text:
Az adatvédelem főbb területei | Cégvezetés
Az adatvédelem főbb területei
Alkotmányunk értelmében a Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a személyes adatok védelméhez való jog, amelynek tartalma az Alkotmánybíróság értelmezése szerint [15/1991. (IV. 13.) AB határozat] nem szűkíthető le a "hagyományos védelmi jogoknál" érvényesülő passzív oldalra, vagyis a polgárok nem csak arra tarthatnak igényt, hogy személyes adataikat másokkal szemben az állam megvédje.
A személyes adatok védelméhez való jogról általában
Valójában ún. "információs önrendelkezési jogról" van szó, mivel a személyes adatok védelméhez való jog aktív oldalát is figyelembe véve annak tartalma akként ragadható meg, hogy mindenki maga rendelkezik személyes adatainak feltárásáról és felhasználásáról. Ebbe beletartozik, hogy - főszabály szerint - az érintett - határozott, tájékozott, önkéntes - hozzájárulása szükséges adatainak bármilyen fajta kezeléséhez, és az adatfeldolgozás egész folyamatát ellenőrizhetővé, követhetővé kell tenni számára. Az ezzel ellentétes szabályok már az alapjog korlátozását jelentik, ami csak akkor megengedett, ha az alkotmányos kritériumoknak megfelel, továbbá a jog gyakorlásának garanciáit nem sérti.
Adatvédelmi kódex
Legyen szó bármilyen eszközzel történő adatkezelésről, az adatvédelmi szabályok alapját a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény képezi, elengedhetetlen tehát alapvető szabályainak, elveinek ismertetése a számítógépes adatvédelem tárgyalásakor is. Az "adatvédelmi kódex" az általános megítélés szerint korszerű, más országok szabályozásához képest általában szigorúbb védelmet biztosít (eltérni például a törvénytől csak kifejezett felhatalmazása alapján lehet), és messzemenően eleget tesz a vonatkozó uniós irányelv követelményeinek is.
Alapvetően csak a természetes személy kizárólag saját célját szolgáló adatkezelés jelent kivételt a törvény hatálya alól, egyébként a hazánkban folytatott minden, természetes személy ("adatalany", "érintett") adataira vonatkozó adatkezelésre, illetve adatfeldolgozásra alkalmazni kell a kódexet.
A törvény az adatkezelés egyik eseteként az érintett hozzájárulása alapján történő adatkezelést teszi tehát lehetővé, különleges adatokra vonatkozóan azzal az eltéréssel, hogy ilyen adatok kezeléséhez írásbeli hozzájárulás szükséges.
Az önrendelkezési jog korlátját jelentő, hozzájáruláshoz nem kötött kötelező adatkezelés garanciális okból a különleges adatoknál kizárólag törvényen alapulhat, egyéb személyes adatoknál törvényi felhatalmazás alapján - az ott meghatározott körben - helyi önkormányzati rendeleten is. A különleges adatok első körét illetően ezenkívül nemzetközi egyezmény, alkotmányban biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá nemzetbiztonsági, bűnmegelőzési vagy bűnüldözési érdek teremthet még alapot az ún. hozzájárulás nélküli adatkezeléshez. A kivételek tehát elvileg szűkre szabottak.
Az érintett jogai az adatvédelmi törvény szerint
Az érintett személyes adatai védelme érdekében a következő jogosítványokkal rendelkezik:
- tájékoztatást kérhet az adatkezelésről, amelyet kötelező megadni (a tájékoztatás kiterjed a kezelt, illetve feldolgozott adataira, az adatkezelés céljára, jogalapjára, időtartamára, az adatfeldolgozó adataira, továbbá hogy kik és milyen célból kapják vagy kapták meg az adatokat; a törvény enged némi kivételt, amikor az adattovábbításról szóló nyilvántartás időtartamának jogszabályi korlátozását lehetővé teszi, de így is 5, illetve 20 év az alsó határ);
-adatainak helyesbítését kérheti, amennyiben azok a valóságnak nem felelnek meg;
- kérheti adatainak törlését - a törlés kötelező esetei: az adatkezelés jogellenessége, adatszolgáltatás önkéntessége, adatok hiányossága vagy téves volta;
- betekinthet az adatvédelmi biztos által vezetett adatvédelmi nyilvántartásba;
-tiltakozási jogot gyakorolhat (azaz tiltakozhat) az adatkezelés ellen;
- bírósághoz fordulhat;
-kártérítést követelhet (erre írásunk későbbi részében még visszatérünk).
Az adatvédelmi biztos fontos hatósági jellegű feladata az adatvédelmi nyilvántartás vezetéséről való gondoskodás, ami a személyes adatok védelmének garanciális eszközei közé sorolható, különös tekintettel arra, hogy a biztos előzetes ellenőrzést is végezhet, mégpedig az adatkezelés megkezdése előtt. E nyilvántartás tartalmazza az adatkezeléssel kapcsolatos legfőbb adatokat, információkat, az adatkezelés céljától kezdve azok forrásán át az adatfeldolgozónak az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéig stb. Az adatvédelmi nyilvántartás bárki által megtekinthető.
Elektronikus kereskedelem, információs társadalom
Az adatvédelem általános alapvetései mellett az adatkezelők különböző köreire, meghatározott adatfajtákra vonatkozóan ún. szektorális törvények tartalmazzák a részletesebb, specifikus szabályokat. Ezek közül a számítógépes adatvédelem szempontjából a 2001-ben kihirdetett, az elektronikus kereskedelmi szolgáltatásokról, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló törvény (Tv.) ismertetése kívánkozik ide leginkább.
E szolgáltatások törvényi definíciójának értelmében - lásd fogalomtár - a törvény hatálya alá tartozó szolgáltatások lényeges kritériuma az elektronikus út igénybevétele, az egyedi hozzáférés, illetve az e-kereskedelem esetében annak célja. Mivel ilyen szolgáltatásokat előzetes engedély nélkül bárki végezhet - nem érintve ezzel természetesen az egyébként előírt engedélyezést, képesítést, bejelentést vagy minősítést -, a törvény rendelkezései alapján (az adatszolgáltatási, adatvédelmi, elektronikus reklámokra stb. vonatkozó szabályai), ezért az érintett adatkezelők köre is igencsak széles. Kivételt képeznek azonban a bírósági, hatósági eljárások, valamint a "magánjellegű kommunikáció".
Az elektronikus kereskedelmi törvény felöleli többek között az elektronikus úton kötött szerződésekre vonatkozó szabályokat, a szolgáltatók általuk rendelkezésre bocsátott információkért fennálló felelősségének témáját, az internet és a szerzői jog egyes kérdéseit, az elektronikus reklámok szabályait, különös fogyasztóvédelmi szabályokat, és nem utolsósorban sajátos adatvédelmi rendelkezéseket is tartalmaz. A következőkben a szolgáltató felelősségével és az adatvédelemmel kapcsolatos főbb törvényi előírásokat foglaljuk össze.
Szolgáltatói felelősség
A szolgáltató (az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó természetes, illetve jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet) felel az általa rendelkezésre bocsátott, jogszabályba ütköző tartalmú információval okozott jogsérelemért, illetve kárért.
A közvetítő szolgáltató mentesülése a felelősség alól
A közvetítő szolgáltató nem felel a más által rendelkezésre bocsátott, a közvetítő szolgáltató által nyújtott információs társadalommal összefüggő szolgáltatással továbbított, tárolt vagy hozzáférhetővé tett, jogszabályba ütköző tartalmú információval harmadik személynek okozott jogsérelemért, illetve kárért akkor, ha eleget tesz a törvényben meghatározott feltételeknek, és mindemellett úgy jár el, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Közvetítő szolgáltatónak minősül az információs társadalommal öszszefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltató, amely
- az igénybe vevő által biztosított információt távközlőhálózaton továbbítja, vagy a távközlőhálózathoz hozzáférést biztosít (egyszerű adatátvitel és hozzáférés-biztosítás);
- az igénybe vevő által biztosított információt távközlőhálózaton továbbítja, és az alapvetően a más igénybe vevők kezdeményezésére történő információtovábbítás hatékonyabbá tételét szolgálja (gyorsítótárolás);
- az igénybe vevő által biztosított információt tárolja (tárhelyszolgáltatás);
- információk megtalálását elősegítő segédeszközöket biztosít az igénybe vevő számára (keresőszolgáltatás).
Egyszerű adatátvitelt és hozzáférést biztosító közvetítő szolgáltató
A fentieknek megfelelően az egyszerű adatátvitelt és hozzáférést biztosító közvetítő szolgáltató akkor nem felel a továbbított információ tartalmával okozott kárért, ha
- nem a szolgáltató kezdeményezi az információ továbbítását;
- nem a szolgáltató választja meg a továbbítás címzettjét, és a továbbított információt nem a szolgáltató választja ki, illetve azt nem változtatja meg.
Az információtovábbítás és a hozzáférés előzőek szerinti lehetővé tétele magában foglalja a továbbított információ közbenső és átmeneti jellegű automatikus tárolását is, amennyiben ez kizárólag az információtovábbítás lebonyolítására szolgál, és az információt nem tárolják hosszabb ideig, mint az a továbbításhoz szükséges.
Gyorsítótárolást végző közvetítő szolgáltató
A gyorsítótárolást végző közvetítő szolgáltató akkor nem felel az információ közbenső és átmeneti jellegű automatikus tárolásával okozott kárért, ha
- a szolgáltató nem változtatja meg az információt;
- a tárolt információhoz való hozzáférés megfelel az információ hozzáférésével kapcsolatban támasztott feltételeknek;
- a közbenső tárolóban az információ frissítése megfelel a széleskörűen elismert és alkalmazott információfrissítési gyakorlatnak;
- a közbenső tárolás nem zavarja meg az információ felhasználásával kapcsolatos adatok kinyerésére szolgáló, széleskörűen elismert és alkalmazott technológia jogszerű használatát; és
- a szolgáltató haladéktalanul eltávolítja az általa tárolt információt vagy nem biztosítja az ahhoz való hozzáférést, amint tudomást szerzett arról, hogy az információt az adatátvitel eredeti kiindulási pontján a hálózatról eltávolították, vagy az ahhoz való hozzáférés biztosítását megszüntették, illetve hogy a bíróság vagy más hatóság az eltávolítást vagy a hozzáférés megtiltását elrendelte.
Tárhelyszolgáltatást végző közvetítő szolgáltató
A tárhelyszolgáltatást végző közvetítő szolgáltató akkor nem felel az igénybe vevő által biztosított információ tartalmával okozott kárért, ha
- nincs tudomása az információval kapcsolatos jogellenes magatartásról, vagy arról, hogy az információ bárkinek a jogát vagy jogos érdekét sérti;
- nincs tudomása olyan tényről vagy körülményről, amely valószínűsíti, hogy az információval kapcsolatos magatartás jogellenes, vagy arról, hogy az információ bárkinek a jogát vagy jogos érdekét sérti, és amint az előzőekben foglaltakról tudomást szerzett, úgy haladéktalanul intézkedik az információ eltávolításáról, vagy nem biztosítja a hozzáférést.
Keresőszolgáltatást végző közvetítő szolgáltató
A keresőszolgáltatást végző közvetítő szolgáltató akkor nem felel az információ megtalálását elősegítő segédeszközök hozzáférhetővé tételével okozott kárért, ha
- nincs tudomása olyan tényről vagy körülményről, amely valószínűsíti, hogy az információval kapcsolatos magatartás jogellenes, vagy arról, hogy az információ bárkinek a jogát vagy jogos érdekét sérti, és amint az előzőekben részletezettekről tudomást szerzett, úgy haladéktalanul intézkedik az elérési információ eltávolításáról vagy a hozzáférés megtiltásáról.
Lényeges azonban, hogy az előzőekben ismertetettek szerint a szolgáltató nem mentesül a felelősség alól abban az esetben, ha a szolgáltatást igénybe vevő a szolgáltató megbízásából vagy utasításai alapján jár el.
Az a jogosult, akinek a szerzői jogi törvény által védett szerzői művén, előadásán, hangfelvételén, műsorán, audiovizuális művén, adatbázisán fennálló jogát a szolgáltató által hozzáférhetővé tett információ sérti, teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt értesítésével felhívhatja az írásunk korábbi részében már utalt (közvetítő) szolgáltatót (egyszerű adatátvitelt és hozzáférés-biztosítást nyújtó, gyorsítótárolást, tárhelyszolgáltatást, illetve keresőszolgáltatást végző közvetítő szolgáltató) arra, hogy a jogát sértő tartalmú információt távolítsa el.
- a sérelem tárgyát és a jogsértést valószínűsítő tények megjelölését;
- a jogsértő tartalmú információ azonosításához szükséges adatokat;
- a jogosult nevét, lakcímét, illetve székhelyét, telefonszámát, valamint elektronikus levelezési címét.
Amennyiben a jogosult meghatalmazottja útján jár el, úgy az előzőek szerinti értesítéshez az értesítési-eltávolítási eljárásban való képviselet ellátására feljogosító teljes bizonyító erejű magánokiratba vagy közokiratba foglalt meghatalmazást is csatolnia kell.
Intézkedés, kifogás
Az értesítés átvételétől számított 12 órán belül a szolgáltató - a jogosult jogát sértő információt biztosító igénybe vevő (azaz az érintett igénybe vevő) írásbeli tájékoztatása mellett (amely tájékoztatást három munkanapon belül kell megadni) köteles intézkedni az értesítésben megjelölt információhoz való hozzáférés nem biztosítása vagy az információ eltávolítása iránt, és feltüntetni, hogy az eltávolítás milyen, jogosulti jogsértést állító értesítés alapján történt. Az érintett igénybe vevő a tájékoztatás átvételétől számított 8 napon belül teljes bizonyító erejű magánokiratban vagy közokiratban a szolgáltatónál kifogással élhet az érintett információ eltávolítása miatt.
Egyéb szolgáltatói intézkedések
A kifogás átvételekor a szolgáltató haladéktalanul köteles az érintett információt újra hozzáférhetővé tenni, és erről a jogosultat a kifogás megküldésével értesíteni, kivéve ha az eltávolítást vagy a hozzáférés megtiltását bíróság vagy hatóság rendelte el.
Ha az érintett igénybe vevő a jogsértést elismeri, vagy a tájékoztatás átvételét követő 8 napon belül nem terjeszt elő kifogást, vagy az nem tartalmazza a törvényben előírt adatokat és nyilatkozatot, a szolgáltató az információhoz való hozzáférés nem biztosításának, illetve az információ eltávolításának hatályát köteles fenntartani.
Igényérvényesítés bíróság előtt
Amennyiben a jogosult a kifogás átvételét követő - előzőekben ismertetett - szolgáltatói értesítés átvételétől számított 10 munkanapon belül az értesítés szerinti jogsértéssel kapcsolatos igényét abbahagyás és eltiltás iránti ideiglenes intézkedés iránti kérelmet is tartalmazó kereset vagy fizetési meghagyás útján érvényesíti vagy büntetőfeljelentést tesz, és az eljárás megkezdését kezdeményező beadványának másolatát annak benyújtásától számított 3 munkanapon belül megküldi a szolgáltatónak, a szolgáltató a beadvány másolatának átvételétől számított 12 órán belül az értesítésben megjelölt információhoz való hozzáférést ismételten nem biztosítja, illetve az információt ismételten eltávolítja. A szolgáltató intézkedéséről a jogosult beadványa másolatának megküldésével az érintett igénybe vevőt az intézkedés megtételétől számított 3 munkanapon belül értesíti.
A törvény a jogosult kötelezettségévé teszi, hogy az előzőek szerinti eljárásban (fizetési meghagyásos eljárás, büntetőeljárás stb.) hozott jogerős érdemi határozatokról - ideértve az ideiglenes intézkedés elrendelését vagy a kérelem elutasítását is - a szolgáltatót haladéktalanul értesítse. Lényeges, hogy amennyiben az érdemi határozat az érintett igénybe vevő javára rendelkezik, úgy a szolgáltató haladéktalanul köteles az érintett információt ismételten hozzáférhetővé tenni, egyébként a hozzáférést megtagadó, illetve az információt ismételten eltávolító szolgáltatói intézkedés hatálya fennmarad.
Jogkövetkezmények, szankciók
Az elektronikus kereskedelmi törvény - mint szektorális jogszabály - kimondja, hogy a törvény hatálya nem érinti a személyes adatok védelmére vonatkozó jogszabályok alkalmazását. Rendelkezéseinek betartatására tehát - a szóba jöhető jogkövetkezmények szempontjából - vissza kell nyúlni az adatvédelmi törvényhez és a büntető törvénykönyvhöz, illetve spamek esetében a gazdasági reklámtevékenységről szóló 1997. évi LVIII. törvényhez. A záró rendelkezések között található szabályok értelmében ugyanis egyrészt az elektronikus reklámszabályok megsértése esetén reklámfelügyeleti eljárás indítható, másrészt az adatvédelmi rendelkezések megsértése azzal a következménnyel jár, hogy az érintett az adatkezelővel szemben az adatvédelmi törvénynek megfelelően az adatvédelmi biztoshoz vagy bírósághoz fordulhat.
Reklámfelügyeleti eljárás
A reklámtörvény értelmében tilos közzétenni - többek között - olyan reklámot, amely sérti a személyes adatok védelméhez való jogot. E tilalom megszegése miatt indítható eljárás az államigazgatási eljárások közé tartozik, amelyet a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség (illetőleg megyei/fővárosi szerve) folytat le (kérelemre vagy hivatalból), de ez az eljárás nem kizárólagos jogérvényesítési lehetőség a sértettek kezében. Nincs akadálya a törvény értelmében közvetlenül polgári per indításának sem, és természetesen büntetőeljárásnak sem.
A fogyasztóvédelmi szervek mindazonáltal elrendelhetik a jogsértő állapot megszüntetését, megtilthatják a jogsértő magatartás folytatását, illetve bírságot szabhatnak ki.
Az adatvédelmi biztos hatásköre
Az adatvédelmi biztos intézményének fontos jellemzője, hogy bárki fordulhat hozzá, ha úgy véli, hogy sérelem érte, vagy annak közvetlen veszélye áll fenn (és nem folyik bírósági eljárás az adott ügyben), vagyis a beérkezett megalapozott panaszokat kivizsgálja, és ajánlást ad ki, illetve kezdeményezi a megfelelő intézkedéseket.
A többi ombudsmanhoz képest 2004 eleje óta az adatvédelmi biztos sajátos jogkörrel rendelkezik, feladatai ellátásához igénybe vehető eszköztára bővült. Amíg a biztosok elsősorban kivizsgálnak és kivizsgáltatnak, vagy a nyilvánossághoz fordulnak, az adatvédelmi biztos hatásköre sokkal inkább hatósági jelleget ölt. Az adatvédelmi törvényben felsorolt feladatainak teljesítése érdekében az alábbiakat teheti:
- alapesetben felszólít az adatkezelés megszüntetésére, ha jogellenes adatkezelést észlel, aminek az adatkezelő haladéktalanul köteles eleget tenni;
- ellenkező esetben "újdonságként" elrendelheti a jogosulatlanul kezelt adatok zárolását, törlését vagy megsemmisítését; megtilthatja a jogosulatlan adatkezelést vagy feldolgozást, továbbá felfüggesztheti az adatok külföldre továbbítását, végül
- tájékoztathatja a nyilvánosságot a jogosulatlan adatkezelés, illetve -feldolgozás tényéről, a kezelt adatok köréről, az adatkezelő, -feldolgozó személyéről, illetve a kezdeményezett intézkedésekről.
A fenti, második bekezdésben említett jogosítványok jelentős korlátozást jelentenek, emiatt válik szükségessé, hogy az ombudsman intézkedéseit az érintett adatkezelők, adatfeldolgozók, illetve az adatkezeléssel érintettek vitathassák, és evégett bírósághoz fordulhassanak. Ha ezt teszik, a jogerős döntésig a vitatott adatok nem törölhetők és nem semmisíthetők meg, hogy a döntés eredményéhez képest az eredeti állapot még helyreállítható legyen, azonban az adatkezelés felfüggesztése és az adatok zárolása kötelező.
A személyes adatok védelmére vonatkozó szabályok megsértése miatt két okból, két alapon is lehet polgári bírósághoz fordulni.
Jogorvoslat a Ptk. rendelkezései alapján
Egyrészt a Ptk. kimondja, hogy a számítógéppel vagy más módon történő adatkezelés illetve -feldolgozás nem sérthet személyhez fűződő jogokat; ezenkívül a nyilvántartott adatokról tájékoztatást - az érintett személyen kívül - csak az arra jogosult szervnek vagy személynek lehet adni; valamint azt, hogy ha a nyilvántartásban szereplő valamely tény vagy adat nem felel meg a valóságnak, az érintett annak helyesbítését külön jogszabályban meghatározott módon követelheti.
Személyhez fűződő jogok sérelme esetén pedig a következő igények támaszthatók az érintett részéről:
- követelheti a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását;
- követelheti a jogsértés abbahagyását és a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől;
- követelheti, hogy a jogsértő nyilatkozattal vagy más megfelelő módon adjon elégtételt, és hogy szükség esetén a jogsértő részéről vagy költségén az elégtételnek megfelelő nyilvánosságot biztosítsanak;
- követelheti a sérelmes helyzet megszüntetését, a jogsértést megelőző állapot helyreállítását a jogsértő részéről vagy költségén, továbbá a jogsértéssel előállott dolog megsemmisítését, illetőleg jogsértő mivoltától megfosztását, illetőleg
- kártérítést követelhet a polgári jogi felelősség szabályai szerint.
Szektorális törvények biztosította bírói út
A másik esetkörbe tartozik, amikor az adatvédelmi törvény, illetve egyéb szektorális törvények biztosítják a bírói utat. Az érintett kódexben biztosított jogait bíróság előtt érvényesítheti. Az ilyen per sajátossága, hogy a bíróság soron kívül jár el, valamint az, hogy a bizonyítási teher itt megfordul. Ez azt jelenti, hogy nem az adatalanynak kell bizonyítania az adatkezelés, adattovábbítás, adattörlés stb. jogellenességét, hanem az adatkezelőnek azt, hogy az adatkezelés megfelel a jogszabálynak. Az eljárás lehetséges kimenetele, hogy a bíróság kötelezi az adatkezelőt a tájékoztatás megadására; az adat helyesbítésére; törlésére; az automatizált egyedi döntés megsemmisítésére; az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére stb.
Tiltakozás az adatkezelőnél
A tiltakozási jogról röviden elmondható, hogy itt nem egy külön jogorvoslati eszközről van szó, mivel egyébként jogszerű adatkezelés esetén is lehet vele élni az adatvédelmi vagy más törvény által meghatározott körben (például ha közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás az adatkezelés célja). A tiltakozást az adatkezelőnek meg kell vizsgálnia, és értesítenie kell az érintettet, hogyan döntött; az érintett végső esetben bírósághoz fordulhat a fent elmondottak szerint, ha nem ért egyet vele.
A kártérítési kötelezettséget nemcsak a személyiségi jogok megsértése, hanem az adatvédelmi kódex alapján a jogellenes adatkezelés és a technikai adatvédelem (adatbiztonság) követelményeinek megszegése is megalapozza, amennyiben ezzel másnak kárt okoz az adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó. Az adatkezelő csak akkor mentesülhet, ha vis maior, vagyis az adatkezelés körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő a kárt. Részben mentesülhet ezenkívül, ha a károsult szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásával közrehatott a károkozásban.
Adatfeldolgozás az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől.
Adatfeldolgozó az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatkezelő megbízásából - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő megbízást is - személyes adatok feldolgozását végzi.
Adatkezelésnek minősül az alkalmazott eljárástól függetlenül a személyes adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása. Adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (például ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is.
Adatkezelő az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely a személyes adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja.
Adatmegsemmisítés az adatok vagy az azokat tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése.
Adattovábbítás az a tevékenység, ha az adatot meghatározott harmadik személy számára hozzáférhetővé teszik.
Adattörlés az adatok felismerhetetlenné tétele olyan módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges.
Bűnügyi személyes adat a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetőleg a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat.
Elektronikus kereskedelmi szolgáltatás
Elektronikus kereskedelmi szolgáltatás az olyan információs társadalommal összefüggő szolgáltatás, amelynek célja áruk, illetőleg szolgáltatások üzletszerű értékesítése, beszerzése, cseréje.
Hozzájárulás az érintett kívánságának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok - teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő - kezeléséhez.
Igénybe vevő
Igénybe vevő az a természetes, illetve jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet, aki/amely információs társadalommal összefüggő szolgáltatást vesz igénybe.
Információ bármely, elektronikus úton feldolgozható, tárolható, továbbítható adat, jel, kép tekintet nélkül arra, hogy annak tartalma jogi védelemben részesül-e.
Információs társadalommal összefüggő szolgáltatás az az elektronikus úton, távollevők részére, rendszerint ellenszolgáltatás fejében nyújtott szolgáltatás, amelyhez a szolgáltatás igénybe vevője egyedileg fér hozzá.
Közérdekű adat az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső adat.
Közérdekből nyilvános adat minden olyan, természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kezelésében lévő vagy rá vonatkozó, a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli.
Közvetítő szolgáltató
Közvetítő szolgáltató az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó szolgáltató, amely
Magánjellegű kommunikáció
Magánjellegű kommunikációnak minősül az elektronikus levelezés vagy azzal egyenértékű szolgáltatás útján történő önkéntes és kölcsönös üzenetváltás - ideértve az ilyen üzenetváltás útján kötött szerződéseket is -, és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás felhasználásával közzétett információ, amennyiben az információt nem üzleti, gazdasági, kereskedelmi vagy közhasznú tevékenységhez, illetve közfeladat ellátásához kapcsolódóan teszik közzé.
Nyilvánosságra hozatalnak minősül, ha az adatot bárki számára hozzáférhetővé teszik.
Személyes adatnak minősül bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. A személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt - közvetlenül vagy közvetve - név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet.
Szolgáltató az információs társadalommal összefüggő szolgáltatást nyújtó természetes, illetve jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet.
Tiltakozás az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri.
* Célhoz kötöttség * Személyes adatot kezelni csak meghatározott célból, jog gyakorlása vagy kötelezettség teljesítése érdekében lehet, és e célnak az adatkezelés minden szakaszában meg kell felelni. Csak olyan személyes adat kezelhető, amely a cél megvalósulásához elengedhetetlen, illetve annak elérésére alkalmas. Emellett adatkezelésre csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig van lehetőség. * Tájékoztatás * Az adatfelvételt megelőzően az érintettel közölni kell, hogy az adatszolgáltatás kötelező (és azt is meg kell jelölni, hogy mely jogszabály alapján), avagy önkéntes. A törvény szerint ezenkívül egyértelmű és részletes tájékoztatást kell adni az adatkezeléssel kapcsolatos minden tényről, amelynek példálózó felsorolását is megadja a jogszabály: ilyen tény különösen az adatkezelés célja, jogalapja, időtartama, az adatkezelésre, illetőleg -feldolgozásra jogosultak személye, illetve hogy kik ismerhetik meg az adatokat, milyen jogai és jogorvoslati lehetőségei vannak az érintettnek. (E tájékoztatási kötelezettséggel egyenértékű lehetőségeket ír elő a törvény például statisztikai vagy tudományos kutatási adatkezelésekre vonatkozóan.) * Adatminőség * Az adatok minősége akkor "megfelelő", ha eleget tesznek három követelménynek, azaz: * felvételük és kezelésük tisztességes és törvényes; * pontosak, teljesek, és ha szükséges időszerűek, továbbá * tárolásuk módja alkalmas arra, hogy az érintettet csak a tárolás céljához szükséges ideig lehessen azonosítani. * Adatbiztonság * Adatbiztonságon az adatvédelem technikai szintjét értjük, amelynek biztosítása az adatkezelő, illetve tevékenységi körében az adatfeldolgozó kötelezettsége. Tartalmát tekintve ez olyan technikai és szervezési intézkedések megtételét, illetve eljárási szabályok kialakítását jelenti, amelyek szükségesek az adatok védelméhez - különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés, megsemmisítés, továbbá a véletlen megsemmisülés és sérülés ellen. * A számítógépes adatkezelés szempontjából különösen releváns, hogy ha a személyes adatok továbbítása hálózaton vagy egyéb informatikai eszköz útján történik, akkor külön védelmi intézkedéseket kell tennie ennek érdekében az adatkezelőnek, illetve -feldolgozónak, valamint a távközlési vagy informatikai eszköz üzemeltetőjének.
Adatkezelési korlátok
* A törvény a szolgáltató adatkezelését jelentősen korlátozza, amikor kimondja, hogy a szolgáltató kizárólag * az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés létrehozása, * tartalmának meghatározása, módosítása, * teljesítésének figyelemmel kísérése, * az abból származó díjak számlázása, valamint * az azzal kapcsolatos követelések érvényesítése * céljából kezelheti az igénybe vevő azonosításához szükséges és elégséges azonosító adatokat. * Fontos garanciális rendelkezés, miszerint a szolgáltató az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtására irányuló szerződésből származó díjak számlázása céljából kezelheti az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos olyan személyes adatokat, amelyek a díj meghatározása és a számlázás céljából elengedhetetlenek, így különösen a szolgáltatás igénybevételének időpontjára, időtartamára és helyére vonatkozó adatokat. * A szolgáltató - az előzőekben foglaltakon túlmenően - a szolgáltatás nyújtása céljából kezelheti azokat a személyes adatokat, amelyek a szolgáltatás nyújtásához technikailag elengedhetetlenül szükségesek. * Végül a szolgáltató előzetesen meghatározott bármely, az előző bekezdésben meghatározottaktól eltérő célból - így különösen szolgáltatása hatékonyságának növelése, az igénybe vevő számára célzott reklám vagy egyéb célzott tartalom eljuttatása, piackutatás céljából - a szolgáltatás igénybevételével kapcsolatos adatokat az igénybe vevő hozzájárulásának hiányában csak akkor kezelheti, ha azok az igénybe vevővel közvetlenül nem hozhatók kapcsolatba
Az igénybe vevő jogosítványai
* Az igénybe vevőnek az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás igénybevételét megelőzően és a szolgáltatás igénybevétele során is folyamatosan biztosítani kell, hogy a reklám- és piackutatási célú adatkezelést megtilthassa. Emellett a reklámcélra szolgáló adatokat az igénybe vevő azonosító adataival nem lehet összekapcsolni, illetve ezek az adatok az igénybe vevő kifejezett hozzájárulása hiányában harmadik személy számára sem adhatók át.
Adattörlési kötelezettség
* A reklám- és piackutatási célokon kívül kezelt - fentiekben ismertetett - adatokat törölni kell a szerződés létrejöttének elmaradását, a szerződés megszűnését, valamint a számlázást követően, míg a reklám- és piackutatás érdekében kezelt adatokat akkor kell törölni, ha az adatkezelési cél megszűnt, vagy az igénybe vevő egyébként így rendelkezik. Lényeges, hogy a számvitelről szóló törvény vagy más törvény eltérő rendelkezése hiányában az adattörlést haladéktalanul el kell végezni.
* Bizonyos esetben az adatvédelmi szabályok megsértése olyan mértékű lehet, amely indokolttá teszi az adatkezelő magatartások pönalizálását is. A Btk. 177/A §-ában - a szabadság és emberi méltóság elleni bűncselekmények között - rendeli büntetni a személyes adatokkal való visszaélést is. A kerettényállást a személyes adatok védelméről, illetve kezeléséről szóló törvényi rendelkezések töltik ki, ezek megszegésével követhető el a bűncselekmény, amelynek három elkövetési magatartása lehet: a jogosulatlan vagy céltól eltérő adatkezelés; az érintett tájékoztatására vonatkozó kötelezettség megszegése; valamint az adatok biztonságát szolgáló intézkedés elmulasztása. * Az egyes elkövetési magatartások mindegyikének értelmezésénél vissza kell utalnunk az adatvédelmi törvénnyel kapcsolatban elmondottakra. * A személyes adattal való visszaélés bűncselekménye ún. materiális bűncselekmény, vagyis csak akkor valósul meg, ha a tényállásban szereplő eredmény bekövetkezik, nevezetesen más vagy mások érdekeinek jelentős sérelme. Az érdeksérelem egyaránt lehet vagyoni és személyes jellegű (az anyagi hátrányon kívül például a társadalmi vagy szakmai megbecsültség is sérülhet), illetve nem feltétlenül kell az adatkezeléssel érintett személynél fennállnia, mivel harmadik személy(ek)nek okozott érdeksérelem is elképzelhető. Kulcsfontosságú kérdés viszont a sérelem mértéke: az, hogy jelentős volt-e, hogy az csak a konkrét eset összes körülményeire tekintettel állapítható meg, bár mint objektív kategória természetesen nem a sértett érzetétől függ. Az elkövetési magatartás és az érdeksérelem között ezenkívül szükség van okozati összefüggésre is. * Ami a büntetési tételeket illeti, a cselekmény alapesetben egyévi szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel sújtható. A minősített esetek közé tartozik, ha a fenti cselekményeket különleges személyes adatok sérelmére követik el, ilyen esetben akár háromévi szabadságvesztés büntetéssel lehet számolni. * Személyes adatok sérelmére szabálysértés is elkövethető, bár ez nem a Btk. 177/A §-ának "enyhébb" alakzata. A szabálysértésekről szóló kormányrendelet értelmében adatvédelmi szabálysértést követ el egyrészt, aki a technikai adatvédelem követelményeinek nem tesz eleget, másrészt az is, aki az érintettet adatvédelemhez való jogának gyakorlásában akadályozza. Az elkövető mindezért hatvanezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Titkos a parkolási pénzek sorsa | TASZ
2009. február 24., kedd Nem ismerhetőek meg a Centrum Parkoló Rendszer Kft. bevételeivel és kiadásaival kapcsolatos adatok. A Fővárosi Bíróság sorozatban változtatja meg a Centrum pervesztességét kimondó elsőfokú ítéleteket, ezért továbbra sem lehet tudni, hogy mi a sorsa a közterületek hasznosításából befolyó milliárdoknak.
Az önkormányzati törvény értelmében a helyi közutak, közterületek fenntartása önkormányzati feladat, az önkormányzat feladatkörébe tartozó tevékenységgel kapcsolatos adat pedig közérdekű adat. Ez akkor is így van, ha a fenntartást és hasznosítást ténylegesen nem az önkormányzat, hanem egy magáncég, jelen esetben a Centrum Parkolási Rendszer Kft. végzi. Az önkormányzati feladatkörök ellátását a Fővárosi Közgyűlés egy rendeletben ruházta át a cégre. Mivel a cég köztulajdonnal gazdálkodik, továbbá bevételekre a parkolási rendet szabályozó jogszabályok alapján tesz szert, egyértelmű, hogy tevékenységével kapcsolatos adatok közérdekűek, tehát nyilvánosak.
Ezzel az érveléssel szemben nehezen lehetett volna bármilyen jogilag elfogadható érvelést támasztania a Fővárosi Bíróságnak, amely 2009. február 24-én hirdetett ítéletet a Centrum Parkoló Rendszer Kft. pénzügyi adatainak nyilvánosságával kapcsolatos közérdekű adatigénylés ügyében.
A Társaság a Szabadságjogokért által képviselt Lát-Kép egyesület azt szerette volna megtudni többek között, hogy a Centrum Parkoló Rendszernek az elmúlt 5 évben mennyi volt éves lebontásban a bevétele, milyen személyi kiadásai voltak, illetve kikkel és milyen ellenszolgáltatásért cserébe szerződtek 1 millió forintos értékhatár felett. A ma ítéletet hirdető Fővárosi Bíróság értelmezésében ezek a kérdések nem kellően pontosak, ezért helyt adott az alperes parkolási cég fellebbezésének. Érdekes és megdöbbentő példaként lehet kiemelni az ítélet indoklásából, hogy az 1 millió forint feletti szerződések vonatkozásában azért nélkülözte a pontosságot az adatigénylés, mert „2 millió forint és 3 millió forint is nagyobb összeg”. A bíróság szerint egyébként sem kötelezhető ilyen jellegű csoportosításra a cég, az aránytalan munkateher lenne. Ez utóbbi kapcsán megjegyeznénk, hogy közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó szabályok értelmében akár az összes szerződés másolatát ki lehetett volna kérni, az ezzel kapcsolatos indokolt költségek megtérítését lehet kérni az adatigénylőtől. A bíróság lényegében azt mondta ki, hogy csak olyan adatot lehet igényelni, amely a cég nyilvántartási rendszerével összhangban van. Ez teljesen abszurd értelmezése az információszabadságnak, amely az adat nyilvánosságon alapul. Az adatnyilvánosság - szemben az ún. dokumentumnyilvánossággal - azt jelenti, hogy az érdeklődőnek nem kell tudnia, hogy a kért adatot pontosan milyen dokumentum tartalmazza. Honnan is tudhatná, hiszen a cég gondosa elrejti. A bíróságnak lehetősége lett volna, hogy megfelelő határidőt ad a cégnek a teljesítésre a polgári peres eljárásban főszabályként szereplő 15 napos teljesítési határidővel szemben, ha álláspontja szerint az adatgyűjtés sok időt vesz igénybe. Az adatgyűjtés nehézségére azonban álláspontunk szerint nem lehet hivatkozni érdemben, mert nincsen semmilyen normatív iránymutatás arra vonatkozóan, hogy mi minősül aránytalan munkatehernek.Ilyen megtagadási ok nem is szerepel az adatvédelmi törvényben. A TASZ véleménye szerint a törvényből egyértelműen az következik, hogy amennyiben egy adat a megkeresett szerv kezelésében van, akkor azt ki kell adnia. A kiadással felmerült indokoltkiadások megtérítését lehet kérni. Egyértelmű, hogy a Centrum rendelkezik ezekkel az adatokkal, ezért elfogadhatatlan a bíróság határozata.
A bevételekkel kapcsolatban indokoltan állapította meg a tanács, hogy a 2008-as bevételi adatokra vonatkozó felperesi kérelem időelőtti volt, hiszen ez az adatigénylés pillanatában nem állt rendelkezésre. Azt azonban nem tudjuk elfogadni, hogy a bíróság „behatárolhatatlan” fogalomnak tartja a bevételek fogalmát. Lényegében azt várja el a bíróság, hogy az adatigénylésben pontosan meg legyenek jelölve a számviteli törvény vonatkozó szabályai. A közérdekű adatok nyilvánossága a laikus, jogot nem feltétlenül ismerő állampolgárok számára is egy olyan eszköz, amelynek segítségével biztosítható a transzparencia. Amennyiben a bíróság által támasztott elvárások szolgálnának zsinórmértékül, már az elvileg rendkívül egyszerű adatigényléshez is ügyvédet és számviteli szakembert kellene fogadni.
A bíróság kiemelte, hogy nem kívánja elvitatni a közvélemény jogát arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje. Ennek ellenére immáron második alkalommal hoz olyan ítéletet, amely lényegében jogon kívüli – hiszen egy kérdés nyelvtani, logikai értelmezése nem tisztán jogi feladat – indokok alapján teszi lehetővé a parkolási cég pénzügyi adatainak eltitkolását. Két hónapja született ítéletében (ugyanezen felek között folyó ügyben) ugyanez a tanács mondta ki, hogy nem pontosan megfogalmazott az a kérdés, hogy a cég a bevételeinek hány százalékát juttatja vissza az önkormányzatoknak, mert a Lát-Kép Egyesület nem jelölte meg, hogy pontosan melyik önkormányzatokra gondol.
Nagyon szép, hogy a bíróság határozataiban így kiáll az átláthatóság mellett. Ennek tükrében különösen meglepő, hogy a gyakorlati érvényesülést elszabotálja. A TASZ és a Lát-Kép a Legfelsőbb Bírósághoz fog fordulni rendkívüli jogorvoslatért és újabb adatigényléseket fogunk beadni.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) - PDF
Download "Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.)"
1 1 / :39 Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Isten, áldd meg a magyart! NEMZETI HITVALLÁS MI, A MAGYAR NEMZET TAGJAI, az új évezred kezdetén, felelősséggel minden magyarért, kinyilvánítjuk az alábbiakat: Büszkék vagyunk arra, hogy Szent István királyunk ezer évvel ezelőtt szilárd alapokra helyezte a magyar államot, és hazánkat a keresztény Európa részévé tette. Büszkék vagyunk az országunk megmaradásáért, szabadságáért és függetlenségéért küzdő őseinkre. Büszkék vagyunk a magyar emberek nagyszerű szellemi alkotásaira. Büszkék vagyunk arra, hogy népünk évszázadokon át harcokban védte Európát, s tehetségével, szorgalmával gyarapította közös értékeit. Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét. Becsüljük országunk különböző vallási hagyományait. Ígérjük, hogy megőrizzük az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. Kinyilvánítjuk, hogy a velünk élő nemzetiségek a magyar politikai közösség részei és államalkotó tényezők. Vállaljuk, hogy örökségünket, egyedülálló nyelvünket, a magyar kultúrát, a magyarországi nemzetiségek nyelvét és kultúráját, a Kárpát-medence természet adta és ember alkotta értékeit ápoljuk és megóvjuk. Felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos használatával védelmezzük az utánunk jövő nemzedékek életfeltételeit. Hisszük, hogy nemzeti kultúránk gazdag hozzájárulás az európai egység sokszínűségéhez. Tiszteljük más népek szabadságát és kultúráját, együttműködésre törekszünk a világ minden nemzetével. Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság. Valljuk, hogy az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki. Valljuk, hogy együttélésünk legfontosabb keretei a család és a nemzet, összetartozásunk alapvető értékei a hűség, a hit és a szeretet. Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye. Valljuk az elesettek és a szegények megsegítésének kötelességét. Valljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a jó élet, a biztonság, a rend, az igazság, a szabadság kiteljesítése. Valljuk, hogy népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi. Tiszteletben tartjuk történeti alkotmányunk vívmányait és a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország alkotmányos állami folytonosságát és a nemzet egységét. Nem ismerjük el történeti alkotmányunk idegen megszállások miatt bekövetkezett felfüggesztését. Tagadjuk a magyar nemzet és polgárai ellen a nemzetiszocialista és a kommunista diktatúra uralma alatt elkövetett embertelen bűnök elévülését. Nem ismerjük el az évi kommunista alkotmányt, mert egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk érvénytelenségét. Egyetértünk az első szabad Országgyűlés képviselőivel, akik első határozatukban kimondták, hogy mai szabadságunk az 1956-os forradalmunkból sarjadt ki. Hazánk március tizenkilencedikén elveszített állami önrendelkezésének visszaálltát 1990.
2 2 / :39 május másodikától, az első szabadon választott népképviselet megalakulásától számítjuk. Ezt a napot tekintjük hazánk új demokráciája és alkotmányos rendje kezdetének. Valljuk, hogy a huszadik század erkölcsi megrendüléshez vezető évtizedei után múlhatatlanul szükségünk van a lelki és szellemi megújulásra. Bízunk a közösen alakított jövőben, a fiatal nemzedékek elhivatottságában. Hisszük, hogy gyermekeink és unokáink tehetségükkel, kitartásukkal és lelkierejükkel ismét naggyá teszik Magyarországot. Alaptörvényünk jogrendünk alapja, szövetség a múlt, a jelen és a jövő magyarjai között. Élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát, azt a formát, amelyben élni szeretnénk. Mi, Magyarország polgárai készen állunk arra, hogy országunk rendjét a nemzet együttműködésére alapítsuk. ALAPVETÉS A) cikk HAZÁNK neve Magyarország. B) cikk (1) Magyarország független, demokratikus jogállam. (2) Magyarország államformája köztársaság. (3) A közhatalom forrása a nép. (4) A nép a hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja. C) cikk (1) A magyar állam működése a hatalom megosztásának elvén alapszik. (2) Senkinek a tevékenysége nem irányulhat a hatalom erőszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetve kizárólagos birtoklására. Az ilyen törekvésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult és köteles fellépni. (3) Az Alaptörvény és a jogszabályok érvényre juttatása érdekében kényszer alkalmazására az állam jogosult. D) cikk Magyarország az egységes magyar nemzet összetartozását szem előtt tartva felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, egyéni és közösségi jogaik érvényesítését, közösségi önkormányzataik létrehozását, a szülőföldön való boldogulásukat, valamint előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal. E) cikk (1) Magyarország az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében. (2) Magyarország az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján az alapító szerződésekből fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig az Alaptörvényből eredő egyes hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja. (3) Az Európai Unió joga a (2) bekezdés keretei között megállapíthat általánosan kötelező magatartási szabályt. (4) A (2) bekezdés szerinti nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazáshoz az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. F) cikk (1) Magyarország fővárosa Budapest. (2) Magyarország területe fővárosra, megyékre, városokra és községekre tagozódik. A fővárosban és a városokban kerületek alakíthatók. G) cikk (1) Születésével a magyar állampolgár gyermeke magyar állampolgár. Sarkalatos törvény a magyar állampolgárság keletkezésének vagy megszerzésének más eseteit is meghatározhatja. (2) Magyarország védelmezi állampolgárait.
3 3 / :39 (3) Senkit nem lehet születéssel keletkezett vagy jogszerűen szerzett magyar állampolgárságától megfosztani. (4) Az állampolgárságra vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. H) cikk (1) Magyarországon a hivatalos nyelv a magyar. (2) Magyarország védi a magyar nyelvet. (3) Magyarország védi a magyar jelnyelvet mint a magyar kultúra részét. I) cikk (1) Magyarország címere hegyes talpú, hasított pajzs. Első mezeje vörössel és ezüsttel hétszer vágott. Második, vörös mezejében zöld hármas halomnak arany koronás kiemelkedő középső részén ezüst kettős kereszt. A pajzson a magyar Szent Korona nyugszik. (2) Magyarország zászlaja három, egyenlő szélességű, sorrendben felülről piros, fehér és zöld színű, vízszintes sávból áll, amelyben a piros szín az erő, a fehér szín a hűség, a zöld szín a remény jelképe. (3) Magyarország himnusza Kölcsey Ferenc Himnusz című költeménye Erkel Ferenc zenéjével. (4) A címer és a zászló a történelmileg kialakult más formák szerint is használható. A címer és a zászló használatának részletes szabályait, valamint az állami kitüntetéseket sarkalatos törvény határozza meg. J) cikk (1) Magyarország nemzeti ünnepei: a) március 15. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére; b) augusztus 20. napja, az államalapítás és az államalapító Szent István király emlékére; c) október 23. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére. (2) A hivatalos állami ünnep augusztus 20. napja. K) cikk Magyarország hivatalos pénzneme a forint. L) cikk (1) Magyarország védi a házasság intézményét mint férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. A családi kapcsolat alapja a házasság, illetve a szülő-gyermek viszony. (2) Magyarország támogatja a gyermekvállalást. (3) A családok védelmét sarkalatos törvény szabályozza. M) cikk (1) Magyarország gazdasága az értékteremtő munkán és a vállalkozás szabadságán alapszik. (2) Magyarország biztosítja a tisztességes gazdasági verseny feltételeit. Magyarország fellép az erőfölénnyel való visszaéléssel szemben, és védi a fogyasztók jogait. N) cikk (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti. (2) Az (1) bekezdés szerinti elv érvényesítéséért elsődlegesen az Országgyűlés és a Kormány
4 4 / :39 felelős. (3) Az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani. O) cikk Mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni. P) cikk (1) A természeti erőforrások, különösen a termőföld, az erdők és a vízkészlet, a biológiai sokféleség, különösen a honos növény- és állatfajok, valamint a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek védelme, fenntartása és a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. (2) A termőföld és az erdők tulajdonjogának megszerzése, valamint hasznosítása (1) bekezdés szerinti célok eléréséhez szükséges korlátait és feltételeit, valamint az integrált mezőgazdasági termelésszervezésre és a családi gazdaságokra, továbbá más mezőgazdasági üzemekre vonatkozó szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. Q) cikk (1) Magyarország a béke és a biztonság megteremtése és megőrzése, valamint az emberiség fenntartható fejlődése érdekében együttműködésre törekszik a világ valamennyi népével és országával. (2) Magyarország nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. (3) Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé. R) cikk (1) Az Alaptörvény Magyarország jogrendszerének alapja. (2) Az Alaptörvény és a jogszabályok mindenkire kötelezőek. (3) Az Alaptörvény rendelkezéseit azok céljával, a benne foglalt Nemzeti hitvallással és történeti alkotmányunk vívmányaival összhangban kell értelmezni. S) cikk (1) Alaptörvény elfogadására vagy az Alaptörvény módosítására irányuló javaslatot a köztársasági elnök, a Kormány, országgyűlési bizottság vagy országgyűlési képviselő terjeszthet elő. (2) Alaptörvény elfogadásához vagy az Alaptörvény módosításához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (3) Az elfogadott Alaptörvényt vagy az Alaptörvény elfogadott módosítását az Országgyűlés elnöke öt napon belül aláírja, és megküldi a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök a megküldött Alaptörvényt vagy az Alaptörvény megküldött módosítását a kézhezvételétől számított öt napon belül aláírja, és elrendeli a hivatalos lapban való kihirdetését. Ha a köztársasági elnök úgy ítéli meg, hogy az Alaptörvénynek vagy az Alaptörvény módosításának a megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelményeket nem tartották meg, ennek vizsgálatát kéri az Alkotmánybíróságtól. Ha az Alkotmánybíróság a vizsgálata során nem állapítja meg e követelmények megsértését, a köztársasági elnök az Alaptörvényt vagy az Alaptörvény módosítását haladéktalanul aláírja, és elrendeli annak a hivatalos lapban való kihirdetését. (4) Az Alaptörvény módosításának kihirdetés során történő megjelölése a címet, a módosítás sorszámát és a kihirdetés napját foglalja magában. T) cikk (1) Általánosan kötelező magatartási szabályt az Alaptörvény és az Alaptörvényben megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban kihirdetett jogszabály állapíthat meg. Sarkalatos törvény eltérően is megállapíthatja az önkormányzati rendelet és a különleges jogrendben alkotott jogszabályok kihirdetésének szabályait. (2) Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelete, az önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete és az önkormányzati rendelet. Jogszabály továbbá a Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején és a
5 5 / :39 köztársasági elnök szükségállapot idején kiadott rendelete. (3) Jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel. (4) A sarkalatos törvény olyan törvény, amelynek elfogadásához és módosításához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. U) cikk (1) Az 1990-ben lezajlott első szabad választások révén a nemzet akaratából létrehozott, a jog uralmán alapuló állami berendezkedés és a megelőző kommunista diktatúra összeegyeztethetetlenek. A Magyar Szocialista Munkáspárt és jogelődei, valamint a kommunista ideológia jegyében kiszolgálásukra létrehozott egyéb politikai szervezetek bűnöző szervezetek voltak, amelyek vezetői el nem évülő felelősséggel tartoznak a) az elnyomó rendszer fenntartásáért, irányításáért, az elkövetett jogsértésekért és a nemzet elárulásáért; b) a második világháborút követő esztendők többpártrendszerre épülő demokratikus kísérletének szovjet katonai segítséggel történő felszámolásáért; c) a kizárólagos hatalomgyakorlásra és törvénytelenségre épülő jogrend kiépítéséért; d) a tulajdon szabadságán alapuló gazdaság felszámolásáért és az ország eladósításáért; e) Magyarország gazdaságának, honvédelmének, diplomáciájának és emberi erőforrásainak idegen érdekek alá rendeléséért; f) az európai civilizációs hagyomány értékeinek módszeres pusztításáért; g) az állampolgárok és egyes csoportjaik alapvető emberi jogaiktól való megfosztásáért vagy azok súlyos korlátozásáért, különösen emberek meggyilkolásáért, idegen hatalomnak való kiszolgáltatásáért, törvénytelen bebörtönzéséért, kényszermunkatáborba hurcolásáért, megkínzásáért, embertelen bánásmódban részesítéséért; a polgárok vagyonuktól történő önkényes megfosztásáért, a tulajdonhoz fűződő jogaik korlátozásáért; a polgárok szabadságjogainak teljes elvételéért, a politikai vélemény- és akaratnyilvánítás állami kényszer alá vonásáért; az emberek származásukra, világnézetükre vagy politikai meggyőződésükre tekintettel történő hátrányos megkülönböztetéséért, a tudáson, szorgalmon és tehetségen alapuló előremenetelének és érvényesülésének akadályozásáért; az emberek magánéletének törvénytelen megfigyelésére és befolyásolására törő titkosrendőrség létrehozásáért és működtetéséért; h) az október 23-án kirobbant forradalom és szabadságharc szovjet megszállókkal együttműködésben történt vérbe fojtásáért, az azt követő rémuralomért és megtorlásáért, kétszázezer magyar ember hazájából való kényszerű elmeneküléséért; i) mindazokért a köztörvényes bűncselekményekért, amelyeket politikai indítékból követtek el, és amelyeket az igazságszolgáltatás politikai indítékból nem üldözött. A demokratikus átmenet során a Magyar Szocialista Munkáspárt jogutódjaként jogi elismerést nyert politikai szervezetek a törvénytelenül felhalmozott vagyon örököseként is osztoznak elődjeik felelősségében. (2) Az (1) bekezdésben foglaltakra tekintettel a kommunista diktatúra működésének valósághű feltárását és a társadalom igazságérzetét a (3) (10) bekezdésben meghatározottak szerint kell biztosítani. (3) A kommunista diktatúrával kapcsolatos emlékezet állami megőrzése érdekében Nemzeti Emlékezet Bizottsága működik. A Nemzeti Emlékezet Bizottsága feltárja a kommunista diktatúra hatalmi működését, a kommunista hatalmat birtokló személyek és szervezetek szerepét, és tevékenysége eredményeit átfogó jelentésben, valamint további dokumentumokban közzéteszi. (4) A kommunista diktatúra hatalombirtokosai a diktatúra működésével összefüggő szerepükre és cselekményeikre vonatkozó tényállításokat a szándékosan tett, lényegét tekintve valótlan állítások kivételével tűrni kötelesek, az e szerepükkel és cselekményeikkel összefüggő személyes adataik nyilvánosságra hozhatók. (5) A kommunista diktatúra törvényben meghatározott vezetői részére az állam által jogszabály alapján biztosított nyugdíj vagy más juttatás törvényben meghatározott mértékben csökkenthető; az ebből származó bevételt törvényben meghatározottak szerint a kommunista diktatúra által okozott sérelmek enyhítésére és az áldozatok emlékének ápolására kell fordítani. (6) Nem tekinthető elévültnek azoknak a törvényben meghatározott, a pártállam nevében,
6 6 / :39 érdekében vagy egyetértésével a kommunista diktatúrában Magyarország ellen vagy személyek ellen elkövetett súlyos bűncselekményeknek a büntethetősége, amelyeket az elkövetéskor hatályos büntetőtörvény figyelmen kívül hagyásával politikai okból nem üldöztek. (7) A (6) bekezdés szerinti bűncselekmény büntethetősége az elkövetés időpontjában hatályos büntetőtörvény szerinti, az Alaptörvény hatálybalépésének napjától számított időtartam elteltével évül el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetésének időpontjában hatályos büntetőtörvény szerint az elévülés május 1-jéig bekövetkezett volna. (8) A (6) bekezdés szerinti bűncselekmény büntethetősége az elkövetés időpontja és május 1-je közötti, az Alaptörvény hatálybalépésének napjától számított időtartam elteltével évül el, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetésének időpontjában hatályos büntetőtörvény szerint az elévülés május 2-a és december 31-e között történt volna meg, és az elkövetőt a bűncselekmény miatt nem üldözték. (9) Az május 2-át megelőzően az életüktől vagy szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak és az állam által a tulajdonukban igazságtalanul okozott károk folytán károsodottak számára pénzbeli vagy más vagyoni juttatást biztosító új kárpótlási jogcím jogszabályban nem állapítható meg. (10) A kommunista állampártnak, az annak közreműködésével létrehozott, illetve a közvetlen befolyása alatt álló társadalmi és ifjúsági szervezeteknek, valamint a szakszervezeteknek a kommunista diktatúrában keletkezett iratai az állam tulajdonát képezik, azokat a közfeladatot ellátó szervek irattári anyagához tartozó iratokkal azonos módon, közlevéltárban kell elhelyezni. SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG I. cikk (1) AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. (2) Magyarország elismeri az ember alapvető egyéni és közösségi jogait. (3) Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. (4) A törvény alapján létrehozott jogalanyok számára is biztosítottak azok az alapvető jogok, valamint őket is terhelik azok a kötelezettségek, amelyek természetüknél fogva nem csak az emberre vonatkoznak. II. cikk Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg. III. cikk (1) Senkit nem lehet kínzásnak, embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni, valamint szolgaságban tartani. Tilos az emberkereskedelem. (2) Tilos emberen tájékoztatáson alapuló, önkéntes hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni. (3) Tilos az emberi fajnemesítést célzó gyakorlat, az emberi test és testrészek haszonszerzési célú felhasználása, valamint az emberi egyedmásolás. IV. cikk (1) Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz. (2) Senkit nem lehet szabadságától másként, mint törvényben meghatározott okokból és törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani. Tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés csak szándékos, erőszakos bűncselekmény elkövetése miatt szabható ki. (3) A bűncselekmény elkövetésével gyanúsított és őrizetbe vett személyt a lehető legrövidebb időn belül szabadon kell bocsátani, vagy bíróság elé kell állítani. A bíróság köteles az elé állított személyt meghallgatni és írásbeli indokolással ellátott határozatban szabadlábra helyezéséről vagy letartóztatásáról haladéktalanul dönteni. (4) Akinek szabadságát alaptalanul vagy törvénysértően korlátozták, kárának megtérítésére
7 7 / :39 jogosult. V. cikk Mindenkinek joga van törvényben meghatározottak szerint a személye, illetve a tulajdona ellen intézett vagy az ezeket közvetlenül fenyegető jogtalan támadás elhárításához. VI. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jó hírnevét tiszteletben tartsák. (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. (3) A személyes adatok védelméhez és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog érvényesülését sarkalatos törvénnyel létrehozott, független hatóság ellenőrzi. VII. cikk (1) Mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más meggyőződés szabad megválasztását vagy megváltoztatását és azt a szabadságot, hogy vallását vagy más meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon, akár egyénileg, akár másokkal együttesen, nyilvánosan vagy a magánéletben kinyilvánítsa vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolja vagy tanítsa. (2) Az azonos hitelveket követők vallásuk gyakorlása céljából sarkalatos törvényben meghatározott szervezeti formában működő vallási közösséget hozhatnak létre. (3) Az állam és a vallási közösségek különváltan működnek. A vallási közösségek önállóak. (4) Az állam és a vallási közösségek a közösségi célok elérése érdekében együttműködhetnek. Az együttműködésről a vallási közösség kérelme alapján az Országgyűlés dönt. Az együttműködésben részt vevő vallási közösségek bevett egyházként működnek. A bevett egyházaknak a közösségi célok elérését szolgáló feladatokban való részvételükre tekintettel az állam sajátos jogosultságokat biztosít. (5) A vallási közösségekre vonatkozó közös szabályokat, valamint az együttműködés feltételeit, a bevett egyházakat és a rájuk vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. VIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a békés gyülekezéshez. (2) Mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, és joga van szervezetekhez csatlakozni. (3) Pártok az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. A pártok közreműködnek a nép akaratának kialakításában és kinyilvánításában. A pártok közhatalmat közvetlenül nem gyakorolhatnak. (4) A pártok működésének és gazdálkodásának részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. (5) Szakszervezetek és más érdek-képviseleti szervezetek az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. IX. cikk (1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. (2) Magyarország elismeri és védi a sajtó szabadságát és sokszínűségét, biztosítja a demokratikus közvélemény kialakulásához szükséges szabad tájékoztatás feltételeit. (3) A demokratikus közvélemény kialakulásához választási kampányidőszakban szükséges megfelelő tájékoztatás érdekében politikai reklám médiaszolgáltatásban kizárólag ellenérték nélkül, az esélyegyenlőséget biztosító, sarkalatos törvényben meghatározott feltételek mellett közölhető. (4) A véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlása nem irányulhat mások emberi méltóságának a megsértésére. (5) A véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlása nem irányulhat a magyar nemzet, a nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösségek méltóságának a megsértésére. Az ilyen közösséghez tartozó személyek törvényben meghatározottak szerint jogosultak a közösséget sértő véleménynyilvánítás ellen, emberi méltóságuk megsértése miatt igényeiket bíróság előtt érvényesíteni. (6) A sajtószabadságra, valamint a médiaszolgáltatások, a sajtótermékek és a hírközlési piac
8 8 / :39 felügyeletét ellátó szervre vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. X. cikk (1) Magyarország biztosítja a tudományos kutatás és művészeti alkotás szabadságát, továbbá a lehető legmagasabb szintű tudás megszerzése érdekében a tanulás, valamint törvényben meghatározott keretek között a tanítás szabadságát. (2) Tudományos igazság kérdésében az állam nem jogosult dönteni, tudományos kutatások értékelésére kizárólag a tudomány művelői jogosultak. (3) Magyarország védi a Magyar Tudományos Akadémia és a Magyar Művészeti Akadémia tudományos és művészeti szabadságát. A felsőoktatási intézmények a kutatás és a tanítás tartalmát, módszereit illetően önállóak, szervezeti rendjüket törvény szabályozza. Az állami felsőoktatási intézmények gazdálkodási rendjét törvény keretei között a Kormány határozza meg, gazdálkodásukat a Kormány felügyeli. XI. cikk (1) Minden magyar állampolgárnak joga van a művelődéshez. (2) Magyarország ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező alapfokú, az ingyenes és mindenki számára hozzáférhető középfokú, valamint a képességei alapján mindenki számára hozzáférhető felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők törvényben meghatározottak szerinti anyagi támogatásával biztosítja. (3) Törvény a felsőfokú oktatásban való részesülés anyagi támogatását meghatározott időtartamú olyan foglalkoztatásban való részvételhez, illetve vállalkozási tevékenység gyakorlásához kötheti, amelyet a magyar jog szabályoz. XII. cikk (1) Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz. Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzéssel mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához. (2) Magyarország törekszik megteremteni annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson. XIII. cikk (1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi felelősséggel jár. (2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben meghatározott esetekben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet. XIV. cikk (1) Magyar állampolgár Magyarország területéről nem utasítható ki, és külföldről bármikor hazatérhet. Magyarország területén tartózkodó külföldit csak törvényes határozat alapján lehet kiutasítani. Tilos a csoportos kiutasítás. (2) Senki nem utasítható ki olyan államba, vagy nem adható ki olyan államnak, ahol az a veszély fenyegeti, hogy halálra ítélik, kínozzák vagy más embertelen bánásmódnak, büntetésnek vetik alá. (3) Magyarország ha sem származási országuk, sem más ország nem nyújt védelmet kérelemre menedékjogot biztosít azoknak a nem magyar állampolgároknak, akiket hazájukban vagy a szokásos tartózkodási helyük szerinti országban faji, nemzeti hovatartozásuk, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozásuk, vallási, illetve politikai meggyőződésük miatt üldöznek, vagy az üldöztetéstől való félelmük megalapozott. XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. (2) Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. (3) A nők és a férfiak egyenjogúak. (4) Magyarország az esélyegyenlőség és a társadalmi felzárkózás megvalósulását külön intézkedésekkel segíti. (5) Magyarország külön intézkedésekkel védi a családokat, a gyermekeket, a nőket, az időseket és a fogyatékkal élőket.
9 9 / :39 XVI. cikk (1) Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. (2) A szülőknek joguk van megválasztani a gyermeküknek adandó nevelést. (3) A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. E kötelezettség magában foglalja gyermekük taníttatását. (4) A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni. XVII. cikk (1) A munkavállalók és a munkaadók a munkahelyek biztosítására, a nemzetgazdaság fenntarthatóságára és más közösségi célokra is figyelemmel együttműködnek egymással. (2) Törvényben meghatározottak szerint a munkavállalóknak, a munkaadóknak, valamint szervezeteiknek joguk van ahhoz, hogy egymással tárgyalást folytassanak, annak alapján kollektív szerződést kössenek, érdekeik védelmében együttesen fellépjenek, amely magában foglalja a munkavállalók munkabeszüntetéshez való jogát. (3) Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. (4) Minden munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz. XVIII. cikk (1) Gyermekek foglalkoztatása testi, szellemi és erkölcsi fejlődésüket nem veszélyeztető, törvényben meghatározott esetek kivételével tilos. (2) Magyarország külön intézkedésekkel biztosítja a fiatalok és a szülők munkahelyi védelmét. XIX. cikk (1) Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, fogyatékosság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár törvényben meghatározott támogatásra jogosult. (2) Magyarország a szociális biztonságot az (1) bekezdés szerinti és más rászorulók esetében a szociális intézmények és intézkedések rendszerével valósítja meg. (3) Törvény a szociális intézkedések jellegét és mértékét a szociális intézkedést igénybe vevő személynek a közösség számára hasznos tevékenységéhez igazodóan is megállapíthatja. (4) Magyarország az időskori megélhetés biztosítását a társadalmi szolidaritáson alapuló egységes állami nyugdíjrendszer fenntartásával és önkéntesen létrehozott társadalmi intézmények működésének lehetővé tételével segíti elő. Törvény az állami nyugdíjra való jogosultság feltételeit a nők fokozott védelmének követelményére tekintettel is megállapíthatja. XX. cikk (1) Mindenkinek joga van a testi és lelki egészséghez. (2) Az (1) bekezdés szerinti jog érvényesülését Magyarország genetikailag módosított élőlényektől mentes mezőgazdasággal, az egészséges élelmiszerekhez és az ivóvízhez való hozzáférés biztosításával, a munkavédelem és az egészségügyi ellátás megszervezésével, a sportolás és a rendszeres testedzés támogatásával, valamint a környezet védelmének biztosításával segíti elő. XXI. cikk (1) Magyarország elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. (2) Aki a környezetben kárt okoz, köteles azt törvényben meghatározottak szerint helyreállítani vagy a helyreállítás költségét viselni. (3) Elhelyezés céljából tilos Magyarország területére szennyező hulladékot behozni. XXII. cikk (1) Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa. (2) Az emberhez méltó lakhatás feltételeinek a megteremtését az állam és a helyi önkormányzatok azzal is segítik, hogy törekszenek valamennyi hajlék nélkül élő személy számára szállást biztosítani. (3) Törvény vagy helyi önkormányzat rendelete a közrend, a közbiztonság, a közegészség és a kulturális értékek védelme érdekében, a közterület meghatározott részére vonatkozóan jogellenessé
10 10 / :39 minősítheti az életvitelszerűen megvalósuló közterületi tartózkodást. XXIII. cikk (1) Minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen. (2) Az Európai Unió más tagállamának magyarországi lakóhellyel rendelkező minden nagykorú állampolgárának joga van ahhoz, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen. (3) Magyarországon menekültként, bevándoroltként vagy letelepedettként elismert minden nagykorú személynek joga van ahhoz, hogy a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó legyen. (4) Sarkalatos törvény a választójogot vagy annak teljességét magyarországi lakóhelyhez, a választhatóságot további feltételekhez kötheti. (5) A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán a választópolgár lakóhelyén vagy bejelentett tartózkodási helyén választhat. A választópolgár a szavazás jogát lakóhelyén vagy bejelentett tartózkodási helyén gyakorolhatja. (6) Nem rendelkezik választójoggal az, akit bűncselekmény elkövetése vagy belátási képességének korlátozottsága miatt a bíróság a választójogból kizárt. Nem választható az Európai Unió más tagállamának magyarországi lakóhellyel rendelkező állampolgára, ha az állampolgársága szerinti állam jogszabálya, bírósági vagy hatósági döntése alapján hazájában kizárták e jog gyakorlásából. (7) Mindenkinek joga van országos népszavazáson részt venni, aki az országgyűlési képviselők választásán választó. Mindenkinek joga van helyi népszavazáson részt venni, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó. (8) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen. Törvény határozza meg azokat a közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselője nem tölthet be. XXIV. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. (2) Mindenkinek joga van törvényben meghatározottak szerint a hatóságok által feladatuk teljesítése során neki jogellenesen okozott kár megtérítésére. XXV. cikk Mindenkinek joga van ahhoz, hogy egyedül vagy másokkal együtt, írásban kérelemmel, panasszal vagy javaslattal forduljon bármely közhatalmat gyakorló szervhez. XXVI. cikk Az állam a működésének hatékonysága, a közszolgáltatások színvonalának emelése, a közügyek jobb átláthatósága és az esélyegyenlőség előmozdítása érdekében törekszik az új műszaki megoldásoknak és a tudomány eredményeinek az alkalmazására. XXVII. cikk (1) Mindenkinek, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén, joga van a szabad mozgáshoz és tartózkodási helye szabad megválasztásához. (2) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy külföldi tartózkodásának ideje alatt Magyarország védelmét élvezze. XXVIII. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. (2) Senki nem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg. (3) A büntetőeljárás alá vont személynek az eljárás minden szakaszában joga van a védelemhez. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt. (4) Senki nem nyilvánítható bűnösnek, és nem sújtható büntetéssel olyan cselekmény miatt, amely
11 11 / :39 az elkövetés idején a magyar jog vagy nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben más állam joga szerint nem volt bűncselekmény. (5) A (4) bekezdés nem zárja ki valamely személy büntetőeljárás alá vonását és elítélését olyan cselekményért, amely elkövetése idején a nemzetközi jog általánosan elismert szabályai szerint bűncselekmény volt. (6) A jogorvoslat törvényben meghatározott rendkívüli esetei kivételével senki nem vonható büntetőeljárás alá, és nem ítélhető el olyan bűncselekményért, amely miatt Magyarországon vagy nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben más államban törvénynek megfelelően már jogerősen felmentették vagy elítélték. (7) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. XXIX. cikk (1) A Magyarországon élő nemzetiségek államalkotó tényezők. Minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. (2) A Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre. (3) A Magyarországon élő nemzetiségek jogaira vonatkozó részletes szabályokat, a nemzetiségeket és a nemzetiségként való elismerés feltételeit, valamint a helyi és országos nemzetiségi önkormányzatok megválasztásának szabályait sarkalatos törvény határozza meg. Sarkalatos törvény a nemzetiségként való elismerést meghatározott idejű honossághoz és meghatározott számú, magát az adott nemzetiséghez tartozónak valló személy kezdeményezéséhez kötheti. XXX. cikk (1) Teherbíró képességének, illetve a gazdaságban való részvételének megfelelően mindenki hozzájárul a közös szükségletek fedezéséhez. (2) A közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulás mértékét a gyermeket nevelők esetében a gyermeknevelés kiadásainak figyelembevételével kell megállapítani. XXXI. cikk (1) Minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére. (2) Magyarország önkéntes honvédelmi tartalékos rendszert tart fenn. (3) Rendkívüli állapot idején vagy ha arról megelőző védelmi helyzetben az Országgyűlés határoz, a magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú, magyar állampolgárságú férfiak katonai szolgálatot teljesítenek. Ha a hadkötelezett lelkiismereti meggyőződésével a fegyveres szolgálat teljesítése összeegyeztethetetlen, fegyver nélküli szolgálatot teljesít. A katonai szolgálat teljesítésének formáit és részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. (4) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára rendkívüli állapot idejére sarkalatos törvényben meghatározottak szerint honvédelmi munkakötelezettség írható elő. (5) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint polgári védelmi kötelezettség írható elő. (6) Honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint mindenki gazdasági és anyagi szolgáltatás teljesítésére kötelezhető. AZ ÁLLAM Az Országgyűlés 1. cikk (1) MAGYARORSZÁG legfőbb népképviseleti szerve az Országgyűlés. (2) Az Országgyűlés a) megalkotja és módosítja Magyarország Alaptörvényét; b) törvényeket alkot;
12 12 / :39 c) elfogadja a központi költségvetést, és jóváhagyja annak végrehajtását; d) felhatalmazást ad a feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére; e) megválasztja a köztársasági elnököt, az Alkotmánybíróság tagjait és elnökét, a Kúria elnökét, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok biztosát és helyetteseit, valamint az Állami Számvevőszék elnökét; f) megválasztja a miniszterelnököt, dönt a Kormánnyal kapcsolatos bizalmi kérdésről; g) feloszlatja az alaptörvény-ellenesen működő képviselő-testületet; h) határoz a hadiállapot kinyilvánításáról és a békekötésről; i) különleges jogrendet érintő, valamint katonai műveletekben való részvétellel kapcsolatos döntéseket hoz; j) közkegyelmet gyakorol; k) az Alaptörvényben és törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol. 2. cikk (1) Az országgyűlési képviselőket a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson, sarkalatos törvényben meghatározott módon választják. (2) A Magyarországon élő nemzetiségek részvételét az Országgyűlés munkájában sarkalatos törvény szabályozza. (3) Az országgyűlési képviselők általános választását az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével az előző Országgyűlés megválasztását követő negyedik év április vagy május hónapjában kell megtartani. 3. cikk (1) Az Országgyűlés megbízatása az alakuló ülésével kezdődik, és a következő Országgyűlés alakuló üléséig tart. Az alakuló ülést a választást követő harminc napon belüli időpontra a köztársasági elnök hívja össze. (2) Az Országgyűlés kimondhatja feloszlását. (3) A köztársasági elnök a választások egyidejű kitűzésével feloszlathatja az Országgyűlést, ha a) a Kormány megbízatásának megszűnése esetén a köztársasági elnök által miniszterelnöknek javasolt személyt az Országgyűlés az első személyi javaslat megtételének napjától számított negyven napon belül nem választja meg, vagy b) az Országgyűlés az adott évre vonatkozó központi költségvetést március 31-ig nem fogadja el. (4) Az Országgyűlés feloszlatása előtt a köztársasági elnök köteles kikérni a miniszterelnöknek, az Országgyűlés elnökének és az országgyűlési képviselőcsoportok vezetőinek véleményét. (5) A köztársasági elnök a (3) bekezdés a) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés meg nem választja a miniszterelnököt. A köztársasági elnök a (3) bekezdés b) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés a központi költségvetést nem fogadja el. (6) Az Országgyűlés feloszlásától vagy feloszlatásától számított kilencven napon belül új Országgyűlést kell választani. 4. cikk (1) Az országgyűlési képviselők jogai és kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz érdekében végzik, e tekintetben nem utasíthatók. (2) Az országgyűlési képviselőt mentelmi jog és a függetlenségét biztosító javadalmazás illeti meg. Sarkalatos törvény meghatározza azokat a közhivatalokat, amelyeket országgyűlési képviselő nem tölthet be, valamint más összeférhetetlenségi eseteket is megállapíthat. (3) Az országgyűlési képviselő megbízatása megszűnik a) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével; b) halálával; c) összeférhetetlenség kimondásával; d) lemondásával; e) ha a megválasztásához szükséges feltételek már nem állnak fenn; f) ha egy éven keresztül nem vesz részt az Országgyűlés munkájában.
13 13 / :39 (4) Az országgyűlési képviselő megválasztásához szükséges feltételek hiányának megállapításáról, az összeférhetetlenség kimondásáról, valamint annak megállapításáról, hogy az országgyűlési képviselő egy éven keresztül nem vett részt az Országgyűlés munkájában, az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával határoz. (5) Az országgyűlési képviselők jogállására és javadalmazására vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. 5. cikk (1) Az Országgyűlés ülései nyilvánosak. A Kormány vagy bármely országgyűlési képviselő kérelmére az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával zárt ülés tartásáról határozhat. (2) Az Országgyűlés tagjai sorából elnököt, alelnököket és jegyzőket választ. (3) Az Országgyűlés országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat alakít. (4) Az országgyűlési képviselők tevékenységük összehangolására a házszabályi rendelkezésekben meghatározott feltételek szerint országgyűlési képviselőcsoportot alakíthatnak. (5) Az Országgyűlés akkor határozatképes, ha az ülésen az országgyűlési képviselőknek több mint a fele jelen van. (6) Ha az Alaptörvény eltérően nem rendelkezik, az Országgyűlés határozatait a jelen lévő országgyűlési képviselők több mint a felének szavazatával hozza meg. A házszabályi rendelkezések egyes döntések meghozatalát minősített többséghez köthetik. (7) Az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott házszabályi rendelkezésekben állapítja meg működésének szabályait és tárgyalási rendjét. Az Országgyűlés zavartalan működésének biztosítása és méltóságának megőrzése érdekében az Országgyűlés elnöke a házszabályi rendelkezésekben meghatározott rendészeti és fegyelmi jogkört gyakorol. (8) Az Országgyűlés rendszeres ülésezését biztosító rendelkezéseket sarkalatos törvény határozza meg. (9) Az Országgyűlés biztonságáról országgyűlési őrség gondoskodik. Az országgyűlési őrség működését az Országgyűlés elnöke irányítja. 6. cikk (1) Törvényt a köztársasági elnök, a Kormány, országgyűlési bizottság vagy országgyűlési képviselő kezdeményezhet. (2) Az Országgyűlés a törvény kezdeményezője, a Kormány, illetve az Országgyűlés elnöke zárószavazás előtt megtett indítványára az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak. Az Országgyűlés az indítványról a zárószavazást követően határoz. Az indítvány elfogadása esetén az Országgyűlés elnöke az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára haladéktalanul megküldi az Alkotmánybíróságnak. (3) Az elfogadott törvényt az Országgyűlés elnöke öt napon belül aláírja, és megküldi a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök a megküldött törvényt öt napon belül aláírja, és elrendeli annak kihirdetését. Ha az Országgyűlés a (2) bekezdés szerint a törvényt az Alaptörvénnyel való összhangja vizsgálatára megküldte az Alkotmánybíróságnak, az Országgyűlés elnöke csak akkor írhatja azt alá, és küldheti meg a köztársasági elnöknek, ha az Alkotmánybíróság nem állapított meg alaptörvényellenességet. (4) Ha a köztársasági elnök a törvényt vagy annak valamely rendelkezését az Alaptörvénnyel ellentétesnek tartja és a (2) bekezdés szerinti vizsgálatra nem került sor, a törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára az Alkotmánybíróságnak megküldi. (5) Ha a köztársasági elnök a törvénnyel vagy annak valamely rendelkezésével nem ért egyet, és a (4) bekezdés szerinti jogával nem élt, a törvényt az aláírás előtt észrevételeinek közlésével egy alkalommal megfontolásra visszaküldheti az Országgyűlésnek. Az Országgyűlés a törvényt újra megtárgyalja, és elfogadásáról ismét határoz. A köztársasági elnök e jogával akkor is élhet, ha az Országgyűlés határozata alapján lefolytatott vizsgálat során az Alkotmánybíróság nem állapított meg alaptörvény-ellenességet.
14 14 / :39 (6) Az Alkotmánybíróság a (2) és a (4) bekezdés szerinti indítványról soron kívül, de legkésőbb harminc napon belül határoz. Ha az Alkotmánybíróság alaptörvény-ellenességet állapít meg, az Országgyűlés a törvényt az alaptörvény-ellenesség megszüntetése érdekében újratárgyalja. (7) Ha az Alkotmánybíróság a köztársasági elnök kezdeményezésére lefolytatott vizsgálat során nem állapít meg alaptörvény-ellenességet, a köztársasági elnök a törvényt haladéktalanul aláírja, és elrendeli annak kihirdetését. (8) Az Országgyűlés által a (6) bekezdés szerint megtárgyalt és elfogadott törvény Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálata a (2) és a (4) bekezdés szerint ismételten kérhető az Alkotmánybíróságtól. Az Alkotmánybíróság az ismételt indítványról soron kívül, de legkésőbb tíz napon belül határoz. (9) Ha a köztársasági elnök egyet nem értése folytán visszaküldött törvényt az Országgyűlés módosítja, az Alaptörvénnyel való összhang vizsgálata a (2), illetve (4) bekezdés szerint kizárólag a módosított rendelkezések tekintetében vagy arra hivatkozással kérhető, hogy a törvény megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesültek. Ha a köztársasági elnök egyet nem értése folytán visszaküldött törvényt az Országgyűlés változatlan szöveggel fogadja el, a köztársasági elnök a törvény megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelmények nem teljesülésére tekintettel kérheti az Alaptörvénnyel való összhang vizsgálatát. 7. cikk (1) Az országgyűlési képviselő kérdést intézhet az alapvető jogok biztosához, az Állami Számvevőszék elnökéhez, a legfőbb ügyészhez és a Magyar Nemzeti Bank elnökéhez a feladatkörükbe tartozó bármely ügyben. (2) Az országgyűlési képviselő interpellációt és kérdést intézhet a Kormányhoz és a Kormány tagjához a feladatkörükbe tartozó bármely ügyben. (3) Az országgyűlési bizottságok vizsgálati tevékenységét, a bizottságok előtti megjelenés kötelezettségét sarkalatos törvény szabályozza. Országos népszavazás 8. cikk (1) Legalább kétszázezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendel el. A köztársasági elnök, a Kormány vagy százezer választópolgár kezdeményezésére az Országgyűlés országos népszavazást rendelhet el. Az érvényes és eredményes népszavazáson hozott döntés az Országgyűlésre kötelező. (2) Országos népszavazás tárgya az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet. (3) Nem lehet országos népszavazást tartani a) az Alaptörvény módosítására irányuló kérdésről; b) a központi költségvetésről, a központi költségvetés végrehajtásáról, központi adónemről, illetékről, járulékról, vámról, valamint a helyi adók központi feltételeiről szóló törvény tartalmáról; c) az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról; d) nemzetközi szerződésből eredő kötelezettségről; e) az Országgyűlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási kérdésről; f) az Országgyűlés feloszlásáról; g) képviselő-testület feloszlatásáról; h) hadiállapot kinyilvánításáról, rendkívüli állapot és szükségállapot kihirdetéséről, valamint megelőző védelmi helyzet kihirdetéséről és meghosszabbításáról; i) katonai műveletekben való részvétellel kapcsolatos kérdésről; j) közkegyelem gyakorlásáról. (4) Az országos népszavazás érvényes, ha az összes választópolgár több mint fele érvényesen szavazott, és eredményes, ha az érvényesen szavazó választópolgárok több mint fele a megfogalmazott kérdésre azonos választ adott. A köztársasági elnök
15 15 / :39 9. cikk (1) Magyarország államfője a köztársasági elnök, aki kifejezi a nemzet egységét, és őrködik az államszervezet demokratikus működése felett. (2) A köztársasági elnök a Magyar Honvédség főparancsnoka. (3) A köztársasági elnök a) képviseli Magyarországot; b) részt vehet és felszólalhat az Országgyűlés ülésein; c) törvényt kezdeményezhet; d) országos népszavazást kezdeményezhet; e) kitűzi az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását, valamint az európai parlamenti választás és az országos népszavazás időpontját; f) különleges jogrendet érintő döntéseket hoz; g) összehívja az Országgyűlés alakuló ülését; h) feloszlathatja az Országgyűlést; i) az elfogadott Alaptörvényt és az Alaptörvény módosítását a megalkotására vonatkozó, az Alaptörvényben foglalt eljárási követelményekkel való összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak, az elfogadott törvényt az Alaptörvénnyel való összhangjának vizsgálatára megküldheti az Alkotmánybíróságnak, vagy megfontolásra visszaküldheti az Országgyűlésnek; j) javaslatot tesz a miniszterelnök, a Kúria elnöke, az Országos Bírósági Hivatal elnöke, a legfőbb ügyész és az alapvető jogok biztosa személyére; k) kinevezi a hivatásos bírákat és a Költségvetési Tanács elnökét; l) megerősíti tisztségében a Magyar Tudományos Akadémia elnökét és a Magyar Művészeti Akadémia elnökét; m) kialakítja hivatala szervezetét. (4) A köztársasági elnök a) az Országgyűlés felhatalmazása alapján elismeri a nemzetközi szerződés kötelező hatályát; b) megbízza és fogadja a nagyköveteket és a követeket; c) kinevezi a minisztereket, a Magyar Nemzeti Bank elnökét, alelnökeit, az önálló szabályozó szerv vezetőjét és az egyetemi tanárokat; d) megbízza az egyetemek rektorait; e) kinevezi és előlépteti a tábornokokat; f) törvényben meghatározott kitüntetéseket, díjakat és címeket adományoz, valamint engedélyezi külföldi állami kitüntetések viselését; g) gyakorolja az egyéni kegyelmezés jogát; h) dönt a feladat- és hatáskörébe tartozó területszervezési kérdésekben; i) dönt az állampolgárság megszerzésével és megszűnésével kapcsolatos ügyekben; j) dönt mindazokban az ügyekben, amelyeket törvény a hatáskörébe utal. (5) A köztársasági elnöknek a (4) bekezdésben meghatározott minden intézkedéséhez és döntéséhez a Kormány tagjának ellenjegyzése szükséges. Törvény rendelkezhet úgy, hogy a törvény által a köztársasági elnök hatáskörébe utalt döntéshez ellenjegyzés nem szükséges. (6) A köztársasági elnök a (4) bekezdés b) e) pontjában foglaltak teljesítését megtagadja, ha a jogszabályi feltételek hiányoznak, vagy alapos okkal arra következtet, hogy az az államszervezet demokratikus működésének súlyos zavarát eredményezné. (7) A köztársasági elnök a (4) bekezdés f) pontjában foglaltak teljesítését megtagadja, ha az az Alaptörvény értékrendjét sértené. 10. cikk (1) A köztársasági elnököt az Országgyűlés öt évre választja. (2) Köztársasági elnökké megválasztható bármely magyar állampolgár, aki a harmincötödik életévét betöltötte. (3) A köztársasági elnököt e tisztségre legfeljebb egy alkalommal lehet újraválasztani. 11. cikk

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria