text:
1956 szellemének megtorlása tíz év után - PDF
1956 szellemének megtorlása tíz év után
Download "1956 szellemének megtorlása tíz év után"
1 KAHLER FRIGYES 1956 szellemének megtorlása tíz év után Vaczkó László és Hamusics János ügye Emlékeztetőül Az 1956-os forradalom után következett megtorlást Gosztonyi Péter A magyar Golgota című könyvében teljes joggal nevezte a magyar történelem legnagyobb politikai megtorlásának. A megtorlás méretei nemcsak az es forradalom és szabadságharchoz képest voltak óriásiak (pedig akkor az ország területe háromszorosa volt a mai Magyarországnak, s a harci cselekmények is sokkal hosszabb ideig tartottak). A hatalom akkor beérte 120 kivégzéssel, 1200 ember bebörtönzésével és a honvédtisztek egy részének kényszersorozásával. Nem szokványos összehasonlítás, de érdemes meggondolni: a párizsi kommün kegyetlen harcai után ahol a véres hét csatáiban 900 barikádon folyt az elkeseredett öldöklés, amelyben felkelő és 3500 kormánykatona esett el összesen embert vontak felelősségre a bíróságok előtt. 95 halálos ítéletet hoztak, és ebből 23 elítéltet végeztek ki. A hatóságok 4000 embert száműztek Új Kaledóniába. 1 A forradalom megtorlásának ma már egyre bővülő szakirodalma van, 2 ideértve a megtorlás vidéki eseményeinek feldolgozását is. 3 Miről vallanak a statisztikai adatok? Az egyik igazságügyi statisztika 4 szerint amely szigorúan titkos volt annakidején december 31-ig a polgári és katonai bíróságok személyt ítéltek el államellenes bűncselekmények címén fő felfüggesztett szabadságvesztést kapott, embert végrehajtásra kerülő határozott tartamú szabadságvesztésre ítéltek. Egy másik november 11-én kelt igazságügyi minisztériumi statisztika október 23. és december 31. között fő politikai elítéléséről szól, közülük volt a végrehajtott halálos ítélet. 6 A kivégzettek tehát ennek a kimutatásnak az 1 Magyar Nagylexikon 14. kötet. Budapest, Kahler Frigyes: Joghalál Magyarországon Budapest, 1993.; Hegedűs B. András (főszerk.): 1956 kézikönyve. III. kötet. Budapest, 1996.; Kahler Frigyes M. Kiss Sándor: Kinek a forradalma? Budapest, 1997.; Zinner Tibor: A kádári megtorlás rendszere. Budapest, Kahler Frigyes: A Brusznyai-per. Emberi sorsok a politikai megtorlás idején. Budapest, 1998.; Bálint László: A megtorlás Szegeden Szeged, 2004.; A Földes-perről: Kahler M. Kiss: Kinek a forradalma? és Jobbágyi Gábor: Ez itt a vértanúk vére. Budapest, Bírósági statisztikák az között politikai okból elítéltekről. Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: IM) /1990 IM IV/1. Iratok a semmisségi törvények előkészítéséhez. 5 Nezvál Ferenc igazságügyminiszer április 2-án 243 halálos ítéletről számolt be Apró Antalnak, a minisztertanács elnökhelyettesének, azzal, hogy 218 kivégzést már végrehajtottak. Horváth Ibolya Solt Pál Szabó Győző Zanathy János Zinner Tibor (szerk.): Iratok az igazságszolgáltatás történetéhez. 2. kötet. Budapest, AETAS 21. évf szám 382 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok alapul vételével az elítéltek 2,68 %-át tették ki (volt közöttük olyan is, akit 1941-ben jegyeztek be a születési anyakönyvbe). Cseh Zita és Szakolczai Attila 229 azonosított kivégzéssel és elítéléssel számol november április 1. között. 7 Zinner Tibor kutatásai a halálraítéltek számát 1963-ig 367 főre teszik (152 embert katonai bíróságok ítéltek el). A bírói ítélet alapján kivégzettek száma saját kutatásaink szerint is között volt 1963-ig. Gosztonyi Péter adatai szerint a kivégzettek száma 453 fő ban még javában működött a megtorló gépezet. Egy harmadik, 1960-ban záródó statisztikai kimutatás elítéltről adott számot között az állam elleni bűncselekmények miatt azonban további 2410 főt ítéltek el. 11 Így legalább fő az állam elleni bűncselekményért elítéltek száma. Ha hozzászámítjuk ehhez az állam elleni cselekményeken túl a politikai jellegű cselekményekért elítéltek számát is, legalább elítélésről indokolt szólni. Tény, hogy ma sem tudjuk pontosan az elítéltek ezen belül a kivégzettek számát. Azt azonban megalapozottan állíthatjuk, hogy a megtorlás időszakában az állam elleni és politikai jellegű cselekmények címén több mint embert ítéltek el, és a kivégzett áldozatok száma körülbelül volt. Az 1956-os forradalom megtorlásának történetéhez persze nemcsak a bírósági ítéletek tartoznak. A közbiztonsági őrizet 12 körülbelül embert érintett, jórészt azokat sújtotta, akik ellen nem is nyújtottak be vádiratot. Közkeletű az a vélekedés is, hogy a forradalom büntetőjogi megtorlása a közkegyelmet hirdető évi 4. törvényerejű rendelettel (tvr.) lezárult. Az 1963-as kialkudott közkegyelmet Kádár János március 21-én jelentette be az országgyűlés ülésszakán. Ez a közkegyelem sem volt azonban teljes körű, noha az évi 4. tvr. alapján 3480 fő szabadult a börtönökből. 13 A forradalom elítélt barikádharcosai 14 azonban továbbra is börtönben maradtak, s csak a hetvenes években szabadultak. Az 1963-as közkegyelem tehát nem hozta 6 IM Bírósági Főosztály Törvényelőkészítő Főosztály feljegyzése a Történelmi Tényfeltáró Bizottság (a továbbiakban: TTB) dokumentációjában. E statisztika szerint az összes elítéltből 329 fiatalkorú Kézikönyve, I. kötet, Gosztonyi művében ezt az adatot dr. Radványi Jánostól kapta. Hivatkozik még Hegedüs András közlésére is, aki 800 halálos ítéletet említett, amelynek a felét hajtották végre, s Berecz János adatközlésére, aki 600 halálos ítéletről beszélt, amelyben a köztörvényes elítélések is benne foglaltatnak. Gosztonyi Péter: A magyar Golgota. Budapest, a nem állam elleni politikai jellegű más elítélésekkel együtt. 10 Kahler: Joghalál, Zinner Tibor: A megtorlás vége a konszolidáció kezdete? História, 17. évf. (1995) sz A politikai bűncselekményekért elítéltek száma ezekben az években 7013 fő. Uo. 12 Közbiztonsági őrizet: az 1953-ban megszüntetett internálást (rendőrhatósági őrizetet) december 13-tól alkalmazták újból ezen a néven. A többször módosított évi 31. tvr április 1-jéig volt hatályban. Ügyészi jóváhagyással a rendőrség 6 hónapra ítélet nélkül bárkit internálhatott, s a hat hónapot meg lehetett hosszabbítani. 13 Mivel a hatalom ez esetben is törekedett arra, hogy a köztörvényes bűnelkövetőket összemossa a forradalom elítéltjeivel (olyan módon is, hogy köztörvényes bűncselekménynek minősítettek az ítéletek olyan cselekményeket, amelyek a forradalom érdekeit szolgálták, pl. lopásnak a harcosoknak történt élelmiszerszállítást), pontosan nem állapítható meg, hogy a szabadultak közül hány fő volt a forradalmár. Számukat valamivel 1000 fő alá becsülik. Lásd: TTB adattár. 14 Becslések szerint mintegy 600 elítélt maradt a börtönökben, akiknek a harcokban való részvételét emberölésnek (vagy emberölés kísérletének) minősítették. 393 Tanulmányok Kahler Frigyes meg a békés kiegyenlítődést (Deák Ferenc), az osztályharc folyt tovább, csak a diktatúra eszköztára változott némileg. Tény, hogy akik a forradalomban részt vettek, még számos hátrányos jogi és társadalmi megkülönböztetést voltak kénytelenek elszenvedni. Lassan elérkezett a puha diktatúra időszaka, ahol az aki nincs ellenünk, az velünk van jelszava feledtetni akarta a kádári diktatúra véres korszakát, és elkezdődött egy új Kádár-kép festése (amelyről később a gondoskodó Kádár-apánk kacsint össze népével). Erről írta N. Pál József A hatodik koporsó című írásában: Mert a nemzeti önbecsülés szétverésének csak egyik része volt a hatalmi brutalitás [ ], a másik, ami miatt a lakosság ma is oly öntudatlan tétovasággal bizakodik a régi gárda maradékában, már a hatvanas esztendőkben elinduló kádári sikersztorinak lett a következménye. Úgy lehet, hogy ezt a társadalmat megfélemlíteni és elfogadható jólét- és szabadságmennyiséggel bódulatba ringatni is sikerült, ahol az önnön jobbik énjére való emlékezés előbb még veszélyesnek, majd idő múltával csupán idegesítően unalmasnak tetszett forradalmának emlékezetét Kádárék szétverték, mi pedig hagytuk szép lassan szétzülleni magunkban. 15 N. Pál József keserű, de igen pontos diagnózisa sajnos minden tekintetben igaz. Mégis voltak olyan magyarok a hatvanas évek közepén, akik valami módon immunisak voltak a kádári politikával szemben, akik nem akarták, hogy feledésbe menjen a forradalom, s ezért önveszélyt is vállalva tenni, sőt fegyveresen harcolni is akartak. Persze nem tömeges méretű ellenállásról van szó. Cseh Gergő Bendegúz tárgyszerű tanulmányban összegezte a forradalom tizedik évfordulóján fennálló állambiztonsági helyzetet. 16 Az állambiztonsági ügyben felelősségre vontak száma a tizedik évforduló évében 991 fő volt, nagyságrenddel több, mint az előző, 1965-os és a következő, 1967-es évben. 17 A legsúlyosabb ügycsoportból a halálbüntetéssel fenyegetett fegyveresen elkövetett összeesküvésből az állambiztonsági szervek hat ügyben folytattak nyomozást, s emeltek vádat az ügyészségek. A hat esetből egy tekinthető olyannak, amelyhez fegyveres akció vasúti sínek felrobbantása is kapcsolódott, a többi ügyben a résztvevők csupán programokat és röplapokat készítettek, s a halálos ítéletet lehetővé tevő fegyveres minősítést 18 egy-egy esetenként hasznavehetetlen pisztoly rejtegetése alapozta meg. 19 Mi volt mindennek a jogi háttere? A Btk (1) bekezdésében meghatározott és (3) bekezdés c/ pontja szerint a fegyveresen elkövetett összeesküvés kezdeményezésének vagy vezetésének törvényi tényállását valósította meg az a személy, aki a Magyar Népköztársaság állami, társadalmi vagy gazdasági rendjének megdöntésére, aláásására vagy gyengítésére irányuló összeesküvést kezdeményez... Nem szokványos, hogy egy fogalmat a törvény önmagával definiál. (Ti. összeesküvés, ha valaki összeesküszik.) Talán ennek az oldására törekedett a miniszteri indoko- 15 N. Pál József: A hatodik koporsó. Hitel, 11. évf. (1998) 7. sz Cseh Gergő Bendegúz: Állambiztonsági helyzetjelentés az 1956-os forradalom tizedik évfordulóján. In: Trezor 2. A Történeti Hivatal évkönyve Budapest, ben 594 főt, 1967-ben 529 főt vontak felelősségre. Cseh: Állambiztonsági helyzetjelentés, Büntető törvénykönyv (Btk.): évi V. törvény. 19 Hasonló megállapításra jut Cseh Gergő Bendegúz is. Cseh: Állambiztonsági helyzetjelentés,4 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok lás, 20 amikor utalt az évi VI. törvény 1. -ban foglalt szervezkedés bűntettére azzal, hogy az ott leírt szervezkedést nevezi a törvény összeesküvésnek. 21 Sokkal lényegesebb erről csak a miniszteri indokolás szól, hogy mit ért a törvényhozó a fegyveres elkövetés főben járó büntetési tétellel is fenyegető, minősített esetén. (A fegyveres összeesküvésben résztvevő vagy azt támogató személy büntetése 15 évig terjedő szabadságvesztés. 22 ) A törvénynek nem minősülő indokolás szövege szerint: Az összeesküvés társadalomra való veszélyességét jelentős mértékben fokozza, ha fegyverek állnak rendelkezésre. Az összeesküvés fegyveres jellegének mint minősített esetnek a megítélésénél közömbös, hogy a fegyvereket az összeesküvés létrehozását követően szerezték-e be, vagy pedig az összeesküvés tagjai már eredetileg is rendelkeztek fegyverrel. 23 A szűkszavú indokolás azzal nem foglalkozik, hogy kell-e vizsgálni a fegyver birtokolásának a célját. A kialakult bírói gyakorlatban sem merült fel semmilyen megszorító feltétel. Más szóval, ha az összeesküvésben résztvevőknek vagy az azt támogatóknak bármi okból fegyverük volt, a súlyosabb minősítés valósult meg, akár használták a fegyvereket, akár nem. Akik ellenállók voltak Miben is állt a forradalom után az ellenállás, miután a társadalom jelentős része elfogadta a kádári konszolidáció feltételeit? A Dunántúlon két ilyen csoport is létezett. Az egyik csoportot Vaczkó László magyar történelem orosz szakos tanár és barátai (Ajkacsinger, Devecser), a másikat Hamusics János bányász (Padragkút) és barátai alkották. Mindkét csoportra 1966 tavaszán csapott le a politikai rendőrség. Kik voltak ők, mit akartak, mit tettek, és mi lett a sorsuk? Ezekre a kérdésekre keressük a választ a nyomozati és bírósági iratok, 24 valamint Vaczkó László önéletrajzi kötete 25 alapján. A Vaczkó-ügy Az ügy előzményei még a forradalom előtti időkre nyúlnak vissza. Ismerkedjünk meg először a későbbi büntetőügy résztvevőivel, akiket a nyomozati iratokban gyanúsítottként, az ügyészi és bírósági anyagban vádlottként jelölt meg a hivatali nyelvhasználat. Vaczkó László (1933) az ügy I. rendű [a továbbiakban: r.] vádlottja középiskolai tanulmányait Budapesten fejezte be, és közgazdasági technikumi érettségit szerzett. Repülőtiszti iskolára jelentkezett, de kulák származása miatt (édesapjának egy kis malma volt) elutasították. Különböző munkahelyeken fizikai munkás volt, és letöltötte sorkatonai szolgálatát. A forradalom alatt Somlóvásárhely községben az Ifjúsági Forradalmi Tanács elnökének választották. A forradalom leverése után rövid időre külföldre távozott, de tíz nap után hazatért. Vaczkó Lászlóra a forradalom eseményei egy életre szóló elkötelezettséget jelentet- 20 A törvény paragrafusonkénti részletes indokolását a törvény szövegével egységes szerkezetben közli: A Magyar Népköztársaság Büntető Törvénykönyve. Budapest, (A továbbiakban: Indokolás.) 21 Indokolás, Btk (1) bek. c/ pont 23 Indokolás, Mindkét büntetőügy iratai eredetiben a Veszprém Megyei Levéltárban találhatók. 25 Vaczkó László: Virrasztótűz egy ellenálló mozgalom története. Budapest,5 Tanulmányok Kahler Frigyes tek, amelyért tenni akart a nehéz években is. A vádirat 26 szerint amely tartalmazza a hét, vád alá helyezett személy rövid életútját a forradalom [a vádiratban természetesen az ellenforradalom megjelölés szerepel] után 1957 márciusától 1959 szeptemberéig az ajkai timföldgyárban villanyhegesztőként dolgozott, majd a devecseri általános iskolában orosz nyelvszakos tanárként tanított tól a Pécsi Tanárképző Főiskolán tanult, magyar történelem szakos diplomát szerzett 1964-ben. Iskolai munkáját megfelelően látta el, állapította meg a főügyészség. Megtudhatjuk, hogy a Pedagógus Szakszervezet helyi titkára s az MSZMP tagjelöltje volt március 14-én tartóztatták le. Fazekas János (1926) II. r. vádlott 1950-ben a pápai tanítóképzőben szerzett tanítói oklevelet. Nyomban Somlószőlősön kezdett tanítani, de 1957-ben a forradalomban való részvétel miatt közbiztonsági őrizetbe került 5 hónapra. Szabadulása után hosszan betegeskedett, majd 1958 októberétől könyvelőként dolgozott 1962 augusztusáig, amikor is visszavették az iskolába, és politechnikát tanított a felsőtagozatosoknak. Munkáját felettesei megelégedésére látta el március 14-én letartóztatták. Burucs Dezső (1930) III. r. vádlott Vaczkó László gyermekkori barátja volt. A nyolc általános iskolai osztályt végzett Burucs molnárinas volt Vaczkó László apjánál, majd a katonai ideje alatt egyéves páncélos tiszti tanfolyamot végzett, és 1952-ben hadnagyi rangban kapott tiszti beosztást végén leszerelt, és 1958-ban a tartalékos tiszti állomány felülvizsgálata során az ellenforradalom idején tanúsított magatartása miatt tiszti rendfokozatától megfosztották. 27 Rövid ideig raktáros volt egy kereskedelmi vállalatnál, majd augusztus 1-től letartóztatásáig a Magyar Néphadsereg 6033.Pf. számú alakulata tárolási osztályának raktárrészleg vezetője. Munkahelyének véleménye szerint feladatát mindig maradéktalanul végrehajtotta [ ] az alakulat egyik legmegbecsültebb polgári dolgozója volt március 14-én tartóztatták le. Vesztróczy 29 Antal (1930) ugyancsak Vaczkó László gyermekkori barátja volt. Nyolc általános iskolai osztályt végzett, és szülei gazdaságában dolgozott. Katonaidejét az ÁVH belső karhatalomnál töltötte le, ahonnan leszerelt, és előbb segédmunkásként, majd től traktorosként dolgozott letartóztatásáig, március 15-ig. Büntetőeljárást többször indítottak ellene, így izgatás miatt 1959-ben 3000 Ft pénzbüntetésre ítélték. 30 Traktorosként jó munkát végzett, amelynek elismeréséül többször tüntették ki oklevéllel [ ]»kiváló kombájnvezető«címet is nyert. 31 Major István (1930) V. r. vádlott 1951-ben közgazdasági érettségit szerzett. Vaczkó László osztálytársa és barátja volt től letartóztatásáig március 14-ig a Magyar Optikai Művek dolgozója volt. Munkáját megbízhatóan, jól elvégezte, de munkahelyén politikailag passzív, zárkózott emberként ismerték. 32 Gubics Dezső (1933) VI. r. vádlott a kertészeti technikum három évfolyamát végezte el. Szülei gazdaságában dolgozott 1959-ig (ekkor a szülők beléptek a termelőszövetkezetbe). Letöltötte katonai szolgálatát, őrvezetőként szerelt le, majd a termelőszövetkezetben vállalt 26 A Veszprém Megyei Főügyészség B.10030/1966. számú július 9. napján kelt vádirata dr. Péntek Károly megyei főügyész aláírásával (a továbbiakban: Vádirat). 27 Vádirat, Vádirat, Vesztróczy neve az iratokban Veresztróczi vagy Veresztróci formában is szerepel. 30 Legfelsőbb Bíróság Bf.1336/1959/9. Ebben az időben 3000 Ft egy fizikai munkás 2-3 hónapi fizetésének felelt meg. 31 Vádirat, Vádirat, 4. 426 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok munkát Somlószőlősön től Nagyalányoson a termelőszövetkezetben könyvelő, majd törzsállattenyésztő volt március 16-i letartóztatásáig. Kocsy 33 József (1925) VII. r. vádlott kereskedelmi középiskolában érettségizett ben. Nem sokkal ezután katonai behívót kapott. Hadapród őrmesterként megsebesült, majd Ausztriában hadifogságba esett júniusától letartóztatásáig a MÁV Gépjavító Üzemi Vállalatnál Budapesten dolgozott. Munkáját szorgalmasan, megbízhatóan és odaadással végezte. 34 Többszörös, elismert véradó volt március 30-án tartóztatták le. A vádirat A vádirat zilált szerkezetéből elősejlik, miként épült fel az összeesküvés, mi motiválta a résztvevőket, s megtudunk mindent a röpcédulákról és a fegyverekről is. Mindez az eljárásjog szerint a vád tárgyát képezte, amiről a bíróságnak ítéletében dönteni kellett. A kiindulópont Vaczkó László, az ügy főszereplője, akiből egy akkor divatos fogalmat, a tudatos ellenforradalmárt alkotta meg a vádhatóság. E koncepció jegyében megtudjuk, hogy az I. r. Vaczkó László az októberi ellenforradalmi események tevékeny résztvevője volt. Lakóhelyén, Somlóvásárhely községben beválasztották az ún.»ifjúsági Forradalmi Tanácsba«, amelynek elnöke lett. Az ellenforradalom leverése után [ ] barátja rábeszélésére decemberében menyasszonyával Ausztriába szökött. 10 napos kintartózkodás [sic!] után azonban menyasszonya ráhatására visszajöttek Magyarországra. Vaczkó Lászlóban az ellenforradalom eszméi mély benyomást tettek [sic!]. Maga előtt ideának tekintette [sic!] az ellenforradalom azon célkitűzéseit, amelyek akkor a Magyar Népköztársaság törvényes államhatalmának megdöntésére irányultak. Így különösen rokonszenvezett a többpártrendszer visszaállítása, hazánknak a Varsói Szerződésből, 35 a KGST-ből 36 való kiszakítása gondolatával és az ország»semlegesítése«gondolatával. Mivel Vaczkó László úgy érezte, hogy az ellenforradalom alatt játszott szerepe miatt sérelmek érték, és az 1959-ben történt pedagógusi pályára lépése is pillanatnyilag anyagilag kevésbé volt számára előnyös, ezért pár évi politikai passzivitás után újból foglalkoztatni kezdte az 1956-os ellenforradalom eszméi fenntartásának gondolata. 37 Ez a magyar nyelvünket megalázó bekezdés igyekszik sugallni a bíróságnak s a közvéleménynek, hogy Vaczkó László nem csak megátalkodottan ellenforradalmár, de önző, sőt saját döntésekre is képtelen ember. Arra már nem ad magyarázatot a vádhatóság, ugyan mi haszna lehetett vagy mit várhatott egy falusi pedagógus vádlott, amikor a néphatalom szilárd (Kádár János), attól, hogy ápolja 1956 emlékét és eszmeiségét. Megtudjuk a vádiratból, hogy Vaczkóék Somló-hegyi pincéjében minden évben megünnepelték a forradalom évfordulóját. Vesztróczynak az 1959-ben izgatás miatt történt elítéléséről Vaczkó tudomást szerzett, és mindezen tények hatására, valamint, hogy gyermekkori barátság fűzte össze őket, Vaczkó 1959-től kezdődően október 23-a alkalmával felhívta Vesztróczyt a Somlón lévő pincéjébe, és ott»megünnepelték«az ellenforradalom ki- 33 Kocsy neve gyakran Kocsi formában is szerepel az iratokban. 34 Vádirat, Varsói Szerződés: május 14-én Varsóban létrehozott, a Szovjetunió érdekkörébe tartozó államokat (Albánia, Bulgária, Csehszlovákia, Lengyelország, Magyarország, Német Demokratikus Köztársaság, Románia) átfogó katonai blokk július 1. napján Prágában szűnt meg. 36 KGST: Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa január 25-én Moszkvában Bulgária, Csehszlovákia, Lengyelország Magyarország, Románia és a Szovjetunió által létrehozott gazdasági szervezet a szovjet birodalmi gazdaságpolitika megvalósítására szeptember 26-án szűnt meg. 37 Vádirat,7 Tanulmányok Kahler Frigyes törésének évfordulóját, felidézték az 1956-os eseményeket. 38 A vád tárgya ezután Vaczkó Lászlónak az a cselekedete, hogy október 23-a alkalmából több közeli barátjának és ismerősének borítékba képes levelezőlapot küldött az ellenforradalom évfordulójára való emlékeztetésül. 39 A vádirat némi homállyal úgy sejteti: ekkor vetette fel Vaczkó László Vesztróczynak, hogy kellene röplapokat küldeni és azok előállítására és terjesztése céljából jól lenne [sic!] egy baráti társaságot létrehozni. Vesztróczy ezzel az elképzeléssel egyetértett és vállalkozott a társaságban való részvételre. 40 Vaczkó László Major Istvánt és Burucs Dezsőt hívta meg levélben. Megírta mindkettőnek, hogy látogassa meg, és eléggé egyértelműen kitért a leveleiben arra, hogy rendkívül fontos politikai megbeszélni valóik lennének. 41 Major csak 1962 nyarán tett eleget Vaczkó meghívásának így a vádirat, és nem adta beleegyezését az ellenforradalmi röplapok terjesztéséhez. 42 Vaczkó időközben az as tanévnyitó értekezleten megismerkedett Fazekas József II. r. vádlottal, s mert tudomást szerzett ellenforradalmi múltjáról [ ], kereste barátságát [ ], előhozakodott a röpcédulák terjesztésének ötletével is. 43 Fazekas a tervet helyeselte október 23-át együtt ünnepelték a Somlón lévő borospincében, amikor tervbevették [sic!] hozzájuk hasonló ellenséges beállítottságú személyekből társaság létrehozását nyarán Vaczkó, Fazekas és Vesztróczy egy találkozásuk alkalmával arra a következtetésre jutottak, hogy a nemzetközi helyzet alakulása miatt rendszerváltozásra is számítani lehet, és megállapodtak abban, hogy társaságot alapítanak, amely az ellenforradalom eszméinek ébrentartására röpcédulákat készít és terjeszt. 45 Elhatározták program készítését is. Felvetődött Burucs Dezső beszervezése is, akit 1956-os magatartása miatt szerelték le a katonaságtól. Vaczkó felvette a kapcsolatot Burucs Dezsővel, aki 1956-ban tagja volt ezrede Forradalmi Katonai Tanácsának. Burucs csatlakozott a társasághoz. 46 Az október 23-án megtartott találkozóra Vaczkó elkészítette a programtervezetet, amelyet Fazekas, Vesztróczy, Burucs és Major elfogadott, s szervezetüket Októberi Front - nak nevezték el. Elhatározták, hogy gyermekjáték guminyomda segítségével készített röpcédulákat küldenek olyan személyeknek akik [részesei voltak] az ellenforradalmi eseményeknek, vagy akik egyébként szemben állnak a szocialista társadalmi renddel januárjában Vaczkó elkészítette az Alakuló Nyilatkozat szövegét. E szerint a csoport magát a szervezet Irányító Bizottságának tekinti, feladatának tartja osztagok szervezését, amelyek 5-6 fős sejtekből állnak a bizottság egyes tagjainak irányításával. Felállítanak egy polgári és egy katonai tagozatot, hogy az esetleges rendszerváltozás elősegítése érdekében, illetve annak váratlan beköszöntése esetén speciálisan tudják kifejteni a népi 38 Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, 8. 448 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok demokratikus államrend elleni tevékenységüket. 48 A programot a januári összejövetelen elfogadták, és konspirációs okból fedőnévvel írták alá, majd az okmányt elrejtették. Farkas József két ismerősét is megkísérelte bevonni a csoportba, de egyik kísérlete sem vezetett eredményre nyarán az összeesküvők Gubiccsal együtt most már hatan ismét találkoztak. A találkozón a forradalomról beszélgettek, valamint újból tárgyaltak a program egyes pontjairól. A legközelebbi találkozót október 23-ra tűzték ki. Ekkora Vaczkó megvette az 5 garnitúra guminyomdát, és elkészítette a következő szövegű röplapokat: Gondolj merészet és nagyot és tedd rá életedet, nincs veszve bár mi sors alatt, ki el nem csüggedett október 23. O. F. [Októberi Front]. Vaczkó a devecseri vasútállomáson a mozgópostán darab röplapot fel is adott. Október 23-án a véglegesített Alakuló Nyilatkozat szövegét konspirációs okból ismét fedőnévvel írták alá, majd az okmányt ünnepélyes keretek között elrejtették. 49 Ezen az ülésen mindenkinek tudomására jutott, hogy a csoportnak van fegyvere is. Ez egy 7,62 kaliberű működőképes TT. pisztoly volt, amelyet Vaczkó és Vesztróczy még a forradalom idejéből rejtegetett, és amelyhez volt néhány doboz lőszer is. Volt még egy Colt gyártmányú forgópisztoly a világháború idején került Vaczkóhoz, de ehhez nem volt lőszer. A csoport bővítése továbbra is sikertelen maradt március 15-re Vaczkó László újabb röplapot készített: Emlékezzél hazánk elfelejtett nagy nemzeti ünnepén OF nyarán a csoport összejövetelén felmerült, hogy Nagy Imre kivégzéséről is röplap készüljön. Vaczkó és Fazekas elkészítették az Emlékezzék az 1956-os forradalom mártírjaira OF szövegű röpcédulát, majd később a Lesz még egyszer ünnep a világon, majd ha megkondul a vész harangja OF szövegű röplapot. 50 A következő összejövetel október 23-án volt. Az ellenforradalmi és izgató röplapokra felfigyelt a politikai rendőrség. (Állítólag egy megsérült boríték vezetett nyomra. 51 ) A rendőrség látókörébe került Vaczkó László nagybátyja, Kocsy József ő már október 23-án is kapott röplapot, akitől a rendőrség együttműködést követelt. Kocsy noha megígérte hogy bármit is megtud a röpcédulák készítőiről, úgy azt tudomásukra fogja hozni [ti. a politikai rendőrségnek K. F.] [ ], azonban éppen az ellenkező tevékenységbe kezdett 52 a rendőrség lépéseiről informálta Vaczkó Lászlót és barátait (1966. február 20.). A csoport tervezte újabb röplapok készítésével a rendőrség félrevezetését, erre azonban már nem volt idejük. Valamennyiüket letartóztatták. Az első fokú eljárás A benyújtott vádirat alapján az első fokú eljárást a Veszprém Megyei Bíróság folytatta le. 53 A büntetőtanács elnöke dr. Halmai János, a megyei bírósági elnöke volt. 54 Az első tárgyalást augusztus 15-én tartotta a bíróság, majd a nyolcadik tárgyalási napon, augusztus 31-én hirdetett ítéletet. 48 Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, B.529/1966. szám alatt. 54 Az ítélőtanács másik két tagja népi ülnök volt Tímár Károly és Németh István személyében. 55 A tárgyalási napok: augusztus 15., 16., 17., 18., 22., 23., 25. és9 Tanulmányok Kahler Frigyes Az ügyben meghozott 47 oldal terjedelmű első fokú ítélet 56 tényállása lényegében azonos a vádiratban foglaltakkal (több helyen annak szolgai átvétele). Mindenben osztotta a bíróság a vád koncepcióját, amely szerint a vádlottak tudatos ellenforradalmárok, akiknek célja a népi demokratikus rendszer megdöntése volt. 57 A vádlottak a kihallgatások folyamán a fegyveres elkövetés kivételével beismerésben voltak. A fegyverek meglétének tényét a nyomozás során nem tagadták, csupán azt vitatták, hogy azoknak szerepe lett volna a cselekmények menetében. A tárgyaláson Burucs Dezső, Major István és Gubics Dezső visszavonták e tekintetben a nyomozati vallomásukat, és tagadták, hogy tudtak a fegyverekről. 58 A megyei bíróság nem fogadta el a vallomások megváltoztatását. Így a súlyosabb minősítés kikerülését célzó védelmi taktika nem vezetett eredményre. A bűnösség kimondását követően a bíróság Vaczkó Lászlót a Btk (1) bekezdésébe ütköző és a (3) bekezdés c/ pontja szerint minősülő fegyveres összeesküvés szervezése bűntettében, Fazekas József, Burucs Dezső, Vesztróczy Antal, Major István, Gubics Dezső vádlottakat a Btk (2) bekezdés c/ pontjára utalással fegyveres összeesküvésben való részvétel bűntettében marasztalta el. Utalt a bíróság a törvény miniszteri indokolásában írottakra, mely szerint a fegyveresen történt elkövetés súlyosabb minősítéshez nem szükséges a fegyver használata, csupán a fegyverek megléte. 59 [Kiemelés az ítéletben K. F.] Kocsy Józsefet tagadásával szemben bűnpártolás miatt mondta ki bűnösnek. A kiszabott büntetések embertelenül szigorúak, különösen annak fényében, hogy az összeesküvés tényleges veszélye az adott körülmények között csak elméleti volt. Vaczkó Lászlót 8 év szabadságvesztésre, 6 évi közügyektől eltiltásra és Ft vagyonelkobzásra, Fazekas Józsefet 5 év szabadságvesztésre, 3 évi közügyektől eltiltásra és Ft vagyonelkobzásra, Burucs Dezsőt 4 év szabadságvesztésre, 3 évi közügyektől eltiltásra és 2000 Ft vagyonelkobzásra, Vesztróczy Antalt 5 év szabadságvesztésre, 3 évi közügyektől eltiltásra és 2000 Ft vagyonelkobzásra, Major Istvánt 3 év szabadságvesztésre, 2 évi közügyektől eltiltásra, Gubics Jenőt 2 év szabadságvesztésre, 1 évi közügyektől eltiltásra, végül Kocsy Józsefet 7 hónapi szabadságvesztésre ítélte az első fokú bíróság. A megyei főügyészség valamennyi vádlott terhére jelentett be fellebbezést, míg az I VI. r. vádlottak védői a fegyveresen elkövetés minősítése miatt és enyhítésért fellebbeztek. Sérelmezték azon bizonyítási indítványok elutasítását is, amelyek arra irányultak, hogy a vádlottak 1956-ban pozitív magatartást tanúsítottak. Így került sor a másodfokú eljárásra a Legfelsőbb Bíróság előtt január 9-én. A másodfokú tanács elnöke az 1956-os megtorlás egyik hírhedt tanácselnöke, dr. Radó Zoltán, a tanács előadó bírája B.-né dr. Tóth Matild, a szavazó bíró dr. Schirilla Iván volt. A másodfokú ítélet 60 apróbb módosításokon 61 és a cselekmény pontos jogi elnevezésén 62 túl nem nyúlt az első fokú ítélethez. Rámutatott az ítélet, hogy nincs helye további bizonyításnak, mert értékelhető pozitív magatartás vádlottak javára nem mutatkozott. 63 A súlyosí- 56 B.529/1966/14. szám. (a továbbiakban: ít. I.) 57 Vö.: ít. I., Ít. I., Ít. I., A Magyar Népköztársaság Legfelsőbb Bírósága Bf.II.1320/1966 sz. (a továbbiakban: Ít. II.) 61 Vaczkó László vagyonelkobzását 8000, Fazekas József vagyonelkobzását 5000 Ft-ra mérsékelte. 62 Az ítélet Vaczkó László esetében fegyveres összeesküvés kezdeményezését és vezetését állapította meg, Kocsy József cselekményét összeesküvés feljelentése elmulasztásának minősítette. 63 Ít. II., 7. 4610 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok tásra irányuló fellebbezést a bíróság nem tartotta alaposnak, mert nem lehet attól eltekinteni, hogy tevékenységük eredménye nem volt jelentős. 64 Nem látott lehetőséget a Legfelsőbb Bíróság az enyhítésre sem. Úgy értékelte, hogy a vádlottak minden különösebb ok nélkül hiszen egyéni életkörülményeik valamennyiüknek megfelelő volt, dolgozhattak, megfelelő keresettel, jövedelemmel rendelkeztek, tanulhattak támadt az állam ellen, és olyan veszélyes programért való harcra kötelezték el magukat, amely népünk saját szomorú tapasztalata alapján már súlyos veszteségeket okozott. 65 [Kiemelés tőlem K. F.] Más szóval az elítéltek azért kerültek hosszú évekre börtönbe, mert nem fogadták el a kádári rend kompromisszumát, azt, hogy éld az életedet élhető feltételek mellett, de ne avatkozz soha a hatalom dolgába. Nem is érti a legmagasabb bírói fórum, mi oka lehetett ezeknek az embereknek arra, hogy nem fogadják el ezt a felkínált lehetőséget. Az, hogy az embernek joga és igénye lehet olyan dolgokra, mint nemzeti függetlenség, emberi és politikai jogok, legtávolabbról sem sejlik fel a bírák gondolkodásában. Mi volt az a veszélyes program, amely mellett Vaczkó László és barátai elkötelezték magukat, s amelyért ilyen súlyos büntetésben részesültek, annak ellenére, hogy tevékenységük eredménye nem volt jelentős? A program A program fennmaradt a büntető iratok között Az Októberi Front célja címen. E szerint Maximális cél: Egy új Magyarország, amely igazán szabad, független és semleges, amely demokratikus alapokon berendezett, és az állam minden irányú cselekedetét az igazi értelemben vett szocialista humanista eszmék hatják át és irányítják. Minimális cél: I. A fenti célért harcba szállni kívánkozó erőket felkutatni, megszervezni és megfelelő szinten összefogni és irányítani. II. Az adott körülményektől függően minden eszközzel támogatni minden olyan mozgalmat, törekvést, harcot, amely népünk igazi szabadságának kivívásáért indult. 66 Az irat folytatása a Végrehajtási program című rész így fogalmaz: A várt történelmi pillanat két részre osztja a tevékenységi feladatokat: 1. A felkészülés időszakára 2. a végrehajtás időszakára, majd szól a polgári és katonai tevékenység létéről, a szervezetek létrehozásáról és azoknak a legkonspiratívabb módszerekkel történő kiépítése és bővítése szükségességéről. Az irat tartalmaz végül egy esküszöveget. Figyelmet érdemel még mert a csoport tagjainak felfogásán túl érzelmi világukba is bepillantást enged a program praeambulumának tekinthető néhány szakasz: Az utóbbi két évtizedben hazánk történelmében különböző politikai irányzatokat képviselő társadalmi rétegek próbáltak irányítani. A végzetes küzdelemben egy külföldi fegyverektől támogatott kisebbségnek sikerült megszerezni a hatalmat. Az ezt következő kor sok bűnös és féktelen, az emberiesség, a szabadság, a demokrácia ellen elkövetett tettei érlelték meg az október 23-án kirobbant forradalmat. A következő rész mintegy vitatkozva a hivatalos ideológiával kijelenti: Az 1956-os Magyar Októberi Forradalom nem ellenforradalom volt. [ ] A restaurációra való törekvés hazánkban halálraítélt volt, s az ma is. [ ] Mérföldkő volt népünk számára is [ti. a forradalom], amely azóta szabadabb légkörben s viszonylag jobb körülmények között él. Ilyen vonatkozásban nem volt hiábavaló a véres áldozat. [ ] A cél még távol [van], a harcnak folyni kell tovább [ ] szervezetünknek is célja az októberi gondolatok tüzének ápolása s a kellő időben a kellő módszerrel folytatandó 64 Ít. II., Ít. II., Melléklet a büntető iratoknál. 4711 Tanulmányok Kahler Frigyes harc felvétele, továbbvitele a győzelemig. [ ] Zászlónk még az illegalitás sötétjében lobog. A magyar október dicső példája mutatja a nagy célt, buzdít a harcra az új Magyarországért. A Vaczkó-ügyből leszűrhető tanulságok A tanulságokat keresve látnunk kell, hogy tíz évvel a forradalom után csak igen kis számban és elszigetelten léteztek olyan emberek, akik megkísérelték, hogy egymás között kapcsolatot építsenek ki, s ápolják a forradalom emlékét, mert úgy ítélték meg, hogy a forradalom nemzeti függetlenségre és a polgári szabadságjogok korlátlan gyakorlására vonatkozó követelései hiányoznak az életükből (s úgy vélték, hogy polgártársaik életéből is). Sokatmondó, hogy a kis csoport nem tudott szervezetileg továbblépni, környezetük visszautasította a forradalom emlékének ápolását. Nem vállalta senki az ezzel járó kockázatot. Naiv, romantikus (esetenként suta) lépéseik amely mögött megkérdőjelezhetetlenül tiszta érzések álltak a hatalom oldaláról brutális megtorlást váltottak ki. Ezzel a hatalom félreérthetetlenül megüzente az egykori sajtó bő teret engedett az ügy ismertetésének, kíméletlenül lesújt mindenkire, aki nem fogadja el a kádári kompromisszumot. A Hamusics-ügy A dunántúli ellenállás legnagyobb büntetőügye nagy riadalmat keltett az állambiztonság berkeiben. A Veszprém Megyei Főügyészség július 30-án kelt vádiratában 67 kilenc ember ellen nyújtott be vádat a Veszprém Megyei Bírósághoz. 68 Kik voltak a vádlottak? Hamusics János (1936) I. r. vádlott, padragkúti lakos, robbantóvájár volt. A nagy családban (tíz testvére volt) nevelkedett Hamusics János öt osztály végzett, majd munkába állt, és különböző munkahelyeken végzett nehéz fizikai munkát ben került a padragi szénbányákhoz. Hamusics János az ellenforradalom idején önként jelentkezett Halimbán az egyik fegyveres ellenforradalmi alakulatba, amelynek tagjaként fegyveresen tevékenykedett. Ellenforradalmi tevékenységéért felelősségrevonásban nem részesült 69 írja a vádirat az üzemi őrségben szolgálatot teljesítő Hamusicsról. Egyébként terheltet a munkahelyén jó munkaerőnek tartották, a munkája kifogás alá nem esett. Kezdetben csillésként, később pedig vájárként dolgozott, majd 1959-ben robbantó mesteri vizsgát megszerezte [sic!]. 70 Hamusics János a bányában szakszervezeti bizalmi volt. A kétgyermekes bányász élettársa két gyermekének eltartásáról is gondoskodott. Kölcsönnel terhelt családi ház tulajdonával rendelkezett április 28-án tartóztatták le. Balázs Sándor (1937) II. r. vádlott ugyancsak vájár igen szegény családból származott. Korán árvaságra jutott. Tizenötéves korától dolgozott ben került a padragi bányába vájárnak ben robbantómesteri vizsgát tett novembertől súlyos betegséggel táppénzes állományba került. Az egygyermekes bányásznak egy családi ház vagyona volt, amelyet bankkölcsön terhelt április 28-án tartóztatták le. Papp Pál (1928) III. r. vádlott gyermekkora ugyancsak nyomasztó volt. A menhelyről kikerült árva gyermek igen korán dolgozni kényszerült. Csillés volt hosszú ideig a padragi bányában, majd az építőiparban segédmunkás lett. Nőtlen, gyermektelen volt. Egynegyed illetőségű házrész tulajdonnal rendelkezett április 28-án tartóztatták le. 67 B.10034/1966. szám. Dr. Péntek Károly megyei főügyész aláírásával 18 oldal terjedelemben. 68 A vádiratot augusztus 3-én iktatta a bíróság B.584/1966. szám alatt. 69 Vádirat, Vádirat, 3. 4812 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok Búzás István (1920) IV. r. vádlott 1935-től folyamatosan dolgozott, 1938-tól bányász volt től a Szociáldemokrata Párt tagja (automatikusan került így 1948-ban az MDPbe) októbertől március végéig mint tábori csendőr teljesített szolgálatot a szovjet csapatok elleni harcban. Az 1956-os ellenforradalom idején aktív résztvevő volt munkahelyén a különféle ellenforradalmi cselekményekben. Így részt vett a bánya szakszervezete iratainak elégetésében, része volt az üzemőrség lefegyverzésében, [ ] delegálták abba a küldöttségbe, amely a győri ellenforradalmi kormánnyal [sic!] tárgyalt. 71 Búzás januárig frontmester volt, amikor bár a munkához való viszonya kifogás alá nem esett alacsonyabb munkakörbe helyezték. Búzás István családi házzal és ami akkor elég ritka egy Trabant személygépkocsival rendelkezett május 26. napján tartóztatták le. Molnár János (1928) V. r. vádlott vájár. Két kiskorú gyermeke volt, elvált óta (!) bányász volt. Munkájával kapcsolatban kifogás nem merült fel, azt pontosan, jól végezte, de az üzem vezetősége az egyes munkatársaihoz való viszonyát nem tartotta megfelelőnek, és ezért fúrómesteri beosztásából alacsonyabb beosztásba helyezték. 72 Molnárnak egy családi ház vagyona volt, amelyet bankkölcsön terhelt április 28-án tartóztatták le. Illés József (1936) VI. r. vádlott csillés, 5 kiskorú gyermek apja. Szegény családban nőtt fel, apját nem ismerte óta bányász, kifogástalan munkaerő volt. Vagyontalan április 28-án tartóztatták le. Hamusics László (1944) VII. r. vádlott Hamusics János testvére kétgyermekes, vagyontalan segédmunkás volt egy fűrészüzemben. Szabadlábon védekezett. Kiss Lajos (1922) VIII. r. vádlott bányász volt. Két kiskorú gyermek apja. Egy családi ház vagyona van ban lakóhelyén Nyirádon tevékeny résztvevője volt az ellenforradalmi eseményeknek. Ellenforradalmi cselekményeiért büntetőjogilag felelősségre vonva nem lett. 73 Szabadlábon védekezett. Lengyel József (1902) IX. r. vádlott egyéni gazdálkodó volt 800 négyszögöl szántó és 1200 négyszögöl szőlő birtokán. Gyermekei nagykorúak ig földjeinek állami tulajdonba vételéig 41 kh. [katasztrális hold] földön gazdálkodott. [ ] Az állam iránti kötelezettségeit teljesíti. 74 Szabadlábon védekezett. A vád tárgyává tett cselekmény A vádirat szerint Hamusics Jánosnak szinte gyermekkora óta szenvedélye a fegyverek és a különböző robbanószerek gyűjtése és az azokkal való foglalkozás és 1965 során házilag öt darab pisztolyt készített, amelyek alkalmasak voltak 6 mm-es kispuskalőszer kilövésére. A fegyverek elkészítésébe Hamusics János bevonta Balázs Sándor II. r. vádlottat. Lőszert Molnár János V. r. vádlott szerzett a pisztolyokhoz. (A lőszerekért Molnár kapott egy házilag készült pisztolyt Hamusicstól). A fegyverkészítés közben I. és II. r. terheltek kicserélték politikai kérdésekkel kapcsolatos véleményüket. Hamusics, aki már az ellenforradalmat megelőzően (de azóta különösen!) rendszeresen hallgatója a Magyar Népköztársaság szocialista államrendjével szemben meglehetősen gyakran ellenségesen nyilatkozó külföldi rádióknak és elsősorban a Szabad Európa rádió adásainak, azok hallgatásába bevonta Balázs Sándort. [ ] Az uszító tartalmú ellenséges propaganda a terhelteknél kedvező 71 Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, 5. 4913 Tanulmányok Kahler Frigyes talajra talált, mert hatására arra a közös véleményre jutottak, hogy Magyarországon rendszerváltozás fog bekövetkezni, annak révén, hogy újabb háború fog kitörni, amelyben a szocialista országok szenvednek vereséget, vagy pedig megismétlődik az 1956-os ellenforradalom. 76 A vádirat ezután kiemeli, hogy Hamusics János egyetértett Balázs rendszerellenes kijelentéseivel és a munkahelyén élvezett anyagi és erkölcsi megbecsülés ellenére hozzá hasonlóan nyilatkozott. 77 [Kiemelés tőlem K. F.] 1965 nyarán és ősz elején már arról tárgyaltak, hogy egy rendszerváltozás esetére, illetve annak elősegítése érdekében nekik is tenni kell valamit, fel kell készülniük, és mindenek előtt fegyverre, lőszerre, robbanóanyagra és emberekre van szükségük. 78 Ezért szereztek jelentős mennyiségű négy és fél kg paxitot és elektromos gyutacsot. Ezek segítségével vascsövekből és konzerves dobozokból gránátokat készítettek novemberében Balázs és Hamusics arról beszéltek, hogy fel kellene robbantani a budapesti és a szombathelyi Lenin szobrot, valamint a Szabadság szobrot novemberében felkeresték Papp Pál III. r. vádlottat, és beszéltek terveikről. Papp az elhangzottakkal egyetértett, majd közölte, csatlakozik a csoporthoz. Papp a munkahelyén készített a csoport számára 18 db gránát készítésre alkalmas vascsövet. A csoport bővítése során beszervezték Molnár János V. r. vádlottat, majd Búzás Istvánt, aki IV. r. vádlott lett az ügyben. Búzás felajánlotta az összeesküvés részére az 1956-os ellenforradalom idején szerzett és ezután kézigránátokkal együtt elrejtett német katonai géppisztolyát. 79 Illés József VI. r. vádlott (Hamusics élettársának sógora) beszervezésére 1965 decemberében gondolt az I. r. vádlott. Illés be is lépett a csoportba. Ígéretet tett fegyverek és lőszer, valamint nikotin beszerzésére. Az utóbbit egy esetleges állatok elleni szabotázs akcióhoz akarták felhasználni. 80 A csoport tagjai karácsony táján a csékuti kocsmában találkoztak, ahol Molnár János V. r. és Papp Pál III. r. vádlottat bemutatták egymásnak (kiderült, hogy régi ismerősök). A találkozó után Balázs javaslatára Kiss Lajos VIII. r. vádlottat is felvették a csoportba, mert 1956-ban ő is ellenforradalmár volt,»belevaló ember«, s mivel Nyirádon bányász, hátha tudna szerezni a tervezett robbantáshoz erősebb robbanóanyagot, dinamitot Elmondták neki [ti. Kiss Lajosnak K. F.], [hogy] még további fegyverekre és dinamitra lenne szükségük rendszerellenes tevékenységükhöz. A robbanóanyaggal Budapesten és Szombathelyen akarják a Lenin szobrot felrobbantani, ha azokat alkalmasnak találják, de ha ezek a robbantások a rendszerváltozáshoz nem lesznek eléggé hatásosak, akkor Székesfehérváron felrobbantják a vasutat, és gyújtogatni fognak a tszekben is. Kiss Lajos helyeslően fogadta az elhangzottakat. 82 Végül Kiss nem szerzett sem fegyvert, sem dinamitot, de a szervezkedést nem jelentette fel. Hamusics János és Balázs Sándor január elején felkereste Lengyel József IX. r. vádlottat is. Közölték Lengyellel, hogy jónéhányan [sic!] rendszerváltozásra várnak, és fegyverre lenne szükségük. 83 Lengyel nem tudott fegyvert szerezni, de Hamusicsékat nem jelentette fel. 76 Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, Vádirat, 9. 5014 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok január közepén Balázs Sándor Szombathelyen tartózkodott, megszemlélte a Lenin-szobrot, és megállapította, hogy nem alkalmas a helyzet a robbantásra. Ez után Hamusics és Balázs Budapestre utazott. Itt megszemlélték a Dózsa György úti Lenin-szobrot és a szovjet hősi emlékművet, de úgy ítélték meg, hogy a robbantás feltűnés nélkül nem hajtható végre. Erről tájékoztatták társaikat is február közepén Hamusics János megnézte a badacsonytomaji munkásőrség fegyverraktárát, lehetne-e onnan fegyvereket szerezni betörés útján, 84 de az ötletet nem tartotta megvalósíthatónak. Február második felében Hamusics János tájékoztatta csoportjuk tevékenységéről öccsét, Hamusics László VII. r. vádlottat, aki csatlakozott a csoporthoz. Egy elhagyatott helyen, az ún. Gyürehegyen együtt lőttek célba, és kipróbálták a házilag készített gránátok hatását is február végén Molnár Jánost és Illés Józsefet kirekesztették a csoport további tevékenységéből. Február végén felmerült a gondolat, hogy vasútvonal-robbantással kellene fellépni a rendszer ellen. Hamusics János március közepén értesült a devecseri letartóztatásokról Vaczkó László és társainak letartóztatásáról, s ez felgyorsította az eseményeket. Hamusics és Balázs az utóbbi javaslatára úgy döntöttek, hogy a vasútrobbantást most kell végrehajtaniuk, mert ezáltal a devecseri csoportra terhelnék a gyanút, másrészt pedig a hatóságok előtt demonstrálnák, hogy a letartóztatások ellenére tevékenykednek a rendszer ellenes erők. 85 [Kiemelés tőlem K. F.]. Nem érdemes most a vádirat ellentmondásán elidőzni, hogy ti. a letartóztatott devecseriek miként robbanthatnak vasutat, de tény, hogy a Hamusics-csoport ilyen módon akart segíteni Vaczkóékon. Balázs és Hamusics megállapodtak, hogy Tósok és Devecser között március 27-én felrobbantják a vasúti síneket. Hamusics március 25-én Balázs lakásán 1,5 kg paxit felhasználásával robbanószerkezetet készített rúdelemek és egy ébresztőóra, valamint elektromos gyutacsok beépítésével. Hamusics János és Balázs Sándor 27-én délután mindketten az ajkai vasútállomásra utaztak, majd innen körülbelül másfél km gyaloglás után a sínek alatt elhelyezték a robbanószerkezetet, amelyet Hamusics március 28-án hajnali 4 órára élesített. Ez után mindketten visszamentek Ajkára, majd lakásukra távoztak. A robbanás március 28-án hajnali 4 órakor bekövetkezett, amelynek hatására a vasúti pályatest külső sínszála 80 cm-es szakaszon kiszakadt. Ennek következtében az Ajka felé haladó 1868/b számú tehervonatot továbbító mozdony 4 óra 35 perckor kisiklott március 30-án Hamusics János Búzás Istvánnak elbeszélte a történteket, és felvetette más objektumok távvezeték, transzformátorok, zalai olajvezeték felrobbantásának tervét is. Április elején Papp Pált is tájékoztatták és felhívták, derítse fel az ajkai erőmű transzformátorainak robbantási lehetőségét. Ezt a tényállást amelyet a vádlottak lényegében beismertek tette vád tárgyává az ügyész az alábbi jogi minősítéssel: I. r. Hamusics Jánost és II. r. Balázs Sándort fegyveres összeesküvés kezdeményezése és vezetése bűntettével vádolta, amellyel összefüggésben rombolást követtek el; 87 III. r. Papp Pál, IV. r. Búzás István, V. r. Molnár János, VI. r. Illés József, VII. r. Hamusics László vádlottakat fegyveres összeesküvésben való részvétel bűn- 84 Vádirat, Vádirat, Vádirat, Btk (1) bek., (3) bek. a/ és c/ pont. A büntetési tétel 10 évtől 15 évig terjedő szabadságvesztés vagy halál. 5115 Tanulmányok Kahler Frigyes tettével; 88 VII. r. Kiss Lajos és IX. r. Lengyel József vádlottakat összeesküvés feljelentésének elmulasztása bűntettével. 89 Az első fokú bírósági tárgyalás A tárgyalás a Veszprém Megyei Bíróságon folyt kilenc napon keresztül. 90 Az ítélőtanács elnöke, dr. Marczi Pál, a megyei bíróság elnökhelyettese mellett két ülnök Tamás József és Molnár László járt el. A vádat a megyei főügyész, dr. Péntek Károly képviselte. A vádlottak többségének nem volt meghatalmazott védője, az ő védelmüket kirendelt védők látták el. 91 Ezúttal terjedelmi okok miatt eltekintünk a tárgyalás részletes ismertetésétől, a védelem igen szűk korlátok közötti stratégiájának elemzésétől. Ami a védelmet illeti: a vádlottak lényegében beismerték a vádat, így a védelmi stratégia csupán a legenyhébb büntetés elérését célozhatta meg. A vád képviselője a végindítványban Hamusics János és Balázs Sándor vádlottakra halálbüntetés kiszabását, Papp Pálra, Búzás Istvánra a büntetési tétel felső határát megközelítő, Molnár János, Illés József és Hamusics László esetében a büntetési tétel középet megközelítő, Kiss Lajos és Lengyel József vádlottak esetében a minősítésük szerinti büntetés felső határát közelítő szabadságvesztések és mellékbüntetések kiszabására tett indítványt. 92 A Hamusics János védelmében eljáró dr. Nemeskéri Ernő védő a halálbüntetés mellőzését és szabadságvesztés kiszabását kérte. 93 Balázs Sándor védője, dr. Énekes Zoltán enyhébb minősítést (összeesküvésben való részvételt) és enyhébb szabadságvesztés büntetés kiszabását terjesztette elő. 94 Papp Pál és Molnár János védője dr. Udvari Pál a III. r. vádlott esetében feljelentési kötelezettség megállapítását kérte, míg Molnár János felmentését indítványozta, mert álláspontja szerint Molnár János nem követett el bűncselekményt. 95 Búzás István védője, dr. Sípos Miklós védencével szemben enyhe büntetést kért. 96 Illés József és Hamusics László védője, dr. Meződi Béla Illés esetében enyhe büntetést kért, míg Hamusics János esetében felmentést, bűncselekmény hiányában. 97 Kiss Lajos és Lengyel József védője dr. Szabó Gyula Kiss esetében felfüggesztett szabadságvesztés kiszabására, Lengyel esetében elsődlegesen felmentésre, másodlagosan enyhe büntetés kiszabására tett indítványt. 98 Az utolsó szó jogán valamennyi vádlott megbánását vagy sajnálkozását hangoztatta afelett, hogy belekeveredett az ügybe Btk (1) bek. és (2) bek c/ pont. A büntetési tétel 5 évtől 15 évig terjedő szabadságvesztés. 89 Btk (1) bek. b/ pont. A büntetési tétel 3 évig terjedő szabadságvesztés. 90 A tárgyalási napok: szeptember 26., 28., 29., 30., október 3., 4., 5., 7. és 13. B.584/1966/7. számú jegyzőkönyv, amelyet egy fogalmazó (Dr. Magyar Gyuláné) készített. A jegyzőkönyv terjedelme 214 oldal. (a továbbiakban: Jkv.) 91 Molnár János V. r., Hamusics László VII. r. és Kiss János VIII. r. vádlottnak volt meghatalmazott védője. 92 Jkv., Jkv., Jkv., Jkv., Jkv., Jkv., Jkv.,16 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok Az első fokú ítélet 100 Az első fokú ítélet a halálos minősítést I. r. Hamusics János és II. r. Balázs Sándor terhére állapította meg. Hamusics Jánost halálra, Balázs Sándort 14 év szabadságvesztésre ítélte a bíróság. Papp Pál II. r., Búzás István IV. r., Molnár János V. r., Illés József VI. r., Hamusics László VII. r. vádlottaknál a minősítés fegyveres összeesküvésben való részvétel volt. Papp Pál és Búzás István 8-8 évi, Molnár János és Illés József 6-6 évi, Hamusics László 5 évi szabadságvesztést kapott főbüntetésül. Kiss Lajos VIII. r. és Lengyel József IX. r. vádlottak esetében a feljelentési kötelezettség elmulasztása lett az ítéleti minősítés. Mindketten 1-1 évi szabadságvesztést kaptak főbüntetésül. 101 Az első fokú bíróság a tényállást lényegileg a vádiratban foglaltak szerint állapította meg. 102 A vádlottak V. r. Molnár János kivételével beismerésben voltak, s így Molnár tagadása sem jelentett nehézséget a tényállás megállapítása során. A büntetés kiszabásánál a bíróság abból indult ki, hogy a terheltek által elkövetett bűntett rendkívül nagy társadalomra veszélyességgel bír. Különösen kiemelkedik ebből Hamusics János és Balázs Sándor vádlottak tevékenysége. 103 A halálbüntetés kiszabását indokolttá tette még az a körülmény is, hogy a vádlott [ti. Hamusics János K. F.] a tárgyaláson történt kihallgatása befejeztével is még azt állította, hogy még mindig hisz abban, hogy helyesen cselekedett, csupán az utolsó szó jogán némi kényszeredettséggel nyilatkozott akként, hogy megbánta cselekményét. A megbánása azonban nem volt őszinte, vádlott egy makacs természetű egyén, aki saját elképzelései mellett végsőkig kitart. 104 Balázs Sándor esetében a bíróság nem látott olyan elszántságot, s ezáltal úgy ítélte meg, hogy bár a cselekmény tárgyi társadalomra veszélyességi foka azonos Hamusics János I. r. vádlott cselekményének tárgyi súlyával, az alanyi oldalon mutatkozó bűnösségi foka azonban már enyhébb. 105 A nem jogerős halálbüntetés kihirdetése után az ítélőtanács javaslatban foglalt állást a jogerőre emelkedés esetén lefolytatandó kegyelmi eljárásról. Marczi Pál és ülnökei a kegyelmi kérelem teljesítését javasolták. 106 A javaslat úgy foglalt állást, hogy az általános visszatartó hatás érdekében a halálbüntetés kiszabása szükséges és indokolt volt. A halálbüntetés kiszabása megtette hatását, mert azóta [a fertőzött gócpontban, az ajkai szénmedencében] ellenséges megnyilvánulásokat nem tapasztalni. Így tehát a büntetés kettős célja közül az egyik, az általános visszatartó hatás már elérte célját. Ezért a büntetőtanács véleménye szerint a halálbüntetésnek kegyelemből szabadságvesztésre történő átváltoztatását javasolja. Az ügyész az ítélet kihirdetése után három nap gondolkodási időt kért, majd Balázs Sándor, Papp Pál, Búzás István, Molnár János, Illés József, Kiss Lajos és Lengyel József terhére jelentett be fellebbezési óvást. Hamusics János, Balázs Sándor, Papp Pál, Búzás István, Molnár János, Illés József, Hamusics László, Kiss János, és Lengyel József, valamint védőik részben téves minősítés miatt és enyhítés végett fellebbeztek. Felmentést csak Hamusics László és védője kért. 99 Jkv., B.584/1966. Kihirdetve október 13. Terjedelme 81 oldal. 101 Valamennyi vádlottat mellékbüntetésül különböző időtartamra eltiltották a közügyektől, többet különböző értékű vagyonelkobzásra is ítéltek. 102 I. fokú ítélet, I. fokú ítélet, I. fokú ítélet, I. fokú ítélet, B.584/1966/7/a. irat eredeti aláírásokkal. 5317 Tanulmányok Kahler Frigyes A másodfokú tárgyalás A Legfelsőbb Bíróság december 29. és 30. napjára tűzött határnapot a másodfokú tárgyalásra. Az ítélőtanács tagjai: Dr. Vágó Tibor tanácselnök, dr. Simándi György előadó bíró és dr. Király Gyula bíró voltak. A jogerős másodfokú ítélet 107 egyes vádlottak esetében a minősítést pontosította. Hamusics János és Balázs Sándor vádlottak esetében fegyveres összeesküvés kezdeményezésének, vezetésének és ezzel összefüggésben Balázs Sándor II. r. vádlott esetében bűnsegédi minőségben közveszélyt előidéző módon elkövetett rombolásnak, 108 Búzás István IV. r. vádlott cselekményét fegyveres összeesküvés támogatásának, Hamusics László VIII. r. és Kiss Lajos VIII. r. vádlott cselekményét fegyveres összeesküvés támogatására irányuló előkészületnek minősítette. Sajátos az az okfejtés, ahogy a közveszélyt előidéző módon minősítést a Legfelsőbb Bíróság indokolta. A sín felrobbantásával tömegkatasztrófa lehetősége nyílt meg, mert ha nem késik a tehervonat egy munkásvonat haladt volna át a szóban forgó pályaszakaszon 70 km/óra sebességgel. Más szóval a legfelsőbb bírói fórum megszegve az alapelvet, hogy bizonytalan tényt nem lehet a vádlottak terhére értékelni (in dubio pro reo elve), a vádlottak terhére állapított meg egy újabb halálos minősítésű bűncselekményt, merő feltételezés alapján. Búzás István esetében a résztvevő helyett a támogató megállapítását 109 látta indokoltnak a bíróság Hamusics László és Kiss Lajos esetében pedig az előkészületet 110 állapította meg. A büntetések indokolásánál Hamusics János esetében a Legfelsőbb Bíróság érdemben nem tett semmit hozzá az első fokú ítélethez, csupán kiemelendőnek tartja az általános megelőzést. [ ] Ilyen jellegű bűncselekmények elkövetőivel szemben a büntetés célja különös figyelemmel az előtérbe lépett általános megelőzésre a törvény legszigorúbb, kivételként alkalmazható büntetésével, a halálbüntetéssel érhető el. 111 A védelmi érvelésre hogy ti. Hamusics Jánosnak igen nehéz gyermekkora volt, és hogy a munkásosztály tagja a Legfelsőbb Bíróság kifejtette: harminc éven túli, családos és rendezett anyagiak között élő személy esetében a gyermekkorra nem lehet hivatkozni. Rámutatott továbbá, hogy nem lehet enyhítő körülményként értékelni a vádlott osztályhelyzetét sem. Ha ugyanis az elkövetők nem politikai tájékozatlanságból vagy megtévesztés hatására követték el a cselekményeiket, hanem tudatos, ellenséges érzülettől vezérelve támadtak a dolgozó nép államára, s törvényes rendje ellen, akkor nem lehet enyhítő az, hogy származásukra nézve ahhoz az osztályhoz tartoznak, amelynek az érdekei ellen fordultak, vagyis amely osztály hatalmának megdöntése végett tevékenykedtek. 112 A Legfelsőbb Bíróság Balázs Sándor főbüntetését 11 évre, Búzás Sándor főbüntetését 7 évre, Hamusics László és Kiss Lajos szabadságvesztés büntetését 1-1 évre, Molnár Lajos és Illés József szabadságvesztését 4-4 évre enyhítette. Enyhített továbbá a mellékbüntetéseken vagyonelkobzás és közügyektől eltiltás is. A többi vádlott esetében az első fokú ítéletet helybenhagyta. 107 Bf.V.1385/1966/17. Az ítélet 19 oldal terjedelmű. 108 A rombolás itt a Btk (1) bek. és (2) bek. b/ pontja szerint minősül, amely önmagában is halállal vagy évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető cselekmény. 109 Vö. Btk (1) és (2) bek. c/ pont. 110 Btk. 11. (1) bek. 111 II. fokú ítélet, II. fokú ítélet,18 A megtorlás folytatódik megtorlása tíz év után Tanulmányok A Legfelsőbb Bíróság eljárt tanácsa az ítélet jogerőre emelkedése után véleményezte a kegyelmi kérvényt. A legfőbb ügyész képviselője 113 nem ajánlotta kegyelemre Hamusics Jánost, mert az az állami és társadalmi rend konok ellensége, megjavítására nincs remény. 114 Az előadó bíró véleménye: Hamusics János elítéltet kegyelemre nem ajánlja, mivel az általános megelőzés szempontjai a büntetés végrehajtását indokolják. 115 [Kiemelés tőlem K. F.] Az előadó bíró álláspontjához csatlakozott a szavazó bíró és a tanács elnöke is. Ezzel Hamusics János sorsa megpecsételődött. A kegyelmi jogkör gyakorlója, a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa február 10-én a kegyelmi kérelmet elutasította. 116 Hamusics Jánost a veszprémi börtönben február 17-én 6 óra 10 perckor felakasztották. 117 A jogállam mérlegén A rendszerváltoztatás folyamatában súlyos kérdésként merült fel, milyen választ ad a kiépülő jogállam a diktatúra koncepciós eljárásaira. Két kérdést kellett megoldani: egyrészt a hamis tényállás alapján, manipulált vallomásokra és hamis bizonyítékokra alapuló ügyeket, másrészt a diktatúra amorális jogszabályaira alapozott ítéleteket kellett jóvátenni. Ennek a folyamatnak ma már terjedelmes irodalma van. 118 Tény, hogy a rendkívül nagy számú elítélt különböző okokból jogsértő elítélésének reparációjára a semmisségi törvények 119 megoldást adtak, jórészt az ex lege 120 semmissé nyilvánítással. Csupán a Legfelsőbb Bíróság járhatott el szűk körben konstitutív jogkörben. Az évi XI. tv. (harmadik semmisségi törvény) amely az 1963 és 1989 között elkövetett állam elleni és egyes közrend elleni bűncselekmények miatt elítéltek ítéletének semmissé nyilvánításáról rendelkezett azonban szakított az ex lege megoldással, és azt konstitutív alapra helyezte. Így a bíróságokra bízta az egyes ítéletek semmissé nyilvánítását. A mérlegelés alapjául a törvény az évi 8. tvr.-rel kihirdetett, az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXVI. Ülésszakán december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányában rögzített alapjogok szolgálnak. Más szóval, a semmisség megalapítása annak jár, akit a fenti alapjogok gyakorlása miatt ítéltek el. Az alapjogok nem tartalmazzák a diktatúrák elleni fegyveres harc jogát. A Vaczkó-ügyben a Legfelsőbb Bíróság határozatában kimondta a semmisséget, 121 mégpedig olyan indokolással, hogy a Vaczkó László-féle csoport célja az 1956-os eszmék ébrentartása, röplapok terjesztése, fegyverek gyűjtése volt. [ ] A Legfelsőbb Bíróság meg- 113 Dr. Radó Ilona. 114 Kegyelmi tanácskozási jegyzőkönyv, december 30. Bf. V. 1385/1966/ Uo. 116 E.T.0017/1/1967. számú határozat. 117 Kivégzési jegyzőkönyv: B.584/1966/19. sz., lásd a büntetőügy iratai között. Jelen voltak: Dr. Marczi Pál, az első fokú ítéletet meghozó tanács elnöke, dr. Péntek Károly megyei főügyész, Kórosi Tivadar börtönparancsnok, dr. Horváth György fogalmazó, jegyzőkönyvvezető, dr. Bede Antal, dr. Tímár Károly igazságügyi orvosszakértők és az ítéletvégrehajtók, akiket nem nevezett meg a jegyzőkönyv. 118 Vö.: Kahler: Joghalál, i. m.; Kahler Frigyes (szerk.): A semmisségi törvények. Budapest, (Büntetőjogi tanulmányok III.) Az évi XXXVI. tv.; évi XXVI. tv.; évi XI. tv.; évi CXXX. tv. 120 A törvény erejénél fogva megállapított. 121 NT.II.323/1990/ október 4. Dr. Fehér István tanácselnök, dr. Horányi Miklós és dr. Akácz József legfelsőbb bírósági bírókból álló tanács. 5519 Tanulmányok Kahler Frigyes állapította, hogy Vaczkó László az évi XXXVI. Törvény 1. -ában meghatározott időhatáron túl, de a népfelkelés eseményeivel kapcsolatban követett el politikai bűncselekményt. Ezért elítélését az évi XXXVI. törvény 3. -a alapján semmisnek nyilvánította. (Azaz az ügyet úgy kell tekinteni, mintha meg sem történt volna.) Más a jogi helyzet a Hamusics-ügyben. A tényleges fegyveres fellépést mint a diktatúra elleni küzdelem eszközét a nemzetközi jog nem ismerte el, és így a semmisséget a bíróság nem mondhatta ki. Mi azonban az utókor ítélete az esetről? A történetírás nem kerülheti meg a kérdést: terrorista volt-e Hamusics János, vagy egy rossz korban fellépő szabadságharcos? E sorok írója nem akarja megkerülni a választ, amelyet mint saját véleményét ajánlja az Olvasó figyelmébe: A terrorista támadások olyan ártatlan polgárok sokaságának életét követelő fegyveres támadások, amelyekkel egyes bel- vagy külföldi csoportok politikai céljait kívánják elérni. Ezért cselekményeik az emberiség ellen elkövetett bűntettek. A Hamusics János vezette csoport amelynek egyébként semmi köze nem volt külföldi titkosszolgálatokhoz azonban soha sem támadt civil személyek életére. Az általuk tervezett szobrok, ipari objektumok ellen irányuló és a végrehajtott vasúti pályát megrongáló robbantás célja nem emberek meggyilkolása, hanem figyelemfelhívás volt, a diktatúra elleni tömegmozgalom kiváltása céljából. Tetteik így az 1956-os forradalom szabadságeszméjéhez kapcsolódnak. Hamusics János nem volt terrorista, hazája függetlenségéért akart harcot indítani egy alkalmatlan korban. Nyugodjon békében. FRIGYES KAHLER The Retaliation of the Spirit of 1956 after Ten Years. The Cases of László Vaczkó and János Hamusics The fourth statutory rule of 1963, which was the legal termination of the greatest political retaliation in Hungarian history, of the revenge following the 1956 revolution and war of independence, granted amnesty to those who had participated in the revolution and had been imprisoned because of that. The Kádárian politics that followed did its best to try to obliterate the memory of the revolution, successfully. Still there remained a small number of people who not only failed to forget the event but wanted to keep its memory alive and even continued the fight. In the year of the 10 th anniversary of the revolution 991 persons were prosecuted on charges of (political) attempts against the state. This figure was 594 in the previous and 529 in the following year. In 1966, political police discovered six so called armed conspiracies. With one exception all of these covered such acts as printing of leaflets, while in one case miners with an anti-soviet intent blew up a railroad. The paper describes two cases tried at the County Court of Veszprém. In the Vaczkó case, an armed conspiracy of a number of village intellectuals having distributed leaflets, the first defendant was sentenced to 8 years of imprisonment. In the Hamusics case a death sentence was passed and carried out, while many of the miners who had been ready for an armed fight against the Soviet army got severe prison terms. 56 Több megjelenítése
BÜNTETŐBÍRÓSÁG ELŐTTI ÜGYÉSZI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI 2012. év Kiadja: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG ISSN 1217-0003 BEVEZETŐ 4 A büntetőbíróság előtti ügyészi tevékenység 2012. évi adatai alapján: jogerős bírósági Részletesebben VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től
Elrendelte a 16/2007. (ÜK. 12.) LÜ utasítás (OSAP 1523 nytsz.) VÁDKÉPVISELETI V LAP 2015. január 1-től JOGERŐS! MEGJEGYZÉS: RENDŰ VÁDLOTT 1. ALAPADATOK 1. Az első fokon eljáró (fő)ügyészség:. iktatószám: Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 27. napján és 2004. évi május hó 25. napján tartott nyilvános Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről. Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013.
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013. év ISSN 1418-7590 - 3 - ÖSSZEFOGLALÓ A bűnözés általános visszaszorítására Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben a magyar szovjet és a magyar jugoszláv kapcsolatok felülvizsgálatát és rendezését;
Magyarország 1944/45 és 1989 között Az 1956-os magyar forradalom és szabadságharc főbb eseményei, célkitűzése, nemzetközi jelentősége Az 1956-os forradalom 1956 őszén megélénkülő politikai élet: felújítja Részletesebben BENCSIK PÉTER. A Mansfeld-ügy jogi háttere. A forradalom után
BENCSIK PÉTER A Mansfeld-ügy jogi háttere A közvéleményben sok tévhit él a forradalom legfiatalabb áldozatáról. Már ez a megnevezés is pontatlan, hiszen Mansfeld Péter nem a forradalom áldozata volt, és Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről
Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály 2011. év ISSN 1418-7590 3 ÖSSZEFOGLALÓ Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.185/2003/10. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 13. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta Részletesebben a) Sztálin halála. Az osztrák államszerződés aláírása. b) Tüntetések Budapesten és Hruscsov beszédében leleplezi a kommunista
'56-os terem a) Sztálin halála. Az osztrák államszerződés aláírása. b) Tüntetések Budapesten és Hruscsov beszédében leleplezi a kommunista vidéki nagyvárosokban. rendszer bűneit. c) Magyarország felmondta Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben POLITIKA: A FELTÁMADÁS REMÉNYE
POLITIKA: A FELTÁMADÁS REMÉNYE ÚJSÁGCIKKEK 1956. OKTÓBER 23. - NOVEMBER 4. A KÖTETET SZERKESZTETTE, AZ ELŐSZÓT ÉS A JEGYZETEKET ÍRTA SZIGETHY GÁBOR HOLNAP KIADÓ TARTALOM Szigethy Gábor: IDŐRENDBEN / 5 Részletesebben A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON
A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON 2009. év Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1418-7493 - 3 - I. ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK 2007-ben Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján
Fénykép Fénykép A Magyar Köztársaság Elnökének Budapest HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM az 1993. évi LV. törvény 4. (3) bekezdése, illetve 5. -a alapján Alulírott Minta Péter és házastársam, Mintaová Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN
PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN Btk. 305. (NIRIIVIANK) Védelem MÓDOSÍTOTT BEADVÁNY 2009.12.13 Készítette : Sebestyén Adalbert - THL5CK... BMF-NIK Mérnök Informatikus Részletesebben KORRUPCIÓ ÉS TI AKADÉMIA IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS. Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék
KORRUPCIÓ ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS TI AKADÉMIA Dr. Inzelt Éva, egyetemi tanársegéd, ELTE ÁJK Kriminológiai Tanszék corruption is the prize" A KORRUPCIÓ TAPASZTALÁSA VARGA GERGELY ÜGYÉSZ ESETE 2011. nov. Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5.
A köztársasági elnöknek Budapest 1 fénykép helye fénykép helye HONOSÍTÁSI - VISSZAHONOSÍTÁSI KÉRELEM a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 4. (3) és (3a) bekezdése, illetve 5. -a alapján Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról
BF. 652/2015/1. ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról Legfőbb Ügyész Úr rendelkezése alapján vált szükségessé azoknak a büntetőügyeknek a vizsgálatát Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
1 Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, Részletesebben Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ
Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Felfüggesztett büntetést kapott Biszku Béla Felfüggesztett börtönbüntetésre ítélték nem jogerősen Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1. Részletesebben A nemzetiségi oktatás irányításának szervezete és tevékenysége Magyarországon az 50-es évek első felében
Iskolakultúra, 25. évfolyam, 2015/9. szám DOI: 10.17543/ISKKULT.2015.9.75 Tóth Ágnes tudományos főmunkatárs, MTA TK Kisebbségkutató Intézet egyetemi docens, PTE BTK Német Történelem és Kultúra Délkelet-Közép-Európában Részletesebben ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, fenntartásáról, megszüntetéséről
... Járásbíróság/Törvényszék/Ítélőtábla/Kúria.../20.../...szám 1. melléklet a 9/2013. (VI. 29.) KIM rendelethez 1. melléklet a 9/2002. (IV. 9.) IM rendelethez ÉRTESÍTÉS előzetes letartóztatás elrendeléséről, Részletesebben Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ
Nemzeti Emlékezet Bizottsága Biszku-per TV, RÁDIÓ MÉDIANÉZŐ KFT. -NEMZETI EMLÉKEZET BIZOTTSÁGA 1 A tartalom Meghalt Biszku Béla-TV2 Elhunyt Biszku Béla- RTL II Meghalt Biszku Béla- DUNA TV Meghalt Biszku Részletesebben I R A T J E G Y Z É K
Budapesti Nyomozó Ügyészség Nyom. 375/2012. I R A T J E G Y Z É K a több emberen elkövetett emberöléssel megvalósított háborús bűntett és más bűncselekmény miatt Biszku Béla ellen indult bűnügyben keletkezett Részletesebben KALÁSZ PÉTER AZ 1970-ES ÉVEK ELEJÉN 1
KALÁSZ PÉTER KI GAZDAGSZIK GYORSABBAN? PROPAGANDA ÉS VALÓSÁG A JÖVEDELEMPOLITIKAI VITÁK TÜKRÉBEN AZ 1970-ES ÉVEK ELEJÉN 1 Történeti háttér Magyarország a 60-as évek elején hasonlóan a többi szocialista Részletesebben Kevés József csendőr főtörzsőrmester, vasúti őrsparancsnok Dr. Kevés István ny. honv. ezredes emlékezése Édesapjáról
Kevés József csendőr főtörzsőrmester, vasúti őrsparancsnok Dr. Kevés István ny. honv. ezredes emlékezése Édesapjáról Lőrinci nagyközségben (akkor Nógrád megye) egy kisnemesi familia negyedik gyermekeként Részletesebben Még tovább mesél a 233-as parcella
Még tovább mesél a 233-as parcella Ez év elején, arról írtam, hogy megoldódni látszik a Rákoskeresztúri Köztemető 233-as parcellájában elkapart egykori 56-osok sírjainak rendszeres ápolása, mert az erre Részletesebben TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám:
Nyíregyházi Evangélikus Kossuth Lajos Gimnázium 1 TÖRTÉNELEM 8. évfolyamos tanulók számára 2. forduló Össz.pontszám: 50p Név: Iskola neve, címe:.. I. Az alábbi feladat az 1848-49-es magyar forradalomra Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.197/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi június hó 24. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A.
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A. Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány Részletesebben A Csehországban megkérdezettek strukturális megoszlása, akik esetében számítani lehet arra, hogy (továbbra is) Ausztriában fognak dolgozni:
A Csehországban megkérdezettek strukturális megoszlása, akik esetében számítani lehet arra, hogy (továbbra is) Ausztriában fognak dolgozni: % Nem Kor Családi állapot Férfi Nő éves korig - 5 év - 5 év - Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben Főhajtás, mérce és feladat
Főhajtás, mérce és feladat Kedves Bori és Pista! Kedves Barátaim! Hölgyeim és Uraim! Tisztelt Hallgatóim! Nem könnyen szántam el magam arra, hogy Bibó István sírja előtt beszédet mondjak. Mindenekelőtt Részletesebben Természetes személy(ek) minősített befolyás szerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
Kérdőív befektetési vállalkozásban minősített befolyásszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek Részletesebben V é g z é s t: I n d o k l á s:
Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság 3.Bf. 321/2010/56. A Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság Budapesten, 2010. év december hónap 16. napján tartott tanácsülésen meghozta a következő V é g Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla, mint másodfokú bíróság a Szegeden, 2006. évi szeptember hó 12. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Részletesebben Rács Balázs főtörzsőrmester
Rács Balázs főtörzsőrmester 1908-ban született a Csanád vármegyei Magyarbánhegyesen, egy kisbirtokos család nyolc gyermeke közül negyedikként. Az elemi iskolát kitűnő eredménnyel végezte el, amely után Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.7/2003//7. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi november hó 18. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS
Mohai Gabriella Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Témavezető: Hack Péter A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS I. A közérdekű munka mint alternatív büntetés a büntetőeljárás Részletesebben Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben!
Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben! Többen jelezték, hogy véleményük szerint nem megfelelő a fizetési osztályba sorolásuk. Az alábbi cikk közérthetően magyarázza Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben Kérem, a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló többször módosított 164/1995. (XII. 27.) Korm.
KÖZLEKEDÉSI KEDVEZMÉNYEK IRÁNTI KÉRELEM Kérelmező adatai: családi és utóneve:... születési neve:... anyja neve:... születési helye, ideje:..., év... hó... nap... családi állapota:... személyi ig. száma:... Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.238/2005/7. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2005. évi szeptember hó 29. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1878-1955
ZALA MEGYEI LEVÉLTÁR Zalaegerszeg, Széchenyi tér 3. RAKTÁRI JEGYZÉK VIII. 54. Sümegi Állami Kisfaludy Sándor Általános Gimnázium iratai 1878-1955 Az intézmény névváltozásai: - Sümegi M. Kir. Állami Kisfaludy Részletesebben A 2010. évi Kozma Sándor tudományos pályázaton díjazottak
A 2010. évi Kozma Sándor tudományos pályázaton díjazottak A 2010. évben a Kozma Sándor emlékére meghirdetett tudományos pályázaton a következő pályázók részesültek elismerésben: Büntetőjogi témakörben, Részletesebben A Magyarországon megkérdezettek strukturális megoszlása, akik esetében számítani lehet arra, hogy (továbbra is) külföldön fognak dolgozni:
A Magyarországon megkérdezettek strukturális megoszlása, akik esetében számítani lehet arra, hogy (továbbra is) külföldön fognak dolgozni: % Nem Kor Családi állapot Férfi Nő éves korig - év - év - év - Részletesebben ADALÉKOK A MAGYAR KÖZLEKEDÉSÜGY ÉS HONVÉDELEM XX. SZÁZADI KAPCSOLATRENDSZERÉNEK TANULMÁNYÁZÁSÁHOZ
VEZETÉS- ÉS SZERVEZÉSTUDOMÁNY DR. HORVÁTH ATTILA ADALÉKOK A MAGYAR KÖZLEKEDÉSÜGY ÉS HONVÉDELEM XX. SZÁZADI KAPCSOLATRENDSZERÉNEK TANULMÁNYÁZÁSÁHOZ Egy állam közlekedéspolitikájának alakítását számtalan Részletesebben Országos Rendőrfőkapitány. Papp Károly r. altábornagy H A T Á R O Z A T. e l u t a s í t o m.
Országos Rendőrfőkapitány Papp Károly r. altábornagy Szám: 29000/105/794-18/2014. P. Tárgy: alapjogot érintő rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T A Rendőrségről szóló 1994. évi Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla. v é g z é s t :
Fővárosi Ítélőtábla A Fővárosi Ítélőtábla, mint másodfokú bíróság Budapesten, a 2015. év március hó 18., május hó 15. és június hó 01. napján megtartott nyilvános ülés alapján meghozta a következő v é Részletesebben Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán
20 2006/XVIII. 5 6. e z e r k i l e n c s z á z ö t v e n h a t Cora Zoltán Ötvenhat elhullajtott levelei Gyulán 1989 után az -os események újra- és átértékelése lehetségessé vált a korábbi egységes nézettel Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben A Magyar Ügyvédi Kamara 3/1998. (VI. 27.) Fegyelmi Eljárási Szabályzata
Elfogadva: 1998. június 27., 2002. február 25.,2009. október 26. Kihirdetve: IK 1998. évi 11. szám, egységes szerkezet: IK 2002. évi 4. szám (helyesbítve: IK 2004. évi 4. szám), Hivatalos Értesítő 2010. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben FÖLDES GYÖRGY A magyar szovjet viszony 1957 1989 között
FÖLDES GYÖRGY A magyar szovjet viszony 1957 1989 között Rövid áttekintés Ez a bő három évtized különleges helyet foglal el a magyar orosz kapcsolatok ezeréves történetében. Drámai és tragikus volt a kezdet. Részletesebben BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog
BEUGRÓ KÉRDÉSEK BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG I. TÁRGYBÓL NAPPALI TAGOZATOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 1. Határozza meg a büntetőeljárás, illetve a büntető eljárásjog fogalmát egy-egy mondatban! 2. Határozza meg az alábbi Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA
Nádudvar Város Önkormányzat 4181 Nádudvar, Fő u. 119. sz. Tel: 54/529-010 Fax: 54/528-551 E-mail: nadudvar@nadudvar.hu KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA Alulírott azzal a kéréssel fordulok Nádudvar Részletesebben A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918)
A SZABADKAI KÖZSÉGI FŐGYMNASIUM RÖVID TÖRTÉNETE (1860 1918) Az egykori szabadkai gimnázium épülete 8 A Szabadkai Községi Főgymnasium története 1861-ben kezdődött, amikor az 1747-ben alapított iskola megnyitotta Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben Rendelet hatálya 1. Pénzbeli ellátások 2. 1 3.. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
TAKTASZADA KÖZSÉG KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/1999. (IV.28.) számú rendelete a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyámügyi ellátásokról Taktaszada Község Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben Az óbudai Schmidt-kastély ellenállói
KARACS ZSIGMOND Az óbudai Schmidt-kastély ellenállói Az országot 1956. október 4-én a keringõ hírek ellenére váratlanul érte a katasztrófa. Az emberek bíztak a szovjet csapatok kivonulásában, mindenki Részletesebben Szomora Zsolt. A Legfelsőbb Bíróság ítélete a fajtalanságról. A csókolózás szeméremsértő jellege
B ü n t e t ő j o g 2010/4 JeMa Szomora Zsolt A Legfelsőbb Bíróság ítélete a fajtalanságról A csókolózás szeméremsértő jellege Hivatalos hivatkozás: Legf. Bír. Bfv. II. 787/2005/5. Tárgyszavak: erkölcs Részletesebben ... napirendi pont. Csabdi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. augusztus 18-i ülésére
... napirendi pont E LŐTERJESZTÉS Csabdi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. augusztus 18-i ülésére Előterjesztés címe és tárgya: a Csabdi Napraforgó Óvoda óvodavezetői álláshelyére pályázat Részletesebben 1. SAJTÓTÁJÉKOZTATÓT TARTOTT AZ OBH ELNÖKE. 1.1. Megjelenés: 2013.05.09. Forrás: MTI Cím: Handó: a bíróságoknak támogatásra van szükségük Szerző: MTI
1 A nap főbb hírei 2013.05.10. (péntek) A főbb témák: 1. Sajtótájékoztatót tartott az OBH elnöke 2. Interjút készített a Népszava az OBH elnökével 3. Az ügyek áthelyezéséről adott interjút dr. Tóth Áron Részletesebben Észak-Erdély kérdése Románia külpolitikájában 1940 1944 között
Észak-Erdély kérdése Románia külpolitikájában 1940 1944 között Előadásom elsősorban román szemszögből, továbbá a politika- és az eszmetörténet oldaláról közelíti meg az 1940 1944 közötti észak-erdélyi Részletesebben Enying Város Jegyzője
Enying Város Jegyzője 8130 Enying, Kossuth u. 26. Tel./Fax: 22/372-661 pmhiv@enying.eu Előterjesztés Enying Város Önkormányzata Pénzügyi Bizottságának 2010. június 22-i Enying Város Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben szabálysértési bírság közérdekű munkára való átváltoztatásáról ( * : a megfelelő aláhúzandó) Sárbogárd, 200.. év hó nap
Szabálysértés A szabálysértési eljárás megindítására feljelentés vagy magánindítvány előterjesztése (pl. becsületsértés, magánlaksértés ügyekben) alapján kerül sor. Amennyiben az eljárás adatai elegendő Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 78.
A Slovakiabán megkérdezettek strukturális megoszlása, akik esetében számítani lehet arra, hogy (továbbra is) külföldön fognak dolgozni: % Nem Kor Családi állapot Férfi Nő éves korig - év - év - év - év Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Török Katalin. Roma fiatalok esélyeinek növelése a felsőoktatásban
Török Katalin Roma fiatalok esélyeinek növelése a felsőoktatásban 1. Bevezetés A Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet (NCsSzI) Szociálpolitikai Főosztálya az Oktatási Minisztérium Hátrányos Helyzetű Részletesebben AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE
AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE A közgyűlési határozatokról Az Őrmester Vagyonvédelmi Nyrt. (1142 Budapest, Ógyalla tér 8-9.) 2011. október 10-én 10.00 órakor éves rendkívüli közgyűlést tartott. Részletesebben Szátok Község Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2014. sz. Jegyzőkönyve
Szátok Község Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2014. sz. Jegyzőkönyve Készült: Szátok Község Önkormányzat Képviselő testületének üléséről, 2014. április 28. napján. Az ülés helye: Polgármesteri Hivatal Részletesebben Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA)
Áldozatokat tájékoztató és tanácsadó szolgálat (Victim Information and Advice service, VIA) Tájékoztató a bírósági eljárás menetéről A kiadványunkban található információ más nyelven és formátumban is Részletesebben Családfa. Moskovits Zsigmond? 1921. Katz?-né?? Moskovits Zsigmondné (szül.? Braha)? 1930-as évek. Katz??? Apa. Anya. Katz Mózes 1890 körül 1944
Családfa Apai nagyapa Apai nagyanya Anyai nagyapa Anyai nagyanya Katz??? Katz?-né?? Moskovits Zsigmond? 1921 Moskovits Zsigmondné (szül.? Braha)? 1930-as évek Apa Katz Mózes 1890 körül 1944 Anya Katz Bella Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. május 30-án tartandó ülésére
E L Ő T E R J E S Z T É S Komló Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2013. május 30-án tartandó ülésére Az előterjesztés tárgya: Pannon Volán Zrt. 2012. évi beszámolója Iktatószám: 5202/2013. Melléklet: Részletesebben életutat bejárt, nagy tudású és széles körben elismert kollegánk egész életútját, engedjék meg,
Dr. Kardos János ügyvéd emléktáblájának avató beszéde a Budapesti Ügyvédi Kamarában 2006. november 10-én Tisztelt Püspök és Elnök Urak, kedves Családtagok és Meghívottak, Kollegák! I. Nemrég az október Részletesebben Az 1918 elõtti Magyarország közismerten
Párhuzamok és különbségek Az 1918 elõtti Magyarország közismerten soknemzetiségû, sokvallású és többkultúrájú ország volt. Ez gazdasági elõnyökkel, szellemi pezsgéssel, de komoly társadalmi-politikai feszültségekkel Részletesebben Főszerkesztő: Felelős szerkesztő: Szerkesztők: SZABÓ G. Zoltán. Nyitólap: www.iti.mta.hu/szorenyi60.html
Nem sűlyed az emberiség! Album amicorum Szörényi László LX. születésnapjára Főszerkesztő: Felelős szerkesztő: Szerkesztők: JANKOVICS József CSÁSZTVAY Tünde CSÖRSZ Rumen István SZABÓ G. Zoltán Nyitólap: Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben Óberling József r. ezredes rendőrségi főtanácsos ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője
Óberling József r. ezredes rendőrségi főtanácsos ORFK Közlekedésrendészeti Főosztály vezetője megváltozik a közigazgatási bírsággal sújtandó szabályszegések köre; bizonyos esetekben a bírság kiszabására Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
in dubio
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság