text:
Válaszok a bírósági ügyek bírák közötti kiosztásáról szóló ECJN kérdőív adatsorára Magyarország - PDF
Download "Válaszok a bírósági ügyek bírák közötti kiosztásáról szóló ECJN kérdőív adatsorára Magyarország"
1 Válaszok a bírósági ügyek bírák közötti kiosztásáról szóló ECJN kérdőív adatsorára Magyarország Szükséges előrebocsátani, hogy az Országos Bírósági Hivatal (OBH) mellett több munkacsoport működik. Ezek egyike a Bírósági Integritás Munkacsoport, amelynek a évi tervei között szerepel az ügyelosztás rendjének vizsgálata és ebben a körben gyakorlati útmutató, szabályozási tervek kialakítása. Ezzel párhuzamosan működik a Bírósági Munkateher Munkacsoport, amely célul tűzte ki a bírósági ügykataszter alapján az egyes ügytípusokban, ügycsoportokban elvárható teljesítménymutatók és terhelésimutatók kialakítását. A magyarországi bírósági szervezeti rendszer felépítése a következő Kúria jogköre a büntető, civilisztikai és közigazgatási ügyszakban: önkormányzati rendeletek törvényességének vizsgálata, rendkívüli jogorvoslatok és fellebbezések elbírálása, jogegységi határozatok hozatala. Ítélőtáblák (5 db) jogköre a büntető és civilisztikai ügyszakban: törvényszékről érkező fellebbezések elbírálása. Törvényszékek (20 db) jogköre a büntető, civlisztikai és közigazgatási ügyszakban: járásbíróságról és közigazgatási és munkaügyi bíróságokról érkező fellebbezések elbírálása, valamint elsőfokú eljárás bizonyos büntető és civilisztikai ügyekben. Járásbíróságok (111 db) jogköre a büntető és civilisztikai ügyszakban az elsőfokú eljárás. A legnagyobb járásbíróságon 357 fő az engedélyezett bírói létszám, a legkisebb bíróság 1 fő engedélyezett bírói létszámmal működik. Közigazgatási és munkaügyi bíróságok (20 db) jogköre a munkaügyi egyéni és kollektív jogvitákban, valamint a közigazgatási ügyekben való elsőfokú eljárás. 1. Milyen módon van szabályozva az ügykiosztás az ön országában (törvény által, belső bírósági szabályok, bírósági gyakorlat, stb.) és ki hozza meg/alkalmazza az ügykiosztás szabályait? Hol találhatóak meg ezek a szabályok és hozzáférhetőek-e a nyilvánosság számára? Magyarországon törvény és egyéb jogszabály, illetve belső bírósági szabály egyaránt szabályozza az ügykiosztást, a bírósági gyakorlat legfeljebb a belső bírósági szabályok kialakításában kap szerepet. Az ügyelosztási rendet az adott bíróság elnöke határozza meg, a hatályos jogszabály értelmében legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig. Ennek meghatározása előtt ezt véleményezi az adott bíróság bírói tanácsa és érintett kollégiuma, amely vélemény nem kötelező erejű. Egy adott bíróság belső ügyelosztási rendjének főbb szabályait, szempontjait - jogszabály keretei között - meghatározhatja az adott bíróság Szervezeti és Működési Szabályzata is Az ügykiosztást érintő és arra vonatkozó jogszabályok és nyilvánosságuk Az ügykiosztást érintő és arra vonatkozó rendelkezéseket elsődlegesen a jogalkotó által elfogadott és a nyilvánosság számára közzétett jogszabályok és jogi erővel bíró normatív utasítások tartalmazzák: Alaptörvény, törvény országgyűlés Miniszteri rendelet igazságügyért felelős miniszter
2 2 OBH szabályzat (normatív utasítás) az Országos Bírósági Hivatal elnöke által kiadott szabályzat (a kérdéses tárgykörben a korábbi önigazgatási testület, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács szabályzatai hatályban maradtak) a. Alaptörvény XXIV. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. XXVIII.cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. 26.cikk (1) A bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatóak. A bírákat tisztségükből csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani. A bírák nem lehetnek tagjai pártnak, és nem folytathatnak politikai tevékenységet. 27. cikk (1) A bíróság - ha törvény másképpen nem rendelkezik - tanácsban ítélkezik. (2) Törvény által meghatározott ügyekben és módon nem hivatásos bírák is részt vesznek az ítélkezésben. (3) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró járhat el. Törvény által meghatározott ügyekben, egyesbíró hatáskörében bírósági titkár is eljárhat, akire e tevékenysége során alkalmazni kell a 26. cikk (1) bekezdését. b. Törvények Ezen a területen a törvények három csoportja emelendő ki - a bírósági szervezetre vonatkozó törvény - a bírák jogállására vonatkozó törvény - a büntető és polgári peres és nemperes eljárásokra vonatkozó törvények évi CLXI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról A törvényes bíró 8. (1) Senki sem vonható el törvényes bírájától. (2) A törvény által rendelt bíró az eljárási szabályok szerint a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon működő, előre megállapított ügyelosztási rend alapján kijelölt bíró. Az ügyelosztási rend meghatározásának módja 9. (1) Az ügyelosztási rendet - a bírói tanács és a kollégiumok véleményének ismeretében - a bíróság elnöke határozza meg, legkésőbb a tárgyévet megelőző év december 10. napjáig. Az ügyelosztási rend a tárgyévben szolgálati érdekből vagy a bíróság működését érintő fontos okból módosítható.
3 3 (2) Ha a bírót a bíróságra az ügyelosztási rend meghatározását követően rendelik ki, az ügyelosztási rendet ennek megfelelően ki kell egészíteni (1) A bírói tanács d) véleményezi a bíróság szervezeti és működési szabályzatát és ügyelosztási tervét (1) A kollégium meghatározott ügyszakba beosztott bírák testülete, amelyet a kollégiumvezető vezet A kollégium c) véleményezi az ügyelosztási tervet, Az ügyelosztási rend tartalma 10. (1) Az ügyelosztási rend tartalmazza, hogy az adott bíróságon milyen összetételű és számú tanácsok működnek, a bírák, a tanácsok - ideértve a kirendeléssel foglalkoztatott bírákat is - és a törvényben meghatározott ügyben az egyesbíró hatáskörében eljáró bírósági titkárok melyik ügycsoportba tartozó ügyeket intézik, akadályoztatásuk esetén ki jár el helyettük, az ügyek elosztására melyik bírósági vezető jogosult, továbbá, hogy az ügyek elosztása milyen módon történik. Az ügyelosztási rend a tárgyalási tevékenységet folytató bírósági vezetők által tárgyalt ügyek körét és az ezekre vonatkozó elosztási módot is magában foglalja. Az ügyelosztási rend rögzíti mely tanácsok, bírák járnak el a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti kiemelt jelentőségű perekben, továbbá a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) szerinti kiemelt jelentőségű ügyekben. (2) A Kúria ügyelosztási rendjében meg kell jelölni azt is, hogy az önkormányzati tanács és az elvi közzétételi tanács tagjaként mely bírák járnak el, továbbá azt, hogy az egyes bírák melyik szakágú jogegységi tanácsban járhatnak el. (3) Az ügyelosztási rend kialakítása során figyelembe kell venni az ügyek jelentőségét, munkaigényességét - különös tekintettel a kiemelt jelentőségű perekre és kiemelt jelentőségű ügyekre -, az ügyérkezés statisztikai adatait, emellett törekedni kell az arányos munkateher megvalósítására is. Az ügyelosztási rend közzététele 11. (1) Az ügyelosztási rendet és annak módosítását, kiegészítését az érintettekkel haladéktalanul ismertetni kell és a bíróságon, a felek által is hozzáférhető helyen ki kell függeszteni, továbbá a bíróságok központi internetes honlapján (a továbbiakban: központi honlap), valamint - ha a bíróság azzal rendelkezik - az érintett bíróság honlapján közzé kell tenni. (2) Az ügyelosztási rendtől az eljárási törvényekben szabályozott esetekben, továbbá igazgatási úton a bíróság működését érintő fontos okból lehet eltérni. Az Országos Bírósági Hivatal elnökének az ügyelosztással kapcsolatos jogköre 76. (4) Az OBH elnöke a statisztikai adatgyűjtéssel, az ügyelosztással és a munkateher méréssel kapcsolatos feladatkörében e) meghatározza és szükség esetén évente felülvizsgálja a bírói munkateher mérésére szolgáló adatlapokat és módszereket, legalább évente egy alkalommal áttekinti a munkateher és az országos ügyforgalmi adatok alakulását, valamint bírósági szintenként és ügyszakonként meghatározza a peres és nemperes eljárások átlagos országos munkaterhét. Az Országos Bírói Tanács ügyelosztással kapcsolatos jogköre 103. (2a) Az OBT a statisztikai adatgyűjtés, az ügyelosztás és a munkatehermérés területén
4 4 a) kivételesen indokolt esetben elrendelheti a társadalom széles körét érintő vagy a közérdek szempontjából kiemelkedő jelentőségű ügyek soron kívüli intézését, évi CLXII. törvény a bírák jogállásáról és javadalmazásáról A meghatározott ügyekben külön kijelölés alapján eljáró bírók 30. (1) A közigazgatási és munkaügyi ügyekben eljáró bírákat a törvényszék bírái tekintetében a törvényszék elnökének javaslatára az OBH elnöke jelöli ki. (2) A büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 17. -ának (5) és (6) bekezdésében, továbbá ának (2) bekezdésében meghatározott ügyekben ítélkező bírákat - a bíróság elnökének javaslatára - az OBH elnöke jelöli ki. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglalt hatásköröket a Kúria bírái tekintetében a Kúria elnöke megfelelően gyakorolja. (4) A jogszabálysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatára irányuló, valamint a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettségének elmulasztása miatti eljárásban eljáró bírákat a Kúria elnöke jelöli ki. (5) A Kúria elnöke az általa kijelölt bírák személyéről tájékoztatja az OBH elnökét. (6) A bíró kijelöléséhez a bíró hozzájárulása szükséges. A kirendelés alapján eljáró bírók (részben vagy teljesen a kinevezési okirattal eltérő bíróságon, bírósági szinten történő ítélkezés) 31. (1) A bíró kirendelésére a törvényszék elnöke jogosult, ha arra a törvényszék és a járásbíróság, a törvényszék és a közigazgatási és munkaügyi bíróság között, továbbá ha a törvényszék területén működő járásbíróságok, vagy a törvényszék területén működő járásbíróság és a közigazgatási és munkaügyi bíróság között kerül sor. Egyéb esetben a kirendelésre az OBH elnöke jogosult. (2)A bírót a bíróságok közötti ügyteher egyenletes elosztásának biztosítása vagy szakmai fejlődésének elősegítése érdekében más szolgálati helyre lehet kirendelni. (3) A bírót - hozzájárulása nélkül - háromévenként, ezen belül legfeljebb egy évre lehet a bíróságok közötti ügyteher egyenletes elosztásának biztosítása céljából bírói beosztásba, ideiglenesen más szolgálati helyre kirendelni. (4) A bíró a beosztásából eredő ítélkezési tevékenységének megtartása mellett más szolgálati helyre csak hozzájárulásával rendelhető ki. (5) A szakmai fejlődés elősegítése érdekében a bíró a törvényszék, az ítélőtábla és a Kúria elnökének kezdeményezésére, a törvényszékre, az ítélőtáblára, illetve a Kúriára kirendelhető. 32. (1) Ha a bírót a törvényszék illetékességi területén kívüli, illetve az ítélőtábla bíráját más szolgálati helyre rendelik ki, a kirendelésre jogosult OBH elnöknek ki kell kérnie az érintett a) törvényszék, b) ítélőtábla elnökének véleményét. (2) A kirendelésnél a bíró méltányos érdekét figyelembe kell venni. (3) A bíró nem rendelhető ki hozzájárulása nélkül lakó-, vagy tartózkodási helyétől, illetve szolgálati helyétől eltérő településen lévő szolgálati helyre a következő esetekben: a) a nő terhessége megállapításától gyermeke hároméves koráig, b) ha a bíró kiskorú gyermekét egyedül neveli, c) ha a bíró tartósan ápolásra szoruló hozzátartozóját gondozza, d) a bíró tartós betegsége vagy súlyos egészségromlása esetén. (4) E törvény alkalmazásában - a vagyonnyilatkozatra vonatkozó rendelkezések kivételével -
5 5 hozzátartozón a polgári perrendtartásról szóló törvényben meghatározott személyeket kell érteni. (5) A kirendelést a bíróval - annak megkezdése előtt legalább 30 nappal - írásban közölni kell, megjelölve a kirendelés indokát, helyét, kezdetét és időtartamát. 33. (1) A bíró a bírói álláshelyre kiírt pályázati feltételekben rögzített időbeli korlátozásnak megfelelően ideiglenesen más szolgálati helyre kirendelhető, ha ez a bíróságok közötti aránytalan ügyteher kiegyenlítése céljából szükséges. A pályázat benyújtása a kirendeléshez való hozzájárulásnak tekintendő. (2)Az (1) bekezdés szerinti esetben a bírót a pályázati felhívásban meghirdetett álláshelynek megfelelő szolgálati hely szerinti bíróságra kell beosztani. A bíró pályázat alapján történő áthelyezése más bíróságra 34. (1) Ha a bíró a továbbiakban pályázat alapján másik bíróságon tölt be bírói álláshelyet, az OBH elnöke áthelyezi. A bírók arányos munkaterhe, a bírósági vezető kötelezettsége 35. (1) A bíró részére a feladatai megfelelő ellátásához szükséges feltételeket biztosítani kell. (2) A bíróra kiosztható ügyek számát úgy kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye az eljárási és ügyviteli szabályok megtartását és a bírák arányos munkaterhét. (3) Ha a bíróság a Be. kiemelt jelentőségű ügyekre, valamint a polgári perrendtartásról szóló törvény kiemelt jelentőségű perekre vonatkozó fejezetei szerinti ügyet tárgyal, úgy az eljáró bírákat az eljárási szabályok és határidők betartása érdekében az egyéb munkavégzés alól szükség szerint fel kell menteni, illetve mentesíteni kell. A bíró kötelezettsége az ügyek intézésekor 36. (1) A bíró hivatását esküjéhez hűen köteles gyakorolni, igazságszolgáltatási feladatainak teljesítését nem tagadhatja meg, a rábízott ügyekben folyamatosan, lelkiismeretesen köteles eljárni. (2) A bíró minden ügyben befolyástól mentesen, és részrehajlás nélkül köteles eljárni. (3) A bíró a döntés befolyásolására irányuló minden kísérletet köteles elhárítani és arról a bíróság elnökét tájékoztatni. (4) A bíró az eljárása során köteles az ügyféllel szemben tisztességes és pártatlan magatartást tanúsítani. 37. (3) A bíró a rábízott ügyet annak munkaigényessége és az eljárás sajátosságai által meghatározott ésszerű határidőn belül köteles elbírálni. A bírák fegyelmi ügyeiben eljáró szolgálati bíróság ügyelosztása 104/A. (1) A szolgálati bíróság ügyrendjének tartalmaznia kell az eljáró tanácsok összetételét és az ügyelosztás szabályait. A büntető és polgári peres eljárásra vonatkozó törvények, és egyéb eljárási törvények Ezek a törvények tartalmaznak rendelkezéseket arra, hogy mikképpen alakul a bíróság összetétele, bíró tekintetében milyen okok alapozzák meg az összeférhetetlenséget. Ilyen esetekben (pl. hozzátartozó ügye, saját korábban hatályon kívül helyezett ügy) a bíró kizárt a konkrét ügy elintézéséből. Az összeférhetetlenséget a bíró köteles bejelenteni, a vezető köteles figyelemmel kísérni. A bíró elfogultságára hivatkozva az ügyfél is kezdeményezheti a bíró
6 6 adott ügyből való kizárását. Ezek a körülmények az ügyelosztás rendjére, és a tényleges ügykiosztásra is kihatnak évi III. törvény a polgári perrendtartásról Bíróságok összetétele 11. (1) Az első fokon eljáró bíróság - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - egy hivatásos bíróból áll (egyesbíró). (2) Törvényben meghatározott esetben az első fokon eljáró bíróság egy hivatásos bíróból mint elnökből és két ülnökből álló háromtagú tanácsban ítélkezik. (3) Ülnökök közreműködésével jár el a bíróság, ha az egy keresetben, illetőleg az egyesített perekben érvényesített valamelyik igény vagy a viszontkereset, illetőleg a beszámítási kifogás elbírálása tekintetében a törvény szerint ülnökök közreműködése szükséges. (4) A másodfokon eljáró bírósági tanács három hivatásos bíróból áll. (5) A Kúria a felülvizsgálati eljárás során három hivatásos bíróból álló tanácsban ítélkezik. Ha az ügy különös bonyolultsága indokolja, a Kúria elrendelheti, hogy az ügyben öt hivatásos bíróból álló tanácsban járjon el. (6) Törvény indokolt esetben az eljáró bíróság összetételét az (1)-(5) bekezdésekben meghatározottaktól eltérően is megállapíthatja. 12. (1) Az egyesbíró megteheti mindazokat az intézkedéseket, és meghozhatja mindazokat a határozatokat, amelyeket a törvény a bíróság vagy az elnök hatáskörébe utal. (2) A bíróság tanácsának hatáskörébe utalt ügyekben az elnök tárgyaláson kívül megtehet minden intézkedést, és az ítélet kivételével meghozhat minden olyan határozatot, amelyet a törvény a bíróság hatáskörébe utal. Tárgyaláson az elnök azokat az intézkedéseket teheti meg, és olyan határozatokat hozhat, amelyeket a törvény kifejezetten az elnök hatáskörébe utal. (3) Az eljárásban a hivatásos bírákat és az ülnököket ugyanazok a jogok illetik meg és ugyanazok a kötelességek terhelik. Ez vonatkozik az együttalkalmazás tilalmára is. (4) A törvény további rendelkezéseiben a bíró mind a hivatásos bírót, mind az ülnököt jelenti. Bírák kizárása 13. (1) Az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt: a) a fél, a féllel együtt jogosított vagy kötelezett személy, továbbá az, aki a per tárgyát egészen vagy részben a maga részére követeli, vagy akinek jogaira vagy kötelezettségeire a per eredménye kihatással lehet; b) az a) pont alá eső személy képviselője vagy olyan volt képviselője, aki az ügyben eljárt; c) az a) vagy a b) pont alá eső személynek a (2) bekezdésben megjelölt hozzátartozója vagy volt házastársa; d) az, akit a perben tanúként vagy szakértőként kihallgattak, vagy akinek tanúként vagy szakértőként való kihallgatását a bíróság elrendelte; e) az, akitől az ügynek tárgyilagos megítélése egyéb okból nem várható (elfogultság). (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában hozzátartozó az egyeneságbeli rokon és annak házastársa, az örökbe fogadó és a nevelőszülő, az örökbe fogadott és a nevelt gyermek, a testvér, a házastárs, a jegyes és az élettárs, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa. 14. A perben az a járásbíróság, törvényszék, illetőleg ítélőtábla sem járhat el, amelynek vezetője a 13. (1) bekezdésének a), b) vagy c) pontja értelmében ki van zárva. 15. (1) A per másodfokú elintézéséből ki van zárva az a bíró is, aki a per első fokú
7 7 elintézésében részt vett. (2) A per másodfokú elintézéséből és a felülvizsgálati kérelem elbírálásából ki van zárva az a bíró is, aki az eljárás elhúzódása miatti kifogás elbírálásában részt vett. 16. (1) A bíróság hivatalból ügyel arra, hogy az előző -ok értelmében kizárt bíró vagy bíróság az eljárásban ne vegyen részt. (2) A bíró a bíróság vezetőjének köteles haladéktalanul bejelenteni, ha vele szemben kizárási ok forog fenn; a bejelentés elmulasztásáért vagy késedelmes teljesítéséért fegyelmi és anyagi felelősséggel tartozik. (3) Kizárási ok esetén a kizárást a bíróság vezetője hivatalból kezdeményezi. (4) A kizárási okot a fél is bejelentheti. E bejelentésnek az eljárás bármely szakában helye van, a 13. (1) bekezdésének e) pontja alá tartozó okot azonban a fél a tárgyalás megkezdése után csupán akkor érvényesítheti, ha nyomban valószínűsíti, hogy a bejelentés alapjául szolgáló tényről csak a tárgyalás megkezdése után szerzett tudomást, és a tudomásszerzés után az okot nyomban bejelenti. 17. Ha a bíró a reá vonatkozó kizárási okot maga jelentette be, vagy saját mellőzéséhez maga is hozzájárult, más tanács, illetőleg bíró kijelölése iránt a bíróság vezetője is intézkedhetik. Ilyen esetben a kizárás tárgyában külön határozatot hozni nem kell. 18. (1) Ha a kizárás kérdését igazgatási ügykörben nem intézik el, a bíró kizárása felől ugyanannak a bíróságnak ugyanazon a fokon eljáró másik tanácsa tárgyaláson kívül is határozhat. (2) Ha ugyanannak a bíróságnak nincs olyan tanácsa, amelyre a kizárási ok nem vonatkozik, vagy ha a kizárási ok a 14. értelmében az egész bíróságra kiterjed, a kizárás kérdésében a másodfokú bíróság, a törvényszéket mint másodfokú bíróságot és a közigazgatási és munkaügyi bíróságot érintő ok esetében az ítélőtábla, az ítélőtáblát mint másodfokú bíróságot érintő ok esetében a Kúria határoz. (3) Ha a bejelentést nem maga a bíró tette, nyilatkozatát döntés előtt be kell szerezni. (4) A kizárást kimondó határozat ellen fellebbezésnek nincs helye, a kizárás megtagadása miatt pedig csak abban a fellebbezésben lehet panaszt tenni, amely az ügy érdemében hozott határozat ellen irányul. 19. (1) Az a bíró, aki a személyére vonatkozó kizárási okot maga jelentette be, bejelentésének elintézéséig a perben nem járhat el. Minden más esetben az érintett bíró továbbra is eljárhat ugyan, de ha a 13. (1) bekezdésének a)-d) pontjai alá tartozó kizárási okról van szó, a bejelentés elintézéséig az érdemi határozat hozatalában nem vehet részt. Ha ugyanaz a fél ugyanabban a perben a kizárás megtagadása után tesz újabb bejelentést a bíró ellen, ez a korlátozás sem érvényesül. (2) Ha a fél nyilvánvalóan alaptalanul tesz kizárásra irányuló bejelentést, vagy ugyanabban a perben ugyanazon bíró ellen ismételten alaptalan bejelentést tesz, őt a kizárást megtagadó határozatban pénzbírsággal (120. ) lehet sújtani. 20. A ok rendelkezéseit a jegyzőkönyvvezető kizárására is megfelelően alkalmazni kell. 21. (1) A másodfokú bíróság által elrendelt bizonyítást lehetőleg olyan bíró folytassa le, aki az első fokú ítélet meghozatalában nem vett részt. (2) A perújítás során nem járhat el az a bíró, aki a perújítással megtámadott ítélet meghozatalában részt vett.
8 8 (3) A felülvizsgálati kérelem elbírálása során nem járhat el az a bíró, aki a felülvizsgálati kérelemmel érintett határozatok bármelyikének meghozatalában részt vett. 21/A. A kizárás kérdésében a bíróság soron kívül határoz. (4) Ha az ügy különös bonyolultsága indokolja, az elsőfokú bíróság a tárgyalás megkezdése előtt elrendelheti, hogy az ügyben három hivatásos bíróból álló tanács járjon el. Ha a bíróság az ügy tanács elé utalásáról rendelkezett, utóbb az ügyben egyesbíró nem járhat el. Folytatólagos tárgyalás 144. Ha a folytatólagos tárgyaláson az eljáró tanács nem ugyanazokból a bírákból áll, akik a perben már korábban eljártak, az elnök ismerteti a felek által előterjesztett kérelmeket, a korábbi tárgyalásokról készült jegyzőkönyveket, valamint a bizonyítás eredményét és a per egyéb iratait; a felek az ismertetésre észrevételeket tehetnek. Közigazgatási perekben alkalmazandó speciális szabály 324. (4) Ha az ügy különös bonyolultsága indokolja, az elsőfokú bíróság a tárgyalás megkezdése előtt elrendelheti, hogy az ügyben három hivatásos bíróból álló tanács járjon el. Ha a bíróság az ügy tanács elé utalásáról rendelkezett, utóbb az ügyben egyesbíró nem járhat el évi XIX. törvény a büntetőeljárásról A bíróság összetétele 14. (1) A járásbíróság a) egy hivatásos bíróból és két ülnökből álló tanácsban jár el, ha a bűncselekményre a törvény nyolcévi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztést rendel, b) ülnökök közreműködése nélkül (egyesbíróként) jár el az a) pont alá nem tartozó esetben. (2) A törvényszék mint elsőfokú bíróság - ha e törvény másképp nem rendelkezik - egy hivatásos bíróból és két ülnökből álló tanácsban jár el. (3) A járásbíróság az (1) bekezdés b) pontja esetében egy hivatásos bíróból és két ülnökből álló tanácsban is eljárhat, ha megállapítja, hogy a vád tárgyává tett bűncselekmény a vádirati minősítéstől eltérően hogyan minősülhet, vagy ha az egyesbíró az ügyet a bíróság tanácsa elé utalta. (4) A járásbíróság és a törvényszék, mint első fokú bíróság - az e törvényben meghatározott esetekben - két hivatásos bíróból és három ülnökből álló tanácsban járhat el. (5) A másodfokú és a harmadfokú bíróság három hivatásos bíróból álló tanácsban jár el. A Kúria három, illetőleg ha e törvény így rendelkezik, öt hivatásos bíróból álló tanácsban jár el. (6) Az egyesbíró és a tanács elnöke hivatásos bíró; az ítélkezésben a hivatásos bíró és az ülnökök jogai, kötelességei azonosak. (7) A 17. (5) és (6) bekezdésében felsorolt bűncselekmények esetén első fokon a tanács elnöke (egyesbíró), másodfokon és - a Kúria kivételével - harmadfokon a tanács egyik tagja az Országos Bírósági Hivatal elnöke által kijelölt bíró. A bíró kizárása 21. (1) Bíróként nem járhat el, a) aki az ügyben mint ügyész vagy a nyomozó hatóság tagja járt el, valamint az ügyben eljárt vagy eljáró ügyésznek vagy a nyomozó hatóság tagjának a hozzátartozója, b) aki az ügyben mint terhelt, védő, továbbá sértett, magánvádló, pótmagánvádló, magánfél, feljelentő vagy mint ezek képviselője vesz, vagy vett részt, valamint aki ezek hozzátartozója,
9 9 c) aki az ügyben mint tanú vagy szakértő, illetőleg szaktanácsadó vesz, vagy vett részt, d) aki az ügyben külön törvény alapján titkos információgyűjtés engedélyezéséről döntött, tekintet nélkül arra, hogy a titkos információgyűjtéssel szerzett adatokat a büntetőeljárásban felhasználták-e, e) akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható. (2) Az (1) bekezdés rendelkezései a nyomozási bíróra is irányadók. (3) Az (1) bekezdésben szabályozott eseteken kívül a) a bíróság további eljárásából ki van zárva, aki az ügyben nyomozási bíróként járt el, b) a másodfokú eljárásból ki van zárva az a bíró, aki az ügy első fokú, a harmadfokú eljárásból pedig az, aki az ügy első fokú vagy másodfokú elbírálásában részt vett, c) a hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásból ki van zárva az a bíró is, aki a hatályon kívül helyező határozat vagy a megalapozatlansága miatt hatályon kívül helyezett határozat meghozatalában részt vett, d) a perújítás elrendelése folytán megismételt első fokú vagy másodfokú eljárásból ki van zárva az a bíró is, aki a perújítást elrendelő határozat vagy a perújítással támadott határozat meghozatalában részt vett, e) a rendkívüli jogorvoslati eljárásból ki van zárva az a bíró, aki a rendkívüli jogorvoslattal megtámadott határozat meghozatalában részt vett. (4) A (3) bekezdés esetén az ügy elbírálásából ki van zárva az a bíró is, akinek hozzátartozója vett részt a megtámadott határozat meghozatalában. (5) A (3) bekezdés c) pontja esetén a megismételt eljárás alapján hozott ítélet felülbírálatából nincs kizárva az a bíró, aki a hatályon kívül helyező határozat meghozatalában részt vett. (6) A (3) bekezdés e) pontja esetén nem kizárási ok, ha az alapügyben a bíró olyan határozat meghozatalában vett részt, amelyet a rendkívüli jogorvoslati indítvány nem érint. 22. Nem járhat el az ügyben - a Kúria kivételével - az a bíróság, amelynek elnökével, illetőleg elnökhelyettesével szemben a 21. (1) bekezdésének a)-c) pontjában meghatározott kizárási ok merült fel. 23. (1) A bíró a vele szemben felmerült kizárási okot, a tanács elnöke a tanács tagjával szemben felmerült és a tudomására jutott kizárási okot köteles a bíróság elnökének haladéktalanul bejelenteni. (2) A kizárási okot az ügyész, a terhelt, a védő, továbbá a sértett, a magánvádló, a pótmagánvádló, a magánfél, valamint ezek képviselője is bejelentheti. (3) A (2) bekezdésben megjelölt személy a 21. (1) bekezdésének e) pontjában szabályozott kizárási okot a tárgyalás megkezdése után csak akkor érvényesítheti, ha valószínűsíti, hogy a bejelentés alapjául szolgáló tényről a tárgyalás megkezdése után szerzett tudomást, és ha azt nyomban bejelenti. (4) A bíróság elnöke a tudomására jutott kizárási ok miatt a bíró kizárását hivatalból kezdeményezi. (5) A 21. (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott kizárási ok fennállása esetén a külön törvény szerinti titoktartási kötelezettség a bírót az ügyelosztást végző vezetőjével szemben nem köti. 24. (1) A bíró az ügyben a kizárási ok bejelentésétől kezdve nem járhat el, ha a kizárási okot maga vagy rá vonatkozóan a tanács elnöke jelenti be. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakat kivéve a bíró a bejelentés elintézéséig az ügyben eljárhat, de az ügydöntő határozat meghozatalában nem vehet részt. (3) A (2) bekezdés szerinti korlátozás nem vonatkozik arra az esetre, ha a kizárási okot a 21. (1) bekezdés e) pontjára alapították.
10 10 (4) A bíró a (2) bekezdésében meghatározott korlátozás nélkül járhat el, ha a bejelentő a kizárás megtagadása után, a 21. (1) és (3) bekezdésének ugyanazon pontjára alapított, újabb bejelentést tesz a bíró kizárása iránt. (5) Ugyanazon bíró ellen, a 21. (1) és (3) bekezdésének ugyanazon pontjára alapított, ismételten bejelentett, alaptalan kizárás iránti bejelentést indokolás nélkül el lehet utasítani. (6) A bíróság elnöke intézkedik más bíró kijelölése iránt, ha a bíró a kizárási okot maga vagy rá vonatkozóan a tanács elnöke jelentette be, vagy a bíró a kizárásához hozzájárult. Ebben az esetben a kizárásról nem kell külön határozatot hozni. (7) Ha a kizárás iránti bejelentés a (6) bekezdésben szabályozott módon nem intézhető el, és a) a bíróság egyesbírája ellen jelentették be, azt a bíróság másik bíróból és két ülnökből álló tanácsa, b) a bíróság tanácsa ellen irányul, azt a bíróság másik tanácsa bírálja el. 24/A. (1) A 22. -ban szabályozott esetben, vagy ha a bíróságnak nincs olyan tanácsa, amelyre a kizárási ok nem vonatkozik, a kizárásról a másodfokú bíróság, ha pedig a kizárás iránti bejelentés a másodfokú bíróságra vagy arra is vonatkozik, a harmadfokú bíróság határoz. Ha a kizárási ok az ítélőtáblára mint harmadfokú bíróságra vagy arra is vonatkozik, a kizárásról a Kúria határoz. Ha a kizárás iránti bejelentésnek helyt adnak, az eljáró bíróság kijelölésére a 20. irányadó. (2) A kizárásról a bíróság tanácsülésen határoz. Ha a kizárás iránti bejelentést nem a bíró tette, vagy a kizárásához nem járult hozzá, be kell szerezni a bíró nyilatkozatát. (3) A kizárást kimondó határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye, a kizárás megtagadását az ügydöntő határozat elleni jogorvoslatban lehet sérelmezni. (4) A külön törvény szerinti közvetítői eljárás során előterjesztett, a közvetítő kizárását megtagadó határozat elleni fellebbezésről a bíróság a 24. és a 24/A. értelemszerű alkalmazásával határoz. 25. Ha a terhelt, a védő, a sértett, a magánvádló, a pótmagánvádló, a magánfél vagy a képviselőjük az ügyben ugyanazon bíró ellen ismételten alaptalanul jelent be kizárási okot, a kizárást megtagadó határozatban rendbírsággal sújtható. 26. (1) A bíró kizárására vonatkozó rendelkezések az ülnökre is irányadók. (2) A nyomozási bíró kizárására a rendelkezéseit kell alkalmazni; a nyomozási bíró azonban, ha a vele szemben bejelentett ok alapján a kizárásához nem járult hozzá, az ügyben a bejelentés elintézéséig eljárhat. 27. A bíró kizárására vonatkozó szabályok irányadók a bírósági titkár, a jegyzőkönyvvezető és a bírósági ügyintéző kizárására is. A tárgyalás folytonossága 287. (3) A tárgyalást hat hónapon belül ismétlés nélkül lehet folytatni, ha a tanács összetételében nem történt változás; egyébként a tárgyalást elölről kell kezdeni. (4) A tárgyalás anyagának ismertetésével is megismételhető a tárgyalás. A tárgyalás anyagának ismertetése után figyelmeztetni kell az ügyészt, a vádlottat és a védőt arra, hogy az ismertetésre észrevételt tehet, és az ismertetés kiegészítését kérheti. A figyelmeztetést és az észrevételt jegyzőkönyvbe kell foglalni.
11 11 c. Miniszteri rendeletek 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet a bírósági ügyvitel szabályairól Az ügyelosztás fogalma 19. ügyelosztás: a Bsz ában megjelölt ügyelosztási rendnek megfelelően az ügyben intézkedni, eljárni jogosult kijelölése; 20. ügyintézés: a bíróság feladat- és hatáskörébe tartozó ügyben a jogszabályok által meghatározott eljárás, ennek során a tartalmi (érdemi) és formai (alaki), illetve szóbeli, írásbeli és elektronikus munkamozzanatok összessége; Az ügykiosztásáról való intézkedés határideje 30. A kezdőiratot és a kezdőiratként kezelendő iratot az esetleges előzményi iratokkal felszerelve a lajstromba történő bejegyzés napján, de legkésőbb az érkezést követő munkanapon az irodavezető bemutatja az ügyelosztásra jogosult vezetőnek. 34. Az iroda az eljáró bíró (tanács) kijelölése után az iratot a bírónak (a tanács elnökének) bemutatja. Az ügyelosztás módszerei 31. Ügyelosztási renden belül, ügyelosztási módszerként alkalmazható különösen a) a páros-páratlan ügyszámok, b) a meghatározott számcsoportok, c) az alperes (kötelezett stb.), illetve a vádlott (eljárás alá vont személy stb.) nevének kezdőbetűje, d) a bíróság illetékességi területének felosztása a bírák között (városok, kerületek, egyéb települések stb. szerint), e) egyhetes, kéthetes vagy havonkénti megoszlásban valamennyi érkezett ügy egy tanácsra (bíróra) történő kiosztása, f) az ügyszakonkénti, ügycsoportonkénti, az ügy tárgya szerinti szakosodás, g) a bírói gyakorlat időtartama, h) számítógépes program segítségével történő automatikus ügyelosztás, vagy i) több ügyelosztási módszer együttesen. 70. A katonai tanácsok esetében az ügyelosztási renden belül, ügyelosztási módszerként alkalmazható a katonai alakulatok felosztása a bírák között Az ügyben eljáró bíró kijelölésének a módosítása 32. (1) A bíróság elnöke, illetve az ügyelosztásra jogosult más bírósági vezető az ügy intézésével másik tanácsot (bírót) jelöl ki a kizárás, a bíró szolgálati viszonyának megszűnése, a tartós távolléte, az ügy jellegére is figyelemmel távolléte, az egyenletes munkateher biztosítása vagy az ügyhátralék feldolgozása esetén. (2) Ha az egyesítendő ügyek elintézésére eredetileg nem ugyanazt a tanácsot (bírót) jelölték ki, az együttes elbírálást a kijelölés módosításával kell biztosítani.
12 12 A soron kívüli eljárás 33/A. (1) A soronkívüliség az ügynek a rendes ügymenetből történő kivételét jelenti. A soron kívül intézendő ügyben - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - minden intézkedést haladéktalanul kell megtenni. A cégügyek informatikai alapú kiosztása 52. A cégbíróságon az eljáró bíró kijelölése elsősorban számítógépes ügyelosztást segítő számítógépes program felhasználásával, automatikusan történik. Indokolt esetben - különösen a kapcsolódó ügyekre és a bírák munkaterhére tekintettel - az eljáró bírót a cégbíróság vezetését ellátó bírósági vezető vagy helyettese jelöli ki. d. Szabályzatok évi 4. számú OIT szabályzat a bíróságok egységes iratkezeléséről Az eljáró bíró (tanács) kijelölése 41. (1) A bíróság elnöke, illetve az ügyek elosztására jogosult bírósági vezető az eljáró tanácsot (bírót) legkésőbb az irat bemutatását követő munkanapon - a tárgyévben érvényes, a bíróságon kifüggesztett ügyelosztási rendnek (Bszi. 11. ) megfelelően - kijelöli. Ha az ügyek elosztását számítógépes program segíti, a számítógépes javaslatot a bírósági vezetővel közölni kell. Az egyesíthető ügyek mindegyikében ugyanazt a tanácsot (bírót) kell kijelölni. Az eljáró tanács (bíró) kijelölése után az iratot nyomban vissza kell juttatni az irodának. (2) A kijelölést, annak módosítását és időpontját, illetve módosítás esetén annak okát - rövid, lehetőleg a jogszabályra történő utalással - az ügy iratborítékán az ügyelosztásra jogosult bírósági vezető aláírásával együtt fel kell tüntetni. Az iratok bemutatása a bíró (tanács) részére 42. (1) Az iroda az eljáró bíró (tanács) kijelölése után a lajstromba bejegyzi az eljáró bíró (tanács) sorszámát, majd az iratot a bírónak (tanács elnökének) a kijelölés napján, de legkésőbb a következő munkanapon bemutatja. A kijelölés módosítása esetén az iroda az ügyirat bemutatásával értesíti mind a korábban, mind az újonnan kijelölt tanács elnökét évi 9. számú szabályzat a bíróságok igazgatásáról A bírák tárgyalási kötelezettsége 27. (1) Az elsőfokú ügyeket tárgyaló bírák az ügyelosztási rend által meghatározott ügycsoportban heti rendszerességgel két napon, évente legalább teljes tárgyalási napon ítélkeznek. A tárgyalási napok arányos elosztásától a bíróság elnökének engedélyével lehet eltérni. (2) Az ítélőtábla, a megyei bíróság (PKKB) elnöke, elnökhelyettese, kollégiumvezetője és helyettese az ügyelosztási rendben meghatározott ügycsoportban a tanács elnökeként vagy előadó bíróként legalább évi tárgyalási napon ítélkezik, kivéve, ha jelentős számú tárgyaláson kívüli ügyben elnököl, vagy nem peres ügyeket is intéz. (3) A másodfokú ügyeket tárgyaló tanács elnöke az ügyelosztási rendben feltüntetett ügycsoportban, heti rendszerességgel legalább évi tárgyalási napon vezeti a tanácsot, kivéve, ha jelentős számú tárgyaláson kívüli ügyben elnököl, vagy nemperes ügyeket is intéz. (4) A másodfokú ügyeket tárgyaló bírósági tanácsba beosztott bíró az ügyelosztási rendben feltüntetett ügycsoportban, heti rendszerességgel legalább évi tárgyalási napon ítélkezik
13 13 és a tárgyaláson kívüli, vagy nemperes ügyek elbírálásában is részt vesz. (5) A cég- és felszámolási ügyekben eljáró bíró évi tárgyalási napjainak számát amennyiben peres ügyekben is eljár a megyei bíróság elnöke határozza meg. (6) A megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság elnöke legalább évi 10-20, a nyolc engedélyezett bírói létszámot meghaladó bíróság elnöke legalább évi 30-40, az engedélyezett ötnyolc bírói létszám közötti bíróság elnöke legalább évi 50-60, az engedélyezett öt bírói létszám alatti bíróság elnöke az (1) bekezdésben meghatározott számú napon tárgyal. (7) A helyi bíróság elnökhelyettese legalább évi 40-50, a helyi bíróság csoportvezetője legalább évi 60-70, a PKKB csoportvezetője legalább 40-50, a helyi bíróság csoportvezető-helyettese az (1) bekezdésben meghatározott számú napon tárgyal. (8) Tárgyalási napon a bíró tárgyaláson vagy tanácsülésen peres ügyeket intéz, illetve peren kívüli ügyekben is eljár. (9) Igazolt távollét esetén a tárgyalási napok száma a kiesett idővel arányosan csökken. (10) Az SZMSZ az ott meghatározott szempontok alapján az (1)-(7) bekezdésben foglaltaktól eltérően rendelkezhet. Az ügyek elintésének sorrendje 28. (1) A bíró és a Bszi ának (2) bekezdése alapján eljáró bírósági titkár az ügyeket a (2) bekezdésben foglalt kivétellel érkezési sorrendben köteles kitűzni. A sorrendtől a tárgyalási napok teljesebb kihasználása érdekében lehet eltérni. (2) Soron kívüli ügyekben valamennyi eljárási cselekményt soron kívül kell elvégezni. Az eredetileg kijelölt bíró helyettesítése más bíró által (2011. április 8-ától hatályos) 28/A. (1) A bíró tartós előreláthatóan legalább 3 havi távolléte esetén a rá kiosztott ügyekről a bíróság elnökének (az ügyek kiosztására jogosult más vezetőnek) azonnal intézkednie kell, kivéve, ha az adott ügyben a bíróság ügyforgalmi helyzetére figyelemmel vagy más okból a (2) bekezdés a)-d) pontjaiban foglalt intézkedések nem biztosítják az ügy időszerűbb elintézését. (2) Amennyiben a távollevő bíró valamennyi ügyének azonnali átosztására nincs lehetőség, a bíróság elnökének (az ügyek kiosztására jogosult más vezetőnek) a következők szerint kell eljárnia: a) a távollevő bíró valamennyi ügyét az ügyek érkezése szerinti sorrendbe kell állítani, s közülük ki kell választani a soron kívüli ügyintézésre tartozó ügyeket, b) meg kell állapítani, hogy a bíróság (kisebb szervezeti egység) ugyanazon ügyszakában a bírák jellemzően melyik év, hányadik hónapjában érkezett ügyek elintézésénél (pl.: hiánypótlás elrendelése, vádirat kézbesítése, tárgyalás más hasonló eljárási esemény kitűzése) tartanak, c) a távollevő bíró ugyanezen hónapban vagy korábban érkezett ügyét, valamint a soron kívüli ügyintézésre tartozó ügyeit a legrövidebb időn belül általában arányosan át kell osztani a bíróság (kisebb szervezeti egység) ténylegesen dolgozó bíráira, d) ezt követően minden hónap utolsó munkanapjáig a távollevő bíró ügyeiből át kell osztani a ténylegesen dolgozó bírákra az érkezés szerinti legkorábbi hónap ügyeit, amíg azok el nem fogynak (vagy együttesen egy bíróra át nem oszthatók), e) a ténylegesen dolgozó bíráknál az átosztott ügyekre nézve is meg kell követelni a 28. (1) bekezdés szerinti sorrend betartását. (3) Az (1) és (2) bekezdésben foglaltakat a bírói állás bármely okból történő megüresedése esetén is megfelelően kell alkalmazni. 28/B. Ha a bíró a tárgyalási napján váratlanul nem jelenik meg, a bíróság elnöke, vagy erre jogosult más bírósági vezető köteles az ügyelosztási rendnek megfelelően a helyettesítésről gondoskodni. Az eljáró bírónak mindent meg kell tennie az eljárásjogi lehetőségek között a tárgyalás megtartása, vagy ha ez nem lehetséges, az eljárási törvénynek megfelelő elhalasztása
14 14 érdekében Az ügykiosztásra vonatkozó bírósági rendelkezések és nyilvánosságuk A fent idézett jogszabályi rendelkezések alapján a bíróságokon (Kúrián, ítélőtáblák, törvényszékek, járásbíróságok, közigazgatási és munkaügyi bíróságok) az adott évben érvényes ügyelosztási rendet - a bírói tanács - az illetékes szakmai kollégium véleménye alapján a bíróság elnöke határozza meg. Ezt az ügyelosztási rendet a bírókkal ismertetni kell és közzé kell tenni - a bíróságok honlapján - az ügyfélfogadást végző bírósági kezelőirodán. 2. Melyek a legfontosabb alapelvei és céljai az ügykiosztásnak? Kérem, hogy röviden magyarázzon meg minden alapelvet és célt! A fent idézett jogszabályi rendelkezésekből is látható, hogy az ügyelosztás alapelvei külön nem kerülnek nevesítésre. A nemzetközi normák és ajánlások (Emberi Jogok Európai Egyezménye, Bangalore Alapelvek stb.), és a vonatkozó jogszabályi rendelkezések alapján azonban ezek az alapelvek, célok egyértelműen beazonosíthatóak a gyakorlat számára: törvényes bíróhoz való jog érvényesülése Az Alaptörvény az igazságszolgáltatáshoz való jogok körében a nemzetközi emberi jogi dokumentumokat követve fogalmazza meg a bírósághoz fordulás jogát, illetve a bíróságok tisztességes eljárásához való jogot, beleértve az eljárások ésszerű határidőn belüli elbírálásához való jogot is. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdéséből ered a bírósághoz fordulás joga. E jogból az államra az a kötelezettség hárul, hogy a jogviták elbírálására bírói utat biztosítson. A bírósághoz való fordulás alapvető joga nemcsak a beadványok előterjesztésének jogára szorítkozik, hanem a bírósági eljárásban a fél pozícióját biztosítja a személyeknek. A személyek alanyai, alakítói és nem tárgyai, "elszenvedői" a bírósági eljárásnak. Alkotmányban biztosított joguk van arra, hogy a bíróság az eljárásba vitt jogaikat és kötelességeiket elbírálja, (s ne csak az ezeket tartalmazó beadványról mondjon véleményt) és arra is, hogy lehetőséget kapjanak a bírósági döntés alapjául szolgáló tényállással és jogi kérdésekkel kapcsolatban nyilatkozataik megtételére. (59/1993. (XI. 29.) AB határozat) Ebből az elvből levezethető a Bszi. 8. (1) bekezdése, amely alapelvként mondja ki, hogy senki sem vonható el törvényes bírájától. A "törvényes bírón" személy szerint azt a bírót kell érteni, aki a konkrét ügyben egymaga, vagy másokkal együtt dönt. Ennek a bírónak (tanácsnak) a személyét kell előzetesen, formális törvényi előírással, lehetőleg valamennyi számításba jöhető esetre egyértelműen meghatározni. a bírói függetlenség érvényesülése Az ügyelosztás során figyelemmel kell lenni arra is, hogy az Alaptörvény rögzíti a bírói függetlenség garanciális elemeit: a bírák csak a törvénynek vannak alárendelve, ítélkezési tevékenységükben nem utasíthatók, tisztségükből csak a törvényben meghatározott okból és
15 15 eljárás keretében lehet elmozdítani őket, továbbá nem lehetnek tagjai pártnak, nem folytathatnak politikai tevékenységet. a bírósági integritás érvényesülése A bírósági szervezet iránti bizalom növelése érdekében is, az egyes eljárások menetének kialakítása során az átláthatóság, ellenőrizhetőség, objektív alapon szervezettség és a nyilvánosság elvei érvényesülnek. Az ítélkezési és az igazgatási átláthatóság biztosításának körébe tartozik az ügyelosztás és az ügybeosztás módszereinek áttekintése, és szükség esetén újraszabályozása is. Az igazgatási döntések előkészítése a bírói kar és a bírósági szervezet bevonásával és azzal a törekvéssel történik, hogy erről a munkáról a nyilvánosság szélesebb körben, naprakészen legyen tájékoztatva. a bírósághoz való hozzáférés biztosítása Azért, hogy az ügyfelek részére, az ország bármely bíróságán és bármely bírósági szinten biztosított legyen az egyformán magas szakmai színvonalú és időszerű ítélkezés, az ügykiosztás legfontosabb célja, hogy a bírák, titkárok - a lehetőséghez mérten egyenlő és egyenletes munkateher mellett - ezeknek a követelményeknek eleget tudjanak tenni. Alapelvnek tekinthető, hogy a bírák ügyszakonkénti és ezen belül ügycsoportonkénti szakosodásának figyelembevételével történjék az ügykiosztás. Főként a nagyobb létszámú bíróságokon van lehetőség az ügytípusok szerinti szakosodásra, amely biztosíthatja a magas szakmai színvonal elérését. A bíró részére a feladatai ellátáshoz szükséges feltételeket biztosítani kell. a bírók egyenlő munkaterhének biztosítása Az ügyelosztás során törekedni kell az arányos munkateher biztosítására. Ez elengedhetetlen az ítélkezés időszerűségének javítása és az eljárások időszerűségbeli különbségeinek felszámolása érdekében. Azonban figyelemmel az ügyek minőségére, az egyes bírák, titkárok szakmai tapasztalatára, vagy éppen az egyéni életkörülményekre (pl. részmunkaidős foglalkoztatás), ez nem jelentheti az ügyek mennyiségének számtani kiegyenlítését. A bíróra kiosztható ügyek számát úgy kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye az eljárási és ügyviteli szabályok megtartását és a bírák arányos munkaterhét. Az ügykiosztásnak legkésőbb az irat bemutatását követő munkanapon meg kell történnie. a bírók önigazgatási testületeinek részvétele Az optimális, hatékony, időszerű ítélkezést, és az integritást biztosító ügyelosztási rend kialakítását, csak a bírák bevonásával, tapasztalataik felhasználásával lehet eredményesen elérni, így ezen a területen a bírák részvételi jogát kiemelten kell biztosítani. 3. Milyen szempontokat vesznek figyelembe az ügykiosztásnál? Előre kell bocsátani, hogy bizonyos ügyekben a bírósági titkárok önálló jogkörben járhatnak el (pl. szabálysértési, végrehajtási ügyek), így az ügyelosztási rendben a bírók mellett a bírósági titkárokat is szerepeltetni kell. Az éves ügyelosztási rend kialakításakor az 1. pontban idézett jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel a következő szempontokat kell figyelembe venni és megjeleníteni: a. az ügyelosztási rend elfogadásának és közzétételének módja, hatálya b. az ügyelosztásról döntő felelős vezető személye és jogköre
16 16 c. az ügyelosztásban érintett bírók (bírósági titkárok) tekintetében a. az egyes bíróként (bírósági titkárként), a tanácsban való ítélkezés esetén a tanács tagjaként és a tanács elnökeként eljáró személyek neve és a lajstromozás szerinti tanács száma b. az egyes bíróra (bírósági titkárra), a bírói tanácsra osztható ügyek típusai itt az ügyek statisztikai nyilvántartás szerinti ügytípusát célszerű megjeleníteni. Helyes lehet, ezen belül vagy ehhez kapcsolódóan az egyéb objektív ismérveket is nevesíteni. Utóbbi különösen fontos akkor, ha a törvényben nevesített olyan ügyekről van szó, amit csak erre kijelölt bírák tárgyalhatnak (pl. fiatalkorúak büntető ügyei). c. a bíró tárgyalási napjai d. az eljáró bírók (bírósági titkárok), bírói tanácsok terhelhetősége a kiosztott ügyek mennyiségénél célszerű előre meghatározni a bíró terhelhetőségét (pl. kezdő bíró, részmunkaidős bíró, más bíróságra is kirendelt bíró). Itt figyelembe kell/lehet venni a bírónál folyamatban lévő ügyek mennyiségét, ezen belül a hosszabb pertartamú ügyek, a soron kívüli ügyek arányát. Itt lehet figyelembe venni a bíró mellé beosztott érdemi segítők számát: ha a bírót bírósági titkár bírósági ügyintéző közvetlenül is segíti, akkor az átlagnál több vagy nagyobb időigényesség ügyek is oszthatók a bíróra. d. az ügyelosztásnál érvényesülő eljárási törvények szerinti rendelkezések és korlátok (pl. hatályon kívül helyezett ügyet lehetőleg az eredetileg eljáró bíró ne tárgyalja) e. az ügyelosztás folyamata az ügy beérkezésétől kezdődő ügyviteli folyamat, ami azzal ér véget, hogy az adott ügy a kijelölt bíró elé kerül. Ide tartozik az ügykiosztásra történő bemutatás időtartama, az ügyvitelben részvevő személyek köre és felelőssége, valamint a vezetett nyilvántartások, dokumentumok jellege f. az előre meghatározott ügyelosztási rendtől való eltérés esetei és annak ügyviteli folyamata rendkívüli helyzetek kezelésének módja (pl. bíró tartós vagy váratlan akadályoztatása) g. az ügyelosztás módszere az a módszer, amely az ügyek objektív alapú és automatikus kiosztását biztosítja. Az automatikus kiosztás nem feltétlenül jelenti az informatikai alapú kiosztást, de azt mindenképpen, hogy a vezető eseti es szubjektív döntésétől független legyen. Ezzel együtt biztosítani kell az eseti döntés lehetőségét is, úgy azonban, hogy az a bíró és az ügyfelek számára igazolható legyen 4. Milyen szerepe van ha van egyáltalán az ügy összetettségének, a bírák szakosodásának és munkaterhének az ügykiosztásnál? Hogyan mérik/mérlegelik ezen szempontokat? Ki vagy mi mérlegeli ezen szempontokat? Milyen mutatókat alkalmaznak ha alkalmaznak egyáltalán a mérlegelés folyamatában? Az ügyek megítélésének nehézségi foka az ügyre fordítandó munkaidő (tárgyalások száma, a feldolgozandó iratok mennyisége, a jogszabály értelmezési nehézségek) mennyiségétől függő. Ezek részben objektív alapon értékelhetők, előre becsülhetők, másrészt azonban a kijelölt bíró szakmai tapasztalatától, felkészültségétől és munkaszervezési módszereitől is függőek.
17 17 Jelenleg nincs olyan objektív alapú és országosan használt rendszer, amely a statisztikai szempontból nyilvántartott ügyek típusaihoz az átlagosan elvárt munkaidő mennyiséget társítaná. Az ügyek elosztási rendjének kialakításakor, az ügyek tényleges kiosztásakor azonban az illetékes vezetők ezeket a tapasztalatokat néhány esetben egyedileg kialakított és dokumentált módszertan alapján figyelembe veszik. Utóbbiban minden vezető érdekelt, mert vezetői munkájuk megítélésének lényegi része az adott szervezeti egységben folyó ítélkezési munka időszerűsége. Az ügyelosztási rend rögzíti, mely tanácsok, bírák járnak el az eljárási törvényekben szabályozott kiemelt jelentőségű polgári perekben illetve büntetőügyekben. Az ügyelosztási rend kialakítása során figyelembe kell venni az ügyek jelentőségét, munkaigényességét - tekintettel a kiemelt jelentőségű perekre és kiemelt jelentőségű ügyekre -, az ügyérkezés statisztikai adatait, emellett törekedni kell az arányos munkateher megvalósítására is. Ezen ügyek külön - törvényi szintű - nevesítésének indoka, hogy az eljárási törvények rendkívül szigorú határidőket szabnak az elbírálásuk során a bíróságra ezen ügyek mielőbbi lezárhatósága érdekében. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény szerint, ha a bíró ilyen ügyet tárgyal, úgy őt az eljárási szabályok és határidők betartása érdekében az egyéb munkavégzés alól szükség szerint fel kell menteni, illetve mentesíteni kell. E rendelkezés végrehajthatóságát segíti elő, ha az ügyelosztási rendben megjelenik, hogy mely bírák tárgyalnak ilyen ügyeket, hiszen az ügyelosztási rend kialakítása során az arányos munkateher elosztás megvalósítására kell törekedni. Az érkező ügyek összetettsége és a bírák aktuális munkaterhe tipikusan olyan kérdések, amelyek egy évre előre nem láthatóak, és az ügyelosztási rendben megjelölt igazgatási vezető felelőssége az ott lefektetett szabályok betartása mellett minden egyes ügy kiszignálása. Általános a bírók szakosodása a büntető és civilisztikai területekre vonatkozóan. Magyarországon csak kivételesen, a néhány fős bíróságokon fordul elő, hogy egy bíró civilisztikai és büntető ügyekben is eljárna. A szakosodás a büntető és civilisztikai ügyeken belül a bíróságok méretétől függő. A nagyobb bíróságokon jellemző a bírók specializálódása pl. büntető ügyeken belül gazdasági jellegű ügyek. Ezeket az ügyelosztásról döntő vezető ismeri és figyelemmel kíséri. Ez a szakosodás megjelenik az ügyelosztási rend kialításakor. A bírák munkaterhének figyelembevételére országosan egységes szempontok még nem kerültek kialakításra. A bírák eltérő munkaterhének megítélése nem egyértelmű, mivel az eltérő munkateher kialakulásának oka mindenképpen mérlegelendő tény, hiszen ez következhet a bíró túlterheltségéből, de akár szakmai alkalmatlanságából is. A munkateher kiegyenlítettségének mérése alapvetően az adott bírósági egység havi statisztikai adatain alapul. A bírák munkaterhét az ügyelosztásról döntő vezetők kísérik figyelemmel és jellemzően eseti jelleggel orvosolják a problémákat. 5. Milyen módszert alkalmaznak az ügykiosztáshoz? Az ügyek automatikusan kerülnek kiosztásra egy bíróhoz (informatikai eljárás) vagy manuálisan? Ha mindkét módszer használatos magyarázza meg, hogy mikor használják az informatikai eljárást és mikor a manuálist? A kérdés megfogalmazása félrevezető. Abból a feltevésből indul ugyanis ki, hogy minden informatikai alapú ügykiosztás egyúttal automatikus is, illetve, hogy a manuális ügykiosztás
18 18 nem lehet automatikus. A megkülönbözetés helyesen csak az lehet, hogy az ügy kiosztása a vezető (a kiosztásra jogosult) szubjektív döntésétől függő és eseti jellegű-e, vagy előre meghatározott, objektív alapú és a vezető szubjektív és eseti döntésétől mentes, vagy minimum e tekintetben korlátozott és igazolható (ellenőrizhető). A fentiek előrebocsátása után a következő válasz adható: Informatikai alapú ügykiosztás a teljes egészében informatikai alapokon működő cégügyekben valósul meg. Egyéb ügyszakokban a kiosztás manuális abban az értelemben, hogy az eljáró bíró személyének az adott ügyhöz történő rendelése nem informatikai alapon történik. Az automatikus ügykiosztás úgy valósul/valósulhat meg, hogy az ügyelosztási rend szerint (pl. a páros, vagy páratlan ügyszámú ügyeket, vagy az érkező ügyek meghatározott sorát és számát) az ügyek lajstromozásával foglalkozó kezelőiroda rendeli az eljáró bíróhoz. Az automatikus ügykiosztás megvalósításához a 14/2002 (VIII.1.) IM rendelet különféle módszereket ajánl: a. a meghatározott számcsoportok, b. az alperes (kötelezett stb.), illetve a vádlott (eljárás alá vont személy stb.) nevének kezdőbetűje, c. a bíróság illetékességi területének felosztása a bírák között (városok, kerületek, egyéb települések stb. szerint), d. egyhetes, kéthetes vagy havonkénti megoszlásban valamennyi érkezett ügy egy tanácsra (bíróra) történő kiosztása, e. az ügyszakonkénti, ügycsoportonkénti, az ügy tárgya szerinti szakosodás, f. a bírói gyakorlat időtartama, g. számítógépes program segítségével történő automatikus ügyelosztás, vagy h. több ügyelosztási módszer együttesen. Megnyugtató megoldás volna az ügyelosztás rendjének megfelelő informatikai rendszer kialakítása. Mivel azonban ebben a rendszerben több szempontot is figyelembe kell venni, az informatikai alkalmazás kialakítása a különféle szintű, méretű stb. bíróságokra hosszabb időt vehet igénybe. 6. Az ügykiosztás módszere eltérő függően a bírósági szinttől/hatáskörtől/régiótól vagy egységes uniformizált rendszert alkalmaznak minden bíróságon az ön országában? Ha a válasz igen, kérem emelje ki a legfontosabb eltéréseket? Az ügykiosztási módszerek nem uniformizáltak Magyarországon. Az ügykiosztás alkalmazott módszeréről a bírói testületek véleménye alapján az adott bírósági vezető dönt. A választott és alkalmazott módszerek a bírósági szinttől, a technikai lehetőségektől függően, az adott bíróság létszámától, a bírák szakosodásának mértékétől függően eltérhetnek (pl.: kis létszámú bíróságon szakosodni nem lehet, így szinte minden ügyet, minden bíró, esetleg egy vagy két bíró tárgyalhat). Az ügyelosztási renden belül, ügyelosztási módszerként alkalmazható több megoldás. (lásd. 5. kérdésre adott válasznál) Saját ügyelosztási rendet adnak ki a következő bíróságok: - Kúria
19 19 - ítélőtáblák (büntető és civilisztikai ügyszakra bontva) - törvényszékek (büntető és civilisztikai ügyszakra bontva) - járásbíróságok (büntető és civilisztikai ügyszakra bontva) - közigazgatási és munkaügyi bíróságok A konkrét módszereket illetően sem a bírósági szintekre, sem bíróságokra, sem ügyszakokra vonatkozóan nincs egységes protokoll, részletes módszertani ajánlás, vagy ügyelosztási rendre vonatkozó elnöki intézkedés minta, azonban valamennyi jelenleg hatályos bírósági ügyelosztási rend a hatályos jogszabályok által előírt feltételeknek megfelel, és azon belül az adott szervezeti egység adott személyi és tárgyi környezetéhez igazodóan lett elkészítve. 7. Ki nevezi ki/jelöli ki azt a személyt, aki a döntéseket hozza az ügykiosztás területén és ki a felelős az ügykiosztásért a bíróságon? Az ügyek kiosztásának rendszerét felülvizsgálja-e valaki? Ha igen mely személy vagy intézmény teszi ezt meg és milyen eljárás során? Az ügyelosztási rendet a Kúria, az ítélőtábla, a törvényszék, elnöke határozza meg. A gyakorlatban jellemző, hogy a Kúrián, az ítélőtáblán, a törvényszéken belül működő szakmai kollégiumok készítik el és tesznek javaslatot a saját ügyelosztási rendjükre, amely később az elnök által elfogadásra kerül. Viszonylagos önállóság illeti meg a bíróságok szervezeti és működési szabályzatai szerint a járásbíróságok és a közigazgatási és munkaügyi bíróságok elnökeit is. Ezeken a bíróságokon a bírósági elnökök általában a bírókkal egyeztetve alakítják ki az ügyelosztási rendre vonatkozó javaslatukat. Figyelemmel arra, hogy az ügyelosztás rendjét a bírói tanácsok és a kollégiumok véleményezik, e testületeknek jogában áll bármikor napirendjükre venni az ügyelosztási rendet. Az Országos Bírósági Hivatal Elnöke nevezi ki az ítélőtábla és a törvényszék elnökét, elnökhelyettesét, valamint az ítélőtábla és a törvényszék kollégiumvezetőjét, továbbá a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégium kollégiumvezetőjét és kollégiumvezetőhelyettesét. A Kúria elnöke nevezi ki többek között a Kúria kollégiumvezetőit, kollégiumvezető-helyetteseit. Az ítélőtábla elnöke nevezi ki többek között az ítélőtábla kollégiumvezető-helyetteseit. Az Országos Bírósági Hivatal Elnöke jóváhagyja az ítélőtáblák, továbbá a törvényszékek szervezeti és működési szabályzatát és irányítja, ellenőrzi az ítélőtábla elnökének és a törvényszék elnökének az igazgatási tevékenységét, melynek során figyelemmel kíséri a bíróságok igazgatására vonatkozó szabályok érvényesülését, az eljárási határidők és az ügyviteli szabályok megtartását, és mindezek érdekében vizsgálatot rendel el. A Kúria Elnöke irányítja és ellenőrzi a Kúria bírósági vezetőinek igazgatási tevékenységét és elvégzi vezetői vizsgálatukat. A törvényszék elnöke nevezi ki többek között a közigazgatási és munkaügyi bíróság, valamint a járásbíróság elnökét és irányítja, ellenőrzi ezen személyek igazgatási tevékenységét. Mivel az ügyelosztási rend kiadása az elnökök igazgatási jogkörébe tartozik, így ezek kialakítása, formája, az abban használni rendelt módszerek megfelelősége a felettes igazgatási vezető, végső soron az Országos Bírósági Hivatal elnöke által vizsgálható és vizsgálandó. Közvetetten így ezek a rendelkezések az Országos Bírói Tanács által is vizsgálhatók. Az ellenőrzési eljárás lényege, hogy a kinevező egyben ellenőrzi is az igazgatási vezető tevékenységét, e körben az ügyek kiosztásának rendszerét is.
20 20 Az ügyelosztási renddel kapcsolatban azok nyilvánossága okán - az ügyfelek is tehetnek bejelentést, amelyet a bírósági vezetők kötelesek kivizsgálni. Az ügyelosztás rendjének megújítása végett az elmúlt két évben a következő intézkedések történtek: - a bírósági elnökök éves beszámolójában erről külön fejezetben kell tájékoztatást adni - az OBH mellett működő Bírósági Integritás Munkacsoport évi munkatervében szerepel ezek vizsgálata - az OBH mellett működő Munkateher Munkacsoport foglalkozik az elvárható munkateher meghatározásának módjával - az OBH mellett működő Igazgatási Munkacsoport foglalkozik az évi 9. sz. OIT szabályzat felülvizsgálatával, amely többek között a bírák helyettesítésének módjáról is rendelkezik. 8. Konkrét ügyben országának jogi szabályozása alapján - szükséges-e utalást tenni arra, hogy mely jogszabályhely alapján és milyen módon történt az ügykiosztás? Nincs olyan jogszabályi rendelkezés, ami előírná, hogy konkrét ügyben utalás történjék arra, hogy mely jogszabályhely alapján és milyen módon történt az ügykiosztás. Az ügyelosztás rendjének közzététele biztosítja az ügykiosztás módjának és alapjának az ellenőrizhetőségét. A bíróságok gyakorlatában azonban van arra példa, hogy erre konkrét ügyben is sor kerül. Ilyenek különösen: - az eredetileg kijelölt bíróról az ügy átosztásra kerül (pl. bíró jogviszonyának megszűnése tartós távolléte, kizárása) - az ügy kiosztására az előre meghatározott, automatikus ügyelosztási rendtől eltérően kerül sor. A fenti esetekben az ügyfelet az újonnan eljáró bíró, a bírósági elnöke tájékoztathatja, illetve az eltérés okát az ügy aktáján is jelezni kell valamilyen felülírással. Ilyen esetekben az átosztásnak okirati nyoma marad a bírósági elnöki igazgatási iratai között is. 9. Az ön országának jogi szabályozása lehetővé teszi-e az eltérést az ügykiosztás általános szabályaitól egy speciális ügy érdekében? Mi az alapja és a célja egy ilyen eltérésnek és melyek a szempontjai? Az ügyelosztás rendjében, sok esetben eleve szerepeltetni kell bizonyos speciális ügyeket (pl. fiatalkorúak büntetőügyeiben csak erre kijelölt bírók járhatnak el). Az ügyelosztás rendjét ehhez igazodva kell kialakítani. Az ügykiosztás általános szabályaitól csak az ügyelosztás rendjében előre meghatározott okból és módon lehet eltérni. Például az ügyelosztás automatizmusa szerint minden páros sorszámú ügyet egy bírónak kellene kapnia, de az adott bíró az ügyben korábban bíróként, vagy szakértőként eljárt. Ez esetben az adott ügy lehetőleg egy előre ugyancsak meghatározott rend szerint és az eltérést dokumentáló módon más bíróra kerül.
Módosítási javaslat a FESZ 9. és 20. -ához
Fegyelmi Konferencia Esztergom, 2013. szeptember 6-8. A 2013. szeptember 7.-én, szombaton tartandó FESZ jelenlegi módosítás-tervezete című programponthoz Módosítási javaslat a FESZ 9. és 20. -ához....

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


az iparbiztonsági ellenőrzés és a telephely biztonsági tanúsítvány kiadásának
1.1 Látogatás: telephely biztonsági tanúsítvánnyal vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személy részéről egy másik telephely biztonsági tanúsítvánnyal vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet felkeresése a minősített szerződés végrehajtásához kapcsolódó és a minősített adat megismerésével járó tárgyalás, egyeztetés céljából.
3.2 Nemzetbiztonsági szolgálat: a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 5. § m) pontja vagy 6. § p) pontja alapján a gazdálkodó szervezet cégellenőrzését végző nemzetbiztonsági szolgálat.
2.3 A telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás általános szabályai
(2)4 Az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány tartalmazza, hogy a gazdálkodó szervezet legfeljebb milyen minősítési szintű minősített szerződés végrehajtásába vonható be.
(3)5 A telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány
3. §6 (1)7 A minősített adatot kezelő szerv vagy a gazdálkodó szervezet a „Szigorúan titkos!”, a „Titkos!”, illetve a „Bizalmas!” minősítési szintű adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás megindítását az 1. mellékletben meghatározott adattartalommal a Nemzeti Biztonsági Felügyelet (a továbbiakban: NBF) elnöke által rendszeresített és az NBF-et irányító miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett Cég-adatlap megküldésével kezdeményezi az NBF-nél. Telephely biztonsági tanúsítvány kizárólag olyan gazdálkodó szervezetnek adható ki, amelynek alapítása és a Cég-adatlap benyújtása között legalább két év eltelt.
(2)8 A minősített adatot kezelő szerv vagy a gazdálkodó szervezet – ha a gazdálkodó szervezet nyilatkozik arról, hogy nem kívánja megteremteni a minősített adat fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági feltételeit – a „Szigorúan titkos!”, a „Titkos!”, illetve a „Bizalmas!” minősítési szintű adatok kezelésére jogosító egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás megindítását a 2. mellékletben meghatározott adattartalommal az NBF elnöke által rendszeresített és az NBF-et irányító miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett Cég-adatlap megküldésével kezdeményezi az NBF-nél. Telephely biztonsági tanúsítvány kizárólag olyan gazdálkodó szervezetnek adható ki, amelynek alapítása és a Cég-adatlap benyújtása között legalább két év eltelt.
4. § (1)10 Az NBF elnökének megkeresésére a nemzetbiztonsági szolgálat elvégzi a (3), valamint (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott feladatokat.
(3) A nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 74. § f) pontjában meghatározott cégellenőrzés során a nemzetbiztonsági szolgálat a gazdálkodó szervezet által kitöltött Cég-adatlapban foglalt adatok valóságtartalmát ellenőrzi annak megítélése érdekében, hogy a gazdálkodó szervezet minősített szerződés végrehajtásába történő jövőbeni bevonása sértheti-e a Magyar Köztársaság nemzetbiztonsági, továbbá a NATO, vagy az EU biztonsági érdekeit. A nemzetbiztonsági szolgálat szakvéleményben foglal állást az ellenőrzött gazdálkodó szervezet esetében a nemzetbiztonsági szempontú biztonsági kockázati tényező fennállásáról vagy annak hiányáról.
(4)12 A 3. § (1) bekezdése szerinti esetben az iparbiztonsági ellenőrzés során a nemzetbiztonsági szolgálat végrehajtja a gazdálkodó szervezet tulajdonosai, a vezető testületébe tartozó személyek, a kijelölésre kerülő biztonsági vezető, valamint a titkos ügykezelő és helyettese, a rendszerbiztonsági felügyelő, a rendszeradminisztrátor, továbbá a minősített szerződésben való igazolt részvétel esetén annak előkészítésében és végrehajtásában érintett személyek nemzetbiztonsági ellenőrzését.
(5)13 A 3. § (2) bekezdése szerinti esetben az iparbiztonsági ellenőrzés során a nemzetbiztonsági szolgálat végrehajtja a gazdálkodó szervezet tulajdonosai, a vezető testületébe tartozó személyek, a kijelölésre kerülő biztonsági vezető, valamint a minősített szerződésben való igazolt részvétel esetén annak előkészítésében és végrehajtásában érintett személyek nemzetbiztonsági ellenőrzését.
(6)14 A (4) vagy (5) bekezdésben meghatározott személyek a nemzetbiztonsági szolgálatokról szóló 1995. évi CXXV. törvény 2. számú mellékletében szereplő biztonsági kérdőívet a nemzetbiztonsági ellenőrzés és a felülvizsgálati eljárás során a biztonsági kérdőív kitöltésének eljárási szabályairól, valamint a nemzetbiztonsági ellenőrzéssel összefüggésben a lényeges adatokban bekövetkezett változás bejelentésének rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint töltik ki azzal, hogy biztonsági megbízott alatt az NBF kijelölt munkatársát kell érteni. A nemzetbiztonsági ellenőrzést az NBF elnöke kezdeményezi.
5. § (1)15 A telephely biztonsági tanúsítvány akkor adható ki, ha a gazdálkodó szervezet legalább „Bizalmas!” minősítési szintű adat kezelésére vonatkozó Engedéllyel és „„Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adat elektronikus kezelésére vonatkozó Rendszerengedéllyel rendelkezik.
(2)16 Az adatbiztonsági ellenőrzés részeként a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben meghatározott I., vagy II. osztályú biztonsági terület, valamint elektronikus adatkezelő rendszer létesítése érdekében a gazdálkodó szervezet a kialakítandó biztonsági területről alaprajzot és egyszerűsített biztonságtechnikai rendszertervet tartalmazó helyszínrajzot, továbbá a rendszerre vonatkozó, a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott dokumentációt készít, melyeket jóváhagyás céljából a személyek nemzetbiztonsági ellenőrzéséről, valamint a cégellenőrzés eredményéről szóló értesítés kézhezvételétől számított 5 napon belül megküldi az NBF-nek.
(3)17 Az I. vagy II. osztályú biztonsági terület, továbbá az elektronikus adatkezelő rendszer kialakítása csak jóváhagyott helyszínrajz és a rendszerre vonatkozó jóváhagyott dokumentáció alapján kezdhető meg. A gazdálkodó szervezet a jóváhagyás kézhezvételétől számított 15 napon belül alakítja ki az I. vagy II. osztályú biztonsági területet, valamint a rendszert. Egyéb tekintetben a fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági feltételek kialakítására vonatkozó eljárás a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben és a minősített adat elektronikus biztonságának, valamint a rejtjeltevékenység engedélyezésének és hatósági felügyeletének részletes szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltak szerint történik. A gazdálkodó szervezet az Engedély és a Rendszerengedély kiadásához szükséges dokumentumokat a jóváhagyott helyszínrajz és a rendszerre vonatkozó jóváhagyott dokumentáció kézhezvételét követő 15 napon belül küldi meg az NBF-nek.
(3a)18 Az NBF eljárásában két ízben van helye hiánypótlásnak.
(4)19 A 4. § (6) bekezdésében, valamint a (2) és (3) bekezdésben foglalt határidők elmulasztása esetén az NBF az eljárást megszünteti.
6. § (1)20 A 4. §-ban és az 5. §-ban meghatározott eljárás lefolytatását követően az NBF a (2) bekezdésben meghatározott biztonsági feltételek teljesülése esetén kiadja a telephely biztonsági tanúsítványt, a (4) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén pedig kiadja az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványt. A biztonsági feltételek hiányában az NBF – a (6) bekezdésben meghatározott kivétellel – a telephely biztonsági tanúsítvány, illetve az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány kiadását megtagadja.
d) saját alkalmazásában álló – az NBF elnöke egyetértésével kinevezett – biztonsági vezetőt foglalkoztat.
(3)21 A gazdálkodó szervezet részére kiadott Engedély és Rendszerengedély szintje alacsonyabb is lehet, mint a telephely biztonsági tanúsítványának a szintje. Minősített adatot ebben az esetben saját székhelyén, telephelyén és fióktelepén kizárólag az Engedély és a Rendszerengedély szintjéig kezelhet.
(4)22 Az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány akkor adható ki, ha a gazdálkodó szervezet
c) saját alkalmazásában álló – az NBF elnöke egyetértésével kinevezett – biztonsági vezetőt foglalkoztat.
(5)23 Ha a gazdálkodó szervezet rendelkezik egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal, akkor a gazdálkodó szervezet kérelmére az NBF a 4. § (4) bekezdésében, valamint az 5. §-ban foglalt feltételek teljesítését követően kiadja a telephely biztonsági tanúsítványt.
(6)24 Ha a telephely biztonsági tanúsítvány megszerzésére irányuló eljárás során a gazdálkodó szervezet teljesíti a (4) bekezdésben meghatározott biztonsági feltételeket és a (2) bekezdésben meghatározott biztonsági feltételek teljesülésének hiányában telephely biztonsági tanúsítvány nem adható ki, az NBF a gazdálkodó szervezet részére – ha az eljárás során ezzel összefüggésben nyilatkozik – egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványt ad ki.
(7)25 Ha a telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet a továbbiakban nem kívánja fenntartani a minősített adat fizikai, adminisztratív és elektronikus biztonsági feltételeit, a gazdálkodó szervezet kérelmére az NBF a telephely biztonsági tanúsítványt, valamint a kiadott Engedélyt és Rendszerengedélyt visszavonja, és a 6. § (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén – ha a gazdálkodó szervezet cégellenőrzésére a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül került sor – a gazdálkodó szervezet részére egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványt ad ki.
(8)26 Ha a telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás megindításakor a gazdálkodó szervezet rendelkezik a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül elvégzett kockázatmentes cégellenőrzéssel, az NBF az eljárás megindításakor a cégellenőrzés elrendelését mellőzheti.
7. § (1)27 A telephely biztonsági tanúsítvány érvényessége alatt
e)28 a gazdálkodó szervezet vezetője kötelezi magát arra, hogy minősített szerződés végrehajtásába csak olyan alvállalkozót von be, amely a minősített szerződés minősítési szintjének megfelelő és érvényes telephely biztonsági tanúsítvánnyal vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik,
f)29 a biztonsági vezető biztosítja és elősegíti, hogy az NBF és a nemzetbiztonsági szolgálat a jogszabályban meghatározott feladatát végrehajthassa,
g)30 a biztonsági vezető intézkedik a nemzeti minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány kiállítását követő minden ötödik évben a kiállítás hónapjának utolsó napjáig az ismételten kitöltött Cég-adatlap NBF részére történő megküldéséről, amely alapján az NBF elnökének megkeresésére a nemzetbiztonsági szolgálat elvégzi a gazdálkodó szervezet újbóli cégellenőrzését.
(2)31 Az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány érvényessége alatt
e)32 a biztonsági vezető intézkedik a nemzeti minősített adatok kezelésére jogosító egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány kiállítását követő minden ötödik évben a kiállítás hónapjának utolsó napjáig az ismételten kitöltött Cég-adatlap NBF részére történő megküldéséről, amely alapján az NBF elnökének megkeresésére a nemzetbiztonsági szolgálat elvégzi a gazdálkodó szervezet újbóli cégellenőrzését.
(3)33 A telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás során vagy a telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány érvényessége alatt
a)34 a biztonsági vezető adatszolgáltatást teljesít a változás beálltát követő 5 napon belül az NBF-nek, ha a Cég-adatlap tartalmában vagy a személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező személyek körében változás áll be, a gazdálkodó szervezet ellen csőd-, felszámolási vagy végelszámolási eljárás indul, vagy a Gazdasági Versenyhivatal végleges elmarasztaló határozatot hoz,
b) az NBF – ha az a) pont szerinti adatszolgáltatás, vagy egyéb módon a tudomására jutó információ indokolttá teszi – a gazdálkodó szervezet előzetes értesítése nélkül intézkedik a gazdálkodó szervezet újbóli cégellenőrzésének végrehajtására a nemzetbiztonsági szolgálat felé.
(4)35 Ha a biztonsági vezető az (1)–(3) bekezdésben foglalt kötelezettségeinek nem tesz eleget, az NBF kezdeményezheti a biztonsági vezető kinevezésének visszavonását.
8. § (1)36 Az NBF nyilvántartást vezet a telephely biztonsági tanúsítvánnyal, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezetről. A nyilvántartás
d) a telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezetek esetében az Engedély és Rendszerengedély szintjét
(2)37 Az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az NBF a telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány visszavonását követő 5 évig kezeli, ezt követően a nyilvántartásából törli.
(3)38 Az NBF a telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány kiállításának vagy visszavonásának tényét közli az Alkotmányvédelmi Hivatallal, továbbá a cégellenőrzést végző nemzetbiztonsági szolgálattal, ha a cégellenőrzést nem az Alkotmányvédelmi Hivatal végezte, valamint NATO minősített adatok kezelésére jogosító telephely biztonsági tanúsítvány, valamint egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány esetén a honvédelemért felelős miniszterrel is.
9. §39 A telephely biztonsági tanúsítvány, valamint az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány visszavonásig érvényes.
10. §40 (1) Az NBF a telephely biztonsági tanúsítványt, valamint a telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás során kiadott Engedélyt és Rendszerengedélyt visszavonja, ha
2/A.41 A telephely biztonsági tanúsítvány kiadására irányuló eljárás speciális szabályai
10/A. § (1) A Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi VII. törvény (a továbbiakban: 2015. évi VII. törvény) 3. § (1) bekezdésében meghatározott telephely biztonsági tanúsítvány esetében – az ezen alcím szerinti eltérésekkel – e rendelet egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványra vonatkozó rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
10/B. § (1) A 10/A. § (1) bekezdésében meghatározott telephely biztonsági tanúsítvány érvényessége alatt
(3) Ha a gazdálkodó szervezet rendelkezik érvényes telephely biztonsági tanúsítvánnyal, illetve egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal, a 6. § (2) és (4) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülése esetén – ha a gazdálkodó szervezet cégellenőrzésére a kérelem benyújtását megelőző egy éven belül került sor – a gazdálkodó szervezet kérelmére az NBF új eljárás lefolytatása nélkül kiadja a 10/A. § (1) bekezdése szerinti telephely biztonsági tanúsítványt.
11. § (1)42 „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített szerződés végrehajtásában
(2)43 „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű minősített szerződés esetén a gazdálkodó szervezet részére a minősített adatot átadó szerv vezetője adja ki a felhasználói engedélyt. A felhasználói engedély megadása előtt a minősített adatot átadó szerv vezetője ellenőrzi, hogy a gazdálkodó szervezetnél megteremtették-e a „Korlátozott terjesztésű!” minősítési szintű adat védelméhez a Nemzeti Biztonsági Felügyelet működésének, valamint a minősített adat kezelésének rendjéről szóló kormányrendeletben és az elektronikus biztonság részletes szabályairól szóló kormányrendeletben előírt feltételeket.
(3)44 Érvényes telephely biztonsági tanúsítvánnyal vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet egyidejűleg több minősített szerződés végrehajtásában is részt vehet, ha a telephely biztonsági tanúsítványának vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványának szintje azoknak megfelel.
(4)45 A minősített adatot átadó szerv vezetője a beszerzési eljárás bármely szakaszában – beleértve a szerződéskötést megelőző tárgyalásokat is – kizárólag érvényes és megfelelő szintű telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet részére adhat át „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített adatot. A gazdálkodó szervezet részére átadott minősített adat csak a minősített szerződésben meghatározott célra használható fel és a minősített adatot átadó szerv vezetője előzetes engedélye nélkül más személy vagy szervezet részére nem továbbítható.
(6)46 A telephely biztonsági tanúsítvány, az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány, valamint egyéni vállalkozó esetén a személyi biztonsági tanúsítvány meglétéről a minősített adatot átadó szerv vezetője a minősített adat átadása előtt igazolás kiállítását kéri az NBF-től.
12. § (1)47 Ha a minősített adatot átadó szerv vezetője nem Magyarország területén bejegyzett gazdálkodó szervezetet kíván „Bizalmas!” vagy annál magasabb minősítési szintű minősített szerződés végrehajtásába bevonni, az NBF útján beszerzi az adott ország nemzeti biztonsági hatóságának igazolását az érintett gazdálkodó szervezet telephely biztonsági tanúsítványának vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítványának meglétére vonatkozóan.
(2)48 Ha külföldi minősített adatot kezelő szerv kíván Magyarország területén bejegyzett gazdálkodó szervezetet minősített szerződés végrehajtásába bevonni, a külföldi fél nemzeti biztonsági hatóságának írásbeli kérésére az NBF elnöke igazolást ad ki a telephely biztonsági tanúsítvány, illetve az egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvány meglétéről vagy intézkedik a gazdálkodó szervezet iparbiztonsági ellenőrzésének kezdeményezéséről.
(3) Minősített szerződés végrehajtásába – fő- vagy alvállalkozóként – történő bevonásáról a gazdálkodó szervezet a NBF-et minden esetben írásban tájékoztatja. A tájékoztatás tartalmazza a minősített szerződés azonosító adatait, tárgyát és minősítési szintjét.
(3)49 A projekt biztonsági utasítást a minősített adatot átadó szerv vezetője biztonsági vezetőjének bevonásával készíti el. „NATO Titkos!” vagy „EU Titkos!” és „NATO Bizalmas!” vagy „EU Bizalmas!” minősítési szintű projekt esetében a projekt biztonsági utasítást és annak esetleges módosításait minden esetben az NBF vagy, ha ezt nemzetközi szerződés szükségessé teszi, a másik részes fél nemzeti biztonsági hatósága is jóváhagyja. A projekt biztonsági utasítás a szerződésben részt vevő minden szereplőre alkalmazandó.
14. § (1)50 Telephely biztonsági tanúsítvánnyal vagy egyszerűsített telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet alkalmazásában álló személyek minősített szerződés végrehajtásához kapcsolódó látogatására engedély alapján kerülhet sor.
(2)51 „Bizalmas!” minősítési szintű minősített szerződés végrehajtása esetén az érintett gazdálkodó szervezetek biztonsági vezetői látogatási kérelem alapján engedélyezik a látogatást.
(3)52 „Szigorúan Titkos!”, „Titkos!”, „NATO Titkos!” vagy „EU Titkos!”, valamint „NATO Bizalmas!” vagy „EU Bizalmas!” minősítési szintű minősített szerződés végrehajtása esetén az engedélyeket az NBF adja ki az NBF honlapjáról letölthető látogatási kérelem formanyomtatvány alapján. A kérelmet a látogatás tervezett időpontját legalább nyolc nappal megelőzően a biztonsági vezető megküldi az NBF részére. Nemzetközi látogatás esetén a kérelmet a biztonsági vezető a látogatás tervezett időpontját megelőzően legalább harminc nappal megküldi az NBF részére.
(4)53 Már engedélyezett nemzetközi látogatási kérelem módosítására a látogatás tervezett időpontját megelőző tizenötödik napig van lehetőség.
16. §54 A 2013. január 1-jét megelőzően kiadott telephely biztonsági tanúsítvánnyal rendelkező gazdálkodó szervezet – a 7. § (1) bekezdés g) pontjában foglaltakra figyelemmel – 2018. december 31. napjáig megküldi az NBF részére a Cég-adatlapot a nemzetbiztonsági szolgálat által lefolytatandó ismételt cégellenőrzés érdekében.
17. §55 Ez a rendelet
19. §57
1. melléklet a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelethez60
2. melléklet a 92/2010. (III. 31.) Korm. rendelethez61
1 Az 1. § 1. pontja a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
2 Az 1. § 3. pontja a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. alcím címe a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
4 A 2. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 28. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 A 2. § (3) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 28. § (2) bekezdése iktatta be.
6 A 3. § a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
7 A 3. § (1) bekezdése a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
8 A 3. § (2) bekezdése a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
9 A 3/A. §-t a 118/2017. (V. 29.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 10. § a) pontja.
10 A 4. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (2) bekezdését a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 10. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
12 A 4. § (4) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 4. § (5) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 4. § (6) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 30. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 418/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 Az 5. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
16 Az 5. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított, a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 Az 5. § (3) bekezdése a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 Az 5. § (3a) bekezdését a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
19 Az 5. § (4) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdése iktatta be.
20 A 6. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 6. § (3) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 6. § (4) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 6. § (5) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
24 A 6. § (6) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
25 A 6. § (7) bekezdését a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
26 A 6. § (8) bekezdését a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
27 A 7. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 7. § (1) bekezdés e) pontja a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 7. § (1) bekezdés f) pontja a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 7. § (1) bekezdés g) pontja a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 7. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 33. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 7. § (2) bekezdés e) pontja a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 7. § (3) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 33. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 9. § b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 7. § (3) bekezdés a) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 291. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
35 A 7. § (4) bekezdését a 118/2017. (V. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 8. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 34. §-ával megállapított szöveg.
37 A 8. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 8. § (3) bekezdése a 218/2011. (X. 19.) Korm. rendelet 82. § (2) bekezdésével megállapított, a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés f) és g) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 9. § a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 10. § a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
41 A 2/A. alcímet a 224/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
42 A 11. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 36. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 11. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 11. § (3) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 36. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 11. § (4) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 36. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 11. § (6) bekezdését a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 36. § (3) bekezdése iktatta be.
47 A 12. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 37. §-ával megállapított szöveg.
48 A 12. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 37. §-ával megállapított szöveg.
49 A 13. § (3) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 14. § (1) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 14. § (2) bekezdése a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 14. § (3) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (143) bekezdése, a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 14. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (143) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 16. §-t a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 104/2018. (VI. 11.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
55 A 17. § a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
56 A 18. §-t a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
57 A 19. §-t a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
58 A 20. § ugyanezen § (5) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 A 21. §-t a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 40. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
60 Az 1. melléklet a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 39. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 2. mellékletet a 224/2015. (VIII. 7.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 441/2016. (XII. 16.) Korm. rendelet 39. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.