text:
⭐Nonprofit Monitor (2010) 4. szám oldal ISSN
Nonprofit Monitor (2010) 4. szám oldal ISSN
Download "Nonprofit Monitor (2010) www.nonprofitmonitor.hu 4. szám 35-56. oldal ISSN 2062-0861"
Alíz Borosné
1 35 Nonprofit Monitor (2010) 4. szám oldal ISSN Macher Judit: A magyarországi nonprofit szektor, különös tekintettel az ezredfordulóra a kutatások tükrében 1. A nonprofit szektorról általában A modern gazdaság három szektorra tagolható: az állami, a piaci, és a nonprofit szektorra. A korábban létező közgazdasági elméletek még csak két szektorról a piaci és a kormányzati szektorról tesznek említést, a valóságban azonban egyre világosabbá válik, hogy a két hagyományos szektor nem képes minden emberi szükséglet kielégítésére. Burton A. Weisbrod A háromszektoros gazdaságban működő öntevékeny nonprofit szektor egy elmélete felé című művében arra a megállapításra jut, hogy az állami szektor által biztosított javaknak az irántuk megnyilvánuló kereslet teljes kielégítéséhez hiányzó mennyiséget várhatóan vagy a for-profit magánszektor, vagy az öntevékeny nonprofit szektor nyújtja, attól függően, hogy egyéni, vagy kollektív fogyasztási javakról van-e szó ¹, amit befolyásol továbbá a szektorok egymáshoz viszonyított aránya, és azok fejlettsége. Lester M. Salamon pedig A piac kudarca, az öntevékenység kudarca és a kormány nonprofit szektorral kialakított kapcsolatai a modern jóléti államban című tanulmányában a kormány és a nonprofit szektor partneri viszonyának elméletét dolgozza ki, mely szerint a nonprofit szektor éppen ott gyenge, ahol az állam erős, és az fordítva is igaz, így a legjobb, ha ezek megpróbálnak együttműködni Minden elemzőnek megvan a saját nonprofit szektora (Kuti, 1996)) A nonprofit szektort szokás civil szférának, önkéntes, vagy harmadik szektornak, nem kormányzati szervezetnek (NgO = non government organizations) is nevezni, és még ezek mellett is rengeteg elnevezés forog szóhasználatban, nincs nemzetközi konszenzus sem az elnevezést, sem pedig annak értelmezését illetően. Három meghatározás is használatos: a jogi, a statisztikai, és a nemzetgazdaság statisztikai definíció. A jogi értelmezés a legtágabb a három közül. Eszerint minden olyan nem profitcélú szervezet (alapítvány, közalapítvány, köztestület, közhasznú társaság, önkéntes kölcsönös biztosítópénztár, az egyesülési törvény hatály alá tartozó társadalmi szervezet), amely ugyanakkor nem is költségvetési gazdálkodást folytató intézmény, a nonprofit szektor részének tekintendő, amelyet a Polgári2 Nonprofit Monitor 4. szám 36 Törvénykönyv rendelkezéseivel összhangban önálló jogi személyként bejegyeztek. ( forrás: Módszer és gyakorlat) A statisztikai definíció szűkebb a jogi definíciónál, de logikájában illeszkedik hozzá. Általában a nem gazdasági célú, nem profitorientált társadalmi, közösségi mozgások tartoznak ebbe a körbe, amelyek legtöbbször intézményi keretek között zajlanak, és az államtól részlegesen, vagy teljesen távolságot tartanak. Ezen körbe tartozó jelenségek rendkívül sokszínűek, változatos szervezeti formákat, funkciókat, célokat, működési módokat takarnak. A működési elvek és a működési célok nonprofit szektor definícióját, lényegi tartalmát, a nonprofit jelleg kritériumait fogalmazzák meg... Hivatalos kritériumrendszer még nem született, de konszenzus alapján kialakult az ideális nonprofit szervezet működési elveinek és céljainak hattényezős rendszere. ² a nemzetközi gyakorlatban kialakított kritériumok tehát a következők: 1. formalizált, azaz van szervezeti kerete (Alapító okirattal, alapszabályzattal rendelkezik.) 2. nem profit orientált, ami nem azt jelenti, hogy nem termelhet profitot, hanem azt, hogy a létrejött profitot nem oszthatja szét, hanem az alaptevékenységbe kell visszaforgatni 3. nem függ közvetlenül az államtól sem jogilag, sem költségvetésileg 4. önkéntes munka Önkéntes munka, ha valaki anyagi ellenszolgáltatás nélkül vállal el egy feladatot a társadalom érdekében. 5. közhasznúság 6. politikamentesség Politikai tevékenységet nem folytathat +1 Az egyházi alapítású szervezetek -a nemzetközi gyakorlat szerint- nem sorolhatók a nonprofit szervezetek közé 1. Összességében megállapíthatjuk, hogy a kutatások a nonprofit szektor értelmezését illetően szűkebb és némiképp más terminológiával dolgoznak, mint a közkeletűbb jogi értelmezés. Másrészt a statisztikai vizsgálatok és a kutatások a jogi értelmezés szerinti nonprofit szervezeteknek csak egy részét tekintik vizsgálatuk tárgyának. (BARTAL ANNA MÁRIA CZIKE KLÁRA:MIT ÉRDEMES TUDNI A NONPROFIT KUTATÁSOKRÓL?- a nonprofit szervezeteknek - Nonprofit Kutatócsoport, Budapest. 2003) A nemzetgazdaság statisztikai definíció alapjában különbözik mind a jogi, mind pedig a statisztikai definíciótól. Ezen megfontolás a háztartásokat segítő nonprofit szervezeteket vizsgálja, melyek bevételszerző tevékenységet csak korlátozottan folytatnak, és alapvetően a 1 Magyarországon azonban a Központi Statisztikai Hivatal és a történelmi egyházak kötöttek egy megállapodást 1993-ban, melynek értelmében a nonprofit statisztika megfigyelési körébe az egyházi alapítványok és a vallási egyesületek beletartoznak, az egyházak, felekezetek, szerzetesrendek azonban nem.3 Nonprofit Monitor 4. szám 37 magántámogatásokra épülnek. Ide tartoznak ugyanakkor a politikai pártok, az egyházak és a szerzetesrendek is 2. A magyar nonprofit szektor tipikus szervezeti formái és jellemzői: Alapítvány tartós közérdekű célra jön létre, kuratórium irányítja, tevékenysége lehet adományozás, adománygyűjtés, szolgáltató tevékenység, vagy ezek kombinációja. Az alapítvány jogi személy, bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, vagyonával önállóan gazdálkodik. Egyesület önkéntesen létrehozott, önkormányzattal rendelkező szervezet, amely meghatározott célra alakul, nyilvántartott tagsággal rendelkezik. Tevékenysége: szolgáltatás, érdekképviselet, érdekérvényesítési akciók. Az egyesület jogi személy, bírósági nyilvántartásba vétellel jön létre, vagyonával önállóan gazdálkodik. Közalapítvány olyan alapítvány, melyet az Országgyűlés, a kormány, a helyi vagy kisebbségi önkormányzat képviselő-testülete közfeladat ellátásának folyamatos biztosítása céljából hoz létre. Gazdálkodásának legfontosabb adatait nyilvánosságra kell hoznia, az ügyészség és az Állami Számvevőszék gyakorol felette törvényességi felügyeletet. Köztestület önkormányzattal rendelkező szervezet, mely nyilvántartott tagsággal rendelkezik, létrehozását törvény rendeli el, és közfeladatot lát el. A köztestületet felhatalmazhatja a kormány bizonyos hatósági jogkörök gyakorlására. A köztestületre az egyesületekre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Közhasznú társasság közjavak és közszolgáltatások előállítására jön létre, alapítói szervezetek és magánszemélyek egyaránt lehetnek. Megalakulását és működését alapvetően a Polgári Törvénykönyv szabályozza, de vonatkoznak rá egyéb jogszabályok is (gazdasági társaságokról szóló, valamint korlátolt felelősségű társaságokra vonatkozó szabályok). Cégbíróságon kell bejegyezni, és ez is ellenőrzi törvényességét. Jellemzően közfeladatokat látnak el, és jelentős közpénzzel gazdálkodnak. Az ideális nonprofit szervezet működési elveinek és céljainak hattényezős rendszere és a magyar nonprofit szektor tipikus szervezeti formái között eltérés tapasztalható, egyik szervezeti forma sem felel meg tehát teljes mértékben az ideálisan elvártnak, azonban van olyan, amelyik nagyon hasonlít ahhoz. A nonprofit szektor a civil társadalom része, de bizonyos értelemben szűkebb, bizonyos értelemben tágabb a jelentése, mint a civil társadalomé. Szűkebb abban az értelemben, hogy nem reprezentálja a civil társadalom egészét, ugyanakkor a nonprofit szektor fogalma tágabb is, mint a civil 2 Diplomadolgozatom során a második, statisztikai definíció értelmében használom a nonprofit szektor kifejezést4 Nonprofit Monitor 4. szám 38 társadalomé, mert a magyar nonprofit szervezetek közé számos olyan szervezet (például: közalapítvány, köztestület, közhasznú társaság) tartozik, amely nem állampolgári kezdeményezésre jött létre, tehát kevéssé felel meg a civil társadalom működési kritériumának, az alulról szerveződésnek. (BARTAL ANNA MÁRIA CZIKE KLÁRA:MIT ÉRDEMES TUDNI A NONPROFIT KUTATÁSOKRÓL?- a nonprofit szervezeteknek - Nonprofit Kutatócsoport, Budapest. 2003) Szerepek, funkciók A szerepek, funkciók értelmezésekor tulajdonképpen arra keressük a választ, hogy mi motiválja a szervezetek létrehozását, milyen célokat kívánnak elérni, és működésük milyen hatást eredményez. ² A nonprofit szervezetek legfontosabb funkciói a következők: Társadalmi szerepek Szociális szerepek Gazdasági szerepek Politikai, ideológiai szerepek Morális szerepek Ezek a szerepek gyakran összefonódnak. A nonprofit szektor fontos jelzőrendszere a társadalom állapotának: egy társadalom annál gazdagabb, minél sokszínűbb, minél kiterjedtebb a nonprofit szektora. 2. Nonprofit szektor létrejötte A szocializmus évei alatt Magyarországon csak a politikailag többé-kevésbé semleges területeken lehetett egyesületeket létrehozni 3.Az alapítványokat pedig megszűntették 1949-ben, és ezután nem is lehetett ilyen szervezeteket létrehozni. Nem valódi érdekképviseletek, hanem felülről irányított, központilag ellenőrzött tömegszervezetek voltak tehát ben a Polgári Törvénykönyv legalizálta az alapítványok jogintézményét, 1989 januárjában pedig megszületett egyesülési jogról szóló törvény 4. A nonprofit szervezetek létrejöttét tehát az Alkotmány biztosítja, szűkebb tevékenységét pedig a Polgári Törvénykönyv foglalja magába. Az új törvényi háttér és adózási rendszer lehetővé tette a pénzügyi támogatásokat, és ezzel a nonprofit szervezetek száma, gazdasági súlya elkezdett növekedni, és létrejött egy közel 50 ezer egységet 3 Ilyen volt a kultúra, a környezetvédelem vagy a sport évi II. törvény az egyesülési jogról. 1. Az egyesülési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer, és biztosítja annak zavartalan gyakorlását. Az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van arra, hogy másokkal szervezeteket, illetőleg közösségeket hozzon létre vagy azok tevékenységében részt vegyen.5 Nonprofit Monitor 4. szám 39 tartalmazó, több tízezer embert foglalkoztató és mára kb 500 milliárd forint árbevétellel rendelkező szektor. Ez a szektor jelentős szerepre vállalkozott számos közszolgáltatás - oktatás, kultúra, szociálpolitika, sport ellátásában. Ennél is fontosabb a civilizációs tevékenység, amelyet a helyi közösségek formálásában, az emberi és polgári jogok védelmében, egyfajta társadalmi kontroll kiépítésében elért, vagy legalábbis megkezdett. (forrás:harsányi László: A nonprofit szektor jövője Magyarországon) 1. A nonprofit szervezetek száma 1862 és 2000 között Év Alapítvány Társas nonprofit szervezet Összesen 1862 a b c c c c c a A mai országterületen működő egyesületek száma. Az akkori országterületen összesen 579 egyesület működött. b A mai országterületen működő egyesületek száma. Az akkori országterületen összesen 3995 egyesület működött. c 1994-től kezdve az alapítványok számában a közalapítványok, a társas nonprofit szervezetekében a köztestületek és közhasznú társaságok is szerepelnek. Megjegyzés: A KSH 1990-ben végrehajtott, 1989-re vonatkozó egyesületi felvétele (Egyesületek Magyarországon, 1989 KSH, Budapest, 1990) során összesen 8514 egyesületet találtak. Ez az adat jól közelíti a nyilvántartásban szereplő szervezetszámot. A különbség valószínűleg abból adódik, hogy a statisztikai adatgyűjtés során néhány olyan egyesülettől is érkezett be kérdőív, amely nem volt önálló jogi személy, és így nem jelent meg a számítógépes nyilvántartásban. Források: 1862: Magyarország különböző egyletei Statisztikai Közlemények. A hazai állapotok ismeretének előmozdítására IV. kötet. MTA Statisztikai Bizottsága, Budapest, old. 1878: Magyarország egyletei és társulatai 1878-ban Hivatalos Statisztikai Közlemények, KSH, Budapest, old. 1932: Dobrovits Sándor: Magyarország egyesületeinek statisztikája Magyar Statisztikai Szemle 1935/ old.; 1970: Egyesületek Magyarországon, 1970 KSH, Budapest, : Egyesületek Magyarországon, 1982 KSH, Budapest, 1984.6 Nonprofit Monitor 4. szám 40 Az 1989 és 2000 közötti adatok a KSH számítógépes nyilvántartásából származnak. 3. Nonprofit statisztika A nonprofit szektor tudományos igényű vizsgálatára a fejlett országokban már a hetvenes, nyolcvanas években elkezdődött, bár az első nagyszabású, egyeztetett fogalomrendszert és megközelítést alkalmazó nemzetközi összehasonlító kutatásra ott is csak a kilencvenes évek elején került sor Ez volt a Lester Salamon és a kutatócsoportja által lebonyolított John Hopkins University Comperative Nonprofit Sector Projekt. (forrás:módszer és gyakorlat) Nonprofit statisztika Magyarországon Annak ellenére, hogy az egyleti életről való adatgyűjtésnek voltak hagyományai 5 a rendszerváltás előtt csak szórványos adatok álltak az elemzők rendelkezésére. Rendszerváltás környékén ( ) külföldi szerzők munkáinak fordítása volt elsősorban jellemző. (Például: Martin Knapp:Anglia és Wales nonprofit szektora, Az öntevékeny szektor Nagy- Britanniában (1991); Brian O'Connel: A nonprofit szektor felépítése és problémái az Egyesült Államokban (1991); Tymen J. van der Ploeg: Az öntevékeny szektor a holland társadalomban: a társadalom. a kormányzati politika és a jogszabályok változásai (1991); Wolfgang Seibel: A kormány és a nonprofit szektor közötti kapcsolat nemzetközi összehasonlításban: Franciaország és az NSZK (1991). ) A magyarországi nonprofit kutatás a kilencvenes években a szektor fejlődésével párhuzamosan, de nem mindig azzal összhangban bontakozott ki. (Forrás: Gyakorlat és Kutatás) A nonprofit kutatás kibontakozásában nagy szerepe volt a Nonprofit Kutatócsoportnak, akik a kilencvenes évek elejétől kezdve végeztek kutatásokat a szektorral kapcsolatban. Azon néhány magyar szerző is, akik ekkortájt ilyen jellegű munkákat készítettek, nagyrészt a szervezet tagjai voltak, mint például: Harsányi László, Kuti Éva, vagy Marschall Miklós. ( A Kutatócsoport célja a magyarországi nonprofit szektor feltérképezése, történelmi előzményeinek áttekintése, fejlődésének nyomon követése, társadalmi-gazdasági hátterének tudományos elemzése, a hazai fejlemények nemzetközi összehasonlításban történő értelmezése és értékelése, valamint a szektorban folyó gyakorlati munka szakértői támogatása. E célok elérése érdekében az Egyesület az elmúlt 10 évben -a mindenkori igényekhez és finanszírozási lehetőségekhez alkalmazkodva -a kutatási programok egész sorát bonyolította le. Ezek eredményei a Nonprofit Kutatások című könyvsorozatban jelentek meg : első egyesületi kimutatás; 1878: első teljes körű felvétel; 1932: második teljes körű adatfelvétel; 1970, 1982, 1989: kevésbé átfogó vizsgálatok7 Nonprofit Monitor 4. szám 41 (Letöltés helye: Letöltés ideje: március 10.)) Nemzetközi rendszerek adaptációja Magyarországon A rendszerváltás utáni években jellemző volt a nemzetközi rendszerek átvétele. Ilyen volt például a Nonprofit Szervezetek Osztályozási Rendszere, melyben a szervezetek tevékenységcsoportok alapján kerülnek besorolásra. Ez a besorolás a nemzetközi gyakorlatban kifejlesztett osztályozási rendszer (International Classification of Nonprofit Organizations) adaptálásával született, a nemzetközi gyakorlattól annyiban tér el, hogy néhol részletesebb és a magyar sajátosságokhoz van igazítva. Másik fontos és jelentős nemzetközi mainstream az SNA (System of National Accounts) és az ESA (European System of Accounts), mely az SNA európai változata, a fejlett országok gazdasági információs rendszere, amit a rendszerváltással átvett Magyarország is. A magyarországi nonprofit kutatások tehát igazodnak a nemzetközi rendszerekhez, és ezzel az adatok összehasonlíthatóvá válnak a megfigyelők számára, aminek jelentősége napról-napra nő. (Elég csak a globalizációra, vagy a Európai Uniós pályázati rendszerekre gondolnunk.) Nonprofit szervezetek csoportosítása a magyar nonprofit statisztikában Három főbb csoportosítási rendszert használ a magyar nonprofit statisztika a szervezetek csoportosítására. Ezek a következők: statisztikai ismérveken alapuló csoportosítás, domináns tevékenység szerinti csoportosítás, funkcionális csoportosítás A Statisztikai ismérveken alapuló csoportosítás, melynek öt fő jellemzője jogi forma, tevékenység, hatókör 6, településtípus és bevételnagyság mentén kategorizálja a szervezeteket. A magyar nonprofit szektor elemzéséhez használt főbb statisztikai ismérvei tehát: (forrás: Sebestény I.: A nonprofit szektor funkcionális megközelítése a nonprofit prizma. Statisztikai Szemle, 4-5. sz o.) 1. Jogi forma szerint: Alapítványok (magán) alapítvány közalapítvány Társas nonprofit szervezetek egyesület köztestület 6 A hatókörre vonatkozó adatok csak 1998-ig szerepelnek részletesen a nonprofit statisztikákban.8 Nonprofit Monitor 4. szám 42 szakszervezet szakmai, munkáltatói érdekkép-viselet közhasznú társaság nonprofit intézmény 2. Tevékenység szerint: kultúra vallás sport szabadidő, hobbi oktatás kutatás egészségügy szociális ellátás polgárvédelem,tűzoltás környezetvédelem településfejlesztés gazdaságfejlesztés jogvédelem közbiztonság védelme többcélú adományosztás nonprofit szövetségek nemzetközi kapcsolatok szakmai, gazdasági érdekképviselet politika 3. Hatókör szerint: intézmény támogatása konkrét cél elérése kisebb lakó-és munkahelyi körzet egy település több település egy megye több megye9 Nonprofit Monitor 4. szám 43 régió Magyarország nemzetközi 4. Településtípus szerint: - főváros - megyeszékhely - egyéb város - község 5. Bevételnagyság szerint: o 50 ezer Ft alatt o 50 ezer 500 ezer Ft o 500 ezer 5 millió Ft o 5 millió 50 millió Ft A második csoportosítási forma a domináns tevékenység szerinti csoportosítás. E szerint hét nagy csoportba sorolhatók a nonprofit szervezetek: adománygyűjtő, adományosztó, szolgáltatásokat nyújtó, érdekvédelmi, felhalmozási célú önsegélyző jellegű, társadalmi érintkezést szolgáló klubjellegű, valamint a korábbi állam, államigazgatási tevékenységet átvállaló köztestületek. A harmadik pedig a funkcionális csoportosítás. Az Európai Közösség Bizottságának közleménye funkciók szerinti csoportosítást ad az alapítványokról és az önkéntes szervezetekről. Ezek a funkciók a következők: szolgáltatások nyújtása, gondoskodás képviselet önsegítés vagy kölcsönös segítségnyújtás forrás és koordináló szervezetek 4. Adatgyűjtés A szektorra vonatkozó becsléseket az első fejezetben említett definíciós különbségek (jogi, a statisztikai, és a nemzetgazdaság statisztikai definíció különbsége) mellett az is nehezíti, hogy a szervezetekről több különböző, egymástól lényegében független forrásból (hivatalos bírósági nyilvántartások, KSH-adatbázis) tájékozódhatunk.10 Nonprofit Monitor 4. szám 44 A feloszlott egyesületek és a vagyonukat vesztett alapítványok azonban gyakran elmulasztják a bíróságokon bejelenteni megszűnésüket, így a KSH adatbázis melyet évenkénti kérdőíves adatfelvétel során aktualizálnak pontosabb. A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) az első kiadványában még nem tudott a nemzetközi szintnek megfelelő pontosságú adatokkal szolgálni ben létrehoztak egy osztályt a KSH-n belül, melynek a Magyarországon működő nonprofit szervezetről történő adatfelvétel lett a feladata. A kutatás elsősorban a szektor nemzetgazdasági hozzájárulására vonatkozott, számukra, tevékenységi szerkezetükre, gazdasági erejükre és gazdálkodási sajátosságaikra kevésbé. Az első teljes körű statisztikai adatgyűjtésre (amely vonatkozott a szektor tevékenységére, gazdasági súlyára, finanszírozási jellemzőire, továbbá társadalmi beágyazottságára) 1993-ban került sor az 1992-es évre vonatkozóan. Az ig évente végrehajtott adatgyűjtés eredményeit a KSH Nonprofit szervezetek Magyarországon című, évenkénti kiadványában publikálja. Főbb irányok A következő részben a KSH fent említett kiadványa alapján a szektor legfontosabb mutatóinak segítségével tekintem át a főbb irányokat, amelyek a statisztikai vizsgálatok eredményei alapján kirajzolódnak a nonprofit szervezetekről az es időszakról. A szektor legfontosabb mutatói a következők: szervezetszám A rendszerváltást követően 1997-ig egyenletesen nőtt a nonprofit szervezetek száma. (LÁBJEGYZETBE: e mögött az alapítványi szféra szinte semmiből történő létrejötte áll), ezután stagnálás következett, majd 2000-ben csökkenés. tevékenységi szerkezet A magyarországi nonprofit szektor tevékenységi szerkezete különbözik a nyugat-európaitól és az amerikaitól. (Ennek oka, hogy a szolgáltató funkció csak a rendszerváltás után kezdett el fejlődni, addig ugyanis a jóléti szolgáltatásokban nem volt megengedett a nonprofit jelenlét, így csak azok e területek erősödtek, melyek megengedettek voltak például a sport-és szabadidős egyesületek.) bevételek reálértéke A nonprofit szektor bevételeinek reálértéke csak 1997 után kezdett el lendületesen növekedni. támogatások reálértéke11 Nonprofit Monitor 4. szám 45 A nonprofit szektor által kiosztott támogatásainak reálértéke is folyamatosan növekedett. szektorban foglalkoztatottak száma A szektorban foglalkoztatottak száma évről-évre nőtt. A nonprofit szektor fejlődése, szervezetek száma bevételek reálértéke kiosztott támogatások reálértéke foglalkoztatottak száma Forrás: Módszer és gyakorlat. A nonprofit statisztika 10 éve._ KSH, Budapest, o. önkéntesek száma Az önkéntes munkának fontos szerepe van főleg a kis szerveztek életében. taglétszám Összességében csökkent a nonprofit szervezetek taglétszáma 1997 és 2000 között. 5. Mintaválasztás Hol találhatók nonprofit kutatások? A nonprofit kutatások fellelhetőek különböző folyóiratokban (pl. Szociológiai Szemle, Társadalomtudományi Szemle, Politikatudományi Szemle ), könyvekben (pl. Jagasics Béla: Civil12 Nonprofit Monitor 4. szám 46 történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok.), és az Interneten is több honlapon (pl. SzocioWeb A folyóiratokban, könyvekben, és az Interneten megjelenő kutatásokat is tartalmazza a SzocioWeb nevű internetes program. A SzocioWeb a magyar szociológiai irodalom bibliográfiai adatbázisa. A Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár adatbázisa a magyar és magyar vonatkozású külföldi szociológiai irodalom válogatott bibliográfiája. Csaknem bibliográfiai tételt tartalmaz az 1970 és 2006 közötti időszakból. 7 A válogatás a szociológia lehető legtágabb értelmezésén, határterületeinek legkiterjedtebb körén alapul, és az adatbázis lehetséges használóinak legszélesebb körű igényeit igyekszik figyelembe venni.a tematikus keresést a szociológiát és határterületeit lefedő tágabb témakörök és a részletezőbb fogalmakat leíró, javarészt tezauruszba rendezett tárgyszavak, valamint a címeket helyenként kiegészítő, rövid annotációk segítik. Az adatbázist folyamatosan töltjük fel a tanulmányok teljes szövegére utaló hivatkozásokkal. /Fulltext/ Az adatbázis nemcsak a magyarországi, hanem a külföldön megjelenő magyar vonatkozású irodalmat is tartalmazza. A bibliográfiai leírások a Szociológiai Információ régebbi évfolyamaihoz igazodnak, akárcsak az anyag tematikus szerkezete, melyet annak idején az UNESCO International Bibliography of the Social Sciences. Sociology sorozatához igazítottunk. A tárgyszórendszer saját, folyamatos fejlesztés eredménye. 8 Mintaválasztás A szakdolgozatom során elemzésre kerülő kutatásokat tehát ezen adatbázisból választottam ki. Kereséshez felhasználtam a fent említett tárgyszórendszer -t, mely segítségével a civil társadalom és a nonprofit kutatás tárgyszavakra kerestem rá. Természetesen nem e két tárgyszó alatti összes találat képezi mintámat, aminek több oka is van: egyrészt ez irreálisan nagy vállalkozás lenne, másrészt pedig nem is minden találat kapcsolódik a témámhoz. Ezért tehát ezen találatokat leszűkítettem. Először is az időintervallumot határoztam meg, és kiválasztottam az ezredfordulós éveket, 2000-et és 2001-et. (Úgy gondolom, hogy a érdekes lehet, ha a jövőben egy elemzésemben 2010-es és 2011-es kutatásokkal a most kapott eredményeket összehasonlítom.) Az időintervallum leszűkítése után nem maradt más hátra, mint a számomra releváns kutatások kiválasztása az adott évekből. Miután ezt is megtettem a 49 elemzésre szánt kutatást kaptam. 7 Letöltés helye: _a_magyar_szociologiai_irodalom_bibliografiai_adatbazisa Letöltés ideje: március 14.) 8 Letöltés helye: Letöltés ideje: március 14.13 Nonprofit Monitor 4. szám 47 Elemzésre szánt kutatások Elemzésre szánt kutatások tehát következők (abc-sorrendben): - 1%. "Forintszavazatok" civil szervezetekre. Tanulmányok - XVII. kerületi civil krónika - Andróczi Mária: Kistérségi társulások Zala megyében - Barát Tamás: A PR szerepe a civil, a non-profit szervezetek életében - Bodács Emil: A civil aktivitás megújulásának társadalmi-politikai esélyei - Borbély Zsolt - Az Autonómia Alapítvány - Csontos Ferenc- Regionális Environmetal - Farkas Attila: Információ, tanácsadás, képzések a nonprofit szervezetek szolgáltatási rendszerében - Frey Mária: A non-profit szektor foglalkoztatási szerepvállalásának lehetőségei és korlátai - Glózer Rita: Kihívások és kockázatok a civil szervezetek működésében - Harsányi László: A nonprofit szektor jövője Magyarországon - Hegedüs András: A munkásakadémiáról - Jagasics Béla: A zalai nonprofit szektor fejlődéséről - Jagasics Béla: A nonprofit szektor egyes problémáiról - Jagasics Béla: A jogi szabályozásról - Jagasics Béla: A nonprofit szervezetek együttműködési rendszeréről - Jagasics Béla: A nonprofit szolgáltatás fejlesztéséről - Jagasics Béla: Nemzetközi tapasztalatok - Kamarás István: Civil society and religion in post-communist Hungary. - Kaiser Tamás: A nonprofit szektor helye és szerepe a Civil Társadalom Fejlődésért Alapítvány működésének tükrében - Kondorosi Ferenc: Civil társadalom az emberi jogok védelmében - László Ottó - Az EU Phare Programjai - Lukács György Róbert: A roma nonprofit - a nonprofit roma - Lux Judit: A munkanélkülieket segítő non-profit szervezetek kapcsolatainak vizsgálata - Mándi Tibor - A Freedom House és a National Forum Foundation - Mészáros Geyza: Civil szerveződések a környezetvédelemben - Mészáros Geyza: Környezetvédelmi célú nonprofit szervezetek14 Nonprofit Monitor 4. szám 48 - Nagy Ádám: Civil a pályán? Az ifjúsági intézményrendszer struktúrái a rendszerváltás után: a civil részvétel - Nyitrai Imre: Szociális ágazat - civil szféra - önkéntesség - Oláh Miklós: A Veszprém megyei civil szervezetek fejlesztése I-II - Páll Kinga: A Holland Követség KAP/MATRA programja. - Pesti Sándor: A Friedrich Ebert Alapítvány magyarországi tevékenységéről - Rátay Csaba: Civil szervezetek a családok boldogulásáért - Rátay Csaba: Családi Szolgálatok Ligája Alapítvány - Sipos András: Civil szervezetek a (helyi) politika színpadán - Szabó Máté: Civil társadalom és emberi jogok - a globalizáció kihívásai - Szász Anna: Az Ashoka Magyarországon - Szász Anna: A Félút Centrum - Százdi Antal: Drogmegelőző munka Csepelen - Széman Zsuzsa - Harsányi László: Szociális kvartett. Civil szereplők négy magyar város szociális életében - Szima Mária: A számviteli törvény főbb változásai nonprofit szervezeteknél - Tari Beáta - Hálózat a demokráciáért - Torda Ágnes: A civil szféra támogatási formái a közoktatás különleges gondozottjai számára - Utasi Ágnes: A "nonprofit" biztos profitja. A civil és nonprofit. A szerveződések kapcsolati háttere - Vajda Imre: Egyesületek, civil szervezetek - Vári Anna: Érdekek és konfliktusok a várostervezésben Balatonfüreden - Volosin Hédi -NIOK - Nonprofit Információs és Oktató Központ - Zám Mária: A munkanélkülieket segítő non-profit szervezetek kapcsolatainak vizsgálata, fejlesztésük - Zám Mária: Szociális Gondoskodás program tapasztalatairól. Együttműködés a helyi önkormányzatokkal Ezen kutatások képezik tehát elemzésem tárgyát. 6. Kutatások elemzése Hol jelentek meg a cikkek?15 Nonprofit Monitor 4. szám 49 A leválogatott tanulmányok- melyeket tehát a SzocioWeb adatbázisának segítségével választottam ki cikkek, tanulmánykötetek, és könyvek formájában jelentek meg. A következőkben a megjelenési forma szerint csoportosítom a tanulmányokat folyóiratokban, időszaki kiadványokban és könyv formájában megjelentekre. (A folyóiratok, időszaki kiadványok, illetve könyvek címei mögött zárójelben szerepel, hogy az adott kiadványból hány tanulmányt elemzek) Folyóiratokban és időszaki kiadványokban megjelent tanulmányok: Esély (3 tanulmány), Comitatus (2 tanulmány), Statisztikai Szemle (2 tanulmány), A család (2 tanulmány), Magyar Közigazgatás (2 tanulmány),család, Gyermek, Ifjúság (1 tanulmány), Pro Philosophia Füzetek (1 tanulmány), ÖKO (1 tanulmány), Háló (1 tanulmány), J. Interdisciplinary Studies (1 tanulmány), Educatio (1 tanulmány), Politikatudományi Szemle (1 tanulmány), KSH, Társadalomstatisztikai füzetek (1 tanulmány) Könyvekben megjelent tanulmányok: Globális civil társadalom? Című könyv kilenc tanulmányt tartalmaz, melyet felhasználtam. Landorhegy Alapítvány által kiadott könyv (5 tanulmány), Regionális és helyi együttműködési stratégiák (4 tanulmány) Foglalkoztatást elősegítő munkaügyi kutatások (3 tanulmány), A tudás, mint társadalmi erőforrás. III. Civil Fórum 2001 (1 tanulmány), Cigánynak születni. Tanulmányok, dokumentumok (1 tanulmány), A magyarországi romák (1 tanulmány), Hegedűs Andrásról október október 23 (1 tanulmány), Adni = kapni (1 tanulmány), Az új demokrácia önkormányzati vezetői (1 tanulmány), MTA Szociológiai Kutató Intézet és a Nonprofit Kutatócsoport közös kiadványa (1 tanulmány), illetve egy a Nonprofit Kutatócsoport által kiadott könyv (1 tanulmány). Szerzők A cikkek szerző a következők (felsorolásszerűen, abc-sorrendben): Andróczi Mária, Barát Tamás, Bodács Emil, Farkas Attila, Csontos Ferenc, Borbély Zsolt, Frey Mária, Glózer Rita, Harsányi László, Hegedüs András, Jagasics Béla, Kamarás István, Kaiser Tamás, Kondorosi Ferenc, László Ottó, Lukács György Róbert, Lux Judit, Mándi Tibor, Mészáros Geyza, Nagy Ádám, Nyitrai Imre, Oláh Miklós, Páll Kinga, Pesti Sándor, Rátay Csaba, Sipos András, Szabó Máté, Szász Anna, Százdi Antal, Széman Zsuzsa, Szima Mária, Tari Beáta, Torda Ágnes, Utasi Ágnes, Vári Anna, Volosin Hédi, Zám Mária Közülük Jagasics Béla 5 tanulmány szerzője, a következők pedig 2-2 tanulmányé: Harsányi László, Mészáros Geyza, Rátay Csaba, Szász Anna, és Zám Mária.16 Nonprofit Monitor 4. szám 50 Téma Az általam vizsgált tanulmányok nagyon sok témát ölelnek fel. Vannak köztük olyan kérdések, melyek többször, több nézőpontból is felmerülnek, és vizsgálnak, vannak azonban nagyon egyedi témafelvetések is. Az értekezések egy jelentős része (közel egyharmada) tulajdonképpen esettanulmány, melyben egy, esetleg több szervezet bemutatása történik. Mindezt nagyon sokféleképpen teszik a szerzők, vannak azonban megegyező elemek is ezekben a munkákban: általában megismerkedhetünk a szervezet múltjával, alapítóival, a tevékenységi körével, esetleg annak nehézségeivel, a szervezetben rejlő kudarcokkal és sikerekkel. Ilyen esettanulmányra példák a következő munkák: Hegedüs András: A munkásakadémiáról; Szász Anna: Az Ashoka Magyarországon; vagy Szász Anna: A Félút Centrum. Az esettanulmányokon kívül van néhány téma, ami a 49 tanulmányon belül többször is előfordult: ilyen a foglalkoztatás, az emberi jogok, a romákkal kapcsolatos szervezetek. Mindegyik témában három-három tanulmányt találtam. Népszerű kérdés még a környezetvédelem, az emberi jogok, a civil társadalom és a politika, a család viszonya, vagy a szervezetek együttműködése más szervezetekkel. Ezekben a témákban két-két tanulmányt találtam ez ezredfordulón. Egyedi témafelvetésekre példa a nonprofit szabályozás (ezen belül a számvitel, és a kettős könyvelés), vagy a finanszírozás és gazdálkodás kérdései, a globalizáció, a vallás illetve a PR szerepe a szervezetek életében Csoportosítási rendszerek A Nonprofit szervezetek csoportosítása a magyar nonprofit statisztikában fejezetben már kitértem arra, hogy a magyar nonprofit statisztika három főbb csoportosítási rendszert (statisztikai ismérveken alapuló, domináns tevékenység szerinti és funkcionális csoportosítás) használ a szervezetek besorolására. Most ezen három csoportosítási rendszer mentén vizsgálom az általam kiválasztott tanulmányokat. Az első csoport tehát a statisztikai ismérvei szerinti csoportosítás, melynek jellemzői a következők: jogi forma, tevékenység, hatókör, településtípus és bevételnagyság szerinti besorolás. A vizsgált időszakban ( ) a tanulmányok egy jelentős részében, mintegy bevezetőképpen a szerzők általában ezeket a statisztikai ismérveket használják fel. A szervezet jogi formája, tevékenysége, hatóköre, és településtípus szerinti besorolása majd minden beszámolóban szerepel, a bevételnagyságra azonban már kevesebben térnek ki. A domináns tevékenység szerinti csoportosítás szerint léteznek adománygyűjtő, adományosztó, szolgáltatásokat nyújtó, érdekvédelmi, felhalmozási célú önsegélyző jellegű, társadalmi érintkezést szolgáló klubjellegű, valamint a korábbi állami, államigazgatási tevékenységet átvállaló köztestületek.17 Nonprofit Monitor 4. szám 51 A funkcionális csoportosítás elemei pedig a következők: szolgáltatások nyújtása, gondoskodás; a képviselet; az önsegítés vagy kölcsönös segítségnyújtás; és végül a forrás és koordináló szervezetek. Mind a domináns tevékenység szerinti csoportosítás, mind pedig a funkcionális csoportosítás elemeire találtam példát a tanulmányok között. Kutatási módszer A kutatások nemcsak témájukban, de a kutatási módszerekben is széles spektrumot ölelnek fel. Mint azt már az imént említettem a vizsgálatok jelentékeny része esettanulmány, melyeknek egy szervezet bemutatása a célja. Népszerű módszer a kérdőíves kutatás, a fókuszcsoport technikája, a mélyinterjú, és az interjú is. Sokszor az elemzők már meglévő adatbázisok (KSH, APEH, bírósági és megyei nyilvántartások) adatira hagyatkozva vizsgálódtak, vagy reprezentatív lakossági adatgyűjtés alapján elemeztek. Előfordult még a szakértői anyagok, publikációk tanulmányozása, és konferenciák, vitafórumok is segítették néhol a szakértők munkáját. Több esetben is előfordult, hogy több technikát is alkalmaztak egyidejűleg egy-egy kutatás elvégzéséhez. Például kérdőív és interjú, vagy kérdőív és fókuszcsoport technikájának együttes alkalmazása. Kutatások terjedelme A nonprofit kutatások kiterjedése alatt azt értem, hogy mekkora terület képzi a kutatás tárgyát. (lehet ez egész Magyarországra kiterjedő, vagy egy-egy megyét, esetleg régiót érintő a régiós területű kutatások ben még nem voltak jellemzőek, tekintve, hogy Magyarországon többnyire a megye-rendszerében gondolkozunk -, vagy csak egy várost, városrészt.) Ez természetes több tényezőtől függ, úgymint a kutatás témája, az elemző érdeklődési köre, az anyagi és emberi erőforrások mennyisége, stb. A vizsgált tanulmányok azon részénél, melyek egy-egy szervezet bemutatását tűzik célul természetesen nem ez a tényező a lényeges. Annyit azonban megállapíthatunk, hogy ezek nagy része egész Magyarországra kiterjedő tevékenységgel foglalkozó szervezeteket mutatnak be, csak néhány esetben fordul elő, hogy kisebb hatókörű egyesülésről írnak. A többi kutatás közül is sok az egész magyarországi nonprofit szektor elemzését tűzte célul, természetesen különböző szempontok alapján. Jellemzőek voltak még a több megyére kiterjedő kutat ások. Ezek a következő megyékre vonatkoztak: Fejér, Vas, Hajdú-Bihar, Borsod-Abaúj- Zemplén, és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyére több esetben, míg Pest, Győr-Moson-Sopron,18 Nonprofit Monitor 4. szám 52 Csongrád, Somogy, és Baranya megyére illetve Budapestre (LÁBJEGYZETBE: általában a statisztikákban Budapest és Pest megye- Budapest nélkül- külön található meg) vonatkozóan egy esetben. Előfordult még, hogy egy-egy város, vagy városrész nonprofit szemszögből való elemzése volt a téma. Nemzetköziség Itt szeretném felvetni azt a problémakört, hogy a magyarországi tanulmányokban mennyire jellemző a nemzetközi kitekintés. A magyarországi nonprofit ugyanis ahogy azt már a második fejezetben említettem nem túl nagy múltra tekint vissza, szemben sok Nyugat-Európai országgal vagy az Amerikai Egyesült Államokkal. Így talán hasznos lehetne a magyar civil társadalom számára, ha egyegy jó nemzetközi példát látnának. Nézzük, hogy ez jellemző-e a magyar kutatásokra! A tanulmányok jelentős részének témája (pl. kimondottan egy hazai probléma) veti el ezen nézőpont behozatalát. Azokban a tanulmányokban viszont, ahol erre lehetőség lenne, kevés esetben találunk külföldi példát, és ha mégis, ezek nagyon érintőlegesen foglalkoznak ezzel. Kivételt képeznek ebben a Globális civil társadalom? A nemzetközi és külföldi NGO-k szerepe a magyar civil társadalom fejlődésében című könyvben található tanulmányok mindegyike, melyek mind foglalkoznak a nemzetközi témával. Elnevezés A Minden elemzőnek megvan a saját nonprofit szektora című fejezetben rávilágítottam az elnevezés nehézségeinek problémakörére. Három meghatározás is használatos: a jogi, a statisztikai, és a nemzetgazdaság statisztikai definíció. Az elnevezés nehézségei minden 10. kutatásban szóba kerültek, ezen probléma tehát foglalkoztatja a szektor elemzőit. Ezen a témakörön kívül még két téma volt, ami több tanulmányban is előfordult. Az egyik az együttműködés, a másik pedig a forrás szerzés, és ezzel kapcsolatosan a pályázatok témája. Együttműködés A nonprofit szervezetek együttműködhetnek önkormányzatokkal, a for-profit szféra szereplőivel, illetve más nonprofit szervezetekkel. A legtöbb esetben az önkormányzatokkal való együttműködés került szóba, és annak esetleges nehézségei és lehetőségei. A for-profit szférával való együttműködést igazán egyik tanulmány sem vizsgálta. A más civil szervezettel való együttműködést az önkormányzatokkal való kapcsolatokhoz hasonlóan többen is górcső alá vették. Sokan ezek nehézségeire hívták fel a figyelmet, egy hatékony együttműködés bemutatására például szinte nem is találtam példát.19 Nonprofit Monitor 4. szám 53 Források Több kutatás témája a nonprofit szervezetek forrásszerzése, a támogatást nyújtó szervezetek, és ezzel összefüggésben a pályázatok. A legtöbben azt emelik ki, hogy a kormányzati forrásbiztosításnak meghatározó szerepe van a szervezetek életében. Több tanulmány foglalkozik olyan nonprofit szervezetekkel, akik maguk is támogatást nyújtanak más szervezeteknek. A támogatási szempontjaik és szintjeik, a támogatás mértéke a központi téma. A forrásszerzés fontos, jelentős lehetősége manapság a pályázás. Ennek nehézségeiről, buktatóiról, lehetőségeiről több beszámoló is szól. 7. Összefoglalás A modern gazdaság három szektorra tagolható: az állami, a piaci, és a nonprofit szektorra. Dolgozatomban a harmadik, vagyis a nonprofit szektort tekintettem át a kutatások tükrében, különös tekintettel az ezredfordulóra. A nonpofit szektor meghatározására három, egymástól eltérő definíció használatos: a jogi, a statisztikai, és a nemzetgazdaság statisztikai. Szakdolgozatom első fejezetében ezeket tekintettem át, majd a magyar nonprofit szektor tipikus szervezeti formáit (alapítvány, egyesület, közalapítvány, köztestület, közhasznú társasság), és azok jellemzőit, szerepeit, és funkcióit, végül pedig a szektor létrejöttét. Mindezek után rátértem a magyarországi nonprofit statisztikára. Rendszerváltáskor, és az azutáni időkben vizsgáltam, mely során kitértem a nemzetközi rendszerek (International Classification of Nonprofit Organizations, System of National Accounts, European System of Accounts) adaptációjára, és a szervezetek csoportosítása a magyar nonprofit statisztikában. A KSH Nonprofit szervezetek Magyarországon című, évenkénti kiadványa alapján a szektor legfontosabb mutatóinak segítségével tekintettem át a főbb irányokat, amelyek a statisztikai vizsgálatok eredményei alapján kirajzolódnak a nonprofit szervezetekről az es időszakról.. Ezek után az ezredfordulós kutatások mintaválasztásával, és a kiválasztottak felsorolásával folytattam, majd ezen kutatásokat elemeztem a következő dimenziók alapján: tanulmány szerzője, megjelenésének helye, témája, kutatási módszer, és a kutatások terjedelme, nemzetközi összehasonlítás szerepe. Ezeken kívül foglalkoztam néhány gyakran előforduló témakörrel (együttműködés önkormányzatokkal, más civil szervezetekkel; pályázatok), mely sok kutatásban megjelent.20 Nonprofit Monitor 4. szám 54 Bibliográfia Andróczi Mária: Kistérségi társulások Zala megyében = Comitatus (42-52.) Barát Tamás: A PR szerepe a civil, a non-profit szervezetek életében (p ) In: Regionális és helyi együttműködési stratégiák. Tudományos konferencia. [Szerk.]: Beszteri Béla - Hervainé Szabó Gyöngyvér. Székesfehérvár. MTA Veszprémi Ter. Bizotts. - Kodolányi János Főiskola, Bartal Anna Mária (2005): Nonprofit elméletek, modellek és trendek. Századvég, Budapest Bodács Emil: A civil aktivitás megújulásának társadalmi-politikai esélyei (p ) In: Regionális és helyi együttműködési stratégiák. Tudományos konferencia. [Szerk.]: Beszteri Béla - Hervainé Szabó Gyöngyvér. Székesfehérvár. MTA Veszprémi Ter. Bizotts. - Kodolányi János Főiskola, Borbély Zsolt - Az Autonómia Alapítvány (p ) In: Globális civil társadalom? A nemzetközi és külföldi NGO-k szerepe a magyar civil társadalom fejlődésében. [Szerk.]: Szabó Máté. Bp., Villányi úti Könyvek Kiadó, Csontos Ferenc- Regionális Environmetal (p.56-60) In: Globális civil társadalom? A nemzetközi és külföldi NGO-k szerepe a magyar civil társadalom fejlődésében. [Szerk.]: Szabó Máté. Bp., Villányi úti Könyvek Kiadó, Farkas Attila: Információ, tanácsadás, képzések a nonprofit szervezetek szolgáltatási rendszerében (p ) In: A tudás mint társadalmi erőforrás. III. Civil Fórum [Szerk.]: Somai József. Kolozsvár. Alapítvány az Erdélyi Magyar Civil Szervezetekért, Frey Mária: A non-profit szektor foglalkoztatási szerepvállalásának lehetőségei és korlátai Glózer Rita: Kihívások és kockázatok a civil szervezetek működésében (p ) In: A család. [Szerk.]: Hamp Gábor - Kelemen Gábor /szociológus/. Bp. Balassi Kiadó - Magyar Pax Romana Fórum, Harsányi László: A nonprofit szektor jövője Magyarországon (p ) In: Politikatudományi válaszok a 21. század kihívásaira. VII. Politológus vándorgyűlés. [Szerk.]: Kunszt Márta - Tuka Ágnes. Pécs, Hegedüs András: A munkásakadémiáról (p ) In: Búcsú Hegedűs Andrásról október október 23. [Szerk.]: Rozgonyi Tamás - Zsille Zoltán. Bp. Osiris, In: Globális civil társadalom? A nemzetközi és külföldi NGO-k szerepe a magyar civil társadalom fejlődésében. [Szerk.]: Szabó Máté. Bp., Villányi úti Könyvek Kiadó, Jagasics Béla: A jogi szabályozásról (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, Jagasics Béla: A nonprofit szektor egyes problémáiról (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, Jagasics Béla: A nonprofit szervezetek együttműködési rendszeréről (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, Jagasics Béla: A nonprofit szolgáltatás fejlesztéséről (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, Jagasics Béla: A zalai nonprofit szektor fejlődéséről (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, Jagasics Béla: Nemzetközi tapasztalatok (p ) In: Jagasics Béla: Civil történet. A nonprofit szektor a '90-es években. Tanulmányok. Zalaegerszeg, Landorhegy Alapítvány Nonprofit Szolg. Központ, 2001. Több megjelenítése
KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NONPROFIT SZERVEZETEK MAGYARORSZÁGON 2007 N PROF I T N BUDAPEST, 2009 Központi Statisztikai Hivatal, 2009 ISSN 1218 7194 Felelős szerkesztő: Tokaji Károlyné főosztályvezető Részletesebben Non-profit vállalkozások. Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta
Non-profit vállalkozások Vállalkozási alapismeretek 4. Előadás Onyestyák Nikoletta A nonprofit szektor Politikai pártok A szektor statisztikai f ogalma Alapítványok Közalapítványok Egyesületek Köztestületek Részletesebben Magyar-szlovák agglomeráció Pozsony környékén - Közszolgáltatás fejlesztési hálózat Pozsony határon átnyúló agglomerációjában WS 6 (AGGLONET)
SZÉCHENYI ISTVÁN EGYETEM Magyar-szlovák agglomeráció Pozsony környékén - Közszolgáltatás fejlesztési hálózat Pozsony határon átnyúló agglomerációjában WS 6 (AGGLONET) 2010. május 19. A Győr-Moson-Sopron Részletesebben O F. Nonprofit szervezetek Magyarországon, 2006 P R. Központi Statisztikai Hivatal
szervezetek alapítványok egyesületek szövetségek érdekképviseletek közhasznú társaságok egyesülések köztestületek társadalmi szervezetek közalapítványok társas nonprofit szervezetek kamarák hegyközségek Részletesebben A civil szervezetek és jogi környezetük. Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Új szabályok a civil szférában
Új szabályok a civil szférában Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Új jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben CIVIL FÓRUM. Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3.
CIVIL FÓRUM Jogszabályok a civil szervezetek életében. Kötelezettségek a működés során. 2015.február 9. helyett, március 3. 2015.február 9. Pakod Mit jelent a közhasznúság a törvény szerint? Érdemese-e Részletesebben A Nonprofit Szövetség szerepe a gazdaságfejlesztésben
A Nonprofit Szövetség szerepe a gazdaságfejlesztésben Apró Antal Zoltán programvezető, mentor a Nemzeti Gazdasági és Társadalmi Tanács civil tagja Nonprofit Humán Szolgáltatók Országos Szövetsége 1136 Részletesebben KultúrÁsz Közhasznú Egyesület 4032 Debrecen, Egyetem tér 1. Postacím: 4010 Debrecen, Pf. 25. E-mail: kulturasz@freemail.hu
KultúrÁsz Közhasznú Egyesület 4032 Debrecen, Egyetem tér 1. Postacím: 4010 Debrecen, Pf. 25. E-mail: kulturasz@freemail.hu Közhasznúsági jelentés 2009. Tartalom a) A számviteli beszámoló 2 b) A költségvetési Részletesebben 2. Két Zsiráf Diákújság Cikksorozat létrehozásának támogatása amely a diplomácia fogalmába vezeti be az olvasóit. A támogatás összege: 1 000 000 Ft.
KÜM- 2005 SZKF Az EU kül- és biztonságpolitikájának és az atlanti gondolatnak a népszerűsítését segítő kommunikációs tevékenység támogatása című pályázat nyerteseinek névsora Támogatást nyert pályázók Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (egységes szerkezetű)
ALAPÍTÓ OKIRAT (egységes szerkezetű) A Győri Többcélú Kistérségi Társulás Társulási Tanácsa a települési önkormányzatok többcélú kistérségi társulásáról szóló 2004. évi CVII. törvény 4. (1) bekezdése, Részletesebben Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában. Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ
Szociális vállalkozások jogi szabályozása Európában Bullain Nilda Európai Nonprofit Jogi Központ Jog: definíció? Nincs egységes jogi definíció Európában, de még a legtöbb országban sem. USA megközelítés: Részletesebben Civil szervezetek működési célú támogatása 2015 (NEA-15-M)
Civil szervezetek működési célú támogatása 2015 (NEA-15-M) A pályázatok benyújtása az alábbiak szerint lehetséges: Közösségi környezet kollégiuma esetén: 2015. március 16-ig Mobilitás és alkalmazkodás Részletesebben Bocz János Jéghegyek. Tévhitek, avagy a magyar nonprofit szektor mélyrétegei
Bocz János Jéghegyek. Tévhitek, avagy a magyar nonprofit szektor mélyrétegei Az újkori magyar civil, nonprofit szektor az idei évben ünnepli 20 éves születésnapját. Ilyen alkalmakkor a témával foglalkozó Részletesebben EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY
EGYÉNI ÉS TÁRSADALMI FELELŐSSÉGVÁLLALÁSÉRT ALAPÍTVÁNY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. ÉV Kelt: Budapest, 2011. május 28. TARTALOM 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005.
Hang-Kép Kulturális Egyesület 4026 Debrecen, Garai u. 13. Közhasznúsági jelentés 2005. Adószám: 18559334-2-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk. 62 121/2000 Fordulónap: Részletesebben Országos KID Egyesület
Országos KID Egyesület ÉLETREVALÓ U4 LIFE TPPA/2012/03/30 Debrecen, 2012. szeptember 27. Az első KID-ek 2002-2005 A KID-típusú programok módszertanát az Országos Foglalkoztatási Közalapítvánnyal (OFA) Részletesebben 2014. május 29-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Minősített többség (mindhárom határozati javaslat) ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2014. május 29-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzati közalapítványok Részletesebben A projekt folytatási lehetőségei
"Függő(k) kapcsolatok - a drog területet képviselő civil szervezetek érdekképviseleti célú együttműködését fejlesztő projektje az ország három régiójában A projekt folytatási lehetőségei Gondi János Debrecen, Részletesebben NIOK Alapítvány a civil partner
NIOK Alapítvány a civil partner Tudás, tapasztalat, infrastruktúra, szolgáltatások Egyre több vállalat fordít figyelmet a társadalmi felelősségvállalásra (CSR) és azon belül is a jótékonyságra, az adományozásra, Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2005 SZÖVETSÉG a Közösségi Részvétel Fejlesztéséért Egyesület 4025 DEBRECEN, Török Bálint u. 4. KÖZHASZNÚSÁGI JELENÉS 2005 Tartalom I. A szervezet általános adatai, szervezet céljának Részletesebben JELENTÉS. A központi alrendszer egyes intézményei pénzügyi és vagyongazdálkodásának. Nemzeti Munkaügyi Hivatal ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK. 15092 2015.
ÁLLAMI SZÁMVEVŐSZÉK JELENTÉS A központi alrendszer egyes intézményei pénzügyi és vagyongazdálkodásának ellenőrzése Nemzeti Munkaügyi Hivatal 15092 2015. június Állami Számvevőszék Iktatószám: V-0746-148/2015. Részletesebben Közhasznú egyszerűsített éves beszámoló
18116227-2213-569-01 Statisztikai számjel 9.Pk.61.077/2004 Főv. Bíróság vég. sz. Szervezet megnevezése 1029 Bp., Zsolt fejedelem u. 85. Szervezet címe 2004. december 31. Üzleti év fordulónapja Közhasznú Részletesebben Civil változások 2012. Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26.
Civil változások 2012 Dr. Orosz Ágnes jogász-könyvelő MADÁSZSZ Regionális Fórum 2012. március 26. 2011. évi CLXXV. Tv. fogalmak Közhasznúság fogalma: minden olyan tevékenység, amely közfeladat teljesítését Részletesebben Gazdasági és pénzügyi ismeretek alkalmazása az 2154. Az egyéb szervezet, a közhasznú szervezet nyilvántartása, felügyelete
4 5 6 7 M FELDTOK számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezeteknél a gazdálkodást érintő feladatokhoz kapcsolódóan döntést előkészít, a döntéshez, a vezetéshez szükséges információkat biztosítja, Részletesebben Az MTA Veszprémi Területi Bizottsága (VEAB) Neveléstudományi Szakbizottságához tartozó munkabizottságok. Dr. Poór Zoltán szakbizottsági elnök
Az MTA Veszprémi Területi Bizottsága (VEAB) Neveléstudományi Szakbizottságához tartozó munkabizottságok Dr. Poór Zoltán szakbizottsági elnök A szakbizottság regionális jellegéről Földrajzi szempontból Részletesebben Dr. Kállai Mária Dr. Kállai Mária Kormánymegbízott Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal
4. Megyei Civil Partnerségi Fórum 2014. október 20. A közigazgatás és a civil szervezetek Dr. Kállai Mária Dr. Kállai Mária Kormánymegbízott Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Kormányhivatal A területi közigazgatás Részletesebben CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési, és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Kft.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A CSESZT REGÉLŐ Térségfejlesztési és Felnőttoktatási Kiemelten Közhasznú Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság 2010. évi gazdálkodásáról Csesztreg, 2011. április 21. 8973 Csesztreg Részletesebben n" - Online adatbázisok KSH honlapján Bódiné Vajda Györgyi KSH Tájékoztatási főosztály
"Virtuális utazás s a számok tengerén" n" - Online adatbázisok és s kiadványok a KSH honlapján Bódiné Vajda Györgyi KSH Tájékoztatási főosztály www.ksh.hu 1996 óta van honlapunk Jelenlegi a 4. verzió Kinek Részletesebben Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED
Pro Physica Hallgatói Alapítvány SZEGED Alapító Okirat Ezen Alapító Okirat a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi törvény IV.74/A paragrafusa alapján, önálló jogi személyként működő alapítvány létrehozása Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége Székhely: 9400 Sopron, Király J. u. 24. Adószám: 18985933-1-08 MNyT sz: Pk.T.61.982/2007 (Gy-M-S) Lev. cím: 9401 Sopron, Részletesebben Közhasznúsági beszámoló 2008
Közhasznúsági beszámoló 2008 A Civil Centrum Közhasznú Alapítvány célja: Magyarországon bejegyzett non-profit szervezetek működésének erősítése, hatékonyságuk növelése, annak érdekében, hogy társadalmi Részletesebben diplomás pályakövetés II.
diplomás pályakövetés II. elhelyezkedés, alumni, jó gyakorlatok Educatio Társadalmi Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Országos Felsőoktatási Információs Központ (OFIK) 2009. július Készült Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009. Sopron-Fertıd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége Székhely: 9400 Sopron, Király J. u. 24. Adószám: 18985933-1-08 MNyT sz: Pk.T.61.982/2007 (Gy-M-S) Lev. cím: 9401 Sopron, Részletesebben Éves beszámoló 2010. A település élhetõbbé tétele szempontjából az itt élõk bevonása a község életébe az egyik legfontosabb célkitûzésünk.
Mintaprojekt az elérhető Európai Uniós források felhasználásának elősegítéséért a hátrányos helyzetű lakosság fenntartható lakhatási körülményeinek és szociális helyzetének javítása érdekében Pécsett 2013. Részletesebben A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2014. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL
A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2014. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL Érkezett adományok áttekintés... 2 Könyvvizsgálat adomány... 2 Adhat Vonal támogatása... Részletesebben SZAKMAI ÖNÉLETRAJZ. Alapadatok: Név: E -mail: Telefonszám: Dr. Pavluska Valéria valeria.pavluska@ktk.pte.hu +36 72 501 599/23200
Keresztély Tibor Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdaságtudományi Kar Statisztika Tanszék 1093 Budapest, Fővám tér 8. Telefon: 06-1-482-5183, 06-1-373-7027, 06-20-776-1152 Email: tibor.keresztely@uni-corvinus.hu, Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. A civil (nonprofit) szervezetek számviteli sajátosságai tantárgy tanulmányozásához. Nappali tagozat. 2013/2014. tanév II.
SZÁMVITELI TANSZÉK : 469-66-98 Budapest TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ A civil (nonprofit) szervezetek számviteli sajátosságai tantárgy tanulmányozásához Nappali tagozat 2013/2014. tanév II. félév A tárgy oktatásának Részletesebben !!5'. számú előterjesztés
Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Polgármcstere!!5'. számú előterjesztés Előterjesztés a Képviselő-testület részére a Havasi Gyopár Szociális, Egészségügyi, Kulturális, Segítő Közhasznú Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRATA. I. Általános rendelkezések
Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztérium Miniszter Szám: 4740-2/2003. A Csongrád Megyei Munkaügyi Központ ALAPÍTÓ OKIRATA I. Általános rendelkezések 1. A munkaügyi központ jogállása A Csongrád Részletesebben 1. A gyermekjóléti szolgáltatás fenntartói megyénként, 2006. Az intézmény fenntartója. Összesen. Terület
1. A gyermekjóléti szolgáltatás fenntartói megyénként, 2006 1. Gyermekjóléti alapellátások Az intézmény fenntartója önkormányzat a) egyház, egyházi intézmény alapítvány, közalapítvány egyesület egyéni Részletesebben A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai
A civil törvény végrehajtásának és a Nemzeti Együttműködési Alap működési tapasztalatai Emberi Erőforrások Minisztériuma Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési Részletesebben SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK
SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK GAZDÁLKODÁSI ÉS MENEDZSMENT SZAKOS HALLGATÓK SZÁMÁRA 2013 Figyelem!!! A szakdolgozat készítésére vonatkozó szabályokat a hallgatónak a témát kijelölő kari sajátosságok figyelembe Részletesebben A PÉNZÜGYI ÉS NEM PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ÖSSZHANGJÁT BEFOLYÁSOLÓ TÉNYEZŐK
A PÉNZÜGYI ÉS NEM PÉNZÜGYI SZÁMLÁK ÖSSZHANGJÁT BEFOLYÁSOLÓ TÉNYEZŐK A Magyar Statisztikai Társaság Gazdaságstatisztikai Szakosztályának ülése, 2015. április 2. Simon Béla MNB Statisztikai Igazgatóság, Részletesebben ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL EGYSÉGES SZERKEZETBEN
ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL A 49/2006. (XI. 6.) 1, AZ 55/2008. (X. 31.) 2, A 42/2009. (IX. 30.) 3 ÉS AZ 56/2012. (XI. 30.) 4 RENDELETTEL Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2009.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. Közhasznúsági jelentés 2009. Fordulónap: 2009. Részletesebben KAPITÁNY ZSUZSA MOLNÁR GYÖRGY VIRÁG ILDIKÓ HÁZTARTÁSOK A TUDÁS- ÉS MUNKAPIACON
KAPITÁNY ZSUZSA MOLNÁR GYÖRGY VIRÁG ILDIKÓ HÁZTARTÁSOK A TUDÁS- ÉS MUNKAPIACON KTI IE KTI Könyvek 2. Sorozatszerkesztő Fazekas Károly Kapitány Zsuzsa Molnár György Virág Ildikó HÁZTARTÁSOK A TUDÁS- ÉS Részletesebben NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL. Budapest, 2013. 05. 07..
NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL Budapest, 2013. 05. 07.. I. Bevezető 1. Az alapítvány neve NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány 2. Az egyesület székhelye: Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Belváros-Lipótváros Önkormányzatának 16/2003. (V.15.) rendelete a 20/2004. (IV.19.) rendelettel és a 15/2008. (III.19.) rendelettel és a 21/2009. (VI. 02.) rendelettel módosított egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben Munkaerőpiaci tükör 2014
Munkaerőpiaci tükör 2014 Munkaerőpiaci tükör Az évkönyvsorozat szerkesztőbizottsága Busch Irén főosztályvezető, Belügyminisztérium, Közfoglalkoztatási Statisztikai, Elemzési és Monitoring Főosztály Fazekas Részletesebben A Nonprofit Információs és Oktató Központ Alapítvány kiemelten közhasznú szervezet Adószám:18063710-1-41
A Nonprofit Információs és Oktató Központ Alapítvány kiemelten közhasznú szervezet Adószám:18063710-1-41 (NIOK Alapítvány 1027 Budapest, Margit krt. 43.-45.) 2003. évi közhasznú jelentése ---------------------------- Részletesebben EGÉSZSÉG-GAZDASÁGTAN
EGÉSZSÉG-GAZDASÁGTAN EGÉSZSÉG-GAZDASÁGTAN Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben Korai iskolaelhagyást megelőző beavatkozások (nemzetközi példák)
XXI. Századi Közoktatás (fejlesztés, koordináció) II. szakasz TÁMOP-3.1.1-11/1-2012-0001 Tomasz Gábor Korai iskolaelhagyást megelőző beavatkozások (nemzetközi példák) Lemorzsolódás Drop-outs (US) Early Részletesebben A civil közösségfejlesztés A CIVIL szektor definíciója: Tágabb értelemben ide tartozik minden olyan szervezet, jogi személy, amely nem tartozik a tágabb értelembe vett államszervezetbe, és nem céljuk a Részletesebben A magyar költségvetésről
A magyar költségvetésről másképpen Kovács Árpád 2014. április 3. Állami feladatok, funkciók és felelősségek Az állami feladatrendszer egyben finanszírozási feladatrendszer! Minden funkcióhoz tartozik finanszírozási Részletesebben Internetes ügyintézésben otthon, az emagyarország Ponton...
Internetes ügyintézésben otthon, az emagyarország Ponton... emagyarország Hálózat Az emagyarország Pontok hálózata: Közel 2000 emagyarország Ponttal, ahol az eközszolgáltatások igénybevételéhez az internet Részletesebben VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV
VÁROSFEJLESZTŐ TÁRSASÁGOK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. ÉV Kecskemét, 2013. január 28. elnök 1 AZ EGYESÜLET FŐBB ADATAI Név: Rövid név: Székhely: Bírósági határozat száma: Városfejlesztők Részletesebben Módszer és gyakorlat
Módszer és gyakorlat A nonprofit statisztika 10 éve 1992-2002 Készítették Balogh Bence Mészáros Geyza Sebestény István N PROF I T N BUDAPEST, 2003 Tartalom Előszó... 1. Bevezetés... 1.1. A magyar nonprofit Részletesebben A magyar-horvát testvértelepülési kapcsolatok alakulása a határ mentén
A magyar-horvát testvértelepülési kapcsolatok alakulása a határ mentén D R. K E L L E R K R I S Z T I N A P A N N O N E G Y E T E M N A G Y K A N I Z S A I K A M P U S Z D R. K R I S T I N A S V R Ž N Részletesebben NETPUBLICA Alapítvány
NETPUBLICA Alapítvány Székhely: 1237 Budapest, Hrivnyák Pál u. 154/b www.netpublica.hu e-mail: p.csery@netpublica.hu Adószám: 18262809-1-43 Bankszámlaszám: 10409015-50485557-55501016 A bírósági végzés Részletesebben A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2013. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL
A NONPROFIT INFORMÁCIÓS ÉS OKTATÓ KÖZPONT (NIOK) ALAPÍTVÁNY 2013. ÉVI BESZÁMOLÓJA A KAPOTT ADOMÁNYOK FELHASZNÁLÁSÁRÓL Érkezett adományok áttekintés... 2 Könyvvizsgálat adomány... 2 Adhat Vonal támogatása... Részletesebben Éves beszámoló 2013. Tartalom
Éves beszámoló 2013 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Kapott támogatások és egyéb bevételek bemutatása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Vagyon kimutatás a 2013. évre 5. A cél szerinti Részletesebben A civilek szerepe a szociális innovációban
A civilek szerepe a szociális innovációban Ki a civil, mi a civil? A civil társadalom: az állampolgárok szabad akaraton alapuló, tudatos, egyéni és közösségi cselekvései, melynek célja a társadalom egészének Részletesebben POLITIKA, OKTATÁSPOLITIKA
SPIRA VERONIKA POLITIKA, OKTATÁSPOLITIKA FÜGGELÉK 1 Megjegyzések a Függelékhez A Politika, oktatáspolitika dokumentumgyűjteményt a függelék zárja, amely bemutatja, hogy az önkormányzati munka milyen járulékos Részletesebben A szlovák és magyar határmenti munkaerő migrációs folyamatok, a munkaerő-áramlásból származó potenciális lehetőségek feltárása
A szlovák és magyar határmenti munkaerő migrációs folyamatok, a munkaerő-áramlásból származó potenciális lehetőségek feltárása HUSK/1101/1.2./0171 projekt nyitó rendezvénye Komárno, 2014.10.29. Kopint Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s
EPLÉNY KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE Szám: EPL/57/16/2014. E l ő t e r j e s z t é s Eplény Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. december 17-ei ülésére Tárgy: Az Eplényi Gyermekekért Részletesebben Szerkesztőség: Budapest I. ker. Corvin tér 12., Tel: 30-659-63-88, E-mail: info@pafi.hu. Vissza
1 / 5 2012.11.02. 8:39 Szerkesztőség: Budapest I. ker. Corvin tér 12., Tel: 30-659-63-88, E-mail: info@pafi.hu Vissza Cím: A társadalmi szerepvállalás fellendítését, a civil társadalom megújulását segítő Részletesebben Nagykanizsai Civil Kerekasztal Egyesület
Nagykanizsai Civil Kerekasztal Egyesület A szervezet célja A Dél-Zalai civil szektor tevékenységének, érdekvédelmének, forrásteremtésének és környezetvédelmi,- karitatív akcióinak koordinálása. Térségfejlesztési Részletesebben Új lehetőségek a civilek számára. Morvay Levente
Új lehetőségek a civilek számára Morvay Levente Civil törvény főbb szabályozási területei Szervezeti formák Működés keretei Letétbe helyezés Civil Információs Portál Közhasznú jogállás szabályozása Nemzeti Részletesebben Szolidaritás - Ma Konferencia 2007. február 22-23. Programtervezet. 1. nap
"Hogy míg nyomorra milliók születnek, Néhány ezernek jutna üdv a földön, Ha istenésszel, angyal érzelemmel Használni tudnák éltök napjait." Szolidaritás - Ma Konferencia 2007. február 22-23. Programtervezet Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben A MAGYAR PUBLIC RELATIONS SZÖVETSÉG SZAKMAFEJLESZTŐ BIZOTTSÁGÁNAK I. számú ÚTMUTATÓ ÁLLÁSFOGLALÁSA.
A MAGYAR PUBLIC RELATIONS SZÖVETSÉG SZAKMAFEJLESZTŐ BIZOTTSÁGÁNAK I. számú ÚTMUTATÓ ÁLLÁSFOGLALÁSA. A public relations tevékenység struktúrájával kapcsolatos szakmai kifejezések tartalmának értelmezése: Részletesebben Közérdekű önkéntes munka. Batta Zsófia Századvég Politikai Iskola Alapítvány
Közérdekű önkéntes munka Batta Zsófia Századvég Politikai Iskola Alapítvány Önkéntesség közvetlenül vagy valamilyen szervezeten keresztül önszántukból, ingyen, ellenszolgáltatás, fizetség nélkül háztartásukon Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008 ÉVRE
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008 ÉVRE 1. A szervezet alapadatai, bemutatkozása Tejes név: Munkanélkülieket Segítı Közhasznú Szervezetek Magyarországi Szövetsége Rövid név: MSKSZMSZ Székhely: 4025. Debrecen, Részletesebben FÉNYSUGÁR ALAPÍTVÁNY 1181 BUDAPEST KONDOR BÉLA ST. 18. Közhasznúsági jelentés a 2008-es évről
FÉNYSUGÁR ALAPÍTVÁNY 1181 BUDAPEST KONDOR BÉLA ST. 18. Közhasznúsági jelentés a 2008-es évről A Fővárosi Bíróság által 1993-ban 4308. Sorszám alatt nyilvántartásba vett Fénysugár Alapítvány Közhasznúvá Részletesebben Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Területfejlesztési és Környezetgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Kft., igazgatóhelyettes
Filep Gyuláné Dr. Nagy Éva Gazdálkodástudományi Kar Stratégia és Projektvezetés Tanszék Karrier Felsőfokú végzettségek: 1983-1985 MKKE Közgazdasági Továbbképző Intézet, Szakközgazdász (Vállalati komplex Részletesebben ÖNÉLETRAJZ. 2009.04. - 2009.09. Ruprecht-Karls Universität, Heidelberg (Németország) KAAD ösztöndíjas vendégkutató
ÖNÉLETRAJZ Személyi adatok Név: Ceglédi Tímea Születési hely, idő: Budapest, 1984.06.14. E-mail: cegledi.timea@cherd.unideb.hu Honlap: http://timeacegledi.honlap.com/ Tanulmányok 2009.04. - 2009.09. Ruprecht-Karls Részletesebben Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról
Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az egyetemes emberi kultúra és a nemzeti kultúra Részletesebben FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com. a Képviselő-testülethez
FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com Iktatószám: 526-11/2012. 11. E LŐTERJESZTÉS a Képviselő-testülethez Szociális Részletesebben A Hungarikumok jelene és jövője területi aspektusból
Gazdaság- és Társadalomtudományi Kar Regionális Gazdaságtani és Vidékfejlesztési Intézet A Hungarikumok jelene és jövője területi aspektusból Készítette: Némediné Dr. Kollár Kitti, adjunktus Gödöllő, 2014. Részletesebben A TURISZTIKAI TERMÉKFEJLESZTÉS HELYI SAJÁTOSSÁGAI VÍZPARTI TELEPÜLÉSEKEN
A TURISZTIKAI TERMÉKFEJLESZTÉS HELYI SAJÁTOSSÁGAI VÍZPARTI TELEPÜLÉSEKEN Sulyok Judit (vezető kutató, Magyar Turizmus Zrt. / doktorjelölt, SZE Regionális- és Gazdaságtudományi Doktori Iskola) Turizmus Részletesebben SZÜKSÉGLET-ELEMZÉS. a Föderalizmus és Decentralizáció Kutató Intézet (ISFD) létrehozása Magyarországon. Készült:
SZÜKSÉGLET-ELEMZÉS a Föderalizmus és Decentralizáció Kutató Intézet (ISFD) létrehozása Magyarországon c. pályázathoz Készült: az MTA Regionális Kutatások Központja Dunántúli Tudományos Intézetében Pécs, Részletesebben AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK. Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre)
AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre) Közgazdasági, Pénzügyi és Menedzsment Tanszék: Detkiné Viola Erzsébet főiskolai docens 1. Digitális pénzügyek. Hagyományos Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. 2012. április 26-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. április 26-i rendes ülésére Tárgy: A Hamulyák Közalapítvány tartozásainak rendezése Előterjesztő: Részletesebben Magyar Tudomány Ünnepe 2009
Magyar Tudomány Ünnepe 2009 E-VILÁGI TRENDEK Az internet hatása a társadalomra, a gazdaságra és a politikára tudományos konferencia az Általános Vállalkozási Főiskolán A konferencia védnöke: Prof. Dr. Részletesebben HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. Hatályba lépés: 2013..
HÍRKÖZLÉSI ÉS INFORMATIKAI TUDOMÁNYOS EGYESÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Hatályba lépés: 2013.. TARTALOMJEGYZÉK I. A HTE működése... 3 1. A HTE képviselete... 3 2. Titkárság... 3 3. Ügyvezető Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA
Vörös László AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA 2008 2 szerző: Vörös László lektor: Dr. Sztanó Imre alkotó szerkesztő: Dr. Bokor Pál ISBN 978 963 638 248 3 A kézirat lezárva: 2008. január Részletesebben SZAUER CSILLA szauer.csilla@fszk.hu
SZEMÉLYES ADATOK Név E-mail SZAUER CSILLA szauer.csilla@fszk.hu Állampolgárság Magyar Születési idő 1974. 02. 02. Születési hely BUDAPEST MUNKATAPASZTALAT 2010. 05. 01. ELTE BÁRCZI GUSZTÁV GYÓGYPEDAGÓGIAI Részletesebben Az Önkéntes Tűzoltó Egyesületek helye, szerepe a mentő tűzvédelem rendszerében, lehetséges szerepvállalásuk a hatósági feladatok végrehajtásában.
Magyarország szolgálatában a biztonságért! Főigazgató-helyettesi Szervezet Országos Tűzoltósági Fő Az Önkéntes Tűzoltó Egyesületek helye, szerepe a mentő tűzvédelem rendszerében, lehetséges szerepvállalásuk Részletesebben 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL EGYSÉGES SZERKEZETBEN
ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 14/2000. (V. 17.) RENDELETE A KÖZMŰVELŐDÉSRŐL A 49/2006. (XI. 6.), AZ 55/2008. (X. 31.) ÉS A 42/2009. (IX. 30.) RENDELETTEL EGYSÉGES SZERKEZETBEN ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Nagykanizsa, 2012. május T a r t a l o m 1. A Dél-Zalai Civil Fórum Egyesület számviteli beszámolója 2. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006
Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület Közhasznúsági jelentés 2006 Nyíregyháza, 2007-04-02 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület számviteli beszámolója 3. Kimutatás a Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA

matches:
Bíróság
Pf. 25
Pf. 25
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Gyorsabb felszámolási eljárások reményében II. | hírek | Jogi Fórum
Gyorsabb felszámolási eljárások reményében II.
2012.01. 9. Jogi Fórum/ dr. Nagy Csilla
A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény, a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény, továbbá az ezekkel összefüggő egyes törvények módosításáról tárgyal az Országgyűlés.
A fizetésképtelenségi eljárási szabályok módosítása azt célozza - a törvényjavaslat indokolása szerint - hogy a szabályozás biztosítsa az eljárás alá került adós vállalkozás vagyonának védelmét, erősítse a csődeljárás adósságrendező funkcióját, a csődegyezségek megkötésével a felszámolási eljárások száma csökkenjen. Mindezek ugyanis közvetetten hozzájárulhatnak a vállalkozások munkahelymegtartó képességének megőrzéséhez. A szabályozás elősegíti továbbá, hogy ezek az eljárások átláthatóbbak és a kapcsolódó jogszabályokkal koherensek legyenek.
A felszámolási eljárást érintő módosításokról
A Javaslat kimondja, hogy a jogi képviselet kötelező, ha a felszámolást maga az adós, vagy annak hitelezője, illetve az adós végelszámolója kezdeményezte.
A módosítás – az eddigi 30 nappal szemben - 45 napos fizetési haladékot tesz lehetővé a felszámolási eljárás elrendelése előtt az adós számára, kivéve, ha a felszámolási eljárás megindítását csődeljárás előzte meg. A fizetési haladék az ezt engedélyező bírósági határozat meghozatalának napján kezdődik. A tartozás kiegyenlítése - az adós ilyen tartalmú nyilatkozata hiányában - nem minősül tartozás elismerésnek, a teljesítés polgári peres eljárásban történő visszakövetelését nem zárja ki. A javaslat kimondja, hogy a felszámolási eljárás iránti kérelemtől az ellenérdekű fél hozzájárulása nélkül el lehet állni, a felszámolás kezdő időpontjáig.
A bíróság a felszámolást elrendelő végzést az eljárás lefolytatására irányuló kérelem beérkezését követő 45 napon belül hozza meg. A felszámolást elrendelő végzés ellen nincs helye felülvizsgálatnak. A felszámolás kezdő időpontja a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételének napja.
Pontosításra kerülnek a fizetésképtelenség megállapításának esetkörei is: a bíróság az adós fizetésképtelenségét akkor állapítja meg, ha
e) a korábbi csődeljárást megszüntette,vagy
j) az adós, illetve a végelszámoló által indított eljárásban az adós tartozásai meghaladják a vagyonát, illetőleg az adós a tartozását (tartozásait) az esedékességkor nem tudta vagy előreláthatóan nem tudja kielégíteni, és a végelszámoló által indított eljárásban az adós gazdálkodó szervezet tagjai (tulajdonosai) felhívás ellenére sem nyilatkoznak arról, hogy kötelezettséget vállalnak a tartozások esedékességkor történő kifizetéséhez szükséges források biztosítására.
Fontos kiegészítés került be a módosításba annak érdekében, hogy kisösszegű tartozások miatt a hitelező ne kezdeményezhessék az adós felszámolását. Eszerint az a hitelező nem kérheti az adós felszámolását, aki a megelőző csődeljárásba nem jelentkezett be. A fizetésképtelenség fenti esetei közül az a)-b) pont esetében akkor nyújtható be az adós felszámolása iránti kérelem, ha a követelés összege (kamatok és járulékok nélkül számítva) meghaladja a 200 000 forintot.
Az egységes joggyakorlatot és az adósnak az eljárások elhúzására vonatkozó törekvései visszaszorítását szolgálja annak szabályozása, hogy az adós mikor hivatkozhat eredményesen a bíróság előtt a hitelező követelésének beszámítással történő teljesítésére. Tehát csak abban az esetben, ha
a) okirattal bizonyítja, hogy követelése a hitelezői fizetési felszólítás kézhezvételét megelőzően keletkezett, de csak a hitelezői követelés vitatására nyitva álló határidőt követően vált esedékessé, vagy
b) közokirattal bizonyítja, hogy a hitelezővel szembeni követelésének fennállásáról vagy lejáratáról a fizetési felszólítás kézhezvételét követően szerzett tudomást.
A javaslat szigorítja a felszámolókra és a felszámoló-biztosokra vonatkozó kizárási és összeférhetetlenségi okokat, bővíti a felszámolói névjegyzék tartalmát, az ezzel összefüggő adatszolgáltatási és közzétételi kötelezettségeket.
A módosítás kimondja, hogy a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vezetője köteles
a nem selejtezhető iratokról iratjegyzéket készíteni, és azt, az irattári anyagot, valamint a vagyont leltár szerint átadni a felszámolónak legkésőbb a felszámolás kezdő időpontját követő 30 napon belül,
ugyanilyen határidővel a folyamatban lévő ügyekről, eljárásokról tájékoztatást adni,
továbbá nyilatkozni arról, hogy valamennyi vagyontárgyra, iratra vonatkozóan teljesítette az átadási kötelezettségét
a tevékenységet lezáró mérleg készítésekor a gazdálkodó szervezet iratanyaga selejtezéséhez, jogszabályban meghatározott határideig történő őrzéséhez, továbbá a felszámoló díjának megfizetéséhez előre láthatóan szükséges összegre tartalékot képezni, és azt a pénzforgalmi számlájára befizetve elkülöníteni.
A hitelezők érdekeinek védelmében új rendelkezés, hogy az egyezségi tárgyalásra a felszámoló jelentést készít, amely összegezi az adós vagyoni helyzetére vonatkozó adatokat, a számviteli jogszabályok szerinti felosztható vagyont, az egyes hitelezői csoportok követeléseit, és külön tájékoztatást ad az eddigi és várható követelésekről, valamint a számviteli törvény szerinti függő követelésekről és kötelezettségekről is.
Egyezségre akkor kerülhet sor, ha azt az egyezség megkötésére jogosult hitelezők szavazatának legalább a fele minden csoportban támogatja, feltéve, hogy ezeknek a hitelezőknek a követelése az egyezség megkötésére jogosultak összes követelésének a kétharmad részét kiteszi. A 40 napon túl bejelentkezett hitelezők a rájuk irányadó csoportban szavaznak, szavazataikat az irányadó számítási módnál fele akkora mértékben kell figyelembe venni.
A javaslat kimondja, hogy az egyezség megkötésénél a jóhiszemű joggyakorlás követelményét kell szem előtt tartani, az egyezség nem tartalmazhat a hitelezők összességére vagy egyes hitelezői csoportokra vonatkozóan sem kirívóan előnytelen vagy méltánytalan rendelkezéseket. A bíróságnak az egyezséget jóváhagyó vagy azt megtagadó végzése ellen perújításnak nincs helye.
A javaslat szerint jogszabálynál fogva elővásárlási jogot kap az a magánszemély, aki a csődvagyonba tartozó lakóingatlan vevője volt, de annak tulajdonjogát nem tudta a felszámolás elrendelése előtt megszerezni. A jogszabály vagy szerződés alapján elővásárlásra jogosult jogát a nyilvános értékesítésen vagy azt követően a felszámoló felhívására gyakorolhatja oly módon, hogy a véglegesen kialakult vételár ismeretében nyilatkozik vételi szándékáról.
A módosítás alapján a Cstv. kiegészül a felszámolási eljárás során az elektronikus értékesítés törvényi keretszabályaival. Kormányrendelet fogja meghatározni az adós vagyontárgyainak felszámoló által végzett nyilvános értékesítésére vonatkozó részletes szabályokat, meghatározza a világhálón elérhető elektronikus értékesítési rendszer kötelező bevezetésének időpontját. A javaslat szerint, amíg az elektronikus árverésen közjegyzőt nem kell igénybe venni, addig az elektronikus pályázaton közjegyző közreműködése kötelező.
A felszámoló kizárhatja az árverezésből, pályázatból azokat, akik az elektronikus értékesítés szabályait, az eljárás eredményét csalárd módon befolyásolták vagy hamis adatszolgáltatással vettek benne részt, illetve az említetteket megkísérelték. A felszámoló az árverező, a pályázó, az őt képviselő személyek személyazonosságát a szerződés megkötése előtt ellenőrzi, és megvizsgálja, hogy nem esnek – e a kizárási okok alá.
A módosítás alapján a felszámoló köteles a közhiteles nyilvántartásoknál, hatósági nyilvántartásoknál eljárni annak érdekében, hogy ott átvezetésre kerüljenek a tulajdonosváltozások, továbbá törlésre kerüljenek azok a jogok és tények, amelyeknél az adós jogosultként van feltüntetve.
A módosítás rögzíti, hogy amennyiben az adósnak - a bíróság által jóváhagyott közbenső mérleg (egyszerűsített eljárás esetén pedig a bíróság által jóváhagyott vagyonfelosztási javaslat szerint - a jegyzett tőkéjének 50%-át meghaladó mértékű tartozása van, a hitelező vagy az adós képviseletében a felszámoló kereseti kérelmére a bíróság megállapítja, hogy a felszámolási eljárás megindítását megelőző három éven belül részesedését átruházó, többségi befolyással rendelkező volt tag (részvényes) korlátlanul felel az adós ki nem elégített kötelezettségeiért, kivéve, ha bizonyítja, hogy
a részesedés átruházásának időpontjában az adós még fizetőképes volt, a tartozás felhalmozódása csak ezt követően következett be, vagy
az adós ugyan fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben volt vagy
nem volt fizetőképes, de a tag (részvényes) az átruházás során jóhiszeműen és a hitelezők érdekeinek figyelembe vételével járt el.
A felszámoló az ilyen jogügyletre vonatkozó információkról köteles a hitelezői választmányt, a hitelezői képviselőt vagy a hozzá forduló hitelezőket tájékoztatni. A keresetet a felszámolási eljárás jogerős lezárását követő 90 napos jogvesztő határidőn belül lehet benyújtani.
Pontosabb egyszerűsített szabályok
Az egyszerűsített felszámolási eljárás szabályai pontosításra kerülnek.
1.) Tehát, ha az adós vagyona a várható felszámolási költségek fedezetére sem elegendő, vagy a nyilvántartások, illetőleg a könyvvezetés hiányai miatt a felszámolási eljárás az általános szabályok szerint technikailag lebonyolíthatatlan, a felszámoló a hitelezői igényt bejelentett hitelezőket
tájékoztatja arról, hogy egyszerűsített felszámolás iránti kérelmet kíván a bírósághoz benyújtani, és
legkésőbb a felszámolás kezdő időpontjától számított 45 napon belül felhívja őket, hogy ha tudomásuk van az adós bárhol fellelhető vagyonáról, illetve segítséget tudnak nyújtani az eljárás rendes szabályok szerinti lebonyolításához, azt 15 napon belül neki jelentsék be.
2.) A felszámoló - az adós gazdálkodó szervezet nyilvántartásai, illetve a könyvvezetés hiányosságai esetén - az adós gazdálkodó szervezet vezetőjét felhívja arra, hogy amennyiben a gazdálkodó szervezet nyilvántartásainak, illetve könyvvezetésének hiányosságait nem pótolja, egyszerűsített felszámolási eljárást fog kezdeményezni.
3.) A felszámoló a honlapján is köteles közzétenni egy felhívást, hogy amennyiben bárkinek hitelt érdemlő tudomása van az adós ingatlan- vagy más vagyonáról (ideértve a követeléseket és a vagyoni értékű jogokat is), azt neki 15 napon belül jelentsék be.
Amennyiben a felhívások eredménytelenek, és az eljárás a felszámolási eljárás általános szabályai szerint nem folytatható le, a felszámoló erről írásbeli jelentést készít, és kérelmet, illetve javaslatot nyújt be a bíróságnak az adós vagyonának, illetve be nem hajtott követeléseinek a hitelezők közötti felosztására.
4.) A felszámoló záró adóbevallást is készít, amelyet a kérelem, illetve a javaslat bíróságra történő benyújtásával és az adó megfizetésével egyidejűleg nyújt be az adóhatósághoz. A kérelem beérkezését követő 8 munkanapon belül a bíróság a felszámoló jelentését és a vagyonfelosztásra vonatkozó javaslatát megküldi a hitelezőknek, továbbá az állami és az önkormányzati adóhatóságnak. A jelentésre, illetve a vagyonfelosztási javaslatra vonatkozó kifogást írásban, 15 munkanapon belül lehet benyújtani. A határidő jogvesztő. A kifogás arra is irányulhat, hogy a bíróság kötelezze a felszámolót a felszámolás általános szabályok szerinti lefolytatására. A kifogásnak helyt adó végzés ellen a felszámoló, a kifogást elutasító végzés ellen a kifogást benyújtó a közléstől számított 8 napon belül fellebbezhet.
Pontosításra kerül, hogy a bíróság milyen megtérítési kötelezettséget állapíthat meg vállalkozás vezetőjének terhére:
az adós gazdálkodó szervezet vezetőjét a felszámoló részére kifizetésre kerülő díj megtérítésére, továbbá
(ha erre irányuló kérelmet terjesztett elő) a felszámolási eljárást kezdeményező hitelező által megfizetett illeték és közzétételi költségtérítés megtérítésére kötelezi,
ha az egyszerűsített felszámolási eljárásra a könyvvezetés, illetve a nyilvántartások hiányosságai miatt került sor, vagy ha a vezető tisztségviselő a cég felszámolását megelőző három év közül bármelyikben nem tett eleget az éves beszámoló, az egyszerűsített éves beszámoló, az összevont éves beszámoló külön jogszabályban meghatározott letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének.
Megszűnik a kényszer-végelszámolás jogintézménye. A jogalkalmazási tapasztalatok azt mutatták, hogy a kényszer-végelszámolási eljárás lefolytatása nehézkes, a vezető tisztségviselők nem minden esetben működnek együtt a kijelölt végelszámolóval, akinek információk hiányában szinte lehetetlen lefolytatnia a jogutód nélküli megszűnéssel kapcsolatos eljárást. A kényszer-végelszámolások nagy része pedig átfordult felszámolási eljárásba, ezzel megkettőzve az eljárásokat.
A csődtörvény módosításai – a törvény elfogadása esetén – a kihirdetést követő harmadik hónap első napján lépnek életbe.
Az elfogadása esetén törvénnyé alakult törvényjavaslat a hatálybalépését megelőzően - felszámolási eljárást követően - jogutód nélkül megszűnt gazdálkodó szervezet esetén sajátos nemperes eljárást vezet be. E szerint, ha a megszűnt gazdálkodó szervezet a közhiteles nyilvántartásban valamely vagyontárgyra vonatkozó jog (ide nem értve a tulajdonjogot) jogosultjaként van bejegyezve, vagy valamely vagyontárgyat illetően a javára, illetve érdekében tény van feljegyezve, ezek törlésére - az adott nyilvántartásra vonatkozó szabályoktól eltérően minden esetben - a vagyontárgy tulajdonosának kérelmére egy olyan végzés áll rendelkezésre, amelyet a gazdálkodó szervezet felszámolási eljárását lefolytató bíróság - a rendelkezésre álló okiratok alapján – hoz és amelyben megállapítja, hogy a nyilvántartásban szereplő jog vagy tény mást nem illet meg.
Amennyiben már olyan régi ügyről van szó, hogy az okiratok nem szerezhetőek be, a bíróság a Cégközlönyön keresztül felhívja az esetleges jogosultakat az igényük bejelentésére. Ha ilyen bejelentés nem érkezik vagy a fennálló jogosultság, érdekeltség nem nyer bizonyítást, a bíróság kiadja a törléshez szükséges végzést.
A cikksorozat első része itt érhető el→

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság