text:
Kf. V. 39. 313/2001/4.
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Berma Profil Haszongépjármű Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyügyben hozott határozat felülvizsgálata iránt indított perben a Fővárosi Bíróság 2001. január 24-én kelt 2.K.34.643/2000/2. számú ítélete ellen a felperes által 3. sorszám alatt benyújtott fellebbezés folytán az alulírott napon - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 15.000 (tizenötezer) forint másodfokú eljárási költséget. Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg a Magyar Államnak - az illetékhivatal külön felhívására - 13.500 (tizenháromezer-ötszáz) forint fellebbezési illetéket.
Az ítélet ellen fellebbezések helye nincs.
A felperes Suzuki Ász fantázia néven gépkocsik és alkatrészek értékesítésével foglalkozik. 1996-óta használt autókat tovább eladásra vesz át akként, hogy azok értékét az új gépkocsi árába előlegként vagy önrészként beszámítja. E tevékenység reklámozása érdekében a felperes 1999. év második felében reklámkampányt folytatott. A nyomtatott sajtóban közölt reklámjai során "Good Bye Trabi" címmel azt hirdette, hogy új kocsi vásárlása esetén minden kétütemű autóért 200-250 ezer forintot, Zsiguliért 200-500 ezer forintot, roncs autóért minimum 150-200 ezer forintot műszaki vizsga nélkül beszámít. Azonban, ha a hozott gépjármű forgalmi vizsgája három hónapnál rövidebb volt, vagy már lejárt, a meghirdetett összegű beszámítás helyett a roncsként kezelt jármű értékét a fogyasztóval folytatott alku során határozta meg. Későbbiekben ugyanezen akció során ajándék Casco juttatást helyezett kilátásba, melyet a helyszíni átvizsgáláskor roncsautónak minősített jármű esetében nem alkalmazott.
"-257.000 Celsius fok árnyékban" címmel futó reklámok esetében a felperes azt ígérte, hogy minimum megtakarítás új Suzuki hitelvásárlása esetén 257 ezer forint, vagy ha ajándékot választ akkor a határ a csillagos ég. A gépjármű alaptípusának megvásárlásakor a fogyasztó nem kapott 257 ezer forint erejéig kedvezményt, mert ez esetben a felperes ajándékot nyújtott. Más típusoknál a fogyasztó 10%-os árengedményben részesült, amely juttatás csak a kamatvárakozás teljesítésekor lehetett azonos az ígért hitelkedvezménnyel. A felperes a korlátlan ajándékozást 180 ezer forintban maximálta. A felperes további hirdetéseiben a valamennyi vételre vonatkozó Casco ajándék félreérthetően került megfogalmazásra, mert a kedvezmény a hitelfelvétellel történő vásárláskor a kötelező Casco biztosítás miatt nem érvényesülhetett. A Casco ajándék a biztosítás összegének bizonyos ideig történő fizetésére vonatkozott a hirdetés szerint.
Az alperes versenyfelügyelete eljárást indított és a 2000. május 25-én kelt Vj-1/2000/45. számú határozatában megállapította, hogy a felperes a ;,Good Bye Trabi" és a "-257 ezer Celsius fok árnyékban" elnevezésű hirdetéseiben az árú értékesítéséhez kapcsolódó ajándékokról, engedményekről a fogyasztók megtévesztésére alkalmas tájékoztatást adott. A felperest 1 millió forint bírság megfizetésére kötelezte a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt .) 8. § (2) bekezdés c) pontjának megsértése miatt. Határozata indokolása szerint a felperes úgy népszerűsítette kedvezményekben, ajándékokban bővelkedő értékesítési gyakorlatát, hogy azok nyújtását a gyakorlatban a meghirdetettnél szűkebb korlátok közé szorította.
A felperes keresetet nyújtott be az alperes határozatának megváltoztatása iránt. Arra hivatkozott, hogy jogsértést nem valósított meg, kérte a bírság megfizetése alóli mentesítését. A kedvezményeket folyamatosan érvényesítették, a roncsautók értékesítésekor jogsértés nem valósult meg, mert az árban történő megegyezés során a fogyasztók választási szabadsága nem sérült. A vásárlók választásuk szerint részesedtek vagy ajándékban, vagy más kedvezményben. A 257 ezer forintos hitel megtakarításra vonatkozó ígéret megvalósult, a pénzintézet feltételrendszere szerint legalább ilyen összegű kedvezményt lehetett elérni. A csillagos égre utaló határ figyelemfelkeltő célzattal került csak megfogalmazásra, ez a megfogalmazás azonban nem jogsértő. Az ajándék Casco is a vásárló kívánsága szerint is biztosított volt, érdeksérelem nem érte a fogyasztókat.
Az elsőfokú bíróság a felperes keresetét elutasította. Megállapította, hogy a Tpvt. 8. § (2) bekezdés c) pontja szerint a fogyasztó megtévesztése megvalósul, ha különösen a forgalmazási módról, a fizetési feltételekről, a kapcsolódó ajándékokról, engedményekről, a nyerési esélyekről megtévesztésre alkalmas tájékoztatást adnak. A reklám akkor tekinthető jogszerűnek, ha állításai pontosak, valósak és amennyiben a reklámígéret teljes körű megismeréséhez további információk szükségesek, úgy erre a reklám külön utal. A felperes hirdetései ezeknek a követelményeknek nem feleltek meg. Nem érvényesülhetett valamennyi vásárlás esetén a 257 ezer forintos megtakarítás és a Casco biztosítást sem általános jelleggel nyújtotta a felperes. A helyszínen korlátok közé igyekezték szorítani a juttatások mértékét. A három hónapnál rövidebb vagy lejárt forgalmi vizsgájú gépkocsi esetén a fogyasztó nem tarthatott igényt a reklámban szereplő összegek beszámítására. Tisztességes verseny szabályainak nem a valóságtól elrugaszkodó, túlzó, hanem a reális keretek között maradó valós reklám felel meg. Mindezekre tekintettel az alperes jogszerűen állapította meg a jogsértést és a bírság kiszabása is jogszerű volt.
Az ítélet ellen a felperes nyújtott be fellebbezést, melyben kérte az elsőfokú ítélet megváltoztatását, a bírság megfizetése alóli mentesítését. Álláspontja szerint jogsértést nem követett e1. Az elsőfokú bíróság a rendelkezésre álló bizonyítékokból helytelen jogkövetkeztetést vont. le. Részletvásárlás esetén a 257 ezer forintos megtakarítás megvalósult, de azonban az nem érvényesülhetett minden vásárlóra, a szűkítést a reklám szövege is tartalmazta. A megtakarítás kimutatható volt a visszafizetendő hitelösszeg kiszámításakor. A Casco biztosítást értékben nyújtotta, de a vásárló dönthetett amellett is, hogy más tárgyi ajándékot kér. A roncsautó fogalmát hétköznapi értelemben használták és a cél az volt, hogy olyan autókat számítsanak be az új gépkocsi vásárlásába, amelynek forgalmi vizsgája lejárt vagy három hónapnál nem hosszabb érvényességű. A reklám nem lehetett megtévesztő, mert a reklámban közölt kedvezményeket a fogyasztó megkapta, legfeljebb a kedvezmény mértékében lehetett eltérés, ezt azonban maga a reklám nem tartalmazta, tehát megtévesztésről sem lehetett szó. Ugyan "a határ a csillagos ég" szlogen használata eltúlzott ígéretet tartalmazott és e tekintetben ugyan a jogsértés megvalósult, de ez nem áll arányban a kiszabott bírsággal, ezért erre tekintettel, másodsorban kérte a bírság mérséklését.
Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte.
A Legfelsőbb Bíróság a fellebbezést a Pp. 256/A.§ (1) bekezdés f) pontja alapján tárgyaláson kívül bírálta e1.
Az elsőfokú bíróság a tényállást teljes körűen feltárta és abból megalapozott jogkövetkeztetést vont le az alperesi határozat jogszerűségére. Az elsőfokú bíróság helytállóan fejtette ki, hogy az a reklámtevékenység, amely a meghirdetett kedvezmények, ajándékok körét ténylegesen a meghirdetettnél szűkebb körben nyújtja, a fogyasztók megtévesztésére alkalmas. A felperes álláspontjával szemben a reklám nem csak akkor megtévesztő, ha nem nyújtja azt a kedvezményt a reklámozó, amelyet megígért a reklámban, hanem akkor is megtévesztő a reklám, ha nem a reklámban meghirdetett körülményekkel, feltételekkel és mértékben kerül a kedvezmény érvényesítésre. A meghirdetettel szemben a roncsként kezelt autó értékét a felperes alku során határozta meg, ajándék Casco juttatást ugyan kilátásba helyezte, de a roncsautók esetében nem biztosította és a 257 ezer forint, hitelvásárlás esetén megvalósuló megtakarítást a gépjármű alaptípusa megvásárlásakor nem biztosította, más típusoknál pedig ez az összeg csak a hitelkedvezmény visszafizetésekor realizálódhatott. A gépkocsi vásárlásra adott Casco ajándék, a hitelvásárlással történő gépkocsi vásárlásakor nem érvényesült. A korlátlan ajándékozási lehetőséget pedig felperes maximálta.
Mindezek a körülmények, amelyek a reklámban foglalt kitételektől eltérően, korlátozottan voltak csak igénybe vehetők, a Tpvt. 8. § (2) bekezdés c) pontjának megsértésének megállapítására alkalmasak, ezért az elsőfokú bíróság helytállóan járt el, amikor az alperes határozatát jogszerűnek ítélte és a felperes keresetét elutasította. A jogsértés megvalósulása és a bírság kiszabása az elkövetett jogsértéssel arányban állt, ezért annak mérséklésére a Legfelsőbb Bíróság sem látott jogi lehetőséget.
A fentiek alapján a Legfelsőbb Bíróság az elsőfokú bíróság törvényes és megalapozott ítéletét a Pp. 253.§ (2) bekezdése alapján helybenhagyta.
A Legfelsőbb Bíróság kötelezte a felperest a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján az alperes jogi képviselettel felmerült másodfokú eljárási költsége megfizetésére, valamint a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a sikertelen fellebbező felperes köteles a le nem rótt fellebbezési illeték viselésére is.
Budapest, 2003. január 13.
2000. 05. 25

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
highand # e-mail 2017.02.21. 17:23
Először is köszönöm megtisztelő válaszát.
Hangsúlyozni kívánom, hogy az ítélet hirdetésen nem vádlottként vettem részt, hanem hallgatóként. Tisztában vagyok azzal, hogy a legtöbb ember a saját esetét úgy adja elő, mintha az mással történt volna. Ebben az esetben ez nem így történt.
Az Ön által felhívott példa eset:
"Ön szerint én jogosult vagyok egy adásvételi szerződés aláírására az Ön nevében? Vagy egy orvosi igazolás kiállítására, noha nem vagyok az orvosa? Mind a kettő magánokirat." - nem példázza a történteket. ha így történt volna, akkor tényleg magánokirat hamisítás történt volna, hiszen a magánokirat akkor hamis, ha a tényállásban taxatívan felsorolt esetek valamelyike valósul meg:
más írja alá ténylegesen, mint amit az irat tanúsít
valótlan az irat tartalma
a tényleges aláíró által készített, valós tartalmú iratot később valaki meghamisítja.
Ezekben az esetekben és csak ezekben az esetekben lehet hamis egy magánokirat.
Az indulatot részemről az okozta, hogy példátlannak tartom a diszpozíció kiegészítését a bíróság részéről egy negyedik esettel - azzzal, hogy akkor is hamis a magánokirat, ha kiállító nem rendelkezett jogosultsággal, annak kiállítására. Ezt az esetet a törvény nem rendeli büntetni, így már tárgyalásra sem lett volna bocsátható.
Az pedig már önmagában jogi abszurdum, hogy a magánokirat kiállításához ( ha a törvényben felsorolt három esetet nem sérti) jogosultság kell, mert éppen azt nevezik közokiratnak, amikor már magához a kiállításhoz jogszabályban előírt jogosultság kell. ( házasság levél, anyakönyv, személyi igazolvány, ítélet, stb)
Az ön által felsorolt esetek alkalmatlan eszközzel elkövetett kísérletek lehetnének, vagy megalapozhatnák a csalás tényállását egyéb feltétellel együtt, és csak esetlegesen lehetnének hamis okiratok. Az orvosi igazolás azért lenne hamis, mert nem orvos irta alá, tehát valótlan tartalmú. Az adásvételt, ha aláírom az Ön nevében az ismét hamis, mert más személy írja alá, mint a tulajdonos. Ezen belül még kétféle lehet, függően attól, hogy az Ön nevét hamisítom-e ( ekkor hamis), ha pedig a sajátomat írom az eladó helyére, akkor valótlan tartalmú.
A jogerős ítélettel lezárt ügyben egyik eset sem valósult meg ezekből és nem is állított ilyet az ügyész. Mindössze azt állította, hogy azért hamis a magánokirat, mert aki kiállította - bár minden betű közhiteles adat volt benne - mégsem volt jogosult ilyen magánokirat kiállítására. Ez pedig Uram jogi abszurdum.
A másik vezérfonal. A hivatalból üldözendő bűncselekmények esetén, amennyiben megalapozott a gyanú, az eljárást meg kell indítani, nincsen helye mérlegelésnek. A megindult eljárást később meg lehet szüntetni, valamely büntethetőséget kizáró ok miatt, vagy mert időközben meghalt a gyanúsított, vagy esetleg felfüggeszthető az eljárás, ha a gyanúsított nem megtalálható. De mindennek az alapja a büntető eljárás megindítása. Ebben az ügyben nem indítottak büntető eljárást a hamisnak állított okirat felhasználója ellen. Közvetlenül és rögtön a részes ellen és csak a részes ellen indult eljárás. Ez pedig azt jelenti, hogy nem történt bűn, vagy a cselekmény nem bűncselekmény, mert különben a tettes ellen eljárást kellet volna kezdeni. Akkor és csak akkor lehet a részes ellen eljárni, ha a tettes ellen egyáltalán megindult a büntető eljárás. Az ilyen feltételek mellett, a tettes ellen később megszüntethető az eljárás valamely ok miatt és ez nem akadálya a részes elleni eljárás tovább folytatásának.
De ebben az esetben a tettes ellen nem is indult eljárás és ha nem indult, akkor vagy nem történt büncselekmény, vagy az nem büntethető. A részes ellen önállóan nem indítható eljárás.
Az ügyben még számtalan megdöbbentő büntetőjogi aktus fordult elő, amivel nem kívánom terhelni a Fórum olvasóit.
Öreg Tölgy # e-mail 2017.02.11. 21:08
Ön szerint én jogosult vagyok egy adásvételi szerződés aláírására az Ön nevében? Vagy egy orvosi igazolás kiállítására, noha nem vagyok az orvosa? Mind a kettő magánokirat.
Érdemben meg egyébként nyilván csak az összes irat ismeretében lehetne nyilatkozni, mert azért bocsássa, de az ön tényleírása tele van rengeteg - némileg érthető - indulattal, csúsztatással és alapvető ténybeli tévedéssel, ami miatt nem lehet rá 100 %-osan építeni.
Hogy csak az elejét nézzük:
"Mivel a tényleges tettes ellen a rendőrség semmilyen eljárást nem indított, ezért ugye a bűnsegéd ellen sem lehetett volna fellépni".
Hát ennek éppenhogy az ellenkezője az igaz.
"Mivel a vádat másodfokon már nem változtathatta meg bűnsegédről közvetett tettesre, ezért levélben szépen megkérte a bíróságot, hogy bár ő továbbra is fenntartja a vádat bűnsegédségre, a bíróság legyen olyan jó és közvetett tettesként ítélje el a vádlottat".
Nem is kell a vádat megváltoztatni, merthogy az ügyész minősítésre tett indítványa pont annyit ér, mint a vádlotté vagy a védőé, a bíróság attól szabadon eltérhet (csak a vádban leírt tények kötik). Az ügyész meg nem levelet írt, hanem a másodfokú bíróság területén működő ügyész a Be. 341. § (4) bekezdésében előírt kötelezettségének megfelelően indítványt tett. A vádlott és a védője is tehet, pontosan ugyanaz a súlya is.
Egyébként dogmatikailag az egész eltérés mögött annyi van, hogy ha a hamis magánokirat felhasználója tudja, hogy az okirat hamis, akkor ő a tettes, és az okirat készítője bűnsegéd, ha nem tudja vagy az nem bizonyítható, akkor pedig a felhasználó tévedés folytán nem büntethető, és akinek a megbízásából eljár, az közvetett tettes lesz.
Tehát nem az Ön szerepét illetően volt más álláspontom a főügyészség, hanem a felhasználó kapcsán.
Egyébként, mivel itt tisztán jogkérdésről van szó, ha úgy érzi, érdemes a Kúriához fordulni felülvizsgálati indítvánnyal, a jogi tévedést a Kúria szabadon felülbírálhatja.
highand # e-mail 2017.02.11. 17:47
Ezek szerint a magánokirat kiállítása valóban jogszabályi jogosultsághoz kötött? Az nem a közokirat jogi ismérve? Én abban a hiszemben vagyok, hogy ez egy kirívó eset. Én úgy emlékszem a szigorlaton azt választ kellett adnom, hogy "senki sem ítélhető el azért, mert a cselekménye hasonlít egy a büntetőjogi normában megfogalmazott diszpozícióban leírt cselekményre. A cselekmény csak akkor büntetendő, ha mindenben pontosan kimeríti a tényállást."
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2017.02.11. 17:23
Mit mondhatnánk? Brit tudódok ezer elítélt reprezentatív megkérdezésével megállapították, hogy ebben az országban csupa ártatlant ítélnek el.
highand # e-mail 2017.02.11. 17:12
Nagyon sajnálom, hogy senkinek sincsen hozzáfűzni valója "a jogosulatlanul kiállított magánokirat" felhasználásával elkövetett cselekménnyel kapcsolatos ítélkezéshez.
Vadsuhanc # 2017.02.03. 23:15
Én azért azt is megkockáztatom( bár ennek semmi jelentősége ), hogy ezt előre elterveztétek.
Öreg Tölgy és KBS válaszával teljesen egyetértek.Azért majd számolj be mi lett az ügy vége. Minden jót.
havasy # e-mail 2017.02.03. 22:26
Értem tehát valóban anyagi kár végül nem lesz de ez már '' közömbös '' valamit rá kell fogni.
Így kéne eljárni majd a büntetés összegével is, hogy befizetem aztán néhány nap múlva visszatértik az összeget, de ez már '' közömbös ''
Kovács_Béla_Sándor # e-mail 2017.02.03. 20:40
A kár azzal keletkezik, hogy kifizetik neked a vételárat. Közömbös, hogy később ez a kár megtérül-e. (Szigorúan véve mondhatnánk, hogy a kár nem a teljes vételár, hanem a kiskereskedelmi és a nagykereskedelmi ár közötti különbözet - de tapasztalataim szerint a bíróság nem vevő az efféle érvelésre. Ráadásul ez amúgy is csak az elkövetési értéket befolyásolná, a bűnösséget nem.)
havasy # e-mail 2017.02.03. 20:23
Bár az utolsó mondatát azért nem értem
Tehát ha én vissza adom pl. 20e Ft értékű árut, ezt nekem kifizetik.
Néhány nap elteltével az áru eladáskor ugyanez az összeg visszakerül a kasszába.
Pontosan hogyan bizonyítható hogy 20e Ft kár keletkezett.?
Öreg Tölgy # e-mail 2017.02.03. 09:55
Na igen, valóban ezért kell óvatosan válaszolni a laikus kérdésekre, mert néha a legfontosabb információk csak később (vagy sosem) kerülnek elő.
"Én mindvégig számláról írtam, nem pedig blokkot".
Ez igaz, én lehet, hogy figyelmetlenül, de automatikusan egy "sima" visszacserélésre gondoltam, talán azért, mert ha szabálysértés merült fel, akkor nem nagy összegről van szó.
"Egy nemlétező személy nevére kiállított számla volt".
Ha ez a kérdésben szerepelt volna, akkor nyilván mindent másképp írtam volna. Úgyhogy az általam eddigi írtak - a hamis magánokirat felhasználása kapcsán - sztornó.
"Ami szerintem még nem lenne baj, hiszen a vásárláskor senki nem köteles felfedni a nevét.Kérhet akár X Y névre is számlát legfeljebb senki nem tudja elszámolni,de itt ez nem is volt cél".
Ez is igaz, mert addig, amíg egy hamis magánokiratot nem használsz fel, fel sem merül bűncselekmény. Kérhetek Pityi Palkó nevére számlát, otthon kitehetem a falra, csinálhatok belőle papírhajót stb, de joghatást kiváltóan nem használhatom fel.
"Gyakran előfordul ugye hogy a munkálltatónk nevére kérjük a számlát,pedig a cég nevében nincs jogunk eljárni".
Hát velem például még nem fordult elő, azonban - ahogy írtam - minden a számla további sorsától függ (vagy a munkáltató felé lehet jogsértés).
"A furcsa az hogy eddig a két rendőrkapitányságon senkinek nem jutott eszébe hogy hamis magánokirat hamisítás is lehetséges. Az első esetben ugye azzal zárták a nyomozást hogy a cselekmény nem bűncselekmény".
Én annyira nem csodálkozom, a rendőrségen - különösen helyi szinten - általában nem jogtudósok dolgoznak. A bíróságnak már eszébe jutott.
"A csalást valószínűleg azért nehéz megállapítaniuk, mert nem bizonyítható hogy lett volna valamenyi kár.
Tehát ha sikerült is volna véghezvinnem a cselekményt ,én megkapom a pénzt, az áru kikerül a polcra és valamikor eladják".
Ahogy már írtam, a kár megtérülése nem jelenti azt, hogy a kár létre sem jött.
"Tehát az áruházban két általuk eladott terméket vettek volna vissza, csak az eggyik számlájával".
Ez egyrészt ellenmond annak, hogy a nem létező személy nevére kiállított számlával azért mégiscsak volt valami cél, másrészt, ha a hamis magánokiratot nem használod fel, azaz nem mutatod be a számla fénymásolatát (tehát semmivel sem valószínűsíted, hogy ott vetted az árut), még csak abba a helyzetbe sem kerülsz, hogy mérlegeljék, visszaveszik-e azt.
"Nem lehet egyértelműen megállapítani keletkezett volna egyáltalán kár, ha igen mennyi ?"
De, igen. Annyi, amennyi pénzt visszaadtak volna. Viszont mivel a csalás és a hamis magánokirat felhasználása nem vagy-vagy kérdés, örülj neki, hogy az egyik lehetséges jogkövetkezmény feltehetően elhárult.
lajcsó # e-mail 2017.02.02. 22:46
"Egy nemlétező személy nevére kiállított számla volt."
Ja!!! Így már bizony lehet magánokirathamisítás!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN I. - PDF
Download "A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN I."
1 A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN I. Európai Közjog és Politika április 22. Jeney Petra ELŐADÁSVÁZLAT 1. Alapkérdések 2. A bel- jogszabályi kerete (EUSZ, Amszterdami szerződés, Nizzai szerződés) a. A bel- területei b. Döntéshozatali mechanizmus c. A bel- keretében elfogadott jogi aktusok 3. Opt in opt-out 4. A bel-, mint uniós 5. Magyarország és az Európai Unió bel- és igazságügyi együttműködése 1. Alapkérdések alapdilemma: szabadság v. biztonság EUSZ-ig szabad mozgás v. nemzeti szuverenitás EUSZ-ASZ közös érdekű ügyek kormányközi együttműködésben ASZ-NSZ szabadság, biztonság és jog érvényesülésének térsége szeptember 11. biztonsághoz való jog v. alapvető szabadságjogok 2. A bel- és igazságügyi együttműködés jogszabályi kerete Előtörténet az EUSZ-ig EUSZ ASZ NSZ Az Európai Unióról szóló Az Unió célkitűzéseinek különösen a személyek szabad mozgásának elérése céljából és az Európai Közösség hatásköreinek sérelme nélkül a tagállamok a következő területeket közös érdekű ügynek tekintik: 1. menekültpolitika; 2. a személyeknek a tagállamok külső határain való átlépésére és az e határokon való ellenőrzés gyakorlására vonatkozó szabályok; Az Európai Unióról szóló 3. bevándorláspolitika és harmadik országok állampolgáraira vonatkozó politika: a) harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területére való belépésére, illetve a tagállamok területén való mozgására vonatkozó feltételek; b) harmadik országok állampolgárainak a tagállamok területén való tartózkodására vonatkozó feltételek, beleértve a családegyesítésre és a munkavállalásra vonatkozó feltételeket; c) küzdelem harmadik országok állampolgárainak illegális bevándorlása, a tagállamok területén való illegális tartózkodása és munkavállalása ellen; 12 Az Európai Unióról szóló 4. küzdelem a kábítószer-függőség ellen, amennyiben az nem tartozik a (7) (9) pont hatálya alá; 5. küzdelem a nemzetközi méreteket öltő csalás ellen, amennyiben az nem tartozik a 7) 9) pont hatálya alá; 6. igazságügyi együttműködés polgári ügyekben; Az Európai Unióról szóló 7. igazságügyi együttműködés büntetőügyekben; 8. vámügyi együttműködés; 9. rendőrségi együttműködés a terrorizmus, a tiltott kábítószer-kereskedelem és a nemzetközi bűnözés egyéb súlyos formáinak megelőzése és leküzdése céljából, beleértve szükség esetén a vámügyi együttműködés bizonyos vonatkozásait, egy, az egész Unióra kiterjedő információcsere-rendszernek az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) keretén belüli kiépítéséhez kapcsolódva. Az Európai Unióról szóló Szerződés K cikke döntéshozatal kormányközi modell Európai Bizottság korlátozott jogosítványai Európai Parlament korlátozott jogosítványai Európai Bíróságnak nincs joghatósága konzultációs eljárás tagállamok által kontrollált döntéshozatali eljárás egyhangú szavazás K.4. Bizottság Együttműködés nem érinti a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlását az Európai Emberi Jogi Egyezmény minimumgaranciái érvényesülnek Az Európai Unióról szóló Szerződés K cikke jogi aktusok a) együttes álláspontokat fogadhat el, és a megfelelő forma és eljárás alkalmazásával bármely együttműködést előmozdíthat, amely hozzájárul az Unió célkitűzéseinek megvalósításához; b) együttes fellépést fogadhat el, amennyiben a tervezett fellépés terjedelmét vagy hatását tekintve az Unió célkitűzései az együttes fellépéssel jobban megvalósíthatók, mint a tagállamok önálló fellépésével; határozhat úgy, hogy az együttes fellépést végrehajtó intézkedéseket minősített többséggel kell elfogadni; c) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 220. cikkének sérelme nélkül egyezményeket dolgozhat ki, amelyeket a tagállamoknak alkotmányos követelményeiknek megfelelő elfogadásra ajánl. Amszterdami Szerződés A Szabadság, biztonság és jog érvényesülésének térsége Szabadság: szabad mozgás, alapvető jogok védelme megkülönböztetés mentesség Biztonság: szervezett bűnözés-, terrorizmus- és kábítószer elleni küzdelem, határőrizet Jog: polgári és büntetőügyekben igazságügyi együttműködés, eljárások közelítése, kölcsönös elismerés Amszterdami Szerződés - célok - A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség fokozatos létrehozása céljából a Tanács: a) az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követő ötéves időszakon belül a 14. cikknek megfelelően a személyek szabad mozgásának biztosítását célzó intézkedéseket fogad el az azzal közvetlenül összefüggő, a külső határok ellenőrzésével, a menekültüggyel és a bevándorlással kapcsolatos kísérő intézkedésekkel együtt a 62. cikk 2. és 3. pontja, valamint a 63. cikk 1. a) és 2. a) pontja rendelkezéseinek megfelelően, továbbá a bűnmegelőzésre és a bűnüldözésre vonatkozó intézkedéseket fogad el az Európai Unióról szóló szerződés 31. cikk e) pontja rendelkezéseinek megfelelően; b) egyéb intézkedéseket fogad el a menekültügy, a bevándorlás és a harmadik országok állampolgárai jogainak védelme terén a 63. cikk rendelkezéseinek megfelelően; 23 Amszterdami Szerződés - célok - c) intézkedéseket fogad el a polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés terén a 65. cikkben előírtak szerint; d) megfelelő intézkedéseket fogad el a 66. cikkben említett közigazgatási együttműködés ösztönzésére és erősítésére; e) intézkedéseket fogad el a büntetőügyekben folytatott rendőrségi terén, amelyek célja az Európai Unióról szóló szerződés rendelkezéseinek megfelelően a biztonság magas szintjének elérése az Unión belüli bűnmegelőzés és bűnüldözés által. Amszterdami Szerződés A pillérszerkezet átrendezése Európai Unió I - vízum - büntető - menekültügy ügyekben - bevándorlás folytatott - személyek szabad mozgása rendőrségi és - polgári igazságügyi együttműködés igazságügyi -vámügyi együttműködés együttműködés + schengeni joganyag szétválogatása az I. és III.pillérbe 62. cikk (korábbi 73j. cikk) A Tanács a 67. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követő ötéves időszakon belül: 1. intézkedéseket fogad el azzal a céllal, hogy a 14. cikknek megfelelően mind az uniós polgárokra, mind harmadik országok állampolgáraira vonatkozóan biztosítsa, hogy a személyeket a belső határok átlépésekor ne ellenőrizzék; 2. intézkedéseket fogad el a tagállamok külső határainak átlépésére vonatkozóan, amelyek meghatározzák: a) az ilyen határoknál a személyek ellenőrzése során a tagállamok által követendő szabályokat és eljárásokat; b) a legfeljebb három hónaposra tervezett tartózkodásokra vonatkozó vízumok szabályait, beleértve: i. azon harmadik országok listáját, amelyek állampolgárainak a külső határok átlépésekor vízummal kell rendelkezniük, és azon országokét, amelyek állampolgárai mentesek e követelmény alól; ii. a tagállamok vízumkiadási eljárásait és ezek feltételeit; iii. az egységes vízumformátumot; iv. az egységes vízumra vonatkozó szabályokat; 3. intézkedéseket fogad el azoknak a feltételeknek a meghatározásáról, amelyek mellett harmadik országok állampolgárai legfeljebb három hónapon keresztül szabadon utazhatnak a tagállamok területén. 63. cikk (korábbi 73k. cikk) A Tanács a 67. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követő ötéves időszakon belül: 1. intézkedéseket fogad el a menekültügyre vonatkozóan a menekültek jogállásáról szóló július 28-ai genfi egyezménnyel és az január 31-ei jegyzőkönyvvel, valamint az egyéb irányadó egyezményekkel összhangban a következő területeken: a) egy harmadik ország állampolgárának a tagállamok valamelyikében benyújtott menedékjog iránti kérelmének elbírálására köteles tagállam meghatározására vonatkozó kritériumok és mechanizmusok, b) a menedékkérők tagállamokban történő befogadására vonatkozó minimumszabályok, c) a harmadik országok állampolgárainak menekültkénti elismerésére vonatkozó minimumszabályok, d) a menekültstátusz tagállamokban történő megadására vagy visszavonására vonatkozóan eljárási minimumszabályok; 2. intézkedéseket fogad el a menekültekre és lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekre vonatkozóan a következő területeken: a) minimumszabályok ideiglenes védelem nyújtására vonatkozóan harmadik országból származó lakóhelyüket elhagyni kényszerült és származási országukba visszatérni nem tudó személyek számára, valamint az egyéb okból nemzetközi védelemre szoruló személyek számára, b) a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és befogadásuk következményeinek viselésével kapcsolatban a tagállamokra háruló terhek kiegyensúlyozott elosztásának előmozdítása; 3. intézkedéseket fogad el a bevándorláspolitikára vonatkozóan a következő területeken: a) a belépés és a tartózkodás feltételei, valamint eljárási szabályok a huzamos tartózkodásra jogosító vízumok és huzamos tartózkodási engedélyek tagállamok által történő kiadására vonatkozóan, beleértve a családegyesítési célúakat is, b) illegális bevándorlás és illegális tartózkodás, beleértve az illegálisan tartózkodók repatriálását is; 4. intézkedéseket fogad el azoknak a jogoknak és feltételeknek a meghatározására vonatkozóan, amelyek mellett harmadik országoknak a tagállamok valamelyikében jogszerűen tartózkodó állampolgárai más tagállamokban tartózkodhatnak. A Tanács által a 3. és 4. pont alapján elfogadott intézkedések egyik tagállamot sem akadályozzák abban, hogy az érintett területeken olyan nemzeti rendelkezéseket tartsanak fenn vagy vezessenek be, amelyek összeegyeztethetőek ezzel a szerződéssel és a nemzetközi megállapodásokkal. A fent említett ötéves időtartam nem vonatkozik a 2. b) pont, a 3. a) pont és a 4. pont alapján elfogadandó intézkedésekre. 34 Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés 65. cikk (korábbi 73m. cikk) A több államra kiterjedő vonatkozású polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés területén a 67. cikknek megfelelően és a belső piac megfelelő működéséhez szükséges mértékben elfogadásra kerülő intézkedések magukban foglalják: a) fejlesztést és egyszerűsítést a következő területeken: a bírósági és bíróságon kívüli iratok határokon túlra történő kézbesítésének rendszere; együttműködés a bizonyításfelvétel terén; a polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok, köztük a nem bírósági ügyekben hozott határozatok elismerése és végrehajtása, b) a tagállamokban alkalmazandó kollíziós, illetve joghatóságra vonatkozó szabályok összeegyeztethetőségének előmozdítását; c) a polgári eljárások megfelelő lefolytatását akadályozó tényezők kiküszöbölését, szükség esetén a tagállamokban alkalmazandó polgári eljárási szabályok összeegyeztethetőségének előmozdításával. Vámügyi együttműködés 135. cikk (korábbi 116. cikk) E szerződés alkalmazási körében a Tanács a 251. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően intézkedéseket tesz a tagállamok közötti, valamint a tagállamok és a Bizottság közötti vámügyi együttműködés erősítésére. Ezek az intézkedések nem érintik sem a nemzeti büntetőjog alkalmazását, sem a nemzeti igazságszolgáltatást. 29. cikk (korábbi K.1. cikk) Az Európai Közösség hatásköreinek sérelme nélkül, az Unió célja, hogy, a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területein a tagállamok közös fellépésének kidolgozásával, valamint a rasszizmus és idegengyűlölet megelőzésével és az ezek elleni küzdelemmel biztosítsa a polgárok magas szintű biztonságát egy olyan térségben, amely a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapul. Az Unió ezt a célkitűzést a szervezett vagy egyéb bűnözés, így különösen a terrorizmus, az emberkereskedelem és a gyermekek sérelmére elkövetett bűncselekmények, a tiltott kábítószerkereskedelem és a tiltott fegyverkereskedelem, a korrupció és a csalás megelőzésével és az ezek elleni küzdelemmel valósítja meg a következőképpen: a tagállamok rendőri szerveinek, vámhatóságainak és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságainak közvetlenül, valamint az Európai Rendőrségi Hivatalon (Europol) keresztül történő szorosabb együttműködése a 30. és 32. cikk rendelkezéseinek megfelelően; a tagállamok igazságügyi hatóságainak és egyéb, hatáskörrel rendelkező hatóságainak szorosabb együttműködése a 31. cikk a) d) pontja és a 32. cikk rendelkezéseinek megfelelően; ahol szükséges, a tagállamok büntetőjogi szabályainak közelítése a 31. cikk e) pontja rendelkezéseinek megfelelően. 30. cikk (korábbi K.2. cikk) (1) A rendőrségi együttműködés terén megvalósítandó közös fellépés magában foglalja: a) a hatáskörrel rendelkező hatóságoknak, köztük a tagállamok rendőrségeinek, vám- és egyéb bűnüldözési szakszolgálatainak operatív együttműködését a bűncselekmények megelőzésében, felderítésében és nyomozásában; b) a releváns információk, köztük a bűnüldözési szolgálatok birtokában lévő, a gyanús pénzügyi műveletekről szóló jelentésekre vonatkozó információknak elsősorban az Europolon keresztül történő összegyűjtését, tárolását, feldolgozását, elemzését és cseréjét, amelynek során a személyes adatok védelmére vonatkozó rendelkezéseket is figyelembe kell venni; c) a képzés, az összekötő tisztviselők cseréje, a kirendelések, a felszerelések használata és a kriminalisztikai kutatások terén való együttműködést és közös kezdeményezéseket; d) a szervezett bűnözés súlyos formáinak felderítésére vonatkozó különleges nyomozási technikák közös értékelését. (2) A Tanács előmozdítja az Europolon keresztül történő együttműködést, és az Amszterdami Szerződés hatálybalépésének időpontját követő öt éven belül mindenekelőtt: a) lehetővé teszi az Europol számára, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai által végzett meghatározott nyomozati cselekmények, köztük az Europol képviselőinek támogató részvételével működő közös csoportok operatív tevékenységeinek előkészítését megkönnyítse és támogassa, valamint hogy ezek összehangolását és végrehajtását ösztönözze; b) intézkedéseket fogad el, amelyek lehetővé teszik az Europol számára, hogy a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságait meghatározott esetekben nyomozás lefolytatására és nyomozásaik összehangolására kérje fel, valamint hogy olyan különleges szaktudást alakítson ki, amelyet a tagállamok rendelkezésére lehet bocsátani annak érdekében, hogy segítse azokat a szervezett bűnözéshez tartozó ügyek nyomozása során; c) elősegíti a szervezett a bűnözés elleni küzdelemre szakosodott és az Europollal szoros együttműködésben dolgozó ügyészségi és nyomozóhatósági tisztviselők közötti kapcsolatokat; d) egy, a határokon átnyúló bűnözésre vonatkozó kutatási, dokumentációs és statisztikai hálózatot hoz létre. 31. cikk (korábbi K.3. cikk) A büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködésre vonatkozó közös fellépés magában foglalja: a) a tagállamok hatáskörrel rendelkező minisztériumai és igazságügyi vagy annak megfelelő hatóságai közötti együttműködés megkönnyítését és meggyorsítását az eljárások és a határozatok végrehajtása terén; b) a kiadatás megkönnyítését a tagállamok között; c) a tagállamokban alkalmazandó szabályok olyan mértékű összeegyeztethetőségének biztosítását, amely az ilyen együttműködés javításához szükséges; d) a tagállamok közötti joghatósági összeütközések megelőzését; e) olyan intézkedések fokozatos elfogadását, amelyek a szervezett bűnözés, a terrorizmus, valamint a tiltott kábítószer-kereskedelem területén szabályozási minimumokat határoznak meg a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetési tételekre vonatkozóan. 45 döntéshozatal május 1. (Nizzai Szerződés) előtt (átmeneti időszak) után jogi aktusok közösségi aktustípusok rendelet - együttműködési eljárás - együttdöntési eljárás (kiv.) - tagállam/bizottság kezdeményez - csak Bizottság kezdeményez - egyhangú szavazás - átvezető klauzula/passarelle irányelv határozat Az Európai Bíróság joghatósága Előzetes döntés: EKSZ IV. cím értelmezésére és a másodlagos jog értelmezésére vagy érvényességére vonatkozóan egy tagállam olyan bírósága előtt folyamatban lévő ügyben, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség. Kivétel: a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatosan hozott Értelmezés: E cím és a másodlagos jog értelmezése: a Tanács, a Bizottság vagy valamely tagállam kezdeményezheti Korlát: nem alkalmazható a tagállamok bíróságainak jogerős ítéleteire. Egyebekben: A Bíróságra vonatkozó szokásos szabályok érvényesek döntéshozatal (kondicionált) kormányközi modell Európai Bizottság korlátozott jogosítványai Európai Parlament korlátozott jogosítványai Európai Bíróság korlátozott joghatósága konzultációs eljárás tagállamok által kontrollált döntéshozatali eljárás egyhangú szavazás együttműködés nem érinti a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlását átvezető klauzula/passarelle Megerősített együttműködés jogi aktusok a) közös álláspontokat fogadhat el, amelyekben meghatározza, hogy az Unió hogyan viszonyul egyes kérdésekhez; b) kerethatározatokat fogadhat el a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítése céljából. A kerethatározatok az elérendő célokat illetően kötelezőek a tagállamokra, azonban a forma és az eszközök megválasztását a nemzeti hatóságokra hagyják. A kerethatározatoknak nincs közvetlen hatálya; c) határozatokat fogadhat el a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítését kivéve bármely egyéb olyan célból, amely e cím célkitűzéseivel összhangban van. Ezek a határozatok kötelezőek és nem rendelkeznek közvetlen hatállyal; a Tanács minősített többséggel elfogadja az ezeknek a határozatoknak az Unió szintjén történő végrehajtásához szükséges intézkedéseket; d) egyezményeket dolgozhat ki, amelyeket a tagállamoknak alkotmányos követelményeiknek megfelelő elfogadásra ajánl. A tagállamok a Tanács által meghatározott határidőn belül megindítják az alkalmazandó eljárásokat. Európai Bíróság joghatósága (1) Az Európai Közösségek Bírósága az e cikkben előírt feltételek mellett hatáskörrel rendelkezik a kerethatározatok és határozatok érvényességére és értelmezésére vonatkozó, valamint az e cím alapján létrejött egyezmények értelmezésére és az azokat végrehajtó intézkedések érvényességére és értelmezésére vonatkozó előzetes döntések meghozatalára. (2) Az Amszterdami Szerződés aláírásának időpontjában vagy ezt követően bármikor megtett nyilatkozatával bármely tagállam elfogadhatja a Bíróság hatáskörét az (1) bekezdésben meghatározott előzetes döntések meghozatalára. (3) A (2) bekezdés szerint nyilatkozatot tevő tagállam meghatározza, hogy: a) az állam bármely olyan bírósága, amelynek határozatai ellen a nemzeti jog értelmében nincs jogorvoslati lehetőség, a Bíróság előzetes döntését kérheti egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő és az (1) bekezdésben említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére, vagy b) az állam bármely bírósága a Bíróság előzetes döntését kérheti egy előtte folyamatban lévő ügyben felmerülő és az (1) bekezdésben említett valamely jogi aktus érvényességére vagy értelmezésére vonatkozó kérdésben, ha ez a bíróság úgy ítéli meg, hogy ítéletének meghozatalához szükség van a kérdés eldöntésére. 56 Európai Bíróság joghatósága (4) Függetlenül attól, hogy tett-e a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatot vagy nem, bármely tagállam jogosult az (1) bekezdés alapján felmerülő esetekben a Bíróság részére beadványokat vagy írásbeli észrevételeket benyújtani. (5) A Bíróság nem rendelkezik hatáskörrel egy tagállam rendőrsége vagy más bűnüldözési szolgálata által végrehajtott intézkedések érvényességének vagy arányosságának, illetve a közrend fenntartásával és a belső biztonság megőrzésével kapcsolatos tagállami hatáskörök gyakorlásának felülvizsgálatára. (6) A Bíróság hatáskörrel rendelkezik a kerethatározatok, illetve határozatok jogszerűségének felülvizsgálatára olyan keresetek tekintetében, amelyeket valamely tagállam vagy a Bizottság nyújt be hatáskör hiánya, lényeges eljárási szabályok megsértése, e szerződés vagy az alkalmazására vonatkozó bármely jogi rendelkezés megsértése vagy hatáskörrel való visszaélés miatt. Az ebben a bekezdésben szabályozott eljárásokat az intézkedés kihirdetésétől számított két hónapon belül kell megindítani. A bel- és igazságügyi döntések meghozatalában résztvevő testületek és munkacsoportok Bel és Igazságügyi Tanács COREPER Polgári jogi bizottság Állandó képviselők bizottsága Bevándorlási és Menekültügyi Magas szintű Munkacsoport Együttes kiértékelő Külső határ szakértők közös egység * Schengen kiértékelő * Bevándorlás, Határok, A 36. cikk szerinti Bizottság Schengen acquis * Menekültügy Stratégiai Bizottság (SCIFA) * (CATS) * Rendőri együttműködés Büntető anyagi jog Migráció és kiutasítás * * Bűnügyi együttműködés és Menedékjog Europol büntetőpolitika * Vízumpolitika Terrorizmus * Polgári védelem (katasztrófa) Schengeni Információs Határok * Rendszer (SIS) és SIRENE * CIREFI * SIS Műszaki * Vámegyüttműködés Szervezett bűnözés, multidiszciplináris A *-al jelölt csoportok Norvégiával és Izlanddal vegyes Bizottságként is ülésezhetnek Nizzai Szerződés döntéshozatal az ben együttdöntési eljárás vízum, bevándorlás, menekültügy terén minimumszabályok ideiglenes védelem nyújtására vonatkozóan polgári igazságügyi együttműködés (kiv. családi jog) es együttműködés körében - létrejön az Eurojust a) lehetővé teszi az Eurojust számára, hogy a tagállamok nemzeti bűnüldöző hatóságai közötti megfelelő koordinációhoz hozzájáruljon; b) támogatja az Eurojust közreműködését a határokon átnyúló súlyosabb bűnügyek, különösen a szervezett bűnözéssel kapcsolatos bűncselekmények ügyében folytatott nyomozásokban, figyelembe véve különösen az Europol által végzett elemzéseket; c) megkönnyíti az Eurojust és az Európai Igazságügyi Hálózat közötti szoros együttműködést, különösen a jogsegélykérelmek és a kiadatási kérelmek teljesítésének megkönnyítése érdekében Átvezető klauzula május 1 előtt: egyhangú (néhány kivétellel) Nem schengeni ügy: 12 tagállam. Nagy Britannia és Írország eldönti részt vesz-e. Dánia nem vesz részt. Schengeni ügy:: 12 tagállam. Nagy Britannia és Írország eldönti részt vesz-e, Norvégia és Izland köteles elfogadni, Dánia nemzetközi jogként követheti május 1 után: Ugyanezek a résztvevők, de egyhangúan áttérhetnek a többségi döntésre és az együttdöntési eljárásra. A Nizzai szerződés szerint néhány ügyben át kellett térni az u.n. együttdöntésre (251.cikk EKSZ) A Hágai program szerint április 1-ig a Tanácsban meg kell hozni a döntést a minősített többségre és az együttdöntési eljárásra áttérésről kivéve a hosszú távú bevándorlást és a családjogi ügyeket Optin, optout A bel-, mint uniós I. UK, Írország Javaslat nem egyszerűen szakpolitika, erős külső aspektusok részt vesznek 3 hónap nem vesznek részt programhoz kötött sikerül megegyezni ők tartják fel kiterjedt joganyag erősebb integráció átlépnek rajtuk döntés utóbb kérik részvételüket a Bizottság engedélyezheti fragmentált Lisszaboni Szerződés 67 A bel-, mint uniós II. - programhoz kötött politika - A tamperei program A hágai program (Tampere II ) Poszt-hágai program Future Group A bel-, mint uniós III. kiterjedt joganyag erősebb integráció Amszterdam: minőségi újítás + mennyiség A bel-, mint uniós III. -fragmentált bővítés a hagyományos szövetségek újrarendeződését új szomszédsági politika (Ukrajna, Belorusszia, Oroszország, Nyugat-balkán, Törökország) megerősített együttműködés G8 új együttműködési keretek (Prümi szerződés) A bel-, mint uniós V. - Lisszaboni Szerződés - a szabadság, biztonság és jog érvényesülésének területe egységes politika, döntéshozatal, jogi aktusok, jogorvoslat az Alkotmányszerződés rendelkezéseinek nagy részét átveszi megszűnik a hárompilléres struktúra a minősített többség és az együttdöntési eljárás válik a fő döntéshozatali formává az Európai Bíróság hatásköre teljes mértékben ki fog terjedni a szabadság, biztonság és a jog érvényesülésének minden területére megváltozik a jogforrási rendszer Intézményi változások (Európai Tanács, Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, Európai Bíróság) Belbiztonsági Bizottság (COSI) Európai Parlament nemzeti parlamentek Passarelle megerősített együttműködés vészfék mechanizmus Magyarország és az Európai Unió bel- és igazságügyi együttműködése Az uniós acquis átvétele a csatlakozás előfeltétele (opciók nélkül) schnengeni joganyag bel- és igazságügyi joganyag december 20. Schengen-csatlakozás Magyarország közel négy éve az Európai Unió teljes jogú tagja Lisszaboni Szerződés poszt-hágai program kidolgozásában részt veszünk magyar EU elnökség attitűd politikai érzékenységük miatt prioritás pl. Schengencsatlakozás megvalósítása, az Europol-egyezményhez való csatlakozás, vízumdíjak kérdése, kishatárforgalom követő magatartás Tagállami csoportok: V4, Salzburg Fórum, hagyományos partnerek: Ausztria, Németország belső jogi meghatározottság pl. adatvédelem A szabadság, biztonság és jog érvényesülésének térése keretében megvalósított együttműködés egyes területeivel a következő előadás foglalkozik Határőrizet, határellenőrzés Migráció reguláris és illegális Menekültügy Rendőri együttműködés Büntető igazságügyi együttműködés Polgári igazságügyi együttműködés 7 Hasonló dokumentumok
III. MELLÉKLET A RENDES JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS JOGALAPJAI 1 Jogalap Leírás Eljárási szabályok 1 14. cikk Általános gazdasági érdekű szolgáltatások 15. cikk (3) Hozzáférés az uniós intézmények dokumentumaihoz Részletesebben A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben A Lisszaboni Szerződés értelmében rendes jogalkotási eljárást előíró jogalapok 1
A Lisszaboni Szerződés értelmében rendes jogalkotási eljárást előíró jogalapok 1 E melléklet azokat a jogalapokat sorolja fel, amelyek vonatkozásában a Lisszaboni Szerződésben létrehozott rendes jogalkotási Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 5/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: JEGYZŐKÖNYV, II. MELLÉKLET JOGI Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.11.28. COM(2014) 714 final 2014/0338 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés területén Részletesebben HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja EURÓPAI UNIÓ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZŐDÉS
C 321 E/1 EURÓPAI UNIÓ AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA C 321 E/2 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2006.12.29. AZ Részletesebben Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, október 4. (OR. en)
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2016. október 4. (OR. en) 12874/16 ADD 4 FEDŐLAP Küldi: Az átvétel dátuma: 2016. október 3. Címzett: az Európai Bizottság főtitkára részéről Jordi AYET PUIGARNAU igazgató Részletesebben Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, július 10. (OR. en)
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 05. július 0. (OR. en) 0506/5 ENFOPOL 9 COMIX 3 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: Tervezet - A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a vízuminformációs rendszerhez Részletesebben AZ OLVASÓHOZ. Ez a kiadvány tájékoztató jellegű és nem alapozza meg az Európai Unió intézményeinek felelősségét.
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2014. november 19. (OR. en) 13708/14 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK PROAPP 19 JAI 717 CATS 139 SCHENGEN 31 Tárgy: A TANÁCS egységes szerkezetbe foglalt HATÁROZATA Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben ELŐADÁSVÁZLAT A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN II. Határőrizet, határellenőrzés a Schengeni egyezmény
A SZABADSÁG, BIZTONSÁG ÉS JOG ÉRVÉNYESÜLÉSÉNEK TÉRSÉGE AZ EURÓPAI UNIÓBAN II. Európai Közjog és Politika 2008. május 13. Jeney Petra ELŐADÁSVÁZLAT Határőrizet, határellenőrzés Migráció reguláris és illegális Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA
This publication is a private consolidation made by Kristina Savickaite, Lithuanian trainee, under the responsibility of Volker Heydt, Brussels, official at the European Commission's Directorate-General Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben CZIGLER DEZSŐ TAMÁS HORVÁTHY BALÁZS. 1. A Lisszaboni Szerződést megelőző szabályozás
CZIGLER DEZSŐ TAMÁS HORVÁTHY BALÁZS A szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésén alapuló térség joggyakorlata és intézményei* I. BEVEZETŐ A Lisszaboni Szerződést követően a szabadság, biztonság és Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.14. COM(2015) 430 final 2015/0193 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Palaui Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Külügyi Bizottság 27.5.2011 2010/2311(INI) VÉLEMÉNY a Külügyi Bizottság részéről az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság részére az EU terrorizmus elleni politikájáról: Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben T/1762. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGA 1 L L Érkezett : 2014 OKT 2 7. T/1762. számú törvényjavaslat az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, november 25. (01.12) (OR. en) 17555/11 ENFOPOL 416 JAIEX 125
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2011. november 25. (01.12) (OR. en) 17555/11 ENFOPOL 416 JAIEX 125 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: a Főtitkárság Címzett: az Állandó Képviselők Bizottsága / Részletesebben A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve
1 / 5 2014.10.20. 14:36 A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve 2012.08.10. A Tanács 2004/80/EK irányelve Nyomtatás: A Tanács 2004/80/EK (2004. április 29.) irányelve a bűncselekmények áldozatainak Részletesebben JOGALAP CÉLKITŰZÉSEK EREDMÉNYEK
A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME A személyes adatok védelme és a magánélet tiszteletben tartása fontos alapvető jogok. Az Európai Parlament mindig hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell találni a biztonság fokozása Részletesebben IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS
A POLGÁRI ÜGYEKBEN FOLYTATOTT IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS Az áruk, a szolgáltatások, a tőke és a személyek szabad mozgása egyre nagyobb mértéket ölt. Ez szükségszerűen határokon átnyúló kapcsolatok kialakulásához Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM
EURÓPAI UNIÓ TÖRTÉNET ÉS RÉSZBEN TÖRTÉNELEM (Csíkszereda 2006. május 7.) INTEGRÁCIÓ ELMÉLETBEN PREFERENCIÁLIS VÁMÖVEZET: a résztvevők vám- és egyéb kereskedelempolitikai kedvezményeket nyújtanak. Lehet Részletesebben Tekintettel arra, hogy a tagállamok közül Dánia nem vett részt e rendelet elfogadásában, rá nézve e rendelet nem kötelező, és nem alkalmazható.
A kis értékű követelések európai eljárása 1. A vonatkozó Európai Uniós jogszabály A határokon átnyúló, kis értékű fogyasztói és kereskedelmi követelések egyszerűsített és gyorsított elbírálására vonatkozó Részletesebben Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban
Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban Debrecen, 2015. November 4. Polgári eljárásjogok -Definíciók Polgári eljárásjog Nemzetközi polgári Részletesebben Belső Biztonsági Alap 2014-2020
Belső Biztonsági Alap 2014-2020 Rendőri együttműködés, válságkezelés Alföldy Csilla r. őrnagy Támogatás-koordinációs Főosztály Belügyminisztérium 2014. június 19. 1 Jogi háttér AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK
2009.6.30. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 168/35 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS ÁLTAL EGYÜTTESEN ELFOGADOTT HATÁROZATOK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 568/2009/EK HATÁROZATA (2009. június 18.) a Részletesebben Az információs rendszerek elleni bűncselekmények uniós szintű szabályozása, különös tekintettel az Európai Unió 2013/40/EU sz.
Az információs rendszerek elleni bűncselekmények uniós szintű szabályozása, különös tekintettel az Európai Unió 2013/40/EU sz. Irányelvére Szerző: dr. Mezei Kitti 2015. június 14. Az információs rendszerek Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.26. COM(2014) 382 final 2014/0202 (COD) Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE a 604/2013/EU rendeletnek a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó családtaggal, Részletesebben MELLÉKLET. a következőhöz: Javaslat a Tanács határozata
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.3.5. COM(2015) 103 final ANNEX 1 MELLÉKLET a következőhöz: Javaslat a Tanács határozata az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGET LÉTREHOZÓ SZERZŐDÉS EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT VÁLTOZATA
This publication is a private consolidation made by Kristina Savickaite, Lithuanian trainee, under the responsibility of Volker Heydt, Brussels, official at the European Commission's Directorate-General Részletesebben Schengen. A szabad mozgás kulcsa Európában SZEPTEMBER
HU Schengen A szabad mozgás kulcsa Európában 2013. SZEPTEMBER Tartalomjegyzék BEVEZETÉS 1 SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA 2 RENDŐRSÉGI ÉS VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS 2 Belső határok 2 Külső határok 3 SIS (Schengeni Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.4.8. COM(2016) 188 final 2016/0103 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió és a Marshall-szigeteki Köztársaság közötti, a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok Részletesebben A külföldi határozatok elismerése és végrehajtása az EU-ban a 44/2001/EK és a 2201/2003/EK Rendeletek alapján. Dr. Nyilas Anna
A külföldi határozatok elismerése és végrehajtása az EU-ban a 44/2001/EK és a 2201/2003/EK Rendeletek alapján Dr. Nyilas Anna Jogforrások: 1. Magyar belső jog: 1979. évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi Részletesebben KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22.
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 22/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: CSATLAKOZÁSI OKMÁNY, IX. MELLÉKLET Részletesebben Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.5.29. COM(2015) 231 final 2015/0118 (NLE) Javaslat A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő Részletesebben Igazságügyi együttműködés az Európai Unióban
Igazságügyi együttműködés az Európai Unióban Különös tekintettel a Lisszaboni Szerződés újításaira 2010.05.21. Dr. Jeney Petra Előadásvázlat A Lisszaboni Szerződés (LSZ) legfontosabb változtatásai A szabadság, Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. azzal a céllal, hogy elősegítsék és továbbfejlesszék a rendőri együttműködést a szomszédos országok között;
BGBl. III - Ausgegeben am 18. April 2008 - Nr. 42 1 von 5 MEGÁLLAPODÁS az Osztrák Köztársaság Kormánya, a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovén Köztársaság Kormánya között Dolga Vason Rendészeti Együttműködési Részletesebben (Vélemények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK BIZOTTSÁG (2008/C 14/10)
2008.1.19. C 14/27 V (Vélemények) KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK BIZOTTSÁG Pályázati felhívás az emberkereskedelemmel foglalkozó szakértői csoport létrehozásáról szóló 2007/675/EK bizottsági határozatra vonatkozóan Részletesebben I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig. II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei
Bevezetés 2 I. Bel- és igazságügyi együttmûködés a Maastrichti Szerzôdésig 3 II. A bel- és igazságügyi együttmûködés intézményei és keretei 5 III. Az Amszterdami Szerzôdés reformjai 11 IV. Az európai bel- Részletesebben FRANCIAORSZÁG NYILATKOZATA
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2015. április 17. (OR. fr) Intézményközi referenciaszám: 2013/0025 (COD) 7768/15 ADD 1 REV 1 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: Címzett: Tárgy: a Tanács Főtitkársága Részletesebben Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, június 6. (OR. en)
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2016. június 6. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2015/0312 (NLE) 9914/16 SCH-EVAL 96 SIRIS 97 COMIX 432 AZ ELJÁRÁS EREDMÉNYE Küldi: Címzett: a Tanács Főtitkársága Részletesebben Jogi Bizottság Az elnök
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Jogi Bizottság Az elnök 29.11.2012 Michael Theurer úr elnök Költségvetési Ellenőrző Bizottság BRÜSSZEL Tárgy: Vélemény az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi Részletesebben BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK
BULGÁRIÁNAK ÉS ROMÁNIÁNAK AZ EURÓPAI UNIÓHOZ TÖRTÉNŐ CSATLAKOZÁSÁRÓL FOLYTATOTT TÁRGYALÁSOK Brüsszel, 2005. március 31. (OR. en) AA 14/2/05 REV 2 CSATLAKOZÁSI SZERZŐDÉS: CSATLAKOZÁSI OKMÁNY, I. MELLÉKLET Részletesebben Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság *** AJÁNLÁSTERVEZET
Európai Parlament 2014-2019 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2015/0062(NLE) 28.8.2015 *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és az Egyesült Arab Emírségek közötti, a rövid távú tartózkodásra Részletesebben Az uniós jog forrásai
Lehetséges kategorizálások Lisszabon előtt Az uniós jog forrásai Előadás vázlat Sonnevend Pál Tagállamok aktusai Közösségek aktusai Általános jogelvek Közösségek nemzetközi szerződései Elsődleges források Részletesebben 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE
XIV. ÉVFOLYAM 2. SZÁM 2008. FEBRUÁR 25. 2006/2. szám TURISZTIKAI ÉRTESÍTÕ 25 AZ ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM HIVATALOS ÉRTESÍTÕJE A Turisztikai Értesítõ Szerkesztõsége 1054 Budapest, Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.6.22. COM(2016) 407 final 2016/0189 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Unió nevében az EGT Vegyes Bizottságban az EGT-megállapodás XIX. mellékletének (Fogyasztóvédelem) Részletesebben tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 338. cikke (1) bekezdésére,
L 189/128 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2014.6.27. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 659/2014/EU RENDELETE (2014. május 15.) a tagállamok közötti termékforgalomra vonatkozó statisztikákról szóló 638/2004/EK Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.2.26. COM(2014) 106 final 2014/0054 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az EU Kína vám-együttműködési vegyes bizottságban az Európai Unió engedélyezett gazdálkodói programja Részletesebben 32004F0757. Official Journal L 335, 11/11/2004 P
32004F0757 A Tanács 2004/757/IB kerethatározata (2004. október 25.) a tiltott kábítószerkereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben C 326/266 Az Európai Unió Hivatalos Lapja (7.) JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL
C 326/266 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2012.10.26. (7.) JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK, FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés Részletesebben Elméleti alapok a másodlagos migráció fogalmáról, megjelenési formáiról, kihívásairól
Elméleti alapok a másodlagos migráció fogalmáról, megjelenési formáiról, kihívásairól EMH X. Nemzeti Ülés Budapest, 2012. október 17. dr. MOLNÁR Tamás osztályvezető / Európai Együttműködési Főosztály / Részletesebben (Tájékoztatások) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI TANÁCS
2010.5.4. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/1 IV (Tájékoztatások) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK EURÓPAI TANÁCS A STOCKHOLMI PROGRAM Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
HU HU HU AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2007/VIII/21 B(2007) 3926 végleges A BIZOTTSÁG HATÁROZATA 2007/VIII/21 A 435/2007/EK tanácsi határozatnak a 2007-től 2013-ig terjedő időszakra vonatkozó Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
A korrupció megelőzése érdekében tett intézkedések A kormányzati szervek A korrupció megelőzése érdekében tett főbb intézkedések: 1. Részvétel a KIM által koordinált korrupciómegelőzési program végrehajtásának Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE. a Menekültügyi és Migrációs Alap létrehozásáról
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben DOI azonosító: 10.17625/NKE.2013.013. Doktori (PhD) értekezés
Doktori (PhD) értekezés Tari Tamás 2012 NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Hadtudományi Doktori Iskola Tari Tamás: A magyar rendőrség tevékenysége a schengeni térséghez történő csatlakozás terén 2004-2010 között Részletesebben Ügyészi határozatok a nyomozásban Dr. Friedmanszky Zoltán címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész
BÜNTETŐ HATÁROZATOK SZERKESZTÉSE Ügyészi határozatok a nyomozásban Dr. Friedmanszky Zoltán címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész Büntető határozatok szerkesztése I. A büntető határozatok fogalma II. Részletesebben A kis értékű követelések európai eljárása. A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete
A kis értékű követelések európai eljárása A Parlament és a Tanács 861/2007/EK Rendelete Célja: - a hozzáférés megkönnyítése - a jogviták rendezésének egyszerűsítése, gyorsítása - az ítéletek elismerésének Részletesebben MELLÉKLET. a következőhöz. A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2016.2.2. COM(2016) 50 final ANNEX 1 MELLÉKLET a következőhöz A közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak Cselekvési terv a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR. Államtudomány Közigazgatás
Államtudomány Közigazgatás 1. A kameralisztika, az abszolutizmus kormányzati változatai 2. Jogi irányzatok a közigazgatás-tudományban 3. A közigazgatás politikatudományi megközelítése 4. A közigazgatás Részletesebben AZ EURÓPAI BÜNTETŐJOGI INTEGRÁCIÓ ERŐSÍTÉSÉNEK LEHETŐSÉGEI ÉS AKADÁLYAI
Budapesti CORVINUS Egyetem AZ EURÓPAI BÜNTETŐJOGI INTEGRÁCIÓ ERŐSÍTÉSÉNEK LEHETŐSÉGEI ÉS AKADÁLYAI (Ph.D. értekezés) Dr. Fejes Péter Budapest, 2008 Dr. Fejes Péter AZ EURÓPAI BÜNTETŐJOGI INTEGRÁCIÓ ERŐSÍTÉSÉNEK Részletesebben Európai Menekültügyi Alap évi allokációja SZAKMAI RÉSZ
Európai Menekültügyi Alap 2010. évi allokációja SZAKMAI RÉSZ Pályázható célkitűzések és tevékenységek Célcsoportok A pályázók tájékoztatása, 2010. április 6. Szolidaritási és migrációs áramlások igazgatása Részletesebben Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, február 28. (OR. en) Jeppe TRANHOLM-MIKKELSEN, az Európai Unió Tanácsának főtitkára
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2017. február 28. (OR. en) Intézményközi referenciaszám: 2017/0049 (NLE) 6795/17 UD 55 CORDROGUE 31 JAVASLAT Küldi: Az átvétel dátuma: 2017. február 28. Címzett: Biz. Részletesebben BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK LEVELEZŐ TAGOZAT NEMZETKÖZI GAZDASÁGI KAPCSOLATOK SZAKIRÁNY
BUDAPESTI GAZDASÁGI FŐISKOLA KÜLKERESKEDELMI KAR NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK LEVELEZŐ TAGOZAT NEMZETKÖZI GAZDASÁGI KAPCSOLATOK SZAKIRÁNY A SCHENGENI RENDSZER BIZTONSÁGÁT SZOLGÁLÓ ESZKÖZÖK MAGYARORSZÁGI Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA. Javaslat TANÁCSI RENDELET. a személyek határátlépésére irányadó szabályok Közösségi Kódexének létrehozásáról
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 26.5.2004 COM(2004) 391 végleges 2004/0127 (CNS) Javaslat TANÁCSI RENDELET a személyek határátlépésére irányadó szabályok Közösségi Kódexének létrehozásáról. Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben MELLÉKLET. a következőhöz: Módosított javaslat a Tanács határozata
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.6. COM(2016) 552 final ANNEX 2 MELLÉKLET a következőhöz: Módosított javaslat a Tanács határozata az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Unió Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben 2013.6.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 180/31
2013.6.29. Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 180/31 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 604/2013/EU RENDELETE (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok Részletesebben 11267/04 kz/cad/mh 1 DG H II
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2004. július 7. (OR. en) 11267/04 CORDROGUE 59 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: a Főtitkárság Címzett: a COREPER/Tanács Tárgy: Tervezet - Tanácsi állásfoglalás Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Jogi Bizottság 27.5.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE (43/2011) Tárgy: Az Ír Köztársaság képviselőházának (Dáil Éireann) indokolással ellátott véleménye a közös konszolidált Részletesebben Lattmann Tamás 1. Fogyasztóvédelmi politika. Az előadás vázlata. Fogyasztói jogok érvényesítése. 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel
Európai Unió politikái Fogyasztóvédelmi politika 2011. ősz Lattmann Tamás Az előadás vázlata 1. Fogyasztóvédelmi pillanatfelvétel Az EU fogyasztóvédelmi politikájának eszközei A fogyasztóvédelem intézményi Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1993 IRÁNYMUTATÁSA
L 306/32 IRÁNYMUTATÁSOK AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1993 IRÁNYMUTATÁSA (2016. november 4.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti értékelés összehangolásának elveiről, valamint Részletesebben 2001.03.10 Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja C 80. szám NIZZAI SZERZŐDÉS (2001/C 80/01)
NIZZAI SZERZŐDÉS AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS, AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEKET LÉTREHOZÓ SZERZŐDÉSEK ÉS EGYES KAPCSOLÓDÓ OKMÁNYOK MÓDOSÍTÁSÁRÓL (2001/C 80/01) ŐFELSÉGE A BELGÁK KIRÁLYA, ŐFELSÉGE DÁNIA KIRÁLYNŐJE, Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.6.12. COM(2014) 359 final 2014/0181 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Moldovai Köztársaság Tanácsban az Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE(29/2010)
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Jogi Bizottság 22.11.2010 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE(29/2010) Tárgy: A Holland Királyság Képviselőházának indoklással ellátott véleménye a harmadik országbeli állampolgárok Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ SZERVEZETE, MŰKÖDÉSE ÉS JOGRENDSZERE. Az_Europai_Unio_szervezete_es_jogrendszere.
1 AZ EURÓPAI UNIÓ SZERVEZETE, MŰKÖDÉSE ÉS JOGRENDSZERE Az_Europai_Unio_szervezete_es_jogrendszere. TARTALOM 2 Az európai integráció fejlődése Az Európai Unió jogi keretei Uniós polgárság és alapvető jogok Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, december 9. (OR. en) 16651/13 Intézményközi referenciaszám: 2013/0375 (NLE) PECHE 553
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2013. december 9. (OR. en) 16651/13 Intézményközi referenciaszám: 2013/0375 (NLE) PECHE 553 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Részletesebben KAPCSOLÓDÓ VISSZAÉLÉSEK RENDŐRSÉGI TAPASZTALATAI
A FINANSZÍROZÁSHOZ KAPCSOLÓDÓ VISSZAÉLÉSEK RENDŐRSÉGI TAPASZTALATAI Kapcsolat a pénz- és tőkepiaccal Egyes büntetőeljárások során (pl.: tanúkihallgatások, megkeresések) Oktatások, képzések Együttműködés Részletesebben Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/575/EK HATÁROZATA. (2007. május 23.)
2007.6.6. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 144/45 Az EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2007/575/EK HATÁROZATA (2007. május 23.) a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság