text:
A családok védelmének megjelenési formái a as Ptk. Családjogi Könyvében - PDF
A családok védelmének megjelenési formái a as Ptk. Családjogi Könyvében
Download "A családok védelmének megjelenési formái a 2013- as Ptk. Családjogi Könyvében"
Krisztina Emma Kiss
1 Dr. Barzó Tímea A családok védelmének megjelenési formái a as Ptk. Családjogi Könyvében Hosszas előkészítés után február hó 11-én elfogadásra került a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (PTK), melynek a negyedik önálló könyve, a Családjogi Könyv (CSJK) március 15-ei hatállyal lesz fő jogforrása a családjognak. Korábban a családjogi szabályozás önálló törvényben, a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvényben (Csjt.) foglalt helyet. Jelen tanulmány célja a CSJK új normaanyagának családvédelmi szempontú tanulmányozása és bemutatása. 1. A család fogalma Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata 1 szerint A család a társadalom természetes és alapvető alkotó eleme és joga van a társadalom, valamint az állam védelmére." (16. cikk 3. pont). Bár a család az egyik legalapvetőbb jogintézményünk, mégis komoly nehézséget okoz annak meghatározása, hogy milyen kapcsolati formákat tekinthetünk családnak, kik is alkothatnak egy családot. A fogalom folyamatos jogi és morális viták kereszttüzében áll. Magyarország Alaptörvényének L) cikke értelmében Magyarország védi a házasság intézményét mint férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szülő-gyermek viszony. A Csjt. korábban nem definiálta, hogy mit tekint családnak és a CSJK sem határoz meg családfogalmat végén azonban elfogadásra került a családok védelméről szóló évi CCXI. törvény (Csvt.), mely nemcsak az állam alapvető Dr. Barzó Tímea, egyetemi docens, Miskolci Egyetem, Állam- és Jogtudományi Kar, Polgári Jogi Tanszék, Miskolc 1 Lápossy Attila - Szabó-Tasi Katalin- Szajbély Katalin: A család(fogalom) és más alapjogok alkotmányjogi megközelítésből Családi Jog XI. évfolyam 1. szám 1.o. 241
2 feladatává tette önmagukban vett méltóságuk és értékük miatt is - a család és a házasság intézményének védelmét, hanem a családi jogállás keletkezésével kapcsolatosan kísérlet tett a család fogalmának körülírására is. A Csvt. 7. (1)-(2) bekezdése értelmében megfogalmazott családfogalom értelmében a család a természetes személyek érzelmi és gazdasági közösségét megvalósító olyan kapcsolatrendszer, amelynek alapja egy férfi és egy nő házassága vagy egyenesági rokoni kapcsolat, vagy a családbafogadó gyámság. Egyenesági rokoni kapcsolatot a Csvt. szerint leszármazás vagy örökbefogadás hozhatott létre. Az alapvető jogok biztosa Alkotmánybíróság előtti normakontrollra irányuló indítványt terjesztett elő arra hivatkozással, hogy a család fogalmának oly módon történő meghatározása, amely kizárólag a férfi és nő házassága vonatkozásában tekinti családnak a párokat, sérti az emberi méltósághoz való jogot és az egyenlő bánásmód követelményét, valamint nemzetközi egyezményekbe ütközik. Az Alkotmánybíróság a 43/2012. (XII. 20.) AB számú határozatával megállapította, hogy a Csvt. 7. -a Alaptörvénybe ütközik, ezért azt megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság döntése értelmében mind az Alaptörvény L) cikkének a nemzet fennmaradásának alapjára vonatkozó fordulatából, mind pedig az Alkotmánybíróság korábbi döntéseinek azon megállapításából, amely szerint a házassághoz kapcsolódó állami intézményvédelmi kötelezettség indoka is az, hogy elősegítse a közös gyermekkel is rendelkező család alapítását, valamint, hogy a család alkotmányos védelme nemcsak a házasságon alapuló családra, hanem a szociológiai értelemben vett családi életre is vonatkozik, az következik, hogy a családokat megillető alaptörvényi védelem kiterjed azokra a tartós jellegű társkapcsolatokra is, amelyekből közös gyermek származik. Ebben az esetben az intézményvédelmi kötelezettségnek az a vonása került előtérbe, amely a keletkezett új életet hivatott oltalmazni attól függetlenül, hogy az a jogalkotó által milyen szinten szabályozott, vagy esetlegesen nem szabályozott együttélési formából származik. Ezt juttatta kifejezésre a Csvt. 7. -ának vagy egyenesági rokoni kapcsolat, vagy a családbafogadó gyámság fordulata is, amelynél fogva a családoknak járó állami intézményvédelem megilleti a közös gyermekkel rendelkező, de házasságra nem lépő együtt élő élettársakat is. Az azonos nemű bejegyzett élettársak esetében azonban az Alkotmánybíróság úgy érvelt, hogy jogi értelemben vett család kizárólag közös örökbefogadás (illetve egymás gyermekének örökbefogadása) útján jöhetne létre; ennek kizárásával pedig a jogalkotó számukra nem 242
3 kívánta elősegíteni a jogi értelemben vett családdá válást. Itt emelte ki az Alkotmánybíróság azt is, hogy az azonos neműek tartós párkapcsolatának védelme nem a házasság és a család védelmét előíró intézményvédelmi kötelezettségből vezethető le, az elismerés és a védelem igénye esetükben az emberi méltósághoz való jogból, az abból származtatott önrendelkezési jogból, az általános cselekvési szabadságból, illetve a személyiség szabad kibontakoztatásához való jogból következik. Az Alkotmánybírósági döntés kiemeli azonban, hogy a törvényhozó a Csvt.-ben úgy élt egy Alaptörvényben nevesített intézmény - alacsonyabb jogforrási szinten történő - újra-definiálásának lehetőségével, hogy az ilyen szűken meghatározott család-definíció mellett még ettől elkülönítve, esetleg más elnevezéssel sem törekedett felsorolni azokat a törvény által elismert egyéb társas együttélési formákat, amelyeket az állami intézményvédelmi kötelezettségből fakadóan ugyanazoknak a támogatásoknak kell megilletniük, ami a családokat megilleti. Az Alaptörvény L) cikkéből ugyanis nem következik az, hogy - az egymás gyermekeiről gondoskodó, és őket felnevelő élettársak, - a közös gyermeket nem vállaló, vagy olyan különnemű élettársak, akiknek egyéb körülmények miatt közös gyermeke nem lehet (így például az idősebb vagy meddő, egymással életközösségben élő személyek), - az özvegyek, - a testvérükről vagy testvérük, esetleg más rokonuk gyermekéről gondoskodó személyek, - az unokájukat felnevelő nagyszülők, - a nem egyenesági idősebb rokonaikról gondoskodó személyek, és - számos más, a tágabb, dinamikusabb szociológiai családfogalomba beletartozó, azonos célra irányuló, kölcsönös gondoskodáson alapuló, tartós érzelmi és gazdasági életközösségekre ne vonatkozna ugyanúgy az állam objektív intézményvédelmi kötelezettsége, nevezze ezeket bárhogyan is a törvényhozó. A más jogági normákban kifejeződő jogvédelmi (intézményvédelmi) szintet a jogalkotó nem szállíthatja le (burkoltan sem) olyan módon, hogy megadja az Alaptörvényben is szereplő család általános, ez esetben erősen leszűkített fogalmát. Másrészt az Alaptörvényből fakadó követelmény az is, hogy a házasságot és a családot érintő intézményvédelmi kötelezettség nem eredményezheti a gyermekek bármilyen, közvetlen vagy közvetett jellegű 243
4 hátrányos megkülönböztetését azon az alapon, hogy szüleik házasságban, vagy más típusú életközösségben nevelik őket. Mindezekre tekintettel a Csvt. 7. -áról az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az abban foglalt család-fogalom az Alaptörvény L) cikkével nem azonos, az abban foglaltakhoz képest leszűkítő definíciót ad, így nem képes eleget tenni az e cikkből fakadó szélesebb körű állami intézményvédelmi kötelezettségnek. Az Alkotmánybíróság ezért a Csvt. 7. -át megsemmisítette. Így jelenleg is család fogalom a hatályos családjogi jogforrásokban. 2. A CSJK alapelveiben érvényesülő családvédelmi szempontok A CSJK négy fő alapelvet határoz meg, melyek a családjog legfontosabb vezérlő eszméit foglalják egybe. a.) A házasság és család védelmének elve Ez az elv valójában az összes többi alapelvet is magában foglalja, és összhangban van a nemzetközi kötelezettségvállalásainkkal is. Az Alaptörvény maga is védi a házasság és a család intézményét. A házasság védelme az önkéntes, befolyásmentes és szabad párválasztás jogát is magában foglalja, amelyet a jog eszközei - a házasságkötési akadályok és a házasságkötési eljárás szabályaival - csak negatív oldalról biztosíthatnak, hogy az ténylegesen megvalósul-e, abban elsősorban más tényezők (társadalmi, erkölcsi) játszanak szerepet. Abból, hogy a jog a házasságot védi, következik, hogy a jogalkotó más kapcsolati formákhoz képest a házasságot favorizálja, mivel olyan jogokat és kötelezettségeket fűz hozzá, amelyeket más együttélési forma nem létesít. A bejegyzett élettársi kapcsolatokat külön jogszabály a évi XXIX. törvény rendezi, mely a házastársakhoz képest kevesebb jogosítványt biztosít. Így pl. a bejegyzett élettársak nem fogadhatnak közösen gyermeket örökbe, nem jogosultak egymás nevének viselésére és nem vehetnek közösen részt humán reprodukciós eljárásban sem. A de facto élettársi kapcsolatokhoz pedig a CSJK csak egy évet meghaladó életközösség és egy közös gyermek esetén biztosít bizonyos családjogi joghatásokat, lecsökkentve ezzel a gyermektelen élettársi kapcsolat védelmi szintjét (lásd később részletesebben). A család védelmének elve mind a teljes, mind a csonka családokra kiterjed, és nem csupán a vérségi vagy annak mintájára létrejövő örökbefogadási kapcsolatban, hanem pl. a mostohaszülő-mostohagyer- 244
5 mek [4:198. ], vagy nevelőszülő-nevelt gyermek [4:199. ] kapcsolatban is érvényesül. Szintén a családi kapcsolatok védelmét szolgálja, hogy az apasági vélelem megdöntése esetén a korábbi vélelmezett apa és a gyermek közötti kapcsolattartást, illetve a volt mostohaszülő és a gyám kapcsolattartási jogát is biztosítja a CSJK, ha a gyermek hosszabb időn keresztül a háztartásukban nevelkedett. Másrészt a CSJK alkalmazása során a családi és az egyéni érdek összhangját biztosítva kell eljárni, mely egyértelműen a családon belüli érdekegyensúlyt van hivatva szolgálni. A családot alkotó egyének érdeke csak a család, mint közösség érdekével összhangban érvényesülhet. A család olyan bonyolult kapcsolatrendszer, háló, amelynek bármely pontja sérül, az az egész közösséget megbolygathatja. Emiatt a CSJK több családjogi intézmény szabályanyagában rendelkezik az érintettek így a házastársak, szülők, szülők és gyermekek egymás közötti - kölcsönös együttműködési, támogatási és szolidaritási kötelezettségéről. 2 b.) A gyermekek érdekének védelme A kiskorú gyermek érdekeinek védelmét a Csjt ös módosítása 3 külön bekezdésben iktatta be az alapelvek közé. Az Alaptörvény XVI. cikkének (1) bekezdése szintén rendelkezik a gyermekek jogairól, amikor kimondja, hogy minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. A CSJK-ban rögzítésre kerülő alapelv pedig azt juttatja kifejezésre, hogy valamennyi, a gyermekkel összefüggő jogviszony elsődleges rendezési szempontja a gyermek érdeke kell hogy legyen. A gyermeket védő alapelv az alábbi célkitűzéseket foglalja össze: - A gyermeknek joga van a saját családjában való nevelkedéséhez. - Amennyiben ez nem valósítható meg, akkor joga van ahhoz, hogy családi környezetben nőhessen fel. Ez utóbbi esetben is biztosítani kell a gyermek számára korábbi kapcsolatai megtartásához való jogát. Az alapelv a CSJK számos részlet-rendelkezésében is tükröződik. A gyermeknek a leszármazáson alapuló rokoni kapcsolatainak megálla- 2 Kőrös András: Házassági vagyonjog In KŐRÖS András (szerk.): Polgári Jog Családjog III. kötet Budapest, HVG-Orac Kiadó o évi XXXI. törvény (Gyvt.) 245
6 pítására vonatkozó jogától kezdve (apaság, anyaság, vérségi származás kiderítése örökbefogadásnál), a szülői felügyelet, az örökbefogadás és a gyámság körében az ítélőképessége birtokában lévő gyermek véleményének figyelembe vételén keresztül, az örökbefogadás és a gyámság azon rendelkezéseinek tartalmáig, amelyek biztosítják, hogy a gyermek a saját családjától csak törvényben meghatározott esetben, saját érdekében legyen elválasztható. A házasságon kívül született gyermek egyenjogúságának követelménye a magyar jogban egyébként már az évi XXIX. törvénycikk hatályba lépése óta következetesen érvényesül. c.) A házastársak egyenjogúságának elve A házastársak egyenjogúságának elve ma már minden civilizált országban családvédelmi követelmény, és azt több nemzetközi dokumentum is tartalmazza. Az elv egyrészt a jogok és kötelezettségek egyenlőségét, másrészt a család ügyeiben való közös döntés jogát foglalja magában. Az egyenjogúság követelménye áthatja a házastársak személyi, továbbá vagyoni viszonyaira vonatkozó rendelkezéseket éppúgy, ahogy a házastársakra, mint szülőkre vonatkozó szabályokat. Az egyenjogúság két irányban is biztosított: egyfelől a házastársi kapcsolatban, másfelől a családi életben. Alapvető tartalma, hogy egyik házastársnak sincs hatalma a másik személye és vagyona felett, és nem élvezhet előjogokat sem házassági vagyonjogi kérdésekben, sem pedig a szülői felügyeleti jogok területén a másikkal szemben sem a házasság fennállása alatt, sem annak megszűnésekor. Az alapelv szoros összhangban van az Alaptörvény XV. cikkének (3) bekezdésében foglaltakkal, a nők és férfiak egyenjogúságának alapelvével. d.) A méltányosság és a gyengébb fél védelmének elve A Csjt. eddig csak egyes házassági vagyonjogi kérdésben tette lehetővé a jogalkalmazás számára a méltányosság alkalmazását. Ennek az elvnek azonban valamennyi családjogi jogviszonyban érvényesülnie kell. Ezt teszi lehetővé a méltányosság alkalmazásának alapelvi követelménye, mely természetesen nem contra legem jogalkalmazásra ösztönöz, hanem inkább az eset összes egyedi körülményeinek és a felek méltányos érdekeinek fokozottabb vizsgálatára sarkall. Másrészt kiemelt 246
7 védelmet igényelnek az érdekeik érvényesítésében koruknál, egészségi állapotuknál, lehetőségeiknél fogva segítségre szoruló, kiszolgáltatott élethelyzetben élő személyek, akik a jogalkotó szándéka szerint a jövőben kiemelt védelmet élvezhetnek A házasság felbontása során felmerülő családvédelmi rendelkezések A CSJK továbbra is a feldúltsági elvet alapul véve mondja ki, hogy a bíróság a házasságot bármelyik fél kérelmére akkor bontja fel, ha az teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. A CSJK külön is kiemeli, hogy a házasság teljes és helyrehozhatatlan megromlására utal egyértelműen az életközösség megszakadása (megszűnése) és a helyreállítás kilátástalansága, melyet a bíróság az életközösség megszűnésére vezető folyamat és a különélés időtartama alapján állapít majd meg. A házasság felbontásánál is alapvető szempont kell legyen a közös kiskorú gyermek érdekeinek biztosítása. A gyermek érdeke azonban eltérően jelentkezik a bontóperben attól függően, hogy szülei válásáról vagy az őt közvetlenül érintő járulékos kérdések mikénti rendezéséről van szó. Bár a gyermek érdekét a bíróságnak abban a kérdésben is mérlegelnie kell, hogy bontsa-e fel a házasságot, vagy a kereset elutasítására kerüljön-e sor, a valóban teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott házasságot, amelyben az életközösség helyreállítására nincs remény, a gyermek érdekében sem lehet fenntartani. Arra azonban figyelemmel kell lenni, hogy a házasság a gyermek számára a lehető legkisebb megrázkódtatással szűnjék meg. A gyermekre kiható járulékos kérdések rendezésénél azonban a gyermek érdeke már nem csupán egy a vizsgálandó szempontok közül, hanem a legfontosabb. A CSJK ezt a különbségtételt a normaszövegben megjeleníti. A végleges elhatározáson alapuló, befolyásmentes megegyezés esetén a bíróság a házasságot a megromlás okainak, folyamatának vizsgálata nélkül bontja fel. A megegyezésen alapuló bontásnak azonban a CSJK szerint vannak még további különösen a közös kiskorú gyermeket érintő - feltételei. 5 A szülők a CSJK szerint már nem arról döntenek, hogy a közös kiskorú gyermekük (gyermekeik) melyiküknél legyen(ek) elhelyezve, hanem hogy melyikük és hogyan gyakorolja a kiskorú(ak) feletti szülői felügyeleti jogot (szülői felügyelet rendezése). 4 CSJK 4:1. -4:4. 5 CSJK 4:
8 a) Amennyiben a szülők a szülői felügyeletet a későbbiekben közösen kívánják gyakorolni, akkor a közös megegyezéses válás feltétele az alábbi kérdésekben történő megállapodás és annak bírósági jóváhagyása: - a gyermek lakóhelye, - a gyermek tartása, - a házastársi közös lakás használata, valamint - igény esetén a házastársi tartás. Ilyenkor tehát a házastársaknak a kapcsolattartás kérdésében nem kell egyezséget kötniük a bíróság előtt. A közös szülői felügyelet gyakorlásának módja tekintetében a szülőket teljes szabadság illeti majd meg, ami magában foglalja annak lehetőségét is, hogy a gyermek váltva az egyik vagy a másik szülőnél tartózkodjon, vagy csak az egyik szülőnél lakjon és rendszeres időközönként kapcsolatot tartson a másik szülővel. b) Közös szülői felügyelet hiányában a szülőknek értelemszerűen arról kell elsődlegesen megegyezni, hogy melyik szülő gyakorolja a továbbiakban a közös kiskorú gyermekük feletti szülői felügyeletet. Ez a döntés természetesen meg fogja határozni a gyermek további lakóhelyét is, hiszen értelemszerűen a kiskorú gyermek lakóhelye meg fog egyezni a szülői felügyeletet gyakorló szülő lakóhelyével. A többi járulékos kérdés mellett ilyenkor az egyezségnek tartalmaznia kell a kapcsolattartásról szóló megállapodást is. Új elem a közös megegyezéses bontásban, hogy a CSJK nem követeli meg a házastársaktól a vagyoni kérdésekben való megegyezést, ami persze nem jelenti azt, hogy a felek ebben a kérdésben is ne köthetnének megállapodást. A CSJK kifejezetten utal arra, hogy a házastársak a házassági bontóper előtt vagy a bontóper alatt közvetítő segítségét is igénybe vehetik. Mind a gyermek érdekével, további kiegyensúlyozott fejlődésével is összefügg, de a válni akaró házastársaknak is segít a kulturált válásban és a vitás kérdések megegyezéses rendezésében a mediációs eljárás, amelyet az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a családi közvetítésről szóló R (98) 1. sz. Ajánlása is bevezetésre javasol a tagállamoknak. 4. Családvédelem a házastársak személyi és vagyoni viszonyaiban A házastársak személyi viszonyait elsősorban erkölcsi normák alakítják, ezért ebben a körben csak néhány olyan, elvi jelleggel megfo- 248
9 galmazott szabály rögzítése volt indokolt, amelyek kifejezésre juttatják a házastársak autonómiáját és együttműködését. A CSJK több olyan szabályt állít fel, amelyek meghatározzák a személyi viszonyok jogi kereteit: 6 a.) Együttműködési és támogatási kötelezettség A házastársak hűséggel tartoznak egymásnak, kötelesek közös céljaik érdekében együttműködni és egymást támogatni. A támogatási kötelezettség törvényben meghatározott esetben a házasság felbontását követően is fennáll. A hűség és az együttműködési kötelezettség előírása lényegében a házastársak, mint tartósan együttélő férfi és nő mindenre kiterjedő összetartozását, egymással való szolidaritását juttatja kifejezésre. Az egymás támogatásának kötelezettsége részben személyes, részben vagyoni kötelezettség, a házassági viszonyban azonban a személyi oldalnak (a másik házastárs egyénisége fejlődésének előmozdítása, továbbtanulásának elősegítése, gondozás, betegségben ápolás stb.) van meghatározó szerepe. A támogatási kötelezettség vagyoni oldala, a tartási kötelezettség azonban szintén ebből a rendelkezésből vezethető le. b.) Közös és önálló döntési jog A házastársak a házasélet és a család ügyeiben közösen, a személyüket érintő ügyekben önállóan, de a család érdekére figyelemmel döntenek. Döntéseik során figyelembe kell venniük gyermekük és egymás érdekeit is. c.) Lakóhely megválasztásának joga Ennek értelmében mindkét házastársnak egyenlő joga van ahhoz, hogy a család közös lakóhelyét kiválassza vagy a másik házastársétól különálló lakóhelyet válasszon. Lakóhely alatt mind az állandó, mind az ún. szokásos tartózkodási helyet érteni kell. A közös lakás a család hajléka, a házastársak (és gyermekeik) együttélésének színtere. Erre tekintettel a CSJK több helyen is bevezetett olyan kógens rendelkezéseket, melyek a családi otthonul szolgáló lakás feletti használat és rendelkezés jogát korlátozzák családvédelmi érdekből. 6 CSJK 4: :
10 A CSJK a növekvő társadalmi igényeknek és a kialakult bírói gyakorlatnak megfelelően a Csjt.-ben foglaltaknál lényegesen részletesebben és alaposabban rendezi a házassági vagyonjogra vonatkozó szabályokat. A törvényes vagyonjogi rendszer továbbra is a házastársi vagyonközösség, a vagyonközösséghez tartozó vagyontárgyak használata kezelése, az azokkal való rendelkezés joga, valamint a vagyon megosztása tekintetében is különbséget tesz az új szabályozás - a házastársak mindennapi életvitelét szolgáló vagyon, - a házastársak foglalkozásának gyakorlását, üzleti életben való részvételét szolgáló vállalkozói (üzleti) vagyon, és - a család otthonául szolgáló házastársi közös lakás között. A gyermek otthonát is magában foglaló családi otthon védelme érdekében szigorúbb rendelkezéseket iktat be a CSJK a házastársi közös lakást magában foglaló ingatlannal (családi otthon) tekintetében. Ezekben az esetekben a házastárs rendelkezési joga mind a házastársi vagyonközösség fennállása alatt, mind pedig utána korlátozott: azaz nem érvényesül a vélelmezett hozzájárulás, kizárólag a másik házastárs kifejezett beleegyezésével köthető ilyen ügylet. 7 Házastársi közös lakás az a lakás, amelyben a házastársak egyikük vagy mindkettőjük tulajdonjoga, haszonélvezeti joga vagy bérleti joga alapján együtt laknak. A házastársak kiskorú gyermekének lakáshasználatát a házastársi közös lakásban kell biztosítani. Lakáshasználatra jogosult a lakásra kizárólagos jogcímmel rendelkező házastárs kiskorú gyermeke is Az élettársi kapcsolat és a bejegyzett élettársi kapcsolat, mint család polgári jogi védelme Az új PTK kodifikációja során az egyik leglényegesebb vitakérdés az élettársi kapcsolat szabályozása annak helye, terjedelme és mikéntje volt. A Csjt. ugyanis egyáltalán nem rendelkezett az élettársakról, a régi (1959-es) PTK pedig a Kötelmi jog Egyes szerződések körében határozta meg az élettársi kapcsolat vagyonjogi következményeit. A szakértői előkészítő munka során egyértelművé vált, hogy ez a fajta szabályozás sem az élettársi kapcsolat tartalmának, sem társadalmi elfogadottságának nem felel meg. Az élettársak ugyanis gyakran házastársak 7 CSJK 4:48. 8 CSJK 4:76. (1)-(3) bekezdés 250
11 módjára, rendszerint vagy korábbi kapcsolatukból, vagy az élettársi kapcsolatból született gyermekeikkel (vagy egyikük gyermekével, gyermekeivel) együtt, családot alkotva élnek. Az ilyen fajta kapcsolatok száma pedig állandóan növekszik, ami azt mutatja, hogy annak társadalmi megítélése és elfogadottsága is egyre inkább változik. Tekintettel arra, hogy a kizárólag két, tizennyolcadik életévét betöltött azonos nemű személy partnerkapcsolatát szabályozó bejegyzett élettársakról szóló évi XXIX. törvény (Bét.) részletesen rendelkezik a bejegyzett élettársak jogaival és kötelezettségeivel, az új Polgári Törvénykönyv Kodifikációs Főbizottság által elfogadott Bizottsági Javaslata (továbbiakban: Bizottsági Javaslat) 9 a külön törvényt nem érintve a CSJK-ban csak röviden rögzítette volna a bejegyzett élettársi kapcsolat létrejöttének, megszűnésének és családjogi következményeinek legfontosabb szabályait. A tényleges együttélésen alapuló de facto élettársi kapcsolat fogalmát (létrejöttét és megszűnését), annak nyilvántartását és családjogi jogkövetkezményeit mint legalább tízéves kapcsolat vagy egyéves kapcsolat és közös gyermek esetén tartási és lakáshasználati jog, közszerzeményen alapuló vagyonjogi rendszer ezt követően külön részben helyezte el. Az Öröklési Jogi Könyv pedig a túlélő élettársnak 10 év együttélés után lakáshasználati jogot biztosított. Ezzel is hangsúlyozni kívánta a jogalkotó azt, hogy az élettársak viszonya is családjogi kapcsolat, még akkor is, ha annak elismertsége és támogatottsága nem azonos a házasságéval. A bejegyzett élettársi kapcsolat teljesen kikerült a magánjogi viszonyok egységes szabályozására hivatott új PTK Családjogi Könyvéből olyan szinten, hogy azt a törvény rendelkezései a hozzátartozó fogalomkörében [8: pont] és a házassági akadályok között sem említik. Kőrös András véleménye szerint azonban ez nem jelenti azt, hogy a bejegyzett élettársak kiestek volna a PTK védelmi zónájából: változatlanul hatályban van ugyanis a Bét. 3. -ának (1) bekezdése, amely általános utalásként tartalmazza, hogy a házasságra vonatkozó szabályokat a bejegyzett élettársi kapcsolatra, a házastársa vagy a házasságra vonatkozó szabályokat a bejegyzett élettársi kapcsolatra meghatározott kivételekkel alkalmazni kell. A bejegyzett élettársakat így egymással szemben megilletik mindazon jogok és kötelezettségek, amelyeket a PTK a 9 Az új Polgári Törvénykönyv Bizottsági Javaslata magyarázatokkal (szerk.: Vékás Lajos, a szerkesztő munkatársa: Gárdos Péter) Complex Kiadó
12 házassághoz fűz. Ezzel a PTK akarva-akaratlanul a bejegyzett élettársi kapcsolat háttérjogát képezi. 10 Az új PTK kiszorította az élettársi kapcsolatot is a Családjogi Könyvből és az élettársakat, mint üzletfeleket szabályozza a Kötelmi Jogi Könyv Egyes szerződések között a polgári jogi társasági szerződést követően. 11 Ezzel az új kódex magánjogi értelemben továbbra is csak a házastársak életközösségét ismeri el az állam által preferált komplett családnak és pusztán az élettársi kapcsolat családjogi hatásaként szabályozza a Családjogi Könyv harmadik részében az élettársi tartás és az élettársak lakáshasználatának rendezésére vonatkozó külön előírásokat. A korábbi, mind szerkezetében, mind pedig tartalmában egységes szabályozás szerencsésebb megoldás volt, hiszen jelenleg az élettársi tartás és lakáshasználat normaanyaga a CSJK-ban, míg maga az élettársi kapcsolat fogalma, annak létrejöttére és megszűnésére, az élettársi vagyonjogi illetve lakáshasználati szerződésre, az élettársak közötti törvényes vagyonjogi rendszerre vonatkozó normaanyag azonban a Kötelmi Jogi Könyvben található meg. 12 A PTK az élettársak vagyoni viszonyainak új szabályaiban élettársi vagyonjogi szerződés hiányában - a közszerzeményi rendszerhez hasonló törvényes vagyonjogi rendszer kereteit határozza meg: eszerint az élettársak az együttélés alatt önálló vagyonszerzők, egyikük szerzése sem hat ki a másikra, egymás tartozásaiért nem felelnek. Az élettársi kapcsolat megszűnése esetén azonban bármelyikük követelheti a másiktól az együttélés alatt keletkezett vagyonszaporulat megosztását. Az élettársakat a vagyonszaporulatból változatlanul a közreműködésük arányában illeti meg a részesedés, elsősorban természetben. Itt azonban értékelni kell nemcsak a háztartásban és a gyermeknevelésben, hanem a másik élettárs vállalkozásában külön megállapodás (megbízás, munkaszerződés) nélkül az élettársi kapcsolatra tekintettel végzett tevékeny- 10 Kőrös András: Az új Ptk. Családjogi Könyve a évi V. törvény és a Szakértői Javaslat összevetése Első rész: Alapelvek, Házasság, Élettársi kapcsolat Családi Jog 2013/ o. 11 CSJK 6: : Ha nem is nyer az élettársi viszony alapvető, házassággal egyenrangú elismerést, felbomlása olyan egyensúlyhiányt idéz elő a felek vagyoni helyzetében, hogy annak jogi rendezése mindenképpen kívánatos volt. Ellenkező esetben elismerés nélkül maradt volna az egyik fél közös életvitel során és érdekében végzett munkája. Szeibert Orsolya: A családjog jövője Európában. Az európai és a magyar családjog lehetőségei. Családi Jog IX. évfolyam 4. szám 13.o. 252
13 séget is. Az arányt a bizonyítás nehézsége esetén egyenlőnek kell tekinteni. A CSJK új jogintézményként vezeti be az élettársi kapcsolat megszűnése esetére családjogi hatásként a tartási kötelezettséget. A házastársi tartásnál előírt jogi feltételek megléte mellett is csak olyan élettársi kapcsolat megszűnése esetén jár majd tartás, ahol az élettársak legalább egyévi kapcsolatából gyermek született. 13 A CSJK szintén új jogintézményként vezeti be az élettársi kapcsolat megszűnése esetére családjogi hatásként az élettársi lakáshasználatot is, melyre speciális szabályokat alkotott. Az élettársak közös jogcíme (közös tulajdona, haszonélvezeti joga, bérlőtársi jogviszonya) alapján használt lakás további használatáról a bíróság attól függetlenül dönthet, hogy az élettársak együttéléséből született-e gyermek. A bíróság mindazokat a megoldásokat alkalmazhatja, amelyeket a házastársak esetén (a használat megosztása, vagy az egyik élettárs kizárólagos feljogosítása a lakás használatára stb.) és lakáshasználati jog ellenértéke fejében a bíróság pénzbeli térítést is megítélhet a lakásból távozó élettárs javára. A volt élettárs használati joga a másik élettárs kizárólagos jogcíme alapján lakott lakásban megszűnik, amikor az élettársi kapcsolat véget ér. Kivételesen a bíróság a volt élettársat kérelmére feljogosíthatja a másik élettárs kizárólagos jogcíme alapján használt lakás további használatára, ha a legalább egy éve tartó élettársi kapcsolatból gyermek született, és az ő elemi érdeke indokolja a lakáshasználat ily módon történő rendezését. Mindezek alapján megállapítható tehát, hogy az élettársi kapcsolat kötelmi jogi és családjogi hatásai nem választhatók szét, azok összefonódnak ugyanúgy, mint ahogyan nincs kétféle szerződéses vagy családjogi élettársi kapcsolat sem. A közös háztartásban, érzelmi és gazdasági közösségben való együttélés házasság nélkül is családi kapcsolatot teremt A CSJK új családvédelmi rendelkezései a rokoni kapcsolat szabályozása során A CSJK alapvetően nem változtat az apai jogállást keletkeztető jogi tényeken (vélelmeken), melyeket abban a sorrendben sorol fel, aho- 13 CSJK 4: Kőrös András: Az új Ptk. Családjogi Könyve a évi V. törvény és a Szakértői Javaslat összevetése Első rész: Alapelvek, Házasság, Élettársi kapcsolat Családi Jog 2013/3. 8.o. 253
14 gyan azokat alkalmazni kell. Ezek a következők: 15 a) Házassági kötelék; b) Élettársak esetén emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárás; c) Apai elismerő nyilatkozat; d) Bírósági határozat; A CSJK továbbra is lehetővé teszi teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat tételét olyankor is, amikor más férfi apaságának megállapítása iránt per van folyamatban, azonban az apai elismerő nyilatkozat csak akkor válik teljes hatályúvá, ha a per jogerős befejezésére az apaság megállapítása nélkül kerül sor. Korábban ugyanis előfordult, hogy az apaság megállapítása iránt folyamatban lévő perben az orvos-szakértői bizonyítás sikerrel megállapította a perbe vont férfi apaságát, de mielőtt jogerős ítélet született volna a gyermeket egy másik férfi teljes hatályú apai elismerő nyilatkozat tételével magáénak ismerte el. Fontos változás, hogy a CSJK az apaság bírói megállapítását megdönthetetlen vélelemként kezeli. Még a lehetőségét is elveti annak, hogy a bíróság által megállapított apa tekintetében újabb per induljon annak bizonyítására, hogy lehetetlen, hogy a gyermek a vélelmezett apától származik. 16 A teljes hatályú apai elismerés megtámadásának lehetősége kiegészül azzal az esettel, amikor az elismerő nyilatkozat valamilyen akarathibában szenved, mert azt tévedés, jogellenes fenyegetés vagy kényszer hatása alatt, vagy jogszabály megkerülése céljából tették. Ilyen eset lehet például, ha az apai elismerő nyilatkozat célja az idegenrendészeti szabályok megkerülése vagy az apai elismerő nyilatkozatot az örökbefogadási szabályok kijátszása céljából tették. Az utóbbi években elterjedt, hogy az örökbefogadni szándékozó - de örökbefogadásra alkalmasságot igazoló gyámhatósági határozatot szerezni nem tudó - férfi apai elismerő nyilatkozatot tesz a rendezetlen családi jogállású gyermekre, majd felesége házastársi örökbefogadás engedélyezését kéri. Így az örökbefogadás eljárás megkerülésével, ellenőrizetlen körülmények közé kerülhet a gyermek. Természetesen ilyen esetben is szűk határidőn belül és csak 15 Lásd részletesebben Kőrös András: Fontolva haladás az új Ptk. Családjogi Könyve 10. Rész: A Rokonság I. Családi Jog V. évfolyam 3. szám 1-10.o. 16 CSJK 4:
15 akkor van mód az apai elismerő nyilatkozat ügyész vagy gyámhatóság általi megtámadására, ha az a gyermek érdekeivel nem áll ellentétben. 17 A CSJK kifejezetten rendelkezik azokról a körülményekről is, amikor a vélelem megtámadása teljességgel kizárt. Két ilyen esetkört jelöl meg: a) Egyrészt, ha a származás reprodukciós eljárás következménye, mivel ilyenkor a rokoni kapcsolatnak nem elsősorban a biológiai származás az alapja. b) Másrészt szintén kizárt az apaság vélelmének megtámadása olyankor, amikor azt a bíróság állapította meg. 18 Tekintettel arra, hogy a kiskorú gyermek elsődleges érdeke családi kapcsolatainak a biztonsága, az apaság vélelmének megdöntése iránti per megindítására a gyámhatóságnak, illetve a gyámhatóság jóváhagyásával az anyának a gyermek hároméves koráig van lehetősége. A többi jogosult az apasági vélelem keletkezésétől számított egy év alatt támadhatja meg az apaság vélelmét. A gyermek hároméves korának betöltése, illetve az egyéves megtámadási határidő letelte után már kizárólag maga a gyermek lesz jogosult dönteni nagykorúvá válását követően a perindításról. 19 Lényeges új családvédelmi szabály, hogy az a vélelmezett apa, aki a gyermeket hosszabb időn keresztül a családjában sajátjaként nevelte, indokolt esetben a gyermekkel való kapcsolattartásra is feljogosítható. Így lehetővé válik, hogy a szülő és a gyermek között kialakult bensőséges kapcsolat ne szűnjön meg egyik napról a másikra. A házassági köteléken alapuló vélelem esetében a CSJK a bírósági peres eljárás bizonyos esetekben történő mellőzését teszi lehetővé. Egyszerűsítést követelt ugyanis a gyakorlat akkor, amikor az anya házassági köteléke már nyilvánvalóan csak de jure áll fenn, a házasfelek életközössége legalább 300 napja megszűnt, esetleg nem is egy országban vagy kontinensen élnek, és a gyermek nemző apja - rendszerint az anya élettársa - kész is volna a gyermek elismerésére, amit az anya férjére vonatkozó apasági vélelem fennállása, amíg ez megdöntésre nem kerül, megakadályoz. Ezek az esetek az érintettek között jogvitát lényegében nem jelentettek, az ilyen perekben a bíróság - a vélelmezett apa, az 17 A Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény Negyedik Könyv Negyedik Rész X. Cím X. Fejezet indokolása 18 Kőrös András: Fontolva haladás az új Ptk. Családjogi Könyve 11. Rész: A Rokonság II. Családi Jog V. évfolyam 4. szám 2.o 19 CSJK 4:
16 anya és a gyermeket magáénak elismerni kívánó férfi meghallgatásán túlmenően - nem folytatott le bizonyítást. Az ilyen és ehhez hasonló esetek egyszerűbb, peren kívüli rendezését teszi lehetővé a CSJK akkor, amikor nemperes eljárásban szabályozza az apaság vélelmének megdöntését, feltéve, hogy a határozat meghozatalával egyidejűleg a megüresedő apai státusz elismeréssel betölthető. A vélelem megdöntését kimondó határozat meghozatalát a vélelmezett apának, az anyának és a gyermek vér szerinti apjaként fellépő férfinek közösen kell kérnie és az elismerésre a teljes hatályú elismerés szabályait kell alkalmazni. 20 Az orvostudomány fejlődése következtében a genetikai anya és a gyermeket megszülő anya személye eltérhet egymástól. 21 A CSJK a szülőanya, illetve a genetikai anya közötti választást úgy dönti el, hogy a gyermek anyjának azt a nőt tekinti, aki a gyermeket megszülte. Ennek nemcsak a hatályos jogunk szerint engedélyezhető reprodukciós eljárások szempontjából van jelentősége, hanem döntő a dajkaterhesség szempontjából is. Hiszen ezen rendelkezés tekintetében nem lehet anyának tekinteni azt a nőt, aki más nőt kért fel arra, hogy a petesejtjéből származó embriót kihordja. 7. Az örökbefogadás sikerességének további biztosítékai a CSJK-ban A Családjogi Könyv az örökbefogadási korhatárt felemeli, mely szerint örökbefogadó a jövőben csak 25. életévét betöltött személy lehet. 22 A korhatár felemelése igazodik az európai gyakorlathoz, hiszen az európai országok többsége az örökbefogadó oldalán nem elégszik meg a nagykorúsággal, hanem a neveléshez szükséges érettség megléte érdekében magasabb életkort is előír CSJK 4: A dajkaterhesség esetén a jogalkotó előtt két lehetőség volt. Az egyik szerint a mater semper certa est elvének kivételes esetben történő megtörése és annak kimondása, hogy dajkaanyaság esetén a gyermek anyjának a kívánság-anyát kell tekinteni. A CSJK nem ezt a megoldást választotta. Szabó-Tasi Katalin: Méheknek gyümölcse a dajkaanyaság intézménye bevezetésének jogi dilemmáiról Családi Jog X. évfolyam 1. szám 11.o. 22 CSJK 4:121. (1) bekezdés 23 Pl. Franciaországban 28 év, Norvégiában 21 év, Németországban a férjre és az egyedülállóra a 25 év, a feleségre 21 év, Svájcban 35, Nagy-Britanniában 25 év. Egyes országok ezen kívül a házastársak általi örökbefogadáshoz néhány éve fennálló házassági együttélést is megkövetelnek. Katonáné Pehr Erika: Az örökbefogadás dilemmái. Családi Jog IX. évfolyam 1. szám 7.o. v.ö. KŐRÖS András: Fontolva 256
17 Másrészt a CSJK új jogintézményként nevesíti az örökbefogadás utánkövetésének lehetőségét. Az örökbefogadást követő gondozás a nemzetközi gyakorlatban már elterjedt, célszerű volt ezt a hazai örökbefogadás területén is általánossá tenni. Az örökbefogadást követően a gyermek helyzetét, életkörülményeinek alakulását, a beilleszkedés sikerességét a jogszabályban meghatározott közhasznú civil szervezet vagy a területi gyermekvédelmi szakszolgálat az örökbefogadást engedélyező határozat jogerőre emelkedésétől számított legfeljebb öt évig figyelemmel kíséri és segíti. 24 Az utánkövetés részletes szabályait külön jogszabály rendezi. A CSJK nemcsak rögzíti, hanem differenciáltabban szabályozza is a gyermek vérségi származása megismeréséhez fűződő jogát. 25 Az örökbefogadott felvilágosítást kérhet a gyámhatóságtól arról, hogy őt örökbefogadták-e, él-e a vér szerinti szülője, van-e testvére, melyek a vér szerinti szülőjének, illetve testvérének a természetes személyazonosító adatai. Ezen utóbbi adatok megismerésének az is feltétele azonban, hogy az örökbefogadott töltse be a 14. életévét. Az örökbefogadott kérelme nyilvánvalóan az örökbefogadó számára sem közömbös, azonban különösen nagy jelentősége van a vér szerinti szülő szempontjából. Nem kérdés, hogy az addigi életére is komoly befolyással lehet az a körülmény, hogy gyermeke számára az addig ismeretlen kapcsolat ismertté válik. Példaként említhető egy olyan eset, amikor egy nem kívánatos terhességből, házasságon kívüli kapcsolatból származó gyermek titkos örökbeadásához járult hozzá korábban a szülő, amiről a későbbi házastársának nem tett említést. A vér szerinti szülő békés családi életét dúlhatja fel az örökbefogadott gyermek váratlan felbukkanása. 26 A felvilágosítás megadásához ezért a vér szerinti szülő és a testvér meghallgatása szükséges. Ha az örökbefogadott kiskorú, az örökbefogadót vagy más törvényes képviselőt is meg kell hallgatni. A kiskorú testvér meghallgatásához törvényes képviselőjének előzetes hozzájárulása szükséges. A vér szerinti szülő, a testvér természetes személyazonosító adatai az örökbefogadottal nem közölhetők, ha haladás az új Ptk. Családjogi Könyve 12. Rész: Az örökbefogadás I. Családi Jog VI. évfolyam 1. szám 5.o. 24 CSJK 4:131. (2) bekezdés 25 CSJK 4: A Gyermekvédelem Nagy Kézikönyve, Budapest, Complex Kiadó o. 257
18 - az érintettek meghallgatása ismeretlen helyen való távollét vagy elháríthatatlan akadály miatt nem volt lehetséges; - a vér szerinti szülő, a testvér úgy nyilatkozott, hogy a természetes személyazonosító adatai nem közölhetők; vagy - a kiskorú gyermek érdekeivel ellentétben áll, így különösen, ha a vér szerinti szülő felügyeleti jogát a bíróság azért szüntette meg, mert a szülő felróható magatartásával gyermeke javát, különösen testi jólétét, értelmi vagy erkölcsi fejlődését súlyosan sértette vagy veszélyeztette. Ilyenkor két alapvető érdek ütközik össze: a gyermek származás megállapításához fűződő joga áll szemben a vérszerinti szülő és a testvér személyes adatainak tiszteletben tartásához fűződő joggal. A CSJK ezt úgy kívánja orvosolni tehát, hogy a vérszerinti szülő, illetve a testvér személyes adatai csak kifejezett hozzájárulásuk esetén közölhető. Ha a vér szerinti szülő a kérelem előterjesztésének időpontjában már nem él, természetes személyazonosító adatai az örökbefogadott gyermekkel közölhetők, kivéve, ha korábbi eljárás során már úgy nyilatkozott, hogy adatai közléséhez nem járul hozzá. 27 Kivételt jelentenek ez alól a vér szerinti szülő egészségügyi adatai, mert ilyenkor a gyámhatóság kérelemre a vér szerinti szülőre vonatkozó természetes személyazonosító adatok közlése nélkül tájékoztatást ad az örökbefogadott egészsége szempontjából jelentős, a vér szerinti szülőre vonatkozó egészségügyi adatokról. A gyermeknek tudnia kell, hogy a vérszerinti szülője szenvedett-e valamilyen örökletes betegségben vagy sem. 8. Gyermekelhelyezés helyett szülői felügyeleti jogok gyakorlása A CSJK a szülői felügyeletre vonatkozó rendelkezésekben is lényeges tartalmi változtatásokat hoz. a) A gondozás és nevelés körében alapvető szabályként kerül rögzítésre, hogy a gyermek lakóhelye a szülei lakása akkor is, ha a gyermek átmenetileg máshol tartózkodik. A CSJK a gyermek huzamosabb idejű (pl. tanulmányok folytatása, munkavállalás) vagy akár végleges külföldre távozásához ha a szülők között nincs ebben a kérdésben vita nem kívánja meg a gyámhatóság beleegyezését. De a gyermek önállóan vagy egyik szülőjével 27 Lásd részletesebben Kőrös András: Fontolva haladás az új Ptk. Családjogi Könyve 13. Rész: Az örökbefogadás II. Családi Jog VI. évfolyam 2. szám 2.o 258
19 csak mindkét szülő egyetértése esetén utazhat huzamosabb időre külföldre. Egy régi hiányt pótol a CSJK azon rendelkezése, amely lehetővé teszi a szülői felügyeletet gyakorló szülő hozzájárulásával, hogy a gyermekkel tényleges családi kapcsolatban álló, a gyermeket saját, illetve a gyermek szülőjével közös háztartásban nevelő személy mostohaszülő, nevelő szülő a gyermek gondozása, nevelése során egyes jogok és kötelezettségek gyakorlásában részt vegyen. 28 b) A vagyonkezelés körében megszűnik a szülő számadási kötelezettsége a vagyon állagáról a kezelés megszűnésekor, mert ez a szabály a gyakorlatban sem élt. A CSJK a gyermek vagyonának megőrzése érdekében érvényesülő, a gyermek értéktárgyaira, pénzére vonatkozó beszolgáltatási kötelezettséget, biztosítékadást, számadást stb. csak szankciós jelleggel, a vagyonkezelési kötelezettség megszegése esetére tartja fenn. 29 Ennek megfelelően szeptember hó 15-ig ki kell adni valamennyi gyámhatóságnak a kiskorúak eddig beszolgáltatott vagyontárgyait, pénzét. A CSJK a kiskorú képviselete tárgyában az eseti gondnok helyett, annak rendelése esetén következetesen az eseti gyám kifejezést használja. c) Sarkalatos változás a Családjogi Könyvben, hogy főszabályként mondja ki a szülői felügyeleti jogok közös gyakorlását még akkor is, ha a szülők már nem élnek együtt! A szülői felügyeleti jogok gyakorlása során a szülők bármilyen rendszert kialakíthatnak, ami biztosítja a gyermekük kiegyensúlyozott életvitelét. A gyermek(ek) váltott elhelyezése azonban csak akkor alkalmazható, ha a szülők nem laknak túlságosan távol egymástól, így az nem jelent zaklatott életvitelt a gyermek számára. Másrészt a közös szülői felügyelet ellenére, azonnali intézkedést igénylő esetben az egyik szülő a gyermek érdekében azonnal is dönthet, de erről a másik szülőt haladéktalanul értesíteni szükséges (pl. sürgős műtét). 30 A különélő szülőknek a közös szülői felügyelet gyakorlása során biztosítaniuk kell gyermekük kiegyensúlyozott életvitelét. d) Ha dönteni kell a szülői felügyelet gyakorlásáról, a szülők egymás közötti viszonylatában a CSJK elhagyja a gyermekelhelyezés 28 CSJK 4:168. (2) bekezdés 29 CSJK 4: CSJK 4:164. (3) bekezdés. A kérdést lásd részletesebben Dósa Ágnes: A szülők döntéshozatali joga a gyermek egészségügyi kezelése során. Családi Jog I. évfolyam szám o. 259
20 kifejezést és azt a külföldi jogok többségéhez és a nemzetközi (Európa Tanács) dokumentumokhoz hasonlóan arra az esetre tartja fenn, ha a gyermek harmadik személyhez vagy intézetbe kerül. A gyermekelhelyezés helyett a szülők között a szülői felügyeleti jogok teljes körű rendezéséről, gyakorlásáról szól. A különélő szülők ennek megfelelően kétféle döntést hozhatnak: - Megosztják egymás között a közösen gyakorolt szülői felügyeleti jogokat és kötelezettségeket (pl. akár az egyes feladatokat is egymás között). - Megállapodnak abban, hogy azokat teljes körűen csak az egyikük gyakorolja. Ebben az esetben természetesen a szülők a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben továbbra is közösen döntenek, míg a többi jogosítvány kizárólag csak a szülői felügyeleti jogot gyakorló szülőt illeti meg. 31 Ha a különélő szülők a szülői felügyelet, illetve az azzal kapcsolatos jogok és kötelezettségek gyakorlásában nem tudnak megállapodni, a szülői felügyelet rendezéséről a bíróság dönt. A bíróság a döntés során azt mérlegeli, hogy a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődése miként biztosítható a legkedvezőbben. A bíróság azonban a szülők erre vonatkozó megállapodásának hiányában közös szülői felügyeletet nem rendelhet el, mert az az együttműködésnek egy olyan fokát kívánja meg a felektől, amely csak a szülők egyetértése esetén valósul meg. 32 e) A CSJK a kapcsolattartás kérdésében lényeges változtatásokat nem hoz, csak a kapcsolattartás korlátozásának körét pontosítja. Ilyen eset, amikor a szülő a gyermeket nevelő másik szülőt bántalmazza. Ilyenkor értelemszerűen a jövőben a bántalmazó szülő nemcsak a bántalmazott szülőtől lesz köteles távol tartózkodni, hanem az ugyanabban a háztartásban gondozott gyermekével sem tarthatja a kapcsolatot. A CSJK hangsúlyozza továbbá a kapcsolattartást akadályozó körülményekről való tájékoztatási kötelezettséget és kimondja, hogy a jogosultnak fel nem róható okból elmaradt kapcsolattartást a legközelebbi megfelelő időpontban, de legkésőbb hat hónapon belül pótolni kell. A végrehajtási kérelmet benyújtó személy a hatályos családjogi szabályok szerinti kérheti a gyámhatóságtól a kapcsolattartás elmaradása folytán számára felmerült költségei megtérítését, mert pl. eredménytelenül kísérli meg a gyermekkel való találkozást, amiből munkabér kiesése, utazási 31 CSJK 4: CSJK 4:
ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS
ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS Szeibert Orsolya PhD ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék 2013. 10. 01. Házasságon kívüli partnerkapcsolatok Vitatottság Eredeti elképzelések jelzés a jogalkalmazónak?
Fábián Ferenc Szűrösné Takács Andrea. Előadásvázlatok a családjog köréből
Fábián Ferenc Szűrösné Takács Andrea Előadásvázlatok a családjog köréből P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet?
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET Tisztelt Járásbíróság! Felperes neve: Születési név: Születési hely, idő: Anyja neve: Lakcíme: Telefon, fax: E-mail: Munkahelyének címe: (ha nyugdíjat, járadékot, vagy
Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21.
Házastársi lakáshasználat Élettársi jogviszony és fajtái: Pjt, élettársak, bejegyzett élettársak, új Ptk. dr. Kenderes Andrea 2011.Május 21. Házastársi lakáshasználat! 1952. évi IV. törvény! Csjt. 31.
Házasság, házassági vagyonjog, lakáshasználat
Házasság, házassági vagyonjog, lakáshasználat Dr. Kőrös András HVG-Orac konferencia 2013. október 1. A Családjogi Könyv alapelvei Alkotmányos elvekhez kapcsolódnak Alaptörvény L) cikk, VI., XV. cikk (3)
Bejegyzett élettársi kapcsolat Az ügyintézéshez szükséges: Magyar állampolgárok esetén mindkét fél részéről az alábbiak szükségesek: - az élettársak érvényes személyazonosító igazolványa (vagy más személyazonosításra
HVG SZEMINÁRIUM-SOROZAT
HVG SZEMINÁRIUM-SOROZAT Az örökbefogadás és a gyámság szabályai az új Ptk. Családjogi Könyvében dr. Katonáné dr. Pehr Erika Budapest, 2013. október 1. 2013. évi V. törvény Az örökbefogadást érintő jogszabályi
Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései.
Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései. Szerző: Kepesné dr. Bekő Borbála 2015. szeptember 14 Budapest Az élettárs köznapi értelemben is gyakran használt szó, azoknak a
RÖGÖS ÚTON AZ ÉLETTÁRSAK VAGYONI VISZONYAI AZ ÍTÉLKEZÉSI GYAKORLATBAN
RÖGÖS ÚTON AZ ÉLETTÁRSAK VAGYONI VISZONYAI AZ ÍTÉLKEZÉSI GYAKORLATBAN Szeibert Orsolya habil. egyetemi docens 2016. május 26. ÉLETTÁRSAK A PTK.-KBAN Ptké. rendelkezései 2014. március 15 a határvonal mindkét
A házasság vagyonjogi kérdései. 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea
A házasság vagyonjogi kérdései 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea A törvényes házastársi vagyonközösségi rendszer: Csjt. 27. Csjt. 28. Házassági vagyonjogi rendszer: VEGYES RENDSZER Házastársak közös vagyona
Az új Ptk. szabályai - a gyermek, a szülő és a pedagógus szempontjából
Az új Ptk. szabályai - a gyermek, a szülő és a pedagógus szempontjából dr. Lantai Csilla főosztályvezető-helyettes Emberi Erőforrások Minisztériuma Gyermekvédelmi és Gyámügyi Főosztály A 2013. évi V. törvény
CSALÁDJOGI ISMERETEK, I-II-III. Szeibert Orsolya Ph.D
CSALÁDJOGI ISMERETEK, I-II-III. Szeibert Orsolya Ph.D Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. JÚNIUS 6. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi
(4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl.
(4) Ha leszármazó nincs, a házastárs örököl. A Ptk. Az özvegyet csak leszármazók hiányában tekinti állagörökösnek (leszármazók mellett nem örököl állagot). Leszármazók hiányában az egész hagyaték az egész
A Polgári Törvénykönyv Családjogi Könyvének főbb rendelkezései. dr. Katonáné dr. Pehr Erika c. egyetemi docens PTE-ÁJK Révfülöp, 2014. szeptember 24.
A Polgári Törvénykönyv Családjogi Könyvének főbb rendelkezései dr. Katonáné dr. Pehr Erika c. egyetemi docens PTE-ÁJK Révfülöp, 2014. szeptember 24. ELŐZMÉNYEK Családjog helye és szerepe A családi jogot
A FELVÉTELI ELJÁRÁS RENDJE. A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fenntartásában
A FELVÉTELI ELJÁRÁS RENDJE A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ fenntartásában a Bethlen Gábor Általános Iskola és Gimnázium (035328) 1. osztályaiba: 2014. április 28. (hétfő) 8.00-18.00 óra között
A kiskorú és a nagykorú gyermek tartásának szabályai az új Ptk. szerint
A kiskorú és a nagykorú gyermek tartásának szabályai az új Ptk. szerint Szerző: dr. Tóth Krisztina Nóra 2014. március 15. napján lép hatályba Magyarország új Polgári törvénykönyve, a 2013. évi V. törvény
XII. CÍM A SZÜLŐI FELÜGYELET. XVI. Fejezet. A szülői felügyelet általános szabályai
XII. CÍM A SZÜLŐI FELÜGYELET XVI. Fejezet A szülői felügyelet általános szabályai 4:146. [A kiskorú jogállása; a szülői felügyeleti jogok és kötelezettségek] (1) A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy
1952. évi IV. törvény. a házasságról, a családról és a gyámságról 1 ELSŐ RÉSZ A HÁZASSÁG. I. fejezet. A házasságkötés
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1 1. (1) 2 A házasságról, a családról és a gyámságról szóló törvénynek az a célja, hogy az Alaptörvénynek megfelelően szabályozza és védje
Az új Ptk. Családjogi Könyve. - a hatályba lépés küszöbén
Az új Ptk. Családjogi Könyve - a hatályba lépés küszöbén Dr. Kőrös András HVG-Orac konferencia 2014. március 4. A Családjogi Könyv alapelvei Alkotmányos elvekhez kapcsolódnak Alaptörvény L) cikk, VI.,
Házasság joghatásai. Házastársak vagyoni viszonyai törvényes házassági vagyonjogi rendszer: vagyonközösség szerződéssel eltérően rendezhetik
Házasság Partnerkapcsolatok körében a legvédettebb Alaptörvény védelme, Ptk védelme Házasság megkötése Házasság érvénytelensége Házasság felbontása házasság teljes és helyrehozhatatlan megromlása közös
dr. Katonáné dr. Pehr Erika Várható törvénymódosítások és azok hatása a gyermekvédelemben
dr. Katonáné dr. Pehr Erika Várható törvénymódosítások és azok hatása a gyermekvédelemben Szociális Igazgatás Hajdúszoboszló 2009.június 9. I. Gyermekvédelemi törvény változásai Gyermekvédelmi rendszer
(2) E törvény alkalmazása során mindenkor a kiskorú gyermek érdekére figyelemmel, jogait biztosítva kell eljárni.
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1. (1) A házasságról, a családról és a gyámságról szóló törvénynek az a célja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányának megfelelően szabályozza
4. Milyen azonosság és különbség van a gyámság és a gondnokság között?
1. Melyek a Családjog fő részei? A Családjog a család személyi és a család vagyoni viszonyait rendező jogág. 3 részből áll: -házasság, - rokonság és -gyámság A Családjog a családhoz tartozás két formáját
A személyállapoti perek. Dr. Nyilas Anna
A személyállapoti perek Dr. Nyilas Anna Mi tartozik ebbe a körbe? 1. házassági perek -házassági peren a házasság érvénytelenítése, továbbá érvényességének, ill. létezésének v. nem létezésének megállapítása
Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea
Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea Az előadás témái a magyarországi jogi helyzet; milyen alapvető kérdések merülnek fel a partnerkapcsolat
A TÖRVÉNYES ÖRÖKÖSÖK KÖRE ÉS SORRENDJE (nem tartozik szorosan a tételhez)
A TÖRVÉNYES ÖRÖKÖSÖK KÖRE ÉS SORRENDJE (nem tartozik szorosan a tételhez) A Ptk. taxatíve felsorolja az öröklésre jogosultak körét: csak az e körben szereplők minősülnek törvényes örökösnek. A törvényes
1 A9. 6.3-4 2013. évi törvény
1 A9. 6.3-4 2013. évi törvény az élettársak és a bejegyzett élettársak családi kapcsolatának törvényi elismerése érdekébe n a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény módosításáró l Az Országgyűlés
1952. évi IV. törvény. a házasságról, a családról és a gyámságról ELS Ő RÉSZ A HÁZASSÁG. I. fejezet. A házasságkötés
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról 1. (1) A házasságról, a családról és a gyámságról szóló törvénynek az a célja, hogy a Magyar Köztársaság Alkotmányának megfelelő en szabályozza
A Családjogi Könyv újdonságai Dr. Barzó Tímea PhD egyetemi docens MISKOLCI EGYETEM Polgári Jogi Tanszék
A Családjogi Könyv újdonságai Dr. Barzó Tímea PhD egyetemi docens MISKOLCI EGYETEM Polgári Jogi Tanszék I. ALAPELVEK 1. A házasság és család védelmének elve 2. A gyermekek érdekének védelme 3. A házastársak
Tartalom ^ «V. A házastársi közös vagyon értékének meghatározása és megosztása [Csjt. 31. (2H5) bek.] A házastársi közös vagyon megosztás
Tartalom Bevezető A házassági vagyonjog 11 I. A házastársak vagyonközössége - aktív, passzív, közös, különvagyon elhatárolása (Csjt. 27-28. ) - 1-21 13 1. A házastársak vagyonközössége, mint a közös tulajdonszerzés
Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében
Reiderné Bánki Erika * Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében 1. A család fogalmának változása Ha az élettársi kapcsolat jogi megítélését vizsgáljuk, az első kérdés, amit tisztázni

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztató a Kúria tulajdonjog megállapítása iránt folyamatban volt perében meghozott ítéletéről | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria tulajdonjog megállapítása iránt folyamatban volt perében meghozott ítéletéről
A Kúria tulajdonjog megállapítása iránt folyamatban volt perében a 2012. március 21-én megtartott tárgyaláson meghozott ítéletében a 2003. évben indult eljárásban a jogerős részítéletet részben hatályon kívül helyezte és egyéb rendelkezéseit módosított tartalommal hatályában fenntartotta.
Az ügyben elsősorban abban az anyagi jogi kérdésben kellett állást foglalni, hogy ha a tulajdonostársak egyike a közös tulajdonban lévő kétlakásos ingatlant bővítve létrehoz egy harmadik önálló lakást, hogyan alakulnak a tulajdoni arányok.
Ebben az esetben a tulajdonszerzés jogcíme ugyan ráépítés, a tulajdoni hányadok újbóli meghatározása során a Ptk. vonatkozó 137.§-ának (3) bekezdése helyett a felek megállapodására figyelemmel az eredetileg megvolt épület és az új lakás alapterületének arányát figyelembe véve kellett meghatározni a tulajdoni hányadokat. Nem volt alkalmazható viszont az, a felperes által kért számítási mód, mely szerint az eredeti tulajdoni hányadához kell hozzáadni a bővítmény alapterületének megfelelő tulajdoni hányadot. Ilyenkor ugyanis a megnövekedett alapterülethez viszonyítottan az eredeti tulajdoni hányadok – amint azt a másodfokú bíróság helyesen megállapította – szükségképpen valamennyi tulajdonostársat illetően, azaz ideértve a felperest is, csökkennek.
A másodfokú bíróság (Fővárosi Ítélőtábla) az anyagi jog szabályainak mindenben megfelelő megállapításai sem adnak azonban alapot arra, hogy a bíróság a felperes rendelkezési jogának sérelmével olyan következtetésre jusson, hogy miután a tulajdoni változások szükségképpeniek, nem a felperes választásán múlik, hogy a ráépítéssel szerzett tulajdoni igényét kivel szemben érvényesíti. A Kúriának a másodfokú bíróságtól eltérő jogi álláspontja szerint a kereseti kérelem korlátai akadályát képezik annak, hogy a tulajdoni arányokban a ráépítés következtében bekövetkezett változás valamennyi tulajdonosra kiterjedően megállapításra kerüljön.
Mindezek alapján a Kúria úgy foglalt állást az ügyben, hogy miután a felperes az egyik tulajdonostársa jelenleg nyilvántartott tulajdoni hányadának csökkentését nem kérte, ez a döntése nem eshet a többi tulajdonostárs terhére, s nem járhat azzal a reájuk nézve hátrányos következménnyel, hogy a felperes ráépítéssel szerzett tulajdoni arányával egyezően az általa megnevezett alperesek tulajdoni hányada csökkenjen. Azaz a felperes eljárási rendelkezésének az a következménye, hogy a ráépítéssel megszerzett és a megállapodásuk alapján meghatározandó – a másodfokú bíróság által helyesen kiszámított – tulajdoni hányadánál annyival kevesebbnek az ingatlan-nyilvántartási bejegyzését kérheti, amennyivel a rendelkezési jogának gyakorlása folytán az alperesek egyikének nevén az őt jogszerűen megillető résznél nagyobb tulajdoni hányad marad az ingatlannyilvántartásban.
Mindezeket összefoglalva a Kúria döntése értelmében a felek megállapodása felülírja a ráépítésnek a Ptk.-ban írt jogkövetkezményeit; a perben viszont a felperes rendelkezési jogának gyakorlásától függ, hogy az ún. ráépítési megállapodás szerint kiszámított tulajdoni hányadok az ingatlan-nyilvántartásban átvezethetők-e. (Ennek – a matematika szabályai szerint – korlátot szab az is, hogy nyilvánvalóan nem teljesíthető olyan kereseti kérelem, amely szerint az egyes tulajdoni hányadok összege meghaladja az egy egészet.)
Az adott esetben a felperes eredménnyel hivatkozott arra, hogy a másodfokú bíróság a kereseti kérelem korlátain túlterjeszkedve – kizárólag az anyagi jog szabályai alapján – csökkentette a keresettel nem érintett alperes tulajdoni hányadát. A felperesnek ezt a rendelkezését ugyan kötelesek a bíróságok tiszteletben tartani, de ebből a perbeli rendelkezéséből az is következik, hogy saját maga részére az őt egyébként jogosan megillető tulajdoni hányadnál csak arányosan kisebb rész ingatlan-nyilvántartási bejegyzését kérhette eredménnyel.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság


text:
Holnap dönt az Ab a bírák nyugdíjazásának ügyében « Amerikai Népszava Online
Holnap dönt az Ab a bírák nyugdíjazásának ügyében 2012. július 15. vasárnap 9:56 | AN
Budapest – Várhatóan döntés születik a bírák nyugdíjazásának ügyében az Alkotmánybíróság (Ab) hétfői ülésén. Az origo.hu úgy tudja: a testület alkotmányellenesnek minősíti és megsemmisíti azt a törvényi rendelkezést, amely a bírák szolgálati jogviszonyát az általános öregségi nyugdíjkorhatárhoz köti, amely jelenleg 62 év.
Bitskey Botond, az Ab főtitkára közölte, hogy a testület nyári szünet előtti utolsó, hétfői ülésének napirendjén szerepel a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvénnyel kapcsolatos határozattervezet, amelyet már több korábbi ülésen is megvitattak, hétfőn pedig várhatóan döntés születik.
A bírák nyugdíjkorhatárának az általános nyugdíjkorhatárhoz igazítását az új alaptörvény és a bírák jogállásáról szóló törvény rögzítette, ezt azonban nemcsak az Ab, hanem a strasbourgi székhelyű európai emberi jogi bíróság és a luxembourgi székhelyű uniós bíróság is vizsgálja.
Baka András korábbi legfelsőbb bírósági elnök – akit Sólyom László köztársasági elnök javaslatára választott meg 2009-ben hat évre a parlament – 2014-ben tölti be 62. életévét, az új alaptörvény átmeneti rendelkezése azonban megszüntette megbízatását.
Európa legtöbb országában 65 év vagy annál magasabb a bírák nyugdíjkorhatára, nem ritka a 70 év sem. Magyarországéhoz hasonló szabályozás van Máltán és Szlovákiában.
Az origo.hu szombaton közzétett értesülése szerint az Ab várhatóan alkotmányellenesnek minősíti és megsemmisíti a bírák jogállásáról szóló törvény megtámadott rendelkezéseit.
A hírportál úgy tudja: az Ab nem a korhatár 70-ről 62 évre csökkentését kifogásolja, hanem azt, hogy a törvényben nem egyértelmű a nyugdíjkorhatár fogalma. Az alaptörvény a bírói alkalmazás életkori szabályairól mindössze annyit ír, hogy a Kúria elnökének kivételével a bíró szolgálati jogviszonya az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig állhat fenn, de a bírósági törvényben is csak annyi áll, hogy a bírót fel kell menteni, ha a rá irányadó öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte. Azt azonban, hogy ez pontosan hány éves kort jelent, egyik törvény sem határozza meg, csupán az alaptörvénynél és a bírósági törvénynél alacsonyabb rendű társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény rögzíti jelenleg 62 évben, amely 2014-től fokozatosan emelkedik 65 évre.
Korábbi értesülések szerint a gyorsított eljárásnak köszönhetően még ősszel megszülethet az ítélet. Ez az eljárási forma ritkaságnak számít az Európai Bíróság történetében, több évtized alatt csupán néhány esetben került rá sor.
Lövétei István alkotmányjogász korábban úgy vélekedett: bár meglehetősen egyértelmű, hogy a korhatár drasztikus leszállítása az igazságszolgáltatás függetlenségét veszélyeztetheti, az alaptörvénybe írt rendelkezések megsemmisítésére nincs lehetősége a testületnek. Igaz, azt vizsgálhatja, hogy ellentmondanak-e egymásnak – ez esetben például fennáll-e a bírói függetlenség, a diszkrimináció tilalma és a bírák nyugdíjazása közti ellentét –, és ennek nyomán a taláros testület állást foglalhat abban a kérdésben is, hogy mely rendelkezések élveznek elsőbbséget, a konkuráló passzusok közül melyik alkalmazható és melyik nem.
Attól, hogy valamit beleírtak az alkotmányba, még nem feltétlenül alkotmányos, és ezt az erre hivatott testület meg is állapíthatja – jegyezte meg korábban a szakember, aki kifejtette azt is: az Ab-nak a magyar alaptörvényre kell támaszkodnia döntése meghozatalánál, ezzel szemben a strasbourgi bíróság a magyar állami döntés és az európai emberi jogi egyezménnyel összhangját vizsgálja, míg a luxembourgi bíróság az uniós joggal veti azt egybe.
Lővétei István úgy vélekedett: a nyugdíjazott bírák visszahelyezése minden bizonnyal kivihetetlen, de az anyagi sérelmek orvoslására a strasbourgi bíróság közvetlenül, saját döntésével, a luxembourgi bíróság, valamint a magyar Ab pedig közvetve, más hatóságok, bíróságok döntéseit orientálva alkalmas lehet.
VN:F [1.9.3_1094]please wait...Értékelés: 5.0/5 (2 szavazatból)VN:F [1.9.3_1094]Értékelés: +2 ( 2 szavazatból)Holnap dönt az Ab a bírák nyugdíjazásának ügyében, 5.0 out of 5 based on 2 ratings Címkék:Alkotmánybíróság, bírók nyugdíjaztatása, Handó Tünde

matches: bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A rendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti, a végrehajthatóság megállapítása iránti kérelmek tárgyában a körzeti bíróságokon az ideiglenes intézkedés iránti kérelmeket elbíráló bírák (voorzieningenrechter) járnak el.
A rendelet 32. cikkének (2) bekezdése szerinti, az ilyen kérelmek tárgyában hozott határozatok elleni jogorvoslati kérelmek elbírálására a kérelemről határozó bíró bírósága rendelkezik hatáskörrel.A körzeti bíróságok elérhetőségére vonatkozó információk megtalálhatók az Igazságszolgáltatási Tanács (Raad voor de rechtspraak) honlapján: www.rechtspraak.nl.
A 33. cikkben említett jogorvoslati eljárás a semmisségi panasz (beroep in cassatie).
A semmisségi panaszokat a legmagasabb szintű rendes bíróság, a holland legfelsőbb bíróság (Hoge Raad der Nederlanden) bírálja el. A semmisségi eljárás célja a jog egységének fenntartása, a jogfejlődés irányítása és a jogi védelem megóvása. A semmisségi eljárás során csak jogi kérdések vizsgálhatók. A legfelsőbb bíróság csak azt vizsgálja, hogy a jogszabályokat (az eljárási szabályokat is ideértve) helyesen alkalmazták-e. Az eljáró bírókat ténykérdésekben a megtámadott határozat megállapításai kötik. A semmisségi eljárásban részes felek nevében a legfelsőbb bíróság előtt jogi képviselő jár el.
A semmisségi eljárás indokolt semmisségi panasz benyújtásával indul. Az ellenérdekű fél három héten (vagy a legfelsőbb bíróság által meghatározott más határidőn) belül ellenkérelmet terjeszthet elő. Ha ez az ügy szempontjából indokolt, a jogi képviselők pontosíthatják beadványaikat. A legfelsőbb bíróság ítéletét a mellette működő főügyész írásbeli indítványa alapján hozza meg.
Felülvizsgálati kérelmet a rendelet 19. cikkében felsorolt okok valamelyike alapján, az e cikkben megjelölt határidőn belül lehet benyújtani ahhoz a bírósághoz, amelyik a határozatot hozta. Hollandiában ez a körzeti bíróság vagy a fellebbviteli bíróság lehet.
A kijelölt központi hatóság a Landelijk Bureau Inning Onderhoudsbijdragen (LBIO) (a Tartási Követelések Érvényesítésnek Nemzeti Hivatala).
Az LBIO elérhetősége:
Honlap:www.lbio.nl
A határozatok végrehajtására a végrehajtók rendelkeznek hatáskörrel.
A Koninklijke Beroepsorganisatie van Gerechtsdeurwaarders(KBvG) (Hollandiai Végrehajtók Királyi Szakmai Szervezete) elérhetősége:
Honlap:www.kbvg.nl
A honlap tartalmazza a hollandiai végrehajtók és irodáik nevét és címét.
A 20., 28. és 40. cikkben említett fordítások céljára csak a holland nyelv elfogadott.
Az 59. cikk (1) bekezdésében említett megkeresést vagy kérelem beadására szolgáló formanyomtatványt holland nyelven kell kitölteni.
Utolsó frissítés: 10/10/2016

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Cikk megjelenésének dátuma: 2016. 04. 21.
Most már élesben megy a földügy utolsó szalmaszála, a népszavazási kezdeményezés. Gőgös Zoltán 5-én összegzi az állást, ezért azt kéri, hogy minden meglévő aláírás jusson el hozzá 5-éig (csütörtökig) - ez még nem a végleges határidő, de látni kell, hogy hogy állunk.
MOST LEHETŐSÉGÜNK VAN DÖNTENI AZ ORSZÁGUNKRÓL, A JÖVŐNKRŐL:
„Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt az állami tulajdonban álló termőföldek értékesítésének a tilalmáról...”
Így szól a Gőgös Zoltán által benyújtott népszavazási kérdés.
200.000 ALÁÍRÁSRA VAN SZÜKSÉG,
HOGY SZAVAZHASSUNK AZ ÁLLAMI FÖLDEK SORSÁRÓL!
AZ ÖN ALÁÍRÁSÁRA IS SZÜKSÉG VAN!
Kérem nyomtassa ki az aláírás gyűjtő ívet a www.kielegyenafold.hu honlapról és gyűjtsön össze a környezetében annyi aláírást, amennyit csak tud.
Budapesten Ertsey Attilánál (Élőlánc) lehet leadni. Akinek nincs nyomtatója, az nála alá is írhatja.
Ertsey Attila telefonszáma: 30 555 1284
e-mail: attila.ertsey@gmail.com
OLVASHATÓAN, KÉK TOLLAL KELL KITÖLTENI, ÉS
Cikk megjelenésének dátuma: 2016. 04. 12.
A Kúria mai ítéletében helyben hagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítette a Nemzeti Földalapkezelőnek a Mező Vidék Bt.-vel megkötött szerződését – írta a Greenpeace.
Bízunk abban, hogy ez az ítélet bátorítást, erőt ad minden olyan gazdálkodónak, aki hasonló helyzetbe került az állami földbérleti pályázatok
A Kúria Kishantosnak adott igazat
A Kúria helybenhagyta a 2015-ös, másodfokú bírósági döntést.
A Kúria helybenhagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítette a Nemzeti Földalapkezelő Szervezetnek a Mező Vidék Bt.-vel megkötött szerződését. A bíróság tehát a legfelsőbb szinten is megerősítette, hogy az NFA törvényt sértett a kishantosi földek pályáztatásakor 2013-ban, valamint a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és Népfőiskolának volt igaza, amikor pert indított az általa egykor bérelt állami földekre kiírt NFA-pályázatok elbírálása ügyében – írta a Greenpeace az MNO-nak küldött közleményében.
Mint írták, a Kúria mai döntését megelőzően 2015. június 17-én a másodfokú bíróság elfogadta Kishantos érveit; ítéletében semmissé tette az egyik új bérlő, a Mező Vidék Bt. és az NFA közötti szerződést. Emellett döntött arról is, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak, és ezért ezt az ügyet visszautalta
A döntéssel kimondta a bíróság, hogy
a Nemzeti Földalap törvényt sértett a kishantosi földek pályáztatásakor 2013-ban,
valamint a Kishantosi Vidékfejlesztési Központnak volt igaza, amikor pert indított az általa egykor bérelt állami földekre kiírt NFA-pályázatok elbírálása ügyében.
Emellett döntött arról is, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak, és ezért ezt az ügyet visszautalta első fokra.
Az NFA és a Mező Vidék Bt. azonban nem fogadta el a jogerős ítéletet
"Kishantos győzött" A Kúria elkaszálta az NFA szerződését
A hvg.hu azt írja, ezzel a legfelsőbb szinten is megerősítették, hogy törvénysértés történt azzal, hogy megpályáztatták 2013-ban a kishantosi földeket. A Kúria a döntésével helybenhagyta azt a másodfokú ítéletet, amelyben a bíróság már korábban semmissé tette az egyik új bérlő és az NFA közötti szerződést.
"Kishantos tehát győzött" – fogalmazott a portálnak a Greenpeace. A szervezet szerint az ítélet azt mutatja, hogy a bíróságok számon kérhetik a NFA-n a jogszabályok betartását.
A Kúria keddi döntését megelőzően 2015. június 17-én a másodfokú bíróság elfogadta a kishantosiak érveit és ítéletében semmissé tette az egyik új bérlő (a Mező Vidék Bt.) és az NFA közötti szerződést. Emellett döntött arról is, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak, és ezért ezt az ügyet visszautalta első fokra. Az NFA és a Mező Vidék Bt. azonban
A Kúria mai döntését megelőzően 2015. június 17-én a másodfokú bíróság elfogadta Kishantos érveit; ítéletében semmissé tette az egyik új bérlő (a Mező Vidék Bt.) és az NFA közötti szerződést. A másodfokú ítéletet Hímer Gabriella bíró hirdette ki, az ellehetetlenített biogazdálkodást folytató gazdaság vezetője, Ács Sándorné pedig könnyeivel küszködve jelentette ki: felemelő számára, hogy működik Magyarországon az igazságszolgáltatás. De
Egyelőre senki sem mond le, pedig az NFA úgy tűnik, törvénytelenül vette el Kishantos földjeit
Kishantos győzött, de mégis elbukott. Komoly következmények várhatóak, hisz a Kúria helybenhagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítették a Nemzeti Földalapkezelőnek, azaz az NFA és a Mező Vidék Bt. között megkötött szerződést. A Greenpeace szerint a legfőbb bírói testület kimondta, hogy törvénytelenül járt el az NFA. Kérdés, hogy ezek után vajon ki mond le az NFA vagy épp a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumnál, hisz ez súlyos bukás.
Felidézték, hogy a mai döntést megelőzően tavaly június 17-én a másodfokú bíróság elfogadta Kishantos érveit, és az ítéletében semmissé tette az egyik új bérlő (a Mező Vidék Bt.) és az
A pályázati eljárás lefolytatása nem eredményezheti azt, hogy a pályáztató erre hivatkozással olyan személlyel kössön szerződést, akivel a szerződéskötést egyébként jogszabály kizárja - írja a Kúria. Ács Sándorné, a felperes Kishantosi Nonprofit Kft. ügyvezetője az MTI-nek elmondta, "felemelő érzés megélni, hogy működik a jogállam Magyarországon". Mint mondta, a legmagasabb bírói fórum, vagyis a Kúria döntése megcáfolhatatlanul bizonyítja, hogy az NFA és a Mező Vidék Bt. között
Döntött a Kúria: törvénytelen volt a Földalapkezelő eljárása Kishantos ügyében
Tüntetés Kishantos védelmében novemberben. Fotó: Budapest Beacon, Lestyánszky Ádám
Kedden a Kúria kimondta, hogy a Nemzeti Földalapkezelő törvényt sértett a kishantosi földek pályáztatásakor 2013-ban, és az egykori ökogazdaságnak volt igaza, amikor pert indított az általa bérelt állami földekre kiírt NFA-pályázatok elbírálása ügyében. Mindeközben az állam a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ és a Greenpeace Magyarország ellen indított perének első tárgyalási napjáról még mindig nem tudni semmit, miután azt a bíróság túlterheltségre hivatkozva novemberben elnapolta.
A Kúria helybenhagyta a Fővárosi Törvényszék másodfokú, 2015. június 17-i döntéstét, és megsemmisítette a Nemzeti Földalapkezelő (NFA) Mező Vidék Bt-vel kötött szerződését. A legfőbb bírói fórum ezen felül azt is kimondta, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak,
A Kúria kedden kihirdetett határozatában megállapította, hogy érvénytelen a magyar állam és a Mező Vidék Bt. közötti termőföld-haszonbérleti szerződés, ezzel helyben hagyta a másodfokú bíróság tavalyi döntését. A felperes, a földterület korábbi bérlője a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ Nonprofit Közhasznú Kft. volt. A Kúriához a Földművelésügyi Minisztérium fordult a másodfokú döntés után.
A keresetet a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ Nonprofit Közhasznú Kft. nyújtotta be a magyar állam, a Mező Vidék Bt. és az NFA ellen, mint a földterületek volt haszonbérlője. A Kft. kereseteiben az egész pályázati eljárás érvénytelenítését kérte, mert vitatták a kishantosi állami földekre
Kishantos - Vesztett az állam
Törvényt sértett a Nemzeti Földalapkezelő (NFA) a kishantosi földek pályáztatásakor 2013-ban, valamint a Kishantosi Vidékfejlesztési Központnak volt igaza, amikor pert indított az általa egykor bérelt állami földekre kiírt pályázatok elbírálása ügyében.
A Kúria ugyanis helybenhagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítette a Nemzeti Földalapkezelőnek a Mező Vidék Bt.-vel megkötött szerződését. A Kúria mai döntését megelőzően 2015. június 17-én a másodfokú bíróság döntött arról is, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak, és ezért ezt az ügyet visszautalta első fokra. Az NFA és a Mező Vidék Bt. azonban nem fogadta el a jogerős ítéletet a szerződés megsemmisítéséről, és a Kúriához fordult. A Kúria döntésével helybenhagyta a 2015-ben hozott másodfokú ítéletét. Kishantos tehát győzött.
Papírforma győzelmet aratott Kishantos, de mit keresett az ügy a Kúria előtt...
- olvasható az NFA honlapján. Ezzel szemben a Kúria előtt egy olyan építőipari cégnek az igazát védte a Földalapkezelő, amely annak ellenére jutott termőföldhöz, hogy még csak papíron sem végzett mezőgazdasági tevékenységet.
- reagált telefonos megkeresésünkre Ács Sándorné, a Kishantosi Vidékfejlesztési Központ ügyvezetője. Ugyanis a Kúria helyben hagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítette az NFA-nak a Mező Vidék
- Tegnap eldöntötte a kormány, mára el is törölte a parlament a vasárnapi boltzárat. Két miniszternek, Lázár Jánosnak és Balog Zoltánnak, valamint Kövér László házelnöknek 100-100 ezer forintjába kerülhet, hogy nem szavazott, Szatmáry Kristóf miniszteri biztos, aki a tavalyi törvény beterjesztője volt, engedéllyel nyomhatott nemet, Harrach Péter KDNP-s frakcióvezető pedig tévedésből tette ezt, a többi KDNP-s az enyhébb nemet kifejező tartózkodást választotta. Harrach előzetes magyarázata kisebb teológiai vitát generált Facebook-oldalán, mígnem
Precedens értékű döntés Kishantos ügyében...
A Kúria helyben hagyta a másodfokú bíróság döntését, amelyben megsemmisítette a Nemzeti Földalapkezelőnek (NFA) a Mező Vidék Bt.-vel megkötött szerződését – írja közleményében a GreenPeace. A bíróság tehát a legfelsőbb szinten is megerősítette, hogy az NFA törvényt sértett
Akkor emellett döntöttek arról is, hogy az NFA pályázati kiírásának és elbírálásának jogszerűségét vizsgálnia kell a bíróságnak, és ezért ezt az ügyet visszautalták első fokra. Az NFA és a Mező Vidék Bt. azonban nem fogadta el a jogerős ítéletet a
Cikk megjelenésének dátuma: 2016. 04. 01.
Sajtóközlemény - április 1, 2016

matches: Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Összefoglaló a Kúria Mfv.III.10.697/2015/6. számú döntéséről, a katonai kötelmekkel összefüggés megítélésére a jogszabályok által feljogosított FÜV Bizottság és Szolgálat jogosult | K Ú R I A
Összefoglaló a Kúria Mfv.III.10.697/2015/6. számú döntéséről, a katonai kötelmekkel összefüggés megítélésére a jogszabályok által feljogosított FÜV Bizottság és Szolgálat jogosult
A felperes 2009. évtől szolgált Afganisztánban. 2011. évben a vérnyomás- és szédülésproblémái kivizsgálását követően ismételten Afganisztánban teljesített szolgálatot. Novemberben a felperes fejfájás, kézzsibbadás, kézügyetlenség miatt fordult panasszal a tábori orvoshoz, majd mivel az állapota nem javult, a Mazar-e Sharifi kórházba szállították, ahol egy korábban lezajlott, illetve egy folyamatban lévő agyi infarktust diagnosztizáltak. A diagnózis felállítását követően megkezdődött a felperes kezelése, majd repülővel Magyarországra szállították a Honvéd Kórházba. A Magyar Honvéd Kórház Felülvizsgáló Intézete a felperest katonai szolgálatra alkalmatlannak minősítette azzal, hogy „a betegség szolgálati kötelmekkel nem összefüggő”. A Honvédelmi Minisztérium KPH-a a felperes betegségét szolgálati kötelmekkel nem összefüggőnek minősítette. A másodfokú hatóságként eljáró Honvédelmi Miniszter az elsőfokú határozatot helybenhagyta, megállapítva, hogy a MH Honvédkórház Egészségügyi Hatósági és Haderővédelmi Igazgatóság Közegészségügyi-Járványügyi Szolgálata (továbbiakban: Szolgálat) szakvéleménye alapján a felperes egészségkárosodásáért felelős emocionális hátterű többszörös agyi infarktus nem hozható közvetlen összefüggésbe a szolgálatteljesítéssel. Hivatkozott a hivatásos és szerződéses katonai szolgálatra, valamint a katonai oktatási intézményi tanulmányokra való egészségi, pszichikai és fizikai alkalmasság elbírálásáról, továbbá az egészségügyi szabadság és szolgálatmentesség és a csökkentett napi szolgálati idő engedélyezésének szabályairól szóló 7/2006. (III.21.) HM rendelet (továbbiakban: HMr.) 1. számú melléklet 088. e) pontjára, amely szerint verőeres rögösödés és embólia esetén a katonai kötelmekkel való összefüggés nem ismerhető el.
A bíróság ítéletével a Honvédelmi Miniszter határozatát – az elsőfokú határozatára is kiterjedően – hatályon kívül helyezte és az alperest új határozat hozatalára kötelezte. A bíróság a beszerzett szakvélemények alapján megállapította, hogy a felperes megbetegedésében mintegy 20% részoki szereppel a vénás rendszerben keletkezett vérrög bírt, míg 80% részoki szereppel fejlődési rendellenességként kialakult korábban tünetmentes PFO vett abban részt. A felperes maradvány tünetet okozó agyi infarktusának kialakulásában részoki szerepet játszott az afganisztáni klíma és hivatásos katonai szolgálattal járó igénybevétel, de ezek a körülmények a kialakult betegséget nem hozhatták volna létre a felperes fejlődési rendellenességeként kialakult szívpitvari sövény hiánya nélkül, a felperes megbetegedése a szolgálati kötelmekkel összefüggésben keletkezett.
A Kúria döntésében rámutatott: a bíróság téves jogi álláspontja folytán a HMr. mellőzésével, szakértői bizonyítással kívánta megállapítani, hogy a felperes megbetegedése az Afganisztánban teljesített katonai szolgálati kötelmekkel összefüggő-e vagy sem.
A Hjt. 201. § (3) bekezdése szerint a balesetnek, betegségnek a szolgálati kötelmekkel való összefüggéséről a miniszter által kijelölt szerv indokolt határozatban dönt.
A Hjt. 287. § (2) bekezdése felhatalmazást ad a miniszternek, hogy rendeletben szabályozza
c) a katonai szolgálathoz, valamint egyes beosztásokhoz kapcsolódó szakmai, egészségi, pszichikai, fizikai alkalmassági követelményeket d) az egészségi, pszichikai, fizikai alkalmassági követelmények felmérésének szabályait h) a baleset, betegség, szolgálati kötelmekkel való összefüggésének megállapításával kapcsolatos eljárást. Ezen felhatalmazás alapján került megalkotásra többek között a HMr., amely szabályozza a katonai szolgálatra való alkalmasságot, részletesen taglalja az alkalmassági vizsgálat elvégzésének módját a külföldi katonai szolgálat teljesítése előtt és az alkalmassági minősítéseket. A HMr. 7. § (1) bekezdése szerint az egészségi alkalmasság minősítése az a) pont 1. mellékletet képező „táblázat és magyarázat a betegségek és fogyatékosságok egészségi alkalmassági fokozatának megállapításához” alapján történik. A 7. § (6) bekezdése szerint a táblázat szakaszainak e) pontja az adott betegség szolgálati kötelmekkel való összefüggésének a szakmai lehetőségét határozza meg. A HMr. 1. számú melléklet 088 e) pontja szerint a verőeres vérrögösödés és embólia a külföldi szolgálatra jelentkező hivatásos állományú esetén szolgálati kötelmekkel való összefüggése nem ismerhető el. A katonai kötelmekkel összefüggés eldöntése orvosi szakkérdés, annak megítélésére a jogszabályok által erre feljogosított szervezet (FÜV Bizottság és Szolgálat) jogosult. A HMr. 1. számú melléklet 088 e) pontjában rögzítettekre figyelemmel a perben felülvizsgálni kért határozatok alapjául szolgáló szakvélemények egyezően állapították meg, hogy a felperes megbetegedése szolgálati kötelmekkel nem összefüggő. A felperes nem vitatta megbetegedése minősítését: verőeres rögösödés és embólia. A bíróság akkor járt volna el helyesen, ha szakértői bizonyítás nélkül a HMr. 1. számú melléklet 088 e) pontjában foglaltak szem előtt tartásával a felperes keresetét elutasítja.
A Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, és a felperes keresetét elutasította.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria