeri a bizottság által a fogyatékossággal kapcsolatban 2015-ben végzett jelentős nyomon követési tevékenységét olyan konkrétabb témákban, mint például a marrákesi szerződés megerősítése, a megkülönböztetés elleni irányelv korlátozásának feloldása, a fogyatékossággal élő személyek kulturális, oktatási vagy tudományos fejlődésének előmozdítására tervezett árucikkekre vonatkozó vámmentesség, illetve a családtagjaikat gondozók támogatása;
23. sürgeti a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek megjelent művekhez való hozzáférésének megkönnyítéséről szóló marrákesi szerződés gyors uniós szintű megerősítését annak ellenére, hogy az Európai Unió Bírósága előtt viták vannak a hatáskörök tekintetében; emlékeztet arra, hogy a 2015. szeptemberi záró észrevételeiben az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottsága rámutatott bizonyos hiányosságokra az Unión belül az egyezménynek való teljes megfelelés tekintetében; megállapítja, hogy az Uniónak gyorsan el kell fogadnia egy módosított európai akadálymentesítési intézkedéscsomagot, amely hatékony és hozzáférhető jogérvényesítési és panasztételi mechanizmusokat tartalmaz; rámutat arra, hogy a Bizottság feladatait le kell választani a független nyomonkövetési keretrendszerről, biztosítandó, hogy a keretrendszer rendelkezzen a feladatainak ellátásához elegendő erőforrásokkal;
24. hangsúlyozza, hogy a polgárok által benyújtott petíciók témájuk szerint igen sokféle területre csoportosíthatók, ezek között szerepelnek az alapvető jogok, a gyermekjólét, a fogyatékossággal élő személyek jogai, a kisebbségekhez tartozó személyek jogai, a gyermekek jogai, a belső piac, a környezetvédelmi jogok, a munkaügyi viszonyok, a migrációs politikák, a kereskedelmi megállapodások, a közegészségügyi kérdések, a közlekedés, az állatok jogai és a hátrányos megkülönböztetés;
25. hangsúlyozza a gyermekek jogaival kapcsolatos petíciók érzékeny jellegét, mivel ilyen esetekben gyors és megfelelő választ kell adni a petíciók benyújtóinak aggodalmaira, ugyanakkor védelmezni kell a gyermekek mindenek felett álló érdekét a Petíciós Bizottság által a petíciók vizsgálata folyamán esetlegesen szervezett tényfeltáró látogatások során;
26. úgy véli, hogy a nyilvános meghallgatások szervezése fontos eszköz a polgárok által felvetett, az Unió tevékenységi körébe tartozó problémák alaposabb kivizsgálásához, valamint az Unió működésének általános aspektusai és az azzal kapcsolatos alapvető hiányosságok tekintetében; felhívja a figyelmet az európai polgári kezdeményezésről az Alkotmányügyi Bizottsággal közösen 2015. február 26-án, a petíciós jogról 2015. június 23-án, a fogyatékossággal élő személyek jogainak védelméről 2015. október 15-én és az élveboncolás elleni („Stop Vivisection”) európai polgári kezdeményezésről három másik bizottsággal közösen 2015. május 11-én szervezett nyilvános meghallgatásokra, és hasznosnak tartja a határokon átnyúló örökbefogadásról a Jogi Bizottsággal együtt 2015. december 1-jén megrendezett munkaértekezletet is;
27. úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezés a polgárok számára biztosított új politikai jog, illetve a részvételi demokrácia releváns eszköze a politikai menetrend kialakítására az Európai Unióban, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlenül és aktívan részt vegyenek az őket érintő projektekben és folyamatokban, és azon a véleményen van, hogy a legjobb eredmények elérése és a lehető legtöbb uniós polgár arra való ösztönzése érdekében, hogy részt vegyenek az európai integrációs folyamat továbbfejlesztésében, az ebben rejlő potenciált kétségkívül teljes mértékben ki kell aknázni és jelentősen növelni kell; úgy véli továbbá, hogy az Unió kiemelt célkitűzései közé kell sorolni az alapvető jogok védelmének, valamint az uniós intézmények demokratikus legitimációjának és átláthatóságának további növelését; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló 2015. október 28-i európai parlamenti állásfoglalásban(3) szereplő ajánlásokat be kell tartani, ezzel garantálva az európai polgári kezdeményezés benyújtásához való jog tényleges gyakorlását; ismételten kötelezettséget vállal arra, hogy proaktívan részt vesz a sikeres kezdeményezésekre vonatkozó nyilvános meghallgatások szervezésében; kötelezettséget vállal arra, hogy intézményi szinten elsőbbséget biztosít e részvételi folyamat hatékonysága számára, és megfelelő jogalkotási nyomon követésről is gondoskodik;
28. sajnálja, hogy az Európai Bizottság úgy véli, hogy túlságosan korai a három éve hatályos 2012. április 1-i 211/2011/EU rendelet felülvizsgálata; úgy véli, hogy mélyreható értékelést kell adni a rendelet végrehajtásáról az összes fellelt hiányosság orvoslása és a hamarosan következő felülvizsgálathoz életképes megoldások felvetése céljából, annak biztosítása mellett, hogy az európai polgári kezdeményezéshez szükséges eljárások és feltételek valóban világosak, egyszerűek, könnyen alkalmazhatóak és arányosak legyenek; üdvözli a Bizottság európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. március 31-i jelentését és az európai ombudsman OI/9/2013/TN. sz. határozatát, és felhívja a Bizottságot, hogy az eszköz felülvizsgálata során biztosítsa, hogy az európai polgári kezdeményezés tényleges hozzájárulást jelentsen az Unió számára az Európai Unió Alapjogi Chartájával összhangban, valamint hogy a megfelelő nyomon követés biztosítása érdekében minden megfelelő jogi intézkedést hajtsanak végre, ha egy polgári kezdeményezést sikeresen befejezettnek tekintenek; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy a felderített hiányosságokra tekintettel a lehető leghamarabb tegye közzé a 211/2011/EU rendelet reformjára vonatkozó javaslatát;
29. felhívja a figyelmet (a beérkezett petíciók alapján) a jelzálogra vonatkozó spanyolországi jogszabályokról és a kockázatos spanyol pénzügyi eszközökről szóló 2015. október 8-i állásfoglalására(4), amelyben a Parlament egy sor ajánlást fogalmazott meg a jelzálogjogra vonatkozó uniós jogszabályok helyes alkalmazásáról és banki visszaélések elleni küzdelemről; felszólítja a Bizottságot, hogy szorosan felügyelje a jelzáloghitelről szóló 2014/17/EU irányelv és a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK irányelv alkalmazását az összes tagállamban, és ossza meg a bevált gyakorlatokat a pénzügyi gondokkal küzdő uniós polgárok védelmének javítása érdekében;
30. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bizonyítékok vannak az igazságszolgáltatáshoz való jog megfelelő biztosításával kapcsolatban bizonyos tagállamokban tapasztalható hiányosságokra vonatkozóan, amelyekre a petíciók feldolgozása során derült fény; úgy gondolja, hogy ez olyan lényeges kérdés, amellyel haladéktalanul foglalkozni kell az Unió megfelelő demokratikus működésének és annak garantálása érdekében, hogy az Unió polgárai és lakosai gyakorolhassák alapvető jogaikat; úgy gondolja, hogy az Uniónak az Aarhusi Egyezmény igazságszolgáltatáshoz való jogra vonatkozó pillérének a környezetvédelmi kérdésekre való alkalmazásával példát kellene mutatnia;
31. felhívja a figyelmet a Petíciós Bizottság 2014-ben végzett tevékenységeiről szóló 2016. január 21-i, illetve az európai ombudsman 2014-ben végzett tevékenységeiről szóló éves jelentésről szóló 2016. február 25-i állásfoglalására;
32. örvendetesnek tartja, hogy a tényfeltáró látogatásokkal kapcsolatos tevékenység visszaáll egy normális/átlagos szintre, és arra számít, hogy a következő években, egészen a jogalkotási időszak végéig teljes mértékben kiaknázzák a Petíciós Bizottság e konkrét előjogában rejlő lehetőséget; kiemeli az egyes látogatásokat követően összeállított munkadokumentumok fontosságát, és arra ösztönzi a különböző érintett hatóságokat, hogy kellőképpen vegyék figyelembe azokat; úgy gondolja, hogy rendszeres időközönként értékelni kell az ajánlások betartásának mértékét;
33. kiemeli a Petíciós Bizottság 2015-ben végzett munkáját azzal kapcsolatban, hogy létrehozzanak egy portált a petíciók benyújtói számára, amelyen regisztrálhatnak, petíciót nyújthatnak be, kísérő dokumentumokat tölthetnek le, valamint csatlakozhatnak már elfogadhatónak nyilvánított petíciókhoz; rámutat az említett portál naprakésszé tételére, melynek során feltöltötték a 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben regisztrált petíciókat; üdvözli, hogy a kereséssel, csatlakozással és a petíció benyújtójának bizalmas kezelésével kapcsolatos funkciókat átalakították és továbbfejlesztették;
34. emlékeztet a petíciós portállal kapcsolatos projekt még hátralévő fázisainak lezárásához szükséges intézkedésekre, melyek lezárását követően a petíció benyújtója valós időben tájékozódhat petíciója állapotáról és automatikus értesítést kaphat a feldolgozási eljárás változásairól, például az elfogadhatóvá nyilvánításról, a Bizottság válaszának beérkezéséről vagy arról, hogy petíciója felkerült a Petíciós Bizottság ülésének napirendjére, és megkapná az internetes videoközvetítésre mutató hivatkozást, illetve a Petíciós Bizottság titkárságának elérhetőségét, ahol egyértelmű és közvetlen tájékoztatáshoz juthat; kiemeli, hogy a portál rendkívül fontos információforrás az uniós polgárok számára, ezért tájékoztatást kell adni a petíciók életciklusáról;
35. felhívja a figyelmet a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról szóló 910/2014/EU rendelet elfogadására; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy a 28 tagállam bármelyikéből érkező, elektronikus aláírással ellátott beadványokat a Petíciós Bizottságnak és a többi európai uniós intézménynek is el kell fogadnia;
36. kiemeli a SOLVIT – a tagállamok között létrejött problémamegoldó hálózat – jelentős szerepét, amelyet a tagállamok és a nemzeti közigazgatásaik alá tartozó nemzeti SOLVIT-központok közreműködésével alaposan, a benne rejlő lehetőségek teljes körű kihasználásának céljával tovább kellene fejleszteni, és kéri, hogy biztosítsanak több forrást a hálózat számára, és szisztematikusabban elemezzék a SOLVIT hálózatán keresztül azonosított problémákat, mivel ez a hálózat segít hű képet adni az egységes piac zavarairól;
37. felszólítja az Egyesült Királyságot, hogy vegye tudomásul a 2015. november 5–6-án Londonban rendezett tényfeltáró misszió jelentésében megfogalmazott és a Petíciós Bizottság által 2016. április 19-én elfogadott ajánlásokat;
38. hangsúlyozza az európai ombudsmannal folytatott együttműködés jelentőségét, valamint az Európai Parlament részvételének fontosságát az Ombudsmanok Európai Hálózatában; üdvözli az ombudsman és a Petíciós Bizottság között az intézményi kereten belül kialakított jó kapcsolatokat; elismeri az ombudsman arra irányuló munkáját, hogy az Unióban javuljon a közigazgatás minősége, és különösen méltányolja, hogy az ombudsman az egész év folyamán rendszeresen közreműködik a Petíciós Bizottság munkájában;
39. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és nemzeti ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.
Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0204.
Elfogadva az ENSZ-bizottság tizennegyedik ülésén (2015. augusztus 17. – szeptember 4.); lásd: http://tbinternet.ohchr.org/_layouts/treatybodyexternal/Download.aspx?symbolno=CRPD%2fC%2fEU%2fCO%2f1&Lang=en
Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0357.
A 2015. évi éves jelentés célja, hogy áttekintést nyújtson a Petíciós Bizottság munkájáról. E bizottság tevékenységeinek naptári ütemrendje nem esik egybe az Európai Bizottság jogalkotási programjával, hiszen a polgárok szabják meg azáltal, hogy erre vonatkozó jogukat gyakorolva petíciót nyújtanak be az Európai Parlamenthez, megosztva aggodalmaikat az Unió különböző politikáival és jogszabályaival kapcsolatban.
Az éves jelentés pontos és teljes képet kíván adni a Petíciós Bizottság munkájáról. Statisztikai adatokkal szolgál a Petíciós Bizottsághoz beérkezett, elfogadott vagy lezárt petíciók számáról, az érintett országokról és a petíciókban érintett témákról. Ezek a statisztikák a Petíciós Bizottság által végzett munka mennyiségi felmérésének fontos eszközét jelentik. A jelentés más vonatkozásokat is feltár, például a többi európai intézménnyel, valamint a nemzeti és a regionális hatóságokkal fenntartott kapcsolatokat.
Az Európai Parlamenthez való petícióbenyújtási jog: az európai állampolgárság sarokköve
A 2015. évi statisztikák azt mutatják, hogy a polgárok többsége a környezetvédelemmel, az igazságszolgáltatással, a belső piaccal vagy az alapvető jogokkal kapcsolatos kérdésekben fordul segítségért a Parlamenthez.
Bizonyos petíciók benyújtói azt szeretnék elérni, hogy a döntéshozók figyelembe vegyék az uniós szakpolitikák alakításával kapcsolatos javaslataikat, továbbá vannak olyanok is, akik azért fordulnak az Európai Parlamenthez, mert a nemzeti hatóságok által hozott határozatok ellen kívánnak keresetet indítani és a nemzeti bíróságok ítéletei ellen élnek panasszal. Egyesek az európai jogszabályok alkalmazásának hiányosságairól számolnak be, legyen ez akár a jogszabály nem megfelelő átültetése, vagy a közösségi előírások alkalmazásának elmulasztása.
A statisztikák szerint az Európai Parlamenthez 2015-ben 1431 petíció érkezett, amely 47%-os csökkenést jelent a 2014-ben beérkezett 2714 petícióhoz képest. Lehetséges, hogy az előző évek (2013 és 2014) a beérkezett petíciók számát tekintve csúcspontnak számítottak, azonban a 2015-ben tapasztalt erőteljes (majdnem 50%-os) csökkenés az előző jogalkotási időszakban beérkezett petíciók számának folyamatos növekedéséhez képest a tendencia megfordulását jelezheti.
A 2015-ben beérkezett petíciók statisztikai elemzése 2014-hez képest
A petíciók elbírálása
Petíciók száma
Elfogadhatónak nyilvánított és még folyamatban lévő
Elfogadhatónak nyilvánított és lezárt
Elfogadhatatlannak nyilvánított
Határozathozatal folyamatban
Nyilvántartásba vett petíciók összesen
Elfogadhatónak nyilvánított és véleménynyilvánítás céljából más szerveknek továbbított
Elfogadhatónak nyilvánított és tájékoztatás céljából más szerveknek továbbított
Elfogadhatónak nyilvánított és véleménynyilvánítás céljából a Bizottságnak továbbított
Elfogadhatónak nyilvánított
2015-ben 943 petíciót nyilvánítottak elfogadhatónak (az összes 1431 petíció 65,9%-át), és 483-at elfogadhatatlannak (33,8%-ot).
2015-ben a benyújtott petíciók 63,4%-a (907 petíció) gyorsított elbírálás alá került, mert vagy elfogadhatatlannak nyilvánították (33,8%), vagy pedig elfogadhatónak nyilvánították ugyan, de a petíció benyújtója – vagy az adott területen illetékes más parlamenti bizottság – számára megküldött tájékoztatást követően azonnal lezárták őket (29,6%). A Petíciós Bizottság 2015-ben sikeresen felszámolta a petíciók kezelésében felmerült késedelmeket, ami igencsak befolyásolja a petíciót benyújtóval fenntartott kapcsolat minőségét, hiszen a benyújtó a petíciója kezeléséhez szükséges időtartam lerövidülését tapasztalja.
Fontos kiemelni, hogy az elfogadhatatlannak nyilvánított petíciók százalékos aránya 2014-hez képest 6,1%-kal csökkent, az elfogadhatónak nyilvánított petíciók százalékos aránya pedig 5,9%-kal nőtt. Az elfogadhatónak nyilvánított és már az eljárás elején lezárt petíciók száma továbbra is stabilan 30% körül mozog.
Ami a petíciók és a Petíciós Bizottság tagjai által elfogadott döntések további sorsát illeti, egyértelmű eltérések mutatkoznak a 2014-es és a 2015-ös évben alkalmazott megközelítés között: 21%-kal nőtt a petíciók tájékoztatás céljából egyéb szervekhez történő továbbítására irányuló döntések száma, és stabilan 8% körül van azon petíciók aránya, amelyeket véleménynyilvánítás céljából a Bizottságon kívüli valamely egyéb szervhez utalnak. A korai szakaszban le nem zárt petíciók kezelésében továbbra is egyértelműen a Bizottság a Petíciós Bizottság legfontosabb partnere, ugyanis ezek közel 90%-át (519-ből 464-et) továbbítják a Bizottságnak megvizsgálás és véleménynyilvánítás céljából.
A petíciók száma országok szerinti bontásban
2014-hez bizonyos változások figyelhetők meg a petíciók benyújtása szerinti országok bontásában. 2015-ben továbbra is Spanyolország áll az első helyen, ezután következik Olaszország, Németország, Románia és Lengyelország (2014-ben az ötödik helyen az Egyesült Királyság állt). Ugyanakkor jelentős növekedés figyelhető meg az olasz petíciók arányában, amely 7,9%-ról 12,3%-ra változott.
Ismét a balti államok, azaz Litvánia, Észtország és Lettország zárják a sort.
A petíciók száma 2015-ben, országok szerinti bontásban
A petíciók leggyakoribb témái
Mint azt már említettük, 2015-ben is a környezetvédelem volt a petíciók benyújtói számára a legaggályosabb terület, ezt követi a igazságszolgáltatás, a belső piac működése, az alapvető jogok és a közlekedés.
Tulajdon és visszaszolgáltatás
A petíciók benyújtóinak nyelve
Ugyancsak megfigyelhető változás – bár igen csekély – a petíciók nyelvek szerinti megoszlásával kapcsolatban is: 2015-ben – csakúgy, mint 2014-ben – a német és az angol volt a petíciók benyújtói által leggyakrabban használt két nyelv; ezek százalékos aránya nem változott. A harmadik és a negyedik helyen az olasz és a spanyol állt (az olasz 2015-ben 16,8%-ról 18,2%-ra emelkedett). A beérkező petíciók háromnegyede (74,5%-a) e négy nyelven (DE, EN, IT és ES) érkezett be.
Az utolsó helyen az észt és a lett osztozik (mindkét nyelven mindössze egy-egy petíciót nyújtottak be).
A petíciók száma 2014-ben, nyelvenkénti bontásban
A petíciók benyújtóinak állampolgársága
Állampolgárság szerinti bontásban 2015-ben továbbra is a németek a legaktívabb petícióbenyújtók, utánuk az olaszok és a spanyolok következnek, miként 2014-ben is. Őket követik a románok, lengyelek és britek. Az utolsó helyeken a máltai és a luxembourgi polgárokat találjuk, akik együttvéve 2015-ben mindössze öt petíciót nyújtottak be.
Petíció fő benyújtójának állampolgársága
A petíciók száma 2015-ben, állampolgárság szerinti bontásban
A petíció benyújtási módja
A petíciók formátumát illetően visszaesett az a 2014-ig alkalmazott tendencia, hogy a petíciókat az interneten elérhető formanyomtatvány felhasználásával, e-mailen küldik el (2014-ben 80%-ról 2015-ben 69,3%-ra), és 10%-kal megnőtt a hagyományos postai küldeményként továbbított petíciók száma (2014-ben 20%-ról 2015-ben 30,7%-ra). Mivel magyarázható ez változás éppen akkor, amikor a portál készen áll arra, hogy megkönnyítse a dokumentumok elküldését a petíciók digitalizált formában történő csatolásával? Talán a petíciókat benyújtó polgárok nem ismerik eléggé az internetet és annak lehetőségeit, ezért továbbra is biztosítani kell a hagyományos postai beküldést, hogy megoldják ezt a digitális – és talán generációs – szakadékot. Talán a portál hozzáférhetőségét kellene felülvizsgálni, hogy megkönnyítsék és barátságosabbá tegyék a használatát.
Petíció benyújtási módja
A petíciók benyújtási módja 2015-ben
A petíciók állása
Ami a petíciók állását illeti, a petíciók nagy többsége, azaz 80%-a az elfogadhatónak nyilvánítását és feldolgozását követő évben lezárásra kerül. Csak korlátozott számú petíció marad nyitva négy évnél hosszabb ideig. A le nem zárt petíciók az esetek többségében a Bíróság előtti kötelezettségszegési eljárásokra vagy olyan kérdésekre vonatkoznak, amelyeket a képviselők alaposabban körbe szeretnének járni.
A statisztikák elemzéséből jól látszik, hogy az elfogadhatatlannak nyilvánított petíciók többségének esetében a döntés arra vezethető vissza, hogy a petíciók benyújtói továbbra is összekeverik az európai és nemzeti kompetenciákat, valamint az EU intézményeit az Európa Tanács intézményeivel vagy az Emberi Jogok Európai Bíróságával. Ez azt bizonyítja, hogy fokozni kell az állampolgárok tájékoztatására irányuló erőfeszítéseket azzal kapcsolatban, hogy mit is jelent a gyakorlatban a petíció benyújtásához való jog, illetve hogy mit érhetnek el a Parlamenthez benyújtott petícióval.
A 2014 novemberében elindított új portálon keresztül a petíciók benyújtói regisztrálhatnak, petíciót hozhatnak létre, csatolhatják a kapcsolódó dokumentumokat és támogathatnak meglévő és elfogadhatónak nyilvánított petíciókat vagy csatlakozhatnak azokhoz, anélkül, hogy új petíciót kellene létrehozniuk.
A petíciók benyújtói emellett tájékoztatást kapnak a Petíciós Bizottság munkájáról, valamint a rendelkezésükre álló más uniós vagy nemzeti szintű hálózatok (SOLVIT, EU Pilot, a fogyasztók európai központjainak hálózata, európai ombudsman, nemzeti ombudsmanok, illetve a nemzeti parlamentek petíciós bizottságai) által biztosított gyorsabb jogorvoslat lehetőségeiről. Ez bizonyos mértékig megmagyarázza, miért csökkent érzékelhetően 2015-ben a petíciók száma, a petíciók benyújtói ugyanis vélhetően közelebbi vagy a probléma megoldására alkalmasabb egyéb szervekhez fordultak.
A Bizottság egyetért a Parlamenttel abban, hogy a SOLVIT hálózatot tovább kell fejleszteni, hogy a hálózatot igénylő valamennyi személynek hozzáférést kell biztosítani, valamint hogy a SOLVIT hálózatnak rendelkeznie kell az ehhez szükséges erőforrásokkal. Ez azonban csak a tagállamok együttműködésével válhat valóra, mivel a nemzeti SOLVIT-központok a nemzeti közigazgatások részét képezik. A Bizottság a tagállamokkal együttműködve dolgozik a SOLVIT hálózatban rejlő lehetőségek telkes kiaknázására irányuló fejlesztéseken és az azonosított problémák szisztematikusabb elemzésén.
Az Európai Bizottság úgy véli, hogy ha a petíció benyújtója a hozzájárulását adja és az érintett tagállam is jóváhagyja (mivel a SOLVIT hálózat a tagállamok közötti problémamegoldó hálózat), a SOLVIT adatait elérhetővé lehetne tenni a Petíciós Bizottság számára azokban az esetekben, amelyek a PETI bizottság által vizsgálandó petíciók tárgyát képezik. Ha azonban az információ nyilvánosságra hozatala alááshatja az ellenőrzések, a vizsgálatok vagy a könyvvizsgálatok céljának védelmét, az információt nem lehet felfedni egészen addig, amíg a védelemre már nincs szükség, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatalához valamilyen nyomós közérdek kapcsolódik.
Az új portált 2014-ben indították el, és a következő hivatkozáson érhető el: https://petiport.secure.europarl.europa.eu/petitions/hu/main. Azóta a kereséssel, a meglévő petícióhoz való csatlakozással és a petíció benyújtójának bizalmas kezelésével kapcsolatos funkciók számos legfontosabb hiányosságát orvosolták. Emellett feltöltötték a 2013-ban, 2014-ben és 2015-ben regisztrált petíciókat, és jelenleg is töltik fel a 2016-ban beérkezett petíciókat, ami átláthatóbbá teszi majd a Petíciós Bizottság munkáját.
A Bizottsággal fenntartott kapcsolatok
A petíciók kezelését illetően továbbra is a Bizottság a Petíciós Bizottság legkézenfekvőbb partnere, hiszen a Bizottság feladata, hogy az európai jogszabályok végrehajtása felett őrködjön. A Bizottság elkötelezett a petíciós folyamat mellett, és a lehető legrövidebb időn belül válaszol a Parlament által a részére küldött petíciókra. A Bizottság a Petíciós Bizottságtól érkező és a hatáskörébe tartozó összes kérdést megválaszolja. Az írásbeli válaszokat nyomon követik, és a Petíciós Bizottság által rendezett szóbeli viták során a Bizottság képviselői részletesen megmagyarázzák azokat.
Az előző, 2014. évi jelentésben felkérték a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Petíciós Bizottságot a közvetlenül a petíciókkal kapcsolatos kötelezettségszegési eljárások fejleményeiről. Az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás értelmében azonban a Bizottság az Európai Parlamentet értesíti az egyes esetekről.
A Bizottság szigorúan értelmezi az 1049/2001/EK rendelet szerinti kivételeket mind a Bíróság ítélkezési gyakorlatában, mind az „aarhusi rendeletben” (1367/2006/EK rendelet) foglalt rendelkezéseknek megfelelően. E rendelet 6. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a nyilvánosságra hozatalt biztosítani kell, amennyiben a kért információk a környezetbe történő kibocsátásokhoz kapcsolódnak. A Bíróság megerősítette az Európai Bizottság által alkalmazott politikát, hogy nem hoz nyilvánosságra folyamatban lévő vizsgálatokkal kapcsolatos dokumentumokat, és különösen az uniós jog lehetséges megsértésével kapcsolatos dokumentumokat, akkor sem, ha azok környezeti információkra vagy kibocsátásokhoz kapcsolódó információkra vonatkoznak (C-514/11. P. sz. LPN-ügy és C-612/13. P. sz. ClientEarth-ügy).
Az Európai Bizottság és a Petíciós Bizottság közötti egyik vitás pont az, hogy az Európai Bizottság hogyan értelmezi az Unió Alapjogi Chartáját, és különösen annak 51. cikkét, amely – többek között – kimondja, hogy a Charta címzettjei a tagállamok annyiban, amennyiben az Unió jogát hajtják végre.
Az Európai Bizottság ezt a rendelkezést a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlatával összhangban értelmezi. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy ez nem jelenti azt, hogy a polgárok védelem nélkül maradnak, amikor úgy vélik, hogy az alapvető jogaikat olyan esetekben sértették meg, amelyekre az uniós jog nem alkalmazandó. Ezekben az esetekben a tagállamok kötelessége az alapvető jogok tiszteletben tartásának és védelmének hatékony biztosítása a nemzeti jogszabályaiknak és az emberi jogokra vonatkozó nemzetközi kötelezettségeiknek megfelelően. Ilyen esetekben nemzeti szinten kell keresni jogorvoslatot az illetékes nemzeti hatóságoknál – például közvetítő által vagy bírósági úton –, a belső erőforrások kimerítése után, ám a strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságához való fordulás előtt. Fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a Bizottság alelnöke, Frans Timmermans által kinyilvánította elkötelezettségét amellett, hogy tanulmányozni kell azokat a nehézségeket és korlátozásokat, amelyek az Alapjogi Charta 51. cikke miatt a petíciók esetében felmerülnek.
A Tanáccsal fenntartott kapcsolatok
A Petíciós Bizottság üdvözli a Tanács részvételét az ülésein, habár sajnálja, hogy ez a részvétel nem alakul át egy ennél aktívabb együttműködéssé, amellyel feloldhatnák azokat a petíciókat, amelyeknél a tagállamok együttműködése döntő fontosságú. Ugyanakkor kiemeli az egyes tagállamok által tett erőfeszítéseket, amelyek szorgalmasan követik a bizottság üléseit.
Az európai ombudsmannal fenntartott kapcsolatok – az ombudsman meghallgatásai
A Petíciós Bizottság jó intézményközi kapcsolatokat ápol Emily O’Reilly európai ombudsmannal, aki több alkalommal is felszólalt a Petíciós Bizottság előtt. Az ombudsman 2015. május 26-án nyújtotta be éves jelentését az Európai Parlament elnökének, illetve 2015. június 23-án mutatta be azt a Petíciós Bizottság ülésén.
Az európai ombudsman jobban kihasználta azt az előjogát, hogy saját kezdeményezésre stratégiai vizsgálatokat indíthat, és új stratégiát fogadott el a következő öt évre, amely még inkább stratégiai megközelítést vezet be a rendszerszintű problémák megoldásához és a jó kormányzás előmozdításához.
Az európai ombudsman kiemelte a tevékenysége keretében kezelt főbb kérdéseket (az uniós intézmények átláthatósága, a lobbisták és a klinikai vizsgálatok átláthatósága, az alapvető jogok, etikai kérdések, polgári részvétel az uniós döntéshozatalban, az Unió által finanszírozott projektek és programok, illetve az Unió versenypolitikája).
A Petíciós Bizottság részt vett az Ombudsmanok Európai Hálózatának 2015. április 26–28. között Varsóban, Lengyelországban rendezett tizedik nemzeti szemináriumán, amelyet Irena Lipowicz lengyel ombudsmannal és Emily O’Reilly európai ombudsmannal közösen szerveztek meg. A szeminárium témája az „ombudsmanok a megkülönböztetés ellen” volt.
Együttműködés az Európai Parlament Jogi Szolgálatával
A Jogi Szolgálat képviseli az Európai Parlamentet valamennyi igazságügyi szerv előtt, jogi tanácsadást nyújt a Parlament szerveinek, és rendszeresen segíti a Petíciós Bizottság vitáit azzal, hogy az elnök kérésére véleményt nyilvánít. 2015-ben valamennyi parlamenti képviselőnek az e-petíciós adatbázishoz való hozzáféréséről kérte ki a véleményét.
Tényfeltáró látogatások 2015-ben, valamint más intézmények látogatásai
Ÿ A Petíciós Bizottság 2015. május 5-én a német Parlament (Bundestag) petíciós bizottságának küldöttségét fogadta, és Kersten Steinke elnök részvételével számos német petíciót megvitattak az adóztatás, az áruk és személyek szabad mozgása, a mezőgazdaság és az egészségügy területéről.
Ÿ 2015. november 6-án tényfeltáró látogatásra került sor Londonban a gyermekek egyesült királyságbeli védelmével és különösen a hozzájárulás nélküli örökbefogadással kapcsolatos kérdések vizsgálata céljával. Egyes beérkezett petíciókban úgy érveltek, hogy a felelős hatóságok diszkriminatív intézkedéseket hoztak, amelyek hátrányosan érintették a nem brit állampolgárságú szülőket. A küldöttség tagjai lehetőséget kaptak arra, hogy az ügyben érintett számos egyesült királyságbeli intézmény képviselőivel találkozva jobban megismerjék a helyzetet. A küldöttség tagjai jelentést és ajánlásokat készítettek e tekintetben, amelyekről a Bizottság 2016-ban szavazott.
Nyilvános meghallgatások, valamint az európai polgári kezdeményezés
Ÿ 2015. február 26-án a Petíciós Bizottság az Alkotmányügyi Bizottsággal együtt meghallgatást szervezett az európai polgári kezdeményezésről és az Európai Parlament és a Tanács 2011. február 16-i 211/2011/EU rendeletének alkalmazásáról.
Ÿ 2015. május 11-én a Petíciós Bizottság a Mezőgazdasági, a Környezetvédelmi és az Ipari Bizottsággal együtt meghallgatást szervezett az élveboncolás elleni európai polgári kezdeményezésről.
Ÿ 2015. június 23-án a Petíciós Bizottság meghallgatást szervezett a petíciós jogról, melynek során a következő témákat vitatták meg: a petíciós jog mint alapvető jog, ideértve a Bíróság közelmúltbeli ítélkezési gyakorlatát a petíciós jogról, valamint a Petíciós Bizottságnak az európai jogalkotásra gyakorolt hatását. Ezen a meghallgatáson a Walesi Nemzetgyűlés több tagja is részt vett, nevezetesen: William Powell, a Petíciós Bizottság elnöke és Joyce Watson, a Walesi Nemzetgyűlés Petíciós Bizottságának tagja.
Ÿ 2015. október 15-én a Petíciós Bizottság meghallgatást szervezett a fogyatékkal élő személyek védelméről a beérkezett petíciók szemszögéből. A meghallgatás elején Mark Priestley, a Leeds-i Egyetem Fogyatékossági Tanulmányok Központjának professzora bemutatta „A Petíciós Bizottság védelmező szerepe a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény alkalmazása keretében” című tanulmányt.
Ÿ 2015. december 1-jén a Petíciós Bizottság és a Jogi Bizottság munkaértekezletet rendezett a határokon átnyúló örökbefogadásról.
Kulcskérdések 2015-ben
A jelzálogra vonatkozó jogszabályok és a kockázatos pénzügyi eszközök
Ÿ 2015 áprilisában számos olyan petíciót megvitattak, amelyek több ezer polgár tragikus személyes történetét tárták fel, akik részben vagy egészben elveszítették az egész életük során elsőbbségi részvényekben felhalmozott megtakarításaikat. Más petíciókban a civil társadalmi szervezetek panaszai köszöntek vissza, amely szervezetek a kilakoltatások, a jelzáloghitel-szerződések tisztességtelen feltételei és a fogyasztók védelmének hiánya ellen tiltakoztak. A Petíciós Bizottság egy sor ajánlást fogalmazott meg a jelzálogjogra vonatkozó uniós jogszabályok helyes alkalmazásáról. Felszólította közvetlenül az Európai Bizottságot, hogy szorosan felügyelje a jelzáloghitelről szóló 2014/17/EU irányelv alkalmazását az összes tagállamban, és ossza meg a bevált gyakorlatokat a pénzügyi gondokkal küzdő uniós polgárok védelmének javítása érdekében, és kiemeli, hogy az alapvető pénzügyi oktatás kiegészítő eszköze lehetne a túlzott eladósodás megelőzésének. A Petíciós Bizottság szóbeli kérdést tett fel a jelzálogra vonatkozó jogszabályokról és a kockázatos spanyol pénzügyi eszközökről, és egy állásfoglalással az Európai Parlament plenáris ülése elé tárta a vitát.
Ÿ Novemberben egy sor petíciót vitattak meg az európai repülőtereken az éjszakai repülőjáratokról, illetve ezeknek a Köln/Bonn, Frankfurt, Siena, Brüsszel, Charles de Gaulle–Roissy, Madrid Barajas, Bergamo és Róma Ciampino repülőtereinek közelében lakókra gyakorolt súlyos következményeiről.
Ÿ Novemberben számos petíciót vitattak meg az egyik veszélyeztetett európai állatfaj, a farkas megőrzéséről Szászországban (Németország), Asztúriában (Spanyolország) és Svédországban.
Ÿ 2015 szeptemberében számos petíciót megvitattak a fogyatékossággal élőket sújtó nehézségekről és arról, hogy ezek a személyek nem gyakorolhatják a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményben lefektetett alapvető jogokat és szabadságokat. Ilyen például az Európai Fogyatékosügyi Fórum nevében benyújtott, 1 364 984 aláírást tartalmazó, a fogyatékossággal élők jogairól szóló petíció („1 million 4 disability” – Egymillióan a fogyatékosokért).
2015 januárjában kinevezték Rosa Estarást és Soledad Cabezón Ruizt a Petíciós Bizottság képviseletére a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szervezeteiben, akik 2015. augusztus 27–28-án a svájci Genfben részt vettek a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által elkészített előzetes uniós jelentés megvitatásában.
A Petíciós Bizottság számára lehetőség és egyben nagy kihívás is, hogy az Egyesült Királyságban a közelmúltban történt eseményeket követően fenntartsa a párbeszédet a polgárokkal, ugyanis e bizottságnak van lehetősége arra, hogy újra összekösse az intézményeket az uniós polgárokkal.
A Petíciós Bizottságnak meg kell hallgatnia az uniós polgárokat érintő problémákat és segítenie kell azok megoldásában, mivel a petíciókon keresztül lemérheti a közösségi jognak a lakosság mindennapjaira gyakorolt hatását, és emellett a megerősítheti az Európai Parlament reagálási képességét, és segíthet az elsősorban az uniós jogszabályok alkalmazásával kapcsolatos problémák megoldásában. A petíciók értékes információforrásnak bizonyulnak az uniós jogszabályok alkalmazásában fellelhető hiányosságok azonosításához.
A Petíciós Bizottságban azért kell dolgoznunk, hogy visszanyerjük az uniós polgárok bizalmát, és ezt a polgárok problémáinak meghallgatásával és megoldásával érhetjük el.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Dr. Kőhidi Ákos, Ph.D.
Európai szerzői jog Uniós FAQ a szerzői jogról	Sze 21, 2016
digitális szerzői jog Megjelent: Jogkimerülés a szerzői jogban	Sze 20, 2016
Európai Bíróság Breaking News: Ítélet született a Mc Fadden kontra Sony Music Entertainment Germany GmbH ügyben!	Sze 19, 2016
Európai Bíróság GS Media ügy: akkor most hogyan is szabad linkelni?	Sze 18, 2016
Konferencia Copy21 blogshop: elkészült a program	Sze 14, 2016
Breaking News Breaking News: Most már tényleg itt van…	Sze 12, 2016
Egyéb Donald Trump és az építészeti alkotások	No Comment #2.14: Ripple Maker	Szerzői jogvédelmet a kávéhabra nyomtatott képeknek! (Vagy mégse?) Köszönet a linkért Pogácsás Anettnek!
KATEGÓRIA No comment Uniós FAQ a szerzői jogról	Egy ideje már próbálom sulykolni a szerzői jogi tudatosság fontosságát. Ennek egyik pillére a kiegyensúlyozott tájékoztatás. Az EU ennek keretében egy olyan projektoldalt hozott létre, ami a szerzői joggal kapcsolatos számos fontos kérdésre igyekszik választ adni – 28 tagállam jogáról, számos nyelven.
KATEGÓRIA Európai szerzői jog Megjelent: Jogkimerülés a szerzői jogban	Ahogy a Facebook oldalamon is írtam: közel három évnyi munka után megjelent – lassan két hete – a legújabb könyvem, melynek a címe: Jogkimerülés a szerzői jogban. A minap az MTMI oldaláról immáron a digitális verzió is elérhető.
KATEGÓRIA digitális szerzői jog Breaking News: Ítélet született a Mc Fadden kontra Sony Music Entertainment Germany GmbH ügyben!	Mérföldkőhöz érkezett a Mc Fadden-ügy az Európai Unió Bíróságán! Részletek hamarosan… Ha valaki olthatatlan vágyat érez magában a “spoilerezéshez”, akkor itt, itt és itt olvasgathat. Lesz itt minden, nyílt wifi szolgáltatás, elektronikus kereskedelem és ezek szerzői jogi vonatkozásai.
SZERZŐ Dr. Harkai István
KATEGÓRIA Európai Bíróság GS Media ügy: akkor most hogyan is szabad linkelni?	Tudom, hogy hosszú lett cím, de ennél rövidebben egyelőre nehéz összefoglalni, hogy miközben az EUB a linkeléssel kapcsolatos saját gyakorlatát igyekszik átláthatóbbá tenni (vagy épp menteni, ami még menthető), ezzel együtt is – illetve még inkább – bizonytalanságokat kelt a területen. Ígértünk a breaking news
KATEGÓRIA Európai Bíróság LES Conference 2016 in Budapest	I N V I T A T I O N (Preliminaty announcement) In co-operation with LES Austria and LES Czech Republic the Licencing Executives Society Hungarian Chapter cordially invites you to a one day Central European Conference.
KATEGÓRIA English 1
Mezei Péter: Jogerős döntés a Google Books ügyben 379.65 KB 17 downloads
A Google Books ügy immár több mint egy évtizedre visszatekintő múltja az igényesebb...
Mezei Péter: Internetadó és szerzői jog 221.12 KB 19 downloads
Az internet olvasztótégely szerepe a világháló több mint húsz éves története...
Európai szerzői jog Uniós FAQ a szerzői jogról digitális szerzői jog Megjelent: Jogkimerülés a szerzői jogban Európai Bíróság Breaking News: Ítélet született a Mc Fadden kontra Sony Music Entertainment Germany GmbH ügyben! No comment No Comment #2.14: Ripple Maker 0 Comments
Európai szerzői jog Uniós FAQ a szerzői jogról 0 Comments
digitális szerzői jog Megjelent: Jogkimerülés a szerzői jogban 0 Comments
Dr. Mezei Péter, PhD - Breaking News: Wathelet főtanácsnok a linkelésrőlDr. Mezei Péter, PhD - SzoláriumretorikaTt - SzoláriumretorikaDr. Mezei Péter, PhD - (Európai) Hírmorzsák #6.2Aniko Gyenge - (Európai) Hírmorzsák #6.2 adatbázis
Legutóbbi hozzászólásokDr. Mezei Péter, PhD - Breaking News: Wathelet főtanácsnok a linkelésrőlDr. Mezei Péter, PhD - SzoláriumretorikaTt - SzoláriumretorikaDr. Mezei Péter, PhD - (Európai) Hírmorzsák #6.2Aniko Gyenge - (Európai) Hírmorzsák #6.2KategóriaKategória
Apáthy-díj (14)
Cikkajánló (43)
Copy21 (2)
digitális szerzői jog (82)
Európai Bíróság (99)
Európai Parlament (22)
Európai szerzői jog (340)
filmipar (32)
haszonkölcsönzés (2)
Hírmorzsák (126)
Jogérvényesítés (42)
Jogesetek (1)
jogkimerülés (36)
Magyar szerzői jog (552)
MSZJF (18)
nyilvánossághoz közvetítés (15)
plágium (26)
szerzői jog (178)
SZJSZT (24)
SZJSZTémák (20)
SZTNH (22)
USA és világ (349)
védelmi idő (18)
zeneipar (75)
Wednesday WhimsiesEleonora has keeping IPKat in the loop..The IPKat::biological inventions 16/09/28 09:45 21hIntergovernmental Organisations Swap Notes On Working For Inclusive TradeIf world trade is to be more inclusive..Intellectual Property Watch:Peter Kenny:Access to Knowledge/ Education 16/09/28 02:21 1d„A zene nem olyan mint a levegő, azért fizetni kell”Van jövője az ingyenes szolgáltatásokn..arsboni:Németh Márton:Főoldal 16/09/27 21:38 1d„Itt nem csak üzletről van szó, hanem művészetről is!”Mennyit kap meg egy előadóművész az ál..arsboni:Németh Márton:Főoldal 16/09/27 20:45 1d„Ott működik a parlament, ahol van hagyomány és demokrácia”Hogyan üléseztek a középkori országgyű..arsboni:Németh Márton:Ars 16/09/27 17:46 2dBook review: Global Governance of Intellectual Property in the 21st CenturyNavigating through intellectual proper..The IPKat::CJEU 16/09/27 16:48 2dNever Too Late: If you missed the IPKat last week #NevertoolateDistracted by something strange in you..The IPKat:: 16/09/27 16:10 2dWTO Public Forum Opens Against Gloomy Global Trade PerspectivesThe 15th World Trade Organization Publ..Intellectual Property Watch:Catherine Saez:Copyright Policy 16/09/27 13:54 2dA wonderful future for EU copyright ... or not? An event reminderWhat happens when copyright enthusiast..The 1709 Blog:Eleonora Rosati:Digital Single Market Strategy 16/09/27 09:52 2dThe illusion of design and the design of illusionWhen we think about designs, we usuall..The IPKat::catwalk 16/09/26 18:05 3dChIPs Global Summit Report 4: Facebook, Apple and the DoJ discuss the tension between privacy and securityThe privacy v security panel ready for..The IPKat::AmeriKat 16/09/26 17:04 3dTo photocopy or not: Delhi High Courts grants universities carte blanche to photocopy for educational useThe IPKat is delighted to receive this..The IPKat::Berne Convention 16/09/26 15:37 3dA 10 legfontosabb jogi tudnivaló a kvótanépszavazásrólNem tudod, hogy szavazz vasárnap, de u..arsboni:Németh Márton:Boni 16/09/26 14:22 3dLadies [and Gentlemen] Now Let’s Get [IP] [“INFORMATION”]Matthew Fulks, an independent filmmake..The 1709 Blog:Marie-Andree Weiss:Beyoncé 16/09/26 12:46 3dChIPs Global Summit Report 3: Congratulations - your patent has been allowed, when is it finally final?Problems, problems everywhere,butwhere..The IPKat::America Invents Act 16/09/25 20:22 3dA song of Ice and IceIceland, a country famous for the nort..The IPKat::cancellation proceedings 16/09/25 10:24 4dEye ‘should’ve’ done that! – Specsavers nears approval to trade mark single word “should’ve” & “shouldve”As briefly reported by this ..The IPKat::SHOULD'VE 16/09/25 09:32 4dThe CopyKatA photograph of the Northern Lights sp..The 1709 Blog:Ben:belarus 16/09/25 07:40 4dGS Media ügy: akkor most hogyan is szabad linkelni?A Bíróság tulajdonképpen lebontja a sz..arsboni:Tóth Mónika:Ars 16/09/25 06:21 4dLatest thoughts about Brexit and the UPCSudden moments of clarity are always a..The IPKat::#Brexit 16/09/24 11:45 5d Multi RSS Reader
Breaking News	Sze 14, 2016	Dr. Mezei Péter	Breaking News: Most már tényleg itt van…	Breaking News: a hiperlink valóban nem nyilvánossághoz közvetítés	Breaking News: úton az uniós szerzői jogi reform!	Cikkajánló	ápr 25, 2016	Dr. Mezei Péter	(Hármas) Cikkajánló #7.5	Cikkajánló #7.4: Grad-Gyenge Anikó az audiovizuális archívumokról	Cikkajánló #7.3: A linkelés jelene és jövője	Hírmorzsák	aug 23, 2016	Dr. Mezei Péter	(Olimpiai) Hírmorzsák #6.12	Hírmorzsák #6.11	(Mondaq) Hírmorzsák #6.10	No comment	Sze 28, 2016	Dr. Mezei Péter	No Comment #2.14: Ripple Maker	No comment #2.13	No comment #2.12 – Trump trollkodja a szerzői jogot	Copy21

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság