text:
Kvk.V.37.864/2016/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.V.37.864/2016/3. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.V.37.864/2016/3.
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 2016. szeptember 16. napján kelt 65/2016. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 65/2016. számú határozatát helybenhagyja.
Kötelezi a kérelmezőt, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 10.000 (azaz tízezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
[1] A magánszemély (a továbbiakban: Indítványozó) a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB) indítványt terjesztett elő a NVB elnökének e megbízatása összeférhetetlenségének és megbízatása megszűnésének megállapítása iránt.
[2] Indítványát a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 18.§ (1) bekezdése, (2) bekezdés d) pontja, 34.§ (1) bekezdés b) pontja, (3)-(4) bekezdései, 43.§ (4) bekezdése, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létesítéséről szóló 2011. évi XXXVI. törvény 2.§ (1) bekezdése, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem létrehozásáról szóló 1278/2010.(XII.15.) Korm. határozat, a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 13.§ (5) bekezdése, 104.§ (1) bekezdés a), b) pontjai, 104/A.§ (2) bekezdése, az Államreform Bizottság felállításáról szóló 1602/2014.(XI.4.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm.hat1.), a közigazgatási perrendtartás kodifikációjáról szóló 1011/2015.(I.22.) Korm. határozat (a továbbiakban: Korm.hat2.), a rektori megbízásról szóló 1/2012.(I.6.) KE határozat, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 1.§ (1) bekezdése, 2.§ a), b) pontjai alapján terjesztette elő.
[3] Előadása szerint az NVB elnöke egyben rektor és egyetemi tanár a Nemzeti Közszolgálati (NK) Egyetemen, elnöke az Államreform Bizottságnak, illetve a Közigazgatási Perjogi Kodifikációs (KPK) Bizottságnak.
[4] Az Indítványozó következtetése, hogy nem lehetne a NVB választott tagja (elnöke), mert rektorként és a bizottságok elnökeként a kormánnyal, a közigazgatási fejlesztésért, a rendészetért és a honvédelemért felelős miniszterekkel, mint központi államigazgatási szervekkel más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll. A választási bizottság, így a NVB csak akkor független, ha a választott tagjai függetlenek. A NVB jelenlegi elnöke nem független, több tevékenységét is a kormány érdekében, a kormánynak alárendelten végzi, így megbízatása a társadalom érdekét és a törvényhozói célt sérti. Kérte ezért a NVB-t, hogy a NVB elnökének e megbízatása megszűnését – összeférhetetlensége okán – állapítsa meg.
[5] Az indítványozó bizonyítékként a NVB elnökének a NVB hivatalos honlapján elérhető önéletrajzát, továbbá az interneten megjelent, a NVB elnökének tisztségeivel összefüggő cikket nyújtott be.
[6] A NVB a 2016. szeptember 16. napján kelt 65/2016. számú határozatában a NVB elnöke összeférhetetlenségére tett indítványt elutasította, megállapítva, hogy nem összeférhetetlen a NVB elnökének a NVB-ben betöltött választott tagságával az, hogy a NK Egyetem rektora, illetve hogy az Államreform és a KPK Bizottságok elnöke.
[7] A NVB megállapította, hogy az Indítványozó semmilyen konkrétumot nem szolgáltatott állítására vonatkozóan annak bizonyítékaként, hogy az egyetemi rektori és a bizottsági elnöki pozíciók miért lennének összeférhetetlenek a választási bizottság választott tagságával.
[8] A NVB az irányadó jogszabályok mellett döntése meghozatalakor figyelembe vette a Miniszterelnökség és az Igazságügyi Minisztérium közigazgatási államtitkárainak, valamint a NVB elnökének írásbeli nyilatkozatait. A Miniszterelnökség közigazgatási államtitkárának megkeresésre adott válaszirata szerint nem áll kormányzati, állami vezetői, szolgálati vagy más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban a Miniszterelnökséggel, a Belügy-, az Emberi Erőforrások, a Földművelésügyi, a Honvédelmi, az Igazságügyi, a Külgazdasági és Külügy-, a Nemzetgazdasági, a Nemzeti Fejlesztési Minisztériumokkal és a Miniszterelnöki Kabinet Irodával, e minisztériumok részéről semmilyen díjazásban nem részesül. Az Igazságügyi Minisztérium Közigazgatási államtitkára megkeresésre akként nyilatkozott, hogy a NVB elnöke semmilyen jogviszonyban nem állt, és nem áll az Igazságügyi Minisztériummal, a KPK Bizottság elnöki feladatait az Igazságügy miniszter felkérésére díjazás nélkül látta el, e bizottság a munkáját már befejezte. A NVB elnöke nyilatkozatában az Indítványozó állításait mindhárom pozíció tekintetében cáfolta.
[9] A határozat indokolása szerint a NVB 7 tagját és 3 póttagját – a Köztársasági elnök javaslatára - az Országgyűlés 2013. szeptember 30-án választotta meg, amely napon tartott alakuló ülésén a NVB megválasztotta elnökének, aki ekkor már (2012. január 1-től) a NK Egyetem rektora volt.
[10] A NVB kifejtette, hogy a NVB elnöke a NK Egyetem rektoraként két okból sem tartozik a Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontjában foglalt, összeférhetetlenségi rendelkezések hatálya alá. Az Egyetem nem a Kjtv. szerint meghatározott államigazgatási szerv, és nem a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény (a továbbiakban: Kttv.) 6.§ 17. pontjában meghatározott közigazgatási szerv. Az Egyetem felsőoktatási intézmény, amely egyik kategóriába sem sorolható, azaz az Egyetem nem tartozik a Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontjának szervi hatálya alá, és azt nem eredményezi a fenntartói struktúrája sem.
[11] A Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontja továbbá felsorolja azon jogviszony típusokat, amelyek esetében összeférhetetlenség megállapításának lehet helye az ott meghatározottak szerinti központi államigazgatási szerveknél. Kivételként tartalmazza e törvényhely a közalkalmazotti jogviszonyt. A NVB elnöke az Egyetemmel közalkalmazotti jogviszonyban áll, amelyet kinevezési okmánya bizonyít. Összeférhetetlensége tehát ezen az alapon sem állapítható meg.
[12] Az Indítványozó következő állítása körében, hogy a Bizottságok elnöki posztja miatt az NVB elnöke a kormánnyal más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll, a NVB a határozatában megjelölt törvényhelyek, határozatok alapján azt állapította meg, hogy az Államreform Bizottság nem a Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontjában hivatkozott Kjtv. szerinti központi államigazgatási szerv és nem minősül a Kttv. szerint egyéb közigazgatási szervnek sem. Elnöki feladatait e bizottságban a NVB elnöke nem munkaszerződés és nem is más munkavégzésre irányuló jogviszonyban látja el, továbbá nem szolgálati viszony keretében, ezentúl tisztsége nem állami vezetői tisztség. Díjazásban nem részesül. Az Államreform Bizottságban az elnöki pozíció tehát nem összeférhetetlen a NVB elnöke részéről a NVB választott tagságával és elnöki megbízatásával.
[13] A KPK Bizottság az Államreform Bizottság eseti munkacsoportja, feladata a koncepcionális súlyú kérdésekben való álláspont kialakítása, szakmai anyagok előkészítése, véleményezése, elnöki tevékenységéért a NVB elnöke díjazásban nem részesül. E Bizottság ugyanolyan szerv, mint az Államreform Bizottság, amely okán összeférhetetlenség ebben a bizottságban betöltött elnöki pozíciója miatt sem állapítható meg a NVB elnökére vonatkozóan.
[14] Az Indítványozó felülvizsgálati kérelmében a NVB határozatának megváltoztatását és a NVB elnöke megbízatásának összeférhetetlenség miatti megszűnése megállapítását kérte. Álláspontja szerint a határozat sérti a Ve. 14.§ (1) bekezdés, 18.§ (2) bekezdés d) pontja, a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény 4.§, 5.§, a Nftv. 104.§ (1) bekezdés b) pontja rendelkezéseit, a Korm.hat1. 2.-5. pontjait.
[15] A NVB és annak elnöke megsértette továbbá a Ve. 34.§ (4) bekezdésében foglaltakat, a NVB elnökének bármilyen jellegű nyilatkozata és részvétele a saját összeférhetetlenségi eljárásában nem megengedhető.
[16] Az Indítványozó fenntartotta és lényegében megismételte az indítványában foglaltakat, új tényként hivatkozott az Államreform Bizottság tagjainak személyi összetételére, a NK Egyetem rektori tisztségének összeférhetetlenségi körében bizonyítékként megjelölte az egyetem 2016. június 30. napján kelt módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratát, mellékletét.
[17] Hangsúlyozta, hogy a NVB elnökének rektori teendői, a mindennapos (pl.: irányítás, fenntartás) és a jövőre néző munkavégzése jogi függőséget, azaz más, munkavégzésre irányuló jogviszonyt eredményezett, ahogyan a bizottsági elnöki pozíciói is, figyelemmel e bizottságok létrehozásának körülményeire és feladataikra.
[18] Az Indítványozó-kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme nem alapos.
[19] A NVB tagjait, közöttük …..., az Országgyűlés választotta meg. A választási bizottság tagjának megbízatása megszűnik a Ve. 18.§-ában szabályozott összeférhetetlenség esetén. E megbízatás megszűnésének megállapítását összeférhetetlenség miatt bárki indítványozhatja, az indítványról a választási bizottság dönt (Ve. 20.§ (1) bekezdés, 34.§ (1) bekezdés b) pont, (3)-(4) bekezdés). Az Indítványozónak e jogszabályhelyekre alapítottan előterjesztett indítványát a NVB a felülvizsgálati kérelemmel támadott határozatában elbírálta.
[20] A Ve. 18.§ (1) bekezdése szerint a választási bizottságnak nem lehet tagja
[21] Az Indítványozó e bekezdésben foglalt összeférhetetlenségi okokra nem hivatkozott.
[22] A Ve. 18.§ (2) bekezdése továbbá előírja, hogy nem lehet a választási bizottság választott tagja az (1) bekezdésben foglaltakon túl
d) a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény szerinti központi államigazgatási szervvel vagy a választási bizottság illetékességi területén hatáskörrel rendelkező egyéb közigazgatási szervvel kormányzati szolgálati jogviszonyban, állami szolgálati jogviszonyban, szolgálati vagy más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy a közalkalmazott kivételével, állami vezető.
[23] Az Indítványozó indítványában (6. oldal ötödik bekezdés) azt állította, hogy „a Ve. 18.§ (2) bekezdés d) alapján dr. Patyi András nem lehetne a NVB választott tagja (elnöke)”, mert mind rektorként, mind a két Bizottság elnökeként „a Kormánnyal, a közigazgatási fejlesztésért, a rendészetért és a honvédelemért felelős miniszterekkel, mint központi államigazgatási szervekkel más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban áll”. Az Indítványozónak állítását bizonyítania kell.
[24] Az Indítványozó bizonyítékként jelölte meg a NVB elnökének a NBV hivatalos honlapján elérhető önéletrajzát, és annak adatait (a rektori, illetve az indítványban megjelölt két bizottságban betöltött elnöki tisztséget).
[25] ….........nak az önéletrajza és annak adatai tények, azoknak a valósággal egyezőségét az NVB és az Indítványozó nem vitatta, az Indítványozó által kiemelt adatoknak a Ve. 18.§ (1) bekezdésében, (2) bekezdés a)-c) pontjaiban foglaltakkal való egyezőségét, azoknak való megfelelőségét az Indítványozó maga sem állította. Önmagukban azok a tények, hogy a NVB elnöke a NK Egyetem rektora, az Államreform Bizottság és a KPK Bizottság elnöke a Ve. 18.§ (1) bekezdésének, (2) bekezdés a)-c) pontjainak kifejezett rendelkezése hiányában összeférhetetlenséget nem eredményeznek.
[26] A Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontjára alapított összeférhetetlenség esetén pedig az Indítványozónak azt kellett volna bizonyítania, hogy a NVB elnöke a NK Egyetem rektoraként, továbbá az Államreform Bizottság, illetve a KPK Bizottság elnökeként a Kjtv. szerinti
központi államigazgatási szervvel vagy
a választási bizottság illetékességi területén hatáskörrel rendelkező egyéb közigazgatási szervvel
szolgálati vagy
más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban
álló személy a közalkalmazott kivételével, állami vezető.
[27] Önmagában az önéletrajzi adat „más, munkavégzésre irányuló jogviszony”-t nem bizonyít. Az Indítványozó által benyújtott, a NVB elnökének függetlenségét tárgyaló cikk a „más, munkavégzésre irányuló jogviszony”-on alapuló összeférhetetlenség igazolására alkalmatlan bizonyíték, ahogyan a bírósági felülvizsgálat iránti kérelméhez csatolt, a NK Egyetem alapító okirata és melléklete sem igazol ilyen jogviszonyt.
[28] Az Indítványozó kérelme bizonyítására köteles, a Ve. 43.§ (1) bekezdése értelmében pedig a választási bizottság a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján tisztázza a döntéshozatalhoz szükséges tényállást. A NVB határozata ellen benyújtott - új tényeket és bizonyítékokat is tartalmazható - bírósági felülvizsgálati kérelmet elbíráló Kúria a bírósági eljárásban a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) közigazgatási perekre vonatkozó rendelkezéseit kell, hogy alkalmazza a Ve.-ben foglalt eltérésekkel (Ve. 225.§, 228.§ (2) bekezdés, 229.§ (1) bekezdés). Az Indítványozó tehát a bírósági felülvizsgálati szakban is bizonyíthatott, a Kúria pedig a NVB határozatának jogszerűségét a felülvizsgálati kérelemben meghatározott körben és jogszabályok alapján vizsgálhatta felül (Pp. 215.§).
[29] A Kúria a rendelkezésére álló iratanyag alapján azt állapította meg, hogy az Indítványozó nem bizonyított indítványát a NVB helyes döntéssel utasította el, és a nem bizonyítottság okán az indítványa körében az összeférhetetlenség nem volt megállapítható. Hangsúlyozza a Kúria, minden egyes nemperes választási eljárásban a konkrét tényállás és alkalmazandó jogszabályok határozzák meg a mikénti döntést. Az Indítványozó jelen bírósági felülvizsgálati kérelme bizonyítatlansága miatt nem alapos, ugyanis saját előadásait tények igazolására alkalmas bizonyítékokkal nem támasztotta alá.
[30] Rögzíti a Kúria, hogy az Indítványozó és a NVB is hivatkozott részletesen azon jogszabályi, határozati háttérre, amelyek kapcsolhatók a NVB elnöke önéletrajzából az Indítványozó által kiemelt adatokhoz (pl.: az NK Egyetem fenntartóinak személye, fenntartói jogosítványok, a Bizottságok személyi összetétele). Az Indítványozó kérelme a Ve. 18.§ (2) bekezdés d) pontjának „más, munkavégzésre irányuló jogviszonyban álló személy” törvényi feltételén alapult, az összeférhetetlenség bizonyítékainak előtárása hiányában azonban nem voltak a megjelölt jogszabályok, határozatok mivel összevethetők, ütköztethetők, így azok érdemi értékelését a Kúria nem végezhette el.
[31] Az Indítványozó eljárási kifogására figyelemmel rögzíti a Kúria, hogy a választási bizottsági tagság - összeférhetetlenség miatti - megszűnésének megállapítása iránti indítványt elbíráló döntés meghozatalában az érintett tag nem vehet részt, az érintett tagot a határozatképesség szempontjából nem kell figyelembe venni (Ve. 34.§ (4) bekezdés). A NVB 2016. szeptember 16-i üléséről felvett jegyzőkönyv szerint az ülésen a NVB elnöke nem vett részt, a jelenléti ívet sem írta alá, az ülésnek az Indítványozó indítványának eldöntésén kívül más napirendi pontja nem volt. Nincs bizonyíték arra, hogy a döntésben a NVB elnöke részt vett volna, erre vonatkozó bizonyítékot az Indítványozó nem nevezett meg. A NVB elnöke álláspontját az ellene előterjesztett összeférhetetlenségi indítványra vonatkozóan nyilatkozatban fogalmazta meg, amely írásbeli dokumentum, és nem tagi személyes részvétel a döntéshozatalban. Az indítvánnyal érintett tag részéről nyilatkozat tételét, illetve annak döntéshozó általi értékelését a Ve. nem tiltja.
[32] A Kúria megállapította, hogy az Indítványozó eljárási kifogásának nincsen ténybeli alapja, annak hiányában jogszabálysértés a NVB részéről nem volt megállapítható.
[33] Mindezek folytán a Kúria a NVB határozatát a Ve. 231.§ (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta, megállapítva, hogy az Indítványozó nem bizonyította kérelme alaposságát.
[34] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 229.§ (2) bekezdésének megfelelően nemperes eljárásban bírálta el.
[35] A Kúria a felülvizsgálati eljárási illetékről az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43.§ (7) bekezdése, a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 13.§ (2) bekezdése alapján rendelkezett.
[36] A Kúria határozata elleni további jogorvoslat lehetőségét a Ve. 232.§ (5) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasítás
a tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének egységes szabályozása érdekében kiadom az alábbi utasítást:
a) a hivatásos katasztrófavédelmi szerv központi (BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság, a továbbiakban: BM OKF), területi és területi jogállású szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi igazgatóság), valamint helyi szerveire (a továbbiakban: katasztrófavédelmi kirendeltségek és hivatásos tűzoltó parancsnokságok),
b) a katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők fogadását együttműködési megállapodásban vállaló alábbi szervezetekre:
ba) Magyar Tűzoltó Szövetségre és tagszervezeteire,
bb) Magyar Polgári Védelmi Szövetségre és területi szervezeteire,
c) a hivatásos katasztrófavédelmi szervek szakirányítása és ellenőrzése alá tartozó, a gyakorlati tevékenységek során közreműködő önkormányzati tűzoltóságokra és önkéntes tűzoltó egyesületekre,
d) ajánlás jelleggel a középfokú oktatási intézmények pedagógusaira és tanulóira.
2. § Jelen utasítás alkalmazásában:
1. Általános levezetési terv: a fogadó intézmény által előre elkészített terv, amely tartalmazza a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítése keretében, a fogadó intézményben választható tevékenységi körök részletes leírását (a továbbiakban: program), a tevékenységi körök teljesítéséhez kijelölt mentori feladatokat ellátó személy feladatait, a fogadható tanulók maximális létszámát. A fogadó intézmények az általános levezetési tervük időbeni hatályát saját maguk határozzák meg.
2. Fogadó intézmény: a BM OKF, a BM OKF Gazdasági Ellátó Központ (a továbbiakban: BM OKF GEK), valamint a BM Katasztrófavédelmi Oktatási Központ (a továbbiakban: BM KOK) kivételével az 1. § a)–c) pontjában meghatározott szervezetek.
3. Katasztrófavédelmi közösségi szolgálat (a továbbiakban: KKSZ): a hivatásos katasztrófavédelmi szervnél vagy a hivatásos katasztrófavédelmi szervvel együttműködésben álló és a hivatásos katasztrófavédelmi szerv illetékes területi szervének vezetője által jóváhagyott megállapodással rendelkező szakmai szervezetnél teljesített közösségi szolgálat. A KKSZ a katasztrófavédelem vonatkozásában az 1. mellékletben meghatározott tevékenységi körökből teljesíthető.
4. Kontaktóra: a tanulóknak a közösségi szolgálaton belüli, közvetlenül a tevékenységre fordított és teljesített ideje. A kontaktóra minimum 40 óra, melyhez legfeljebb 5 óra felkészítés és 5 óra lezárás társul. A tevékenységek jellegéből adódóan az utóbbiak is szükség szerint, arányosan vannak elosztva az érintett tanévekre.
5. Koordináló pedagógus: az iskola igazgatója által a közösségi szolgálat megszervezésére felkért pedagógus, aki a működtetéssel és tevékenységekkel kapcsolatos feladatokért felel.
6. Közreműködő szervezet: az a szakmai szervezet, amely felett a hivatásos katasztrófavédelem irányítási vagy ellenőrzési jogkörrel rendelkezik, és amely együttműködési megállapodás alapján vesz részt a katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők fogadásában.
7. Oktatási intézmény: az a középfokú nevelési-oktatási intézmény, amelynek képzési időtartama érettségi vizsga kötelezettségével zárul, és amely intézmény a fogadó intézménnyel együttműködési megállapodást köt.
8. Küldő oktatási intézmény: az a középfokú nevelési-oktatási intézmény, ahol a közösségi szolgálat keretében érintett tanuló tanulói jogviszonnyal rendelkezik, és amely megszervezi a tanuló számára az iskolai közösségi szolgálat keretében végezhető tevékenységeket.
9. Mentori feladatokat ellátó személy: a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet (a továbbiakban: EMMI rendelet) szerint, a fogadó intézmény vezetője által írásban kijelölt vagy megbízott személy, aki a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésére meghatározott időtartamban a közösségi szolgálatot teljesítő tanuló szakmai támogatását végzi.
10. Tevékenységi kör: a közösségi szolgálat keretében végezhető azon szakterületi feladatok, amelyeket az 1. melléklet tartalmaz.
3. § Az 1. § b)–c) pontjában meghatározott szervek és szervezetek fogadó intézményként abban az esetben láthatják el feladataikat, ha azt a 2/A. vagy a 2/B. melléklet szerinti együttműködési megállapodás keretében vállalják, megfelelnek a jogszabályokban és jelen utasításban foglalt feltételeknek, valamint végrehajtják annak rendelkezéseit. Ha az 1. § b) pontjában felsorolt szervezetek fogadó intézményként járnak el, ahhoz a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerv vezetőjének jóváhagyása szükséges.
Az e §-ban foglalt együttműködési megállapodás megkötésére a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetője, valamint a hivatásos katasztrófavédelmi szerv területi szerve vezetője megbízásából a hivatásos tűzoltó parancsnokság vezetője jogosult.
4. § Az utasítás célja, hogy a 2016. január 1-je után kezdődő érettségi vizsgák feltételéül szolgáló közösségi szolgálat teljesítése a hivatásos katasztrófavédelmi szervezetnél tervszerűen történjen, lehetőséget biztosítva a 9–12. évfolyamos korcsoport részére a katasztrófavédelem feladatrendszerének és küldetésének megismerésére, a biztonság, a katasztrófák megelőzése és a katasztrófák elleni védekezés melletti elkötelezettség, valamint felelősségérzet kialakítására.
5. § Hosszú távon megvalósítandó cél, hogy a közösségi szolgálat jogszabályban meghatározott kötelező óraszámát (legfeljebb 50 óra) vagy a kidolgozott program szerinti óraszámot a katasztrófavédelemnél önként teljesítő tanulók az önkéntes polgári védelmi szolgálatra felkészülve vagy önkéntes tűzoltónak jelentkezve felelős állampolgárként vegyenek részt a katasztrófák elleni védekezésben, a katasztrófavédelem nemzeti ügyként történő kezelésében.
6. § A KKSZ teljesítése során az arra önként jelentkező tanuló és a fogadó intézmény között munkaviszony nem jön létre, a tanulót a KKSZ teljesítéséért illetmény, munkabér és egyéb juttatás nem illeti meg, a tanuló nem minősül fiatal munkavállalónak.
7. § A KKSZ teljesítése során törekedni kell a tanuló mindennapi tevékenységbe történő bevonására, valamint lehetőséget kell adni a rendeltetésszerű működésben való részvételre, a tanulónak a hivatásos szolgálat alapvető értékeivel történő megismerkedésre, valamint a szakemberekkel való személyes kapcsolatok kialakítására. A KKSZ teljesítése során egyszerre kell a szolgálatjellegnek és az élménypedagógia-alapú tanulásnak megvalósulnia.
8. § A KKSZ teljesítésének megkezdése előtt a tanulót a vonatkozó hatályos jogszabályok és főigazgatói intézkedés alapján munka- és tűzvédelmi oktatásban kell részesíteni. A munka- és tűzvédelmi oktatást követően a KKSZ teljesítését végző tanuló, valamint a tanuló törvényes képviselője a 3. melléklet szerint nyilatkoznak. Személyes adatainak kezelése érdekében a tanuló adatvédelmi nyilatkozatot tölt ki a 4. melléklet szerinti tartalommal.
9. § A KKSZ szervezését a Nemzeti Pedagógus Kar és/vagy a vele együttműködési megállapodás alapján eljáró szakmai szervezet képviselője, teljesítésének rendjét, levezetését és dokumentálását a katasztrófavédelmi igazgatóság Ellenőrzési Szolgálata, a tevékenységi körök végrehajtását a szakterületi főfelügyelő és az illetékes kormányhivatal oktatásért felelős szervezeti egysége tervezetten vagy előzetes bejelentés nélkül ellenőrizheti.
1. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének megszervezése
10. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a www.katasztrofavedelem.hu weboldalon elérhető, figyelemfelkeltő és informáló felhívást kell közzétenni, és azt rendszeresen frissíteni kell. A felhívás a katasztrófavédelmi igazgatóságoknál történő jelentkezés feltételeinek elérhetőségét – hivatkozás formájában – is tartalmazza.
11. § A KKSZ teljesítésének lehetőségéről szóló, a BM OKF által elkészített közlemény közzétételéről a BM OKF Kommunikációs Szolgálat gondoskodik az országos polgári védelmi főfelügyelő szakmai iránymutatása alapján a tanév kezdetekor.
12. § Minden év szeptember 30-ig a katasztrófavédelmi igazgatóság koordinálásával a katasztrófavédelmi kirendeltség – a hivatásos tűzoltó parancsnokság bevonásával – végzi az illetékességi területén működő középfokú nevelési-oktatási intézmények megkeresését és tájékoztatását a KKSZ teljesítésének lehetőségével kapcsolatban, egyidejűleg az alábbiakat tartalmazó dokumentumcsomagot adja át részükre:
a) lista a KKSZ teljesítésének feltételeiről és lehetőségeiről,
b) a fogadó szervezetek listája és elérhetőségei.
13. § Az együttműködési megállapodásban foglaltakat a fogadó intézmény és az oktatási intézmény vezetője minden év szeptember 30-ig felülvizsgálja.
14. § A fogadó intézmény vezetője minden év szeptember 30-ig a járási és fővárosi tankerületi igazgatók, a szakképzési centrumok igazgatói és az érintett középfokú nevelési-oktatási intézmények vezetőivel értékeli a szolgálatteljesítés helyzetét, és javaslatokat tesz a szükséges módosításokra. A fogadó intézmény vezetője felméri a következő tanévtől szolgálatteljesítésben részt vevőket, majd megállapítja az újonnan fogadható tanulók számát.
15. § Az újonnan csatlakozó fogadó intézmények a csatlakozástól számított 10 napon belül regisztrálnak a www.kozossegi.ofi.hu weboldalon, amelyről a szolgálati út betartásával jelentenek az illetékes katasztrófavédelmi igazgatóság igazgatójának. A katasztrófavédelmi igazgatóságok a regisztrációkat évente összesítik, amelyeket minden év szeptember 30-ig felterjesztenek a BM OKF országos polgári védelmi főfelügyelő részére. A BM OKF Polgári Védelmi Főfelügyelőség az országos összesítést továbbítja az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet számára. A regisztrációhoz szükséges adatlapot az 5. melléklet tartalmazza.
16. § A katasztrófavédelmi igazgatóság honlapján közzéteszi, majd a fogadó intézménnyel együttműködésben rendszeresen frissíti a KKSZ teljesítésének lehetőségére vonatkozó tájékoztatást, amely tartalmazza:
a) a fogadó intézmények megnevezését, helyét,
b) a KKSZ programját,
c) a tevékenységi körök rövid leírását,
d) a jelentkezés rendjét, valamint
e) a koordináló személy elérhetőségét.
17. § A fogadó intézményként regisztrált hivatásos tűzoltó parancsnokságok a 2/B. melléklet szerint kötött együttműködési megállapodás alapján a KKSZ végrehajtásába bevonhatják az 1. § c) pontjában meghatározott, területileg illetékes közreműködő szervezeteket. A tevékenységi körök végrehajtásával kapcsolatos feladatokat a közreműködő szervezetek végzik, az adminisztrációs feladatok végrehajtásáért az együttműködést kezdeményező hivatásos tűzoltó parancsnokság felelős.
18. § A fogadó intézmény féléves ciklusra lebontva, legalább 25 órát jelöl ki a KKSZ teljesítésére. A katasztrófavédelmi igazgatóság az alárendelt szervezeti egységei által kijelölt napokról (órákról) a honlapján keresztül, a fogadó intézmények az illetékességi területükön található középfokú nevelési-oktatási intézmények igazgatóin keresztül nyújtanak tájékoztatást. A hivatásos katasztrófavédelmi szervek a havi Naptári és Ellenőrzési Tervben is tervezik a kijelölt napokat a tervezett hónapokban.
19. § A fogadó intézményben a KKSZ teljesítésének időtartamára mentori feladatokat ellátó személy kerül kijelölésre, az alábbiak szerint:
a) a kijelölés a rendeltetésszerű működés biztosításának és a munkaköri leírásból fakadó feladatok ellátásának figyelembevételével történik,
b) a kijelölést és az azzal járó feladatokat a kijelölt személy munkaköri leírásában rögzíteni kell,
c) a fogadó intézmény a KKSZ teljesítési időtartamai szerint kijelölt mentori feladatokat ellátó személyekről adatbázist vezet (név, rendfokozat, beosztás, elérhetőség, egyéb az igazgatóság számára lényeges információ).
20. § A fogadó intézmény a 6. melléklet szerinti együttműködési megállapodást köt a közösségi szolgálatra jelentkező tanuló nevelési-oktatási intézményével. Ha az együttműködési megállapodást nem a katasztrófavédelmi igazgatóság köti, úgy a helyi szerv által kötött együttműködési megállapodás a területi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének jóváhagyásával lép hatályba. Ha az együttműködési megállapodást az 1. § b) pontjában meghatározott szervezetek kötik, úgy az együttműködési megállapodás a területi katasztrófavédelmi szerv vezetőjének jóváhagyásával lép hatályba.
21. § A fogadó intézmény a KKSZ végrehajtásra vonatkozó általános levezetési tervet készít, amelyet a katasztrófavédelmi kirendeltségvezető javaslatára az igazgató hagy jóvá.
22. § A fogadó intézmény az általános levezetési tervet minden év szeptember 30-ig aktualizálja.
23. § Amennyiben egy fogadó intézménynél a KKSZ-re jelentkezők száma – ugyanazon időszakra vonatkozóan – meghaladja az 5 főt, csoportos végrehajtást kell biztosítani, a KKSZ programját ennek megfelelően szükséges módosítani. A csoportok maximális létszámát minden fogadó intézmény saját hatáskörben, a rendeltetésszerű működés biztosításának figyelembevételével határozza meg.
24. § A KKSZ teljesítésével kapcsolatban a hivatásos katasztrófavédelmi szerveknél felmerülő költségeket a katasztrófavédelem területi szervei saját költségvetésükben tervezik.
25. § Az 1. § b)–c) pontjában meghatározott fogadó/közreműködő intézmények a KKSZ teljesítésével kapcsolatban felmerülő költségeiket saját költségvetésükben tervezik.
2. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének programja
26. § A KKSZ teljesítése során egy óra 60 perc, egy alkalom legalább 1, de legfeljebb 3 óra lehet. A tanulók a KKSZ-re meghatározott kötelező óraszámot a középiskolai képzés 9–12. évfolyamain teljesítik.
27. § A tevékenységi köröket a fogadó intézmény a települési veszélyeztetettség előtérbe helyezésével, a helyi sajátosságok és a korosztályi jellemzők figyelembevételével, elméleti és többségében gyakorlati tevékenységek teljesítésének meghatározásával kibővítheti.
28. § A tűzoltósági, polgári védelmi és iparbiztonsági szakterülethez kapcsolódó tevékenységi körök az EMMI rendeletnek megfelelően, legfeljebb 50 órában hajthatóak végre.
29. § A KKSZ teljesítésére a tanítási szünet során is lehetőséget kell biztosítani a 21. és 26. §-ban meghatározottak figyelembevételével nyári tábor, csoportos foglalkozás és egyéb esetekben a nevelési-oktatási intézménnyel való együttműködés alapján és az igazgató engedélyével.
30. § Az EMMI rendelet 133. § (5) bekezdésében meghatározottak szerinti felkészítő és záró órák megtartásáért a nevelési-oktatási intézmény kijelölt pedagógusa a felelős, akinek munkájában a fogadó intézményben kijelölt mentori feladatokat ellátó személy felkérés esetén közreműködik. A felkészítő és záró órák legfeljebb 5–5 órás foglalkozások lehetnek. A fogadó intézmény a felkészítő órát tartó pedagógus részére a saját tevékenységi profilját és eddigi KKSZ-szel kapcsolatos tapasztalatait bemutató előadást készít.
3. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének igazolása
31. § A fogadó intézmény mentora vagy az arra kijelölt és felhatalmazott személy a KKSZ teljesítését a foglalkozást követően a tanuló közösségi szolgálati naplójában aláírásával igazolja.
32. § A fogadó intézmény vezetője az általános levezetési tervben szereplő tevékenységi körök teljesítéséről a 7. melléklet szerinti teljesítésigazolást állít ki, amelynek egy példányát a tanuló részére, egy példányát pedig a fogadó intézmény irattára részére adja át.
33. § A KKSZ teljesítése során a fogadó intézmény a tanulókról jelenléti ívet vezet, amelyből megállapítható, hogy a tanulók a tevékenységi körökhöz tartozó kontaktórákon milyen arányban vettek részt. A jelenléti ív digitális formában is vezethető.
34. § Ez az utasítás a közzétételét követő napon lép hatályba.
35. §1
1. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
A KATASZTRÓFAVÉDELMI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT KERETÉBEN TELJESÍTHETŐ TEVÉKENYSÉGI KÖRÖK
1. Tűzmegelőzés, tűzvédelem tevékenységi körök:
a) közreműködés a nevelési-oktatási intézmény tűzriadótervének kidolgozásában, a terv gyakoroltatásának előkészítésében és végrehajtásában (2–3 óra)2,
b) részvétel a nevelési-oktatási intézmény tűzvédelmi rendszerének ellenőrzésében (1–2 óra),
c) közreműködés tűzoltóversenyek előkészítésében, szervezésében és lebonyolításában (3–5 óra),
d) közreműködés tűzoltósági bemutatók előkészítésében, lebonyolításában (3–5 óra),
e) részvétel a tűzoltólaktanya, -gépjárművek és -technika karbantartásában (2–3 óra),
f) közreműködés a területi tűzmegelőzési bizottság munkájában (2–3 óra),
g) részvétel a települési közterületi tűzcsapok felmérésében, beazonosításában, hatósági ellenőrzésében (2–3 óra),
h) elméleti tűzvédelmi ismeretek elsajátítása (1–2 óra),
i) ügyeleti rendszer egyes elemeinek megismerése, közreműködés az élményalapú, közösség javát célzó tanulás érdekében a bejelentések fogadásában, riasztások végrehajtásában, segítés az események dokumentálásában (2–3 óra),
j) részvétel önkéntes tűzoltó egyesület munkájában.
2. Polgári védelem tevékenységi körök:
a) részvétel a katasztrófakockázati helyszínek bejárásában (2–3 óra),
b) közreműködés a polgári védelmi gyakorlatok előkészítésében és végrehajtásában (3–5 óra),
c) közreműködés az ifjúsági versenyek előkészítésében, lebonyolításában (5–10 óra),
d) közreműködés a polgári védelmi tervezéshez szükséges adatbázisok készítésében (1–2 óra),
e) részvétel a lakosságfelkészítési, lakosságtájékoztatási tevékenységekben (2–3 óra),
f) közreműködés a polgári védelmi szervezetek felkészítésében.
3. Iparbiztonság tevékenységi körök:
a) közreműködés statisztikai – kivéve az ügyfelek üzleti, személyes adatait, valamint a nem nyilvános és a minősített adatokat tartalmazó – kimutatások készítésében, továbbá segítség az élményalapú, közösség javát célzó tanulás érdekében a szakterülethez kapcsolódó adminisztratív tevékenységek végrehajtásában (3–5 óra),
b) közreműködés a katasztrófavédelmi mobil labor járművek napi karbantartásában a szakállomány felügyelete mellett (1–2 óra).
4. További tevékenységi körök:
a) a katasztrófavédelmi versenyeken való részvétel egyszeri figyelembevétele (legfeljebb 3–5 óra),
b) kísérő pedagógus irányítása mellett részvétel helyi szintű események kezelésében pl. veszélyhelyzet során teljesített önkéntes szolgálat (3 óra/nap),
c) az élményalapú, közösség javát célzó tanulás érdekében a Magyar Tűzoltó Szövetség tematikája alapján 40 órás önkéntes tűzoltó tanfolyamok megszervezésében és végrehajtásában való közreműködés,
d) az élményalapú, közösség javát célzó tanulás érdekében a Magyar Tűzoltó Szövetség tematikája alapján 35 órás ifjúsági tűzoltó tanfolyamok megszervezésében és végrehajtásában való közreműködés.
2/A. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
A KATASZTRÓFAVÉDELMI KÖZÖSSÉGI SZOLGÁLAT VÉGREHAJTÁSÁRA
egyrészről a [HIVATÁSOS KATASZTRÓFAVÉDELMI SZERV]
(székhely: .................................................................;
adószám: .................................................................;
képviseli: .................................................................)
– a továbbiakban: katasztrófavédelmi igazgatóság/kirendeltség –,
másrészről a [SZERVEZET]
– a továbbiakban: fogadó intézmény – között az alábbi feltételekkel (a továbbiakban együtt: Felek):
1. A Felek megállapodnak abban, hogy a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 6. § (4) bekezdése alapján előírt közösségi szolgálat katasztrófavédelmi szervezetnél történő teljesítése érdekében együttműködnek.
2. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat sikeres lebonyolítása során a Felek a tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről szóló 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: utasítás) alapján az alábbiak teljesítésére vállalnak kötelezettséget:
A fogadó intézmény:
a) végrehajtja a közösségi szolgálattal kapcsolatos, honlapra történő regisztrációs folyamatot az utasítás 5. mellékletében kiadott bejelentési lap kitöltésével;
b) féléves ciklusra lebontva legalább 25 órát jelöl ki a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésére vonatkozóan, amelyről előzetesen tájékoztatja az illetékességi területén működő középfokú nevelési-oktatási intézmények igazgatóit;
c) az utasítás 2. § 9. pontja szerinti személyek kijelöléséről intézkedik (a feladatok ellátására ugyanaz a személy is kijelölhető), amelyről tájékoztatja a katasztrófavédelmi igazgatóságot, az illetékességi területén működő középfokú nevelési-oktatási intézményeket és a megyei kormányhivatal oktatási ügyekért felelős szervezeti egységét;
d) a közösségi szolgálatra jelentkező tanuló nevelési-oktatási intézményével együttműködési megállapodást köt;
e) a közösségi szolgálat megkezdése előtt munka- és tűzvédelmi oktatást tart;
f) általános levezetési tervet készít az utasítás 2. § 1. pontja és 21. §-a alapján;
g) teljeskörűen biztosítja az alapfeladatába tartozó rendeltetéséből adódóan végrehajtható tevékenységi körök végrehajtását, figyelembe véve az utasítás 26–28. §-ában meghatározott kötelezettségeket;
h) a választott tevékenységi köröket jelen együttműködési megállapodásban rögzíti, valamint kiegészíti a helyi sajátosságok figyelembevételével;
i) igény szerint segítséget biztosít a nevelési-oktatási intézmény pedagógusa részére a felkészítő és záró órák megtartásában, amelyekhez a tevékenységét és korábbi tapasztalatait bemutató előadást készít;
j) az utasítás 31. §-ában foglaltak figyelembevételével igazolja a tanuló tevékenységét annak közösségi szolgálati naplójában;
k) az utasítás 32. §-ában foglaltak figyelembevételével teljesítésigazolást állít ki.
A katasztrófavédelmi igazgatóság/kirendeltség:
a) jelen együttműködési megállapodás 2. pont a)–k) alpontjában foglalt kötelezettség teljesítését rendszeresen ellenőrzi, a fogadó intézmény tevékenységét nyomon követi;
b) saját honlapján feltünteti az illetékességi területén fogadó intézményként regisztrált szervezeteket és azok elérhetőségeit;
c) igény szerint – a rendelkezésre álló erők, eszközök figyelembevételével – segítséget nyújt a közösségi szolgálat teljesítésének szervezésében.
3. A választott tevékenységi körök megnevezése:
4. Jelen együttműködési megállapodásban vállalt feladatok teljesítése során a Felek viselik a saját oldalukon esetlegesen felmerülő költségeket.
5. Jelen együttműködési megállapodás mindkét fél általi aláírást követően lép hatályba, és határozatlan időre szól. Az együttműködési megállapodás módosítására csak a Felek közös megállapodása alapján, írásban kerülhet sor.
6. Jelen együttműködési megállapodás felmondására 30 napos felmondási idővel, a másik félhez intézett írásbeli nyilatkozattal van lehetőség, azonban a Feleknek tekintettel kell lenniük a már elvállalt feladatok teljesítésére.
7. Azonnali hatályú felmondásnak van helye, ha a Felek jelen megállapodásban vállalt kötelezettségeiket súlyosan megszegik.
8. Jelen megállapodásban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény, valamint a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
A Felek az együttműködési megállapodásban foglaltakat, annak elolvasását és értelmezését követően mint akaratukkal mindenben megegyezőt jóváhagyólag írták alá.
[HELY], 20...
[FOGADÓ INTÉZMÉNY]
[KATASZTRÓFAVÉDELMI
IGAZGATÓSÁG/KIRENDELTSÉG]
[KÉPVISELŐ]
2/B. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
egyrészről a [HIVATÁSOS TŰZOLTÓ PARANCSNOKSÁG]
– a továbbiakban: HTP –,
másrészről a [ÖNKÉNTES TŰZOLTÓ EGYESÜLET/ÖNKORMÁNYZATI TŰZOLTÓSÁG]
– a továbbiakban: közreműködő intézmény – között az alábbi feltételekkel (a továbbiakban együtt: Felek):
A HTP:
b) féléves ciklusra lebontva legalább 25 órát jelöl ki a közösségi szolgálat teljesítésére vonatkozóan, amelyről tájékoztatja az illetékességi területén működő középfokú nevelési-oktatási intézmények igazgatóit;
c) az utasítás 2. § 9. pontja szerinti személyek kijelölésére intézkedik (a feladatok ellátására ugyanaz a személy is kijelölhető), amelyről tájékoztatja a közreműködő szervezetet és az illetékességi területén működő középfokú oktatási intézményeket;
d) a közösségi szolgálat megkezdése előtt munka- és tűzvédelmi oktatást tart;
e) általános levezetési tervet készít az utasítás 2. § 1. pontja és 21. §-a alapján;
f) az utasítás 31–33. §-a figyelembevételével igazolja a tanuló tevékenységét annak közösségi szolgálati naplójában, és kiadja a teljesítésigazolást.
a) a HTP által készített általános levezetési terv alapján felkészül a tanulók fogadására;
b) a HTP által meghatározott feladatok elvégzéséért felelősséget vállal;
c) jelen együttműködési megállapodásban vállalt tevékenységi körök vonatkozásában közreműködik a katasztrófavédelmi közösségi szolgálat teljesítésének biztosításában.
3. Választott tevékenységi körök megnevezése:
8. Jelen együttműködési megállapodásban nem szabályozott kérdésekben a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény, a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény, valamint a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
[KÖZREMŰKÖDŐ SZERVEZET]
3. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
(katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítők részére)
1. Az épület helyiségeit csak rendeltetésüknek megfelelően lehet használni.
2. A szolgálatteljesítés időtartamára az objektum vezetője mentori feladatokat ellátó személyt jelöl ki.
3. A Munkavédelmi Szabályzatban meghatározott helyiségeket (pl. ügyeleti helyiség, műhely, szertár stb.) csak a kijelölt mentori feladatokat ellátó személlyel lehet látogatni.
4. Tilos a mászóházat és a tűzoltócsúszdát használni!
5. Gépjárműben utazni, illetve az emelőkosárban üzem közben tartózkodni csak a mentori feladatokat ellátó személy engedélyével és a szükséges egyéni védőeszközök használatával lehet.
6. A szertárban és az udvaron körültekintően kell közlekedni! A járműmozgások hatókörében tartózkodni tilos!
7. Az épületben történt sérülésről és egészségügyi panaszról a mentori feladatokat ellátó személyt haladéktalanul tájékoztatni kell!
8. Az elsősegélyhely a ................................................ irodában/helyiségben van.
9. Csoportos látogatás esetén – a mentori feladatokat ellátó személy engedélye kivételével – a csoportot elhagyni tilos! A csoport elhagyásának szándékát a mentori feladatokat ellátó személynek előzetesen jelezni kell.
10. A mentori feladatokat ellátó személy által átadott egyéni védőeszközöket kötelező használni az oktatásban meghatározottak szerint.
Munka- és tűzvédelmi oktatásban részesültem.
Az objektum a fenti szabályok betartásával biztonságosan látogatható.
Az objektumhasználat szabályait tudomásul veszem.
Nyilatkozó
Nyilatkozó törvényes képviselője
4. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
1. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálatot teljesítő tanulók tekintetében az adatkezelő ................................................ Katasztrófavédelmi Igazgatóság (a továbbiakban: fogadó intézmény) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 5. § (1) bekezdés a) pontja alapján az alábbi személyes adatokat kezeli:
c) születési helye, ideje.
2. A közösségi szolgálat teljesítése során kép- vagy kép- és hangfelvétel készülhet. A kép- vagy kép- és hangfelvételeken (a továbbiakban: felvétel) történő részvétel kapcsán a képmásának és a hangnak mint személyes adatnak kezelésére a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 2:48. § (1) bekezdése alapján, az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 5. § (1) bekezdés a) pontja alapján kerül sor.
3. Az 1. pontban szereplő adatokat a fogadó intézmény kizárólag a közösségi szolgálat ellátásával kapcsolatos teljesítésigazolás kiállításához, valamint a közösségi szolgálat ellátása során a szolgálatot ellátó azonosítására használja fel, azokat önálló nyilvántartásban nem kezeli. A teljesítésigazolás fogadó intézménynél maradó példányát a fogadó intézmény a jelenleg hatályos Irattári Terv szerint irattárazza, és ............. év elteltével selejtezi.
4. A 2. pontban meghatározott adatkezelés célja a közvélemény tájékoztatása a katasztrófavédelmi tevékenység körébe tartozó eseményekről.
5. A képfelvétel kapcsán a fogadó intézmény, továbbá a ............................... minősül adatkezelőnek. (Egyéb adatkezelő pl. BM OKF megnevezése.)
6. A képfelvétel a hivatásos katasztrófavédelmi szervek honlapján, a www.kozossegi.ofi.hu honlapon, a Katasztrófavédelem Médiaszerverén, a Katasztrófavédelem hivatalos Facebook oldalán tehető közzé az ott meghatározott Adatvédelmi és Adatbiztonsági Szabályzatnak megfelelően, továbbá megjelenhetnek a Katasztrófavédelem című elektronikus folyóiratban is (a közzététel helye megfelelően kiválasztandó). A Médiaszerverre feltöltött kép- és hangfelvételeket a sajtó és média képviselői a Felhasználási Feltételeknek megfelelően vehetik át.
7. A honlapokon történő közzététel és a Médiaszerver szempontjából a Rádiós Segélyhívó és Infokommunikációs Országos Egyesület adatfeldolgozónak minősül, egyéb esetek az adatok feldolgozását az adatkezelő saját szervezetén belül, önállóan végzi.
8. A felvételeket – ha Ön később nem kéri azok törlését – nem selejtezhető iratként őrizzük meg.
9. Ön mint érintett a nyilvántartásban szereplő személyes adatai vonatkozásában:
a) az Infotv. 14. §-a alapján kérelmezheti az adatkezelőnél
– személyes adatainak törlését vagy zárolását, továbbá
b) az Infotv. 21. §-a szerint élhet tiltakozási jogával.
10. Az érintett az Infotv.
a) 14. §-a alapján kérelmezheti az adatkezelőnél
– tájékoztatását személyes adatai kezeléséről (ennek keretében az őt ábrázoló képfelvételek kiadását),
– személyes adatainak törlését vagy zárolását,
b) 21. §-a szerint élhet tiltakozási jogával, továbbá
c) 22. §-a szerint, valamint a kép- vagy kép- és hangfelvételek esetén a Ptk. Második Könyvének III. címe, valamint a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 346/A–346/B. §-a alapján bírósághoz fordulhat.
Alulírott .......................................... (16 év felettieknél) tudomásul veszem a fenti tájékoztatóban írottakat, és hozzájárulok, hogy a közösségi szolgálat teljesítése során a fogadó intézmény a fenti tájékoztató 1. pontja szerinti személyes adataimat kezelje.
Alulírott .......................................... (16 év alattiaknál) mint .......................................... törvényes képviselője hozzájárulok, hogy a közösségi szolgálat teljesítése során a fogadó intézmény a fenti tájékoztató 1. pontja szerinti személyes adatokat kezelje.
HOZZÁJÁRULÓ NYILATKOZAT SZEMÉLYES ADAT (KÉPFELVÉTEL, KÉP- ÉS HANGFELVÉTEL) KEZELÉSÉHEZ
Alulírott …………………….. (18 év felettieknél) tudomásul veszem a fenti tájékoztatóban írottakat, és hozzájárulok ahhoz, hogy a jelen nyilatkozathoz tartozó tájékoztatóban megjelölt adatkezelő a katasztrófavédelmi tevékenység bemutatása céljából engem ábrázoló felvételt készítsen, és azt a tájékoztató szerinti helyeken és feltételek mellett nyilvánosságra hozza.
Alulírott .......................................... (18 év alattiaknál) mint .......................................... törvényes képviselője hozzájárulok, hogy a közösségi szolgálat teljesítése során a jelen nyilatkozathoz tartozó tájékoztatóban megjelölt adatkezelő a katasztrófavédelmi tevékenység bemutatása céljából őt ábrázoló felvételt készítsen, és azt a tájékoztató szerinti helyeken és feltételek mellett nyilvánosságra hozza.
5. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
Fogadó intézmény regisztrációs kérelem
a Közösségi Szolgálat Portálon való megjelenéshez
Jelen dokumentum a http://www.kozossegi.ofi.hu címen az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet által üzemeltetett Közösségi Szolgálat Portálra történő regisztrálás adatbekérő dokumentuma.
1. Intézmény megnevezése:
2. Székhelye (irányítószám, település, közterület, házszám):
3. Adószáma:
4. Intézmény típusa:
5. Weboldal:
6. Közösségi szolgálat kapcsán végezni kívánt tevékenységek:
o egészségügyi
o szociális és jótékonysági
o oktatási
o kulturális és közösségi
o környezet- és természetvédelmi
o polgári és katasztrófavédelmi
o közös sport- és szabadidős tevékenység óvodáskorú gyermekekkel
o közös sport- és szabadidős tevékenység sajátos nevelési igényű gyermekekkel
o közös sport- és szabadidős tevékenység idős emberekkel
o bűn- és baleset-megelőzési területen folytatható tevékenység
7. Tevékenységek konkrét kifejtése:
8. Egyszerre fogadott diákok száma:
9. Diákok fogadása:
o Hétfő
o Szombat
o Kedd
o Vasárnap
o Szerda
o Csütörtök
o Péntek
o További egyeztetés függvénye
o A nyár folyamán is fogad diákokat
10. Hány órában várják a fogadott diákokat?
11. Intézményvezető adatai:
a. Név:
b. Beosztás:
c. Telefon:
d. E-mail cím:
12. Kapcsolattartó adatai:
A regisztrációs űrlap kitöltése után kérjük a regisztrációhoz szükséges dokumentumok másolatával együtt szíveskedjen elküldeni a kozossegi.szolgalat@ofi.hu címre.
A regisztrációjával egy időben hozzájárul ahhoz, hogy az Ön által megadott szervezeti kapcsolattartó e-mail címére a Közösségi Szolgálat hírlevél kiküldésre kerüljön az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet részéről, amely hírlevél tartalmában csak a közösségi szolgálattal kapcsolatos információkra korlátozódik. A hírlevélről bármikor leiratkozhat, leiratkozni egy e-mail küldésével lehet a kozossegi.szolgalat@ofi.hu -ra írva.
6. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
egyrészről a [FOGADÓ INTÉZMÉNY]
(székhely: ...................................................;
adószám: ....................................................;
képviseli: .....................................................)
– a továbbiakban: Fogadó intézmény –,
másrészről a [KÖZÉPFOKÚ NEVELÉSI-OKTATÁSI INTÉZMÉNY]
(székhely: ..............................................;
adószám: ...............................................;
OM-azonosító: .....................................;
képviseli: ................................................)
– a továbbiakban: Oktatási intézmény – között az alábbi feltételekkel (a továbbiakban együtt: Felek):
1. A Felek megállapodnak abban, hogy a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 6. § (4) bekezdése alapján előírt közösségi szolgálat teljesítésének érdekében a nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet szabályozása szerint együttműködnek, és kölcsönösen törekednek arra, hogy az érintett tanulók teljesíteni tudják az 50 órás közösségi szolgálat teljesítésére előírt kötelezettségüket.
2. A katasztrófavédelmi közösségi szolgálat lebonyolítása során a Felek a tanuló ifjúság közösségi szolgálatteljesítésének katasztrófavédelmi megszervezéséről szóló 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasítás (a továbbiakban: utasítás) alapján az alábbiak teljesítésére vállalnak kötelezettséget:
a) lehetőséget biztosít az általa meghatározott tevékenységi körök tekintetében a közösségi szolgálat végrehajtására;
b) a katasztrófavédelmi közösségi szolgálattal kapcsolatos tájékoztatási és kapcsolattartási feladatokra az alábbi koordináló személyt jelöl ki:
személy neve: ........................................................................................,
elérhetősége: ........................................................................................;
c) tanévenként meghatározza a foglalkozás időtartamát;
d) mentori feladatokat ellátó személyt biztosít a közösségi szolgálatot teljesítő tanuló közösségi szolgálati idejére. A Fogadó intézmény vezetője írásban gondoskodik a mentori feladatokat ellátó személy kijelöléséről az adott tevékenységi körökhöz kapcsolódó közösségi szolgálati órák megkezdése előtt legalább 5 nappal;
e) a kijelölést követően haladéktalanul tájékoztatja a nevelési-oktatási intézményt a mentori feladatokat ellátó személyéről, feladatköréről és elérhetőségéről, illetve a tanulók által végezhető tevékenységekről;
f) a mentori feladatokat ellátó személy segíti a tanulót a katasztrófavédelmi közösségi szolgálattal összefüggő szervezeti és szakmai ismeretek megismerésében, a kapcsolódó feladatok ellátásában;
g) az utasítás 1. mellékletében meghatározott tevékenységi körök alapján felépülő programot ajánl a közösségi szolgálatot teljesítők részére;
h) garantálja a helyi sajátosságokat, a települési jellemzőket előtérbe helyező ismeretek megszerzését, ez irányú tevékenységek végzését;
i) a közösségi szolgálat során a tanulóval munkavégzésre irányuló szerződést nem köt;
j) a közösségi szolgálat teljesítéséért juttatást, bérezést, térítést nem biztosít;
k) tájékoztatja a nevelési-oktatási intézményt a közösségi szolgálat teljesítéséről szóló igazolás kiállításának és a közösségi szolgálati napló aláírásának feltételeiről, valamint kiállítja a teljesítésigazolást, és aláírja a közösségi szolgálati naplót;
l) biztosítja az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos tevékenységhez szükséges feltételeket, ha szükséges a pihenőidőt, a közösségi szolgálattal összefüggő tevékenység ellátásához szükséges tájékoztatást és irányítást, az ismeretek megszerzését, továbbá a tizennyolcadik életévét be nem töltött tanuló, illetve korlátozottan cselekvőképes nagykorú tanuló esetén a közösségi szolgálati tevékenység folyamatos szakszerű felügyeletét;
m) ha a tanulónak adott utasítás végrehajtása kárt idézhet elő, a tanuló köteles erre az utasítást adó figyelmét felhívni. A tanuló nem felel az általa okozott kárért, amennyiben figyelemfelhívási kötelezettségének eleget tett;
n) a tanuló által a közösségi szolgálat során végzett tevékenységgel összefüggésben harmadik személynek okozott kárért a Fogadó intézmény felel. Amennyiben a kárt a tanulónak felróható magatartás okozta - jelen együttműködési megállapodás eltérő rendelkezésének hiányában -, a Fogadó intézmény a tanulótól követelheti kárának megtérítését;
o) amennyiben a tanuló bizonyítja, hogy:
oa) a testi sérüléséből, illetve egészségkárosodásából eredő kára,
ob) a tulajdonában vagy használatában álló, a közösségi szolgálattal összefüggésben végzett tevékenység ellátásához szükséges dologban a közösségi szolgálati tevékenység végzésének helyén keletkező kára
az intézménytől kapott utasítással összefüggésben következett be, a Fogadó intézmény akkor mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy azt a tanuló beleegyezésével okozta, szükséghelyzetben okozta, azzal arányos mértékben vagy jogszabály által megengedett magatartással okozta, és a magatartás más személy jogilag védett érdekét nem sérti, vagy a jogszabály a károkozót kártalanításra kötelezi. A Fogadó intézménynek nem kell megtérítenie a kárnak azt a részét, amely a tanulónak felróható magatartásából származott.
A nevelési-oktatási intézmény:
a) tájékoztatja az intézmény tanulóit a Fogadó intézmény által biztosított lehetőségekről;
b) szervezi és koordinálja a tanulók jelentkezését a Fogadó intézményben történő közösségi szolgálat teljesítésével kapcsolatban;
c) a Fogadó intézmény által kiállított teljesítésigazolás alapján a megfelelő dokumentumokban (közösségi szolgálati napló, törzslap, bizonyítvány) igazolást állít ki a tanuló részére;
d) végzi a felkészítési programban szereplő felkészítő és záró foglalkozások megtartását;
e) a tanuló állami baleset-biztosítása, valamint a felkészítő órák során a balesetvédelmi felkészítések által gondoskodik a tanuló balesetvédelméről.
3. A közösségi szolgálat teljesítése a hivatali munkarend figyelembevételével – 07.30–16.00 óra, pénteki munkanapon 07.30–13.30 óra között – zajlik, az Oktatási intézmény és a Fogadó intézmény által egyeztetett időpontokban.
4. A közösségi szolgálat teljesítése megvalósulhat az utasítás 1. § b)–c) pontjában és a 2. § 2. pontjában meghatározott szervezetek lebonyolításában is.
5. A Felek az együttműködési megállapodást csak közös megegyezés alapján, írásban módosíthatják.
6. A Felek az együttműködési megállapodástól való elállásra vagy a megállapodás azonnali hatályú felmondására jogosultak, ha:
– az együttműködési megállapodásban a megvalósításra meghatározott kezdő időponttól számított három héten belül a tevékenység nem kezdődik el, vagy a Felek a nekik felróható okból nem kezdeményezik, és a késedelem okáról ezen idő alatt írásban sem mentik ki, vagy
– olyan körülmény merült fel, vagy jut a Felek tudomására, amely alapján a program teljesülése kétségessé válik, vagy más irányt vett, vagy
– a jelen megállapodásban meghatározott feladat megvalósítása meghiúsul, tartós akadályba ütközik, vagy a jelen megállapodásban foglalt ütemezéshez képest jelentős késedelmet szenved, vagy
– a Felek valamelyike a neki felróható okból megszegi a jelen megállapodásból, illetve az azzal kapcsolatos jogszabályokból eredő kötelezettségeit, így különösen nem tesz eleget kötelezettségének, és ennek következtében a jelen megállapodásban meghatározott feladat szabályszerű megvalósítását nem lehet nyomon követni.
7. A Felek rögzítik továbbá, hogy az együttműködési megállapodással összefüggő adatok nem minősülnek üzleti titoknak, nem tarthatóak vissza üzleti titokra hivatkozással, amennyiben azok megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát közérdekből elrendelik.
8. A Felek az együttműködési megállapodásból eredő esetleges jogvitákat elsősorban tárgyalásos úton kötelesek rendezni.
9. Jelen együttműködési megállapodásban nem, vagy nem kellő részletességgel szabályozott kérdésekben – különös tekintettel az együttműködési megállapodás módosítására és felmondására – a magyar jog szabályai, azon belül is elsősorban a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény vonatkozó rendelkezései az irányadóak.
A Felek a jelen, ........... oldalból álló együttműködési megállapodást elolvasták, megértették, és mint akaratukkal mindenben megegyezőt jóváhagyólag írták alá.
A jelen megállapodás 2 darab eredeti, egymással teljes egészében megegyező példányban készült, amelyből 1 darab az Oktatási, 1 darab a Fogadó intézménynél marad.
[OKTATÁSI INTÉZMÉNY]
7. melléklet a 7/2015. (XI. 19.) BM OKF utasításhoz
A közösségi szolgálat időtartama:
Mentori feladatokat ellátó személy neve:
Összes eltöltött óraszám: ..............
[HELY], 20..
[FOGADÓ INTÉZMÉNY VEZETŐJE]
1. pld.: Tanuló
2. pld.: Fogadó intézmény irattára
1 A 35. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
2 A feladatellátásokhoz rendelt óraszámok iránymutató jellegűek!

matches:
§1
§ 9
§ 1
§ 9
§ 1
§ 2


text:
2009. évi L. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
3. § (1) A pénz fizetésére irányuló, lejárt követelés - a (3) és (4) bekezdésben foglalt kivételekkel - fizetési meghagyás útján is érvényesíthető.
(5) A közjegyző a MOKK rendszerében rögzíti a Pp. 13. § (2) bekezdése szerinti hozzátartozóinak és volt házastársának a nevét. Ha az ügyben a fél vagy képviselőjének neve megegyezik a közjegyző vagy az általa bejelentett személy nevével, az ügyet a MOKK rendszerének alkalmazásával nem lehet a közjegyzőre osztani.
(2) Elektronikus úton beadványt - a (4) bekezdésben foglalt eltéréssel - úgy lehet benyújtani, hogy a beadvány adatait annak benyújtója
(2) A beadvány adatainak beviteléről annak benyújtója a MOKK rendszerén keresztül, elektronikus úton automatikusan visszaigazolást kap. A visszaigazolás a beadvány tartalmi elemeit, az adatbevitel időpontját, az ügyszámot, az eljáró közjegyző nevét és székhelyét, valamint ha a díj - díjköteles beadvány esetén - megfizetésre került, a díj megfizetéséről szóló igazolást tartalmazza. Díjköteles beadvány beérkezési idejének az ügyintézési határidő számítása szempontjából azt a napot kell tekinteni, amikor a díjat a MOKK bankszámláján jóváírták.
13. § (1) A papír alapú beadvány - a közreműködés alól mentesített közjegyző kivételével - bármelyik közjegyzőnél benyújtható. Ha a fél a beadványához mellékletet csatol [10. § (3) bekezdés], azt kizárólag az eljáró közjegyzőnél nyújthatja be.
(2) E közjegyző a beadvány adatait haladéktalanul, de legfeljebb három munkanapon belül rögzíti a MOKK rendszerében. A hiányok pótlására vonatkozó felhívást a beadvány adatait rögzítő közjegyző akkor is kibocsáthatja, ha az ügyben nem ő jár el. Hiánypótlási felhívás esetén a kérelmet nem kell visszaadni a félnek.
(3) Ha az ügyben nem az a közjegyző jár el, akinél a beadványt előterjesztik, a beadvány adatainak a MOKK rendszerében történő rögzítésével, automatikusan kerül megküldésre az eljáró közjegyzőnek.
(4) Az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott, gépi úton feldolgozható és az ügy egyedi azonosítására alkalmas azonosítót tartalmazó papír alapú űrlapon előterjesztett beadványt közvetlenül a MOKK- hoz is be lehet nyújtani. Ebben az esetben a MOKK a beadványt a beadvány adatainak a MOKK rendszerében történő rögzítésével elektronikus úton haladéktalanul megküldi az eljáró közjegyzőnek.
(5) Ha a beadvány adatait nem az eljáró közjegyző rögzíti a MOKK rendszerén, az eljáró közjegyzőre vonatkozó ügyintézési határidő a beadvány adatainak a MOKK rendszerében történő rögzítésével kezdődik meg.
(6) A 9. § (3) bekezdésében meghatározott esetben a kijelölt közjegyzőnek a beadvány adatait a kérelem megérkezését követően haladéktalanul, de legfeljebb három munkanapon belül kell rögzítenie a MOKK rendszerében.
(2) A szóban előterjesztett beadvány adatait az a közjegyző, akinél azt előterjesztették, az esetleges hiányok pótlása után nyomban rögzíti a MOKK rendszerében, és erről igazolást ad; az igazolásra a Pp.-nek (115-118. §) a jegyzőkönyvre vonatkozó szabályait kell megfelelően alkalmazni. Ha az ügyben nem az a közjegyző jár el, akinél a kérelmet előterjesztik, a kérelem az adatainak a MOKK rendszerébe történő rögzítésével kerül megküldésre az eljáró közjegyzőnek. A 13. § (5) bekezdését ebben az esetben is megfelelően alkalmazni kell.
15. § (1) A belföldi idézési címmel és belföldi idézési című képviselővel sem rendelkező jogosult a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg a Pp. 100/A. § megfelelő alkalmazásával köteles belföldi idézési című kézbesítési megbízottat megjelölni.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kötelezettség elmulasztása esetén a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet el kell utasítani, és az erről rendelkező végzést a jogosult részére hirdetmény útján kell kézbesíteni.
(3) Ha a jogosult ezt a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmében kéri, a fizetési meghagyást kizárólag a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Vht.) 31/D. §-a szerinti végrehajtói kézbesítés útján kell kézbesíteni, a 32. és 33. § rendelkezéseit pedig nem lehet alkalmazni. Ebben az esetben a végrehajtó külön jogszabályban meghatározott díját a MOKK részére előlegezni kell, és azt a MOKK a végrehajtónak átutalja. Az ellentmondás előterjesztésre nyitva álló határidőt attól az időponttól kell számítani, amikor a jogerős fizetési meghagyást tartalmazó irat végrehajtói kézbesítése a külön jogszabály szerint eredményesen megtörtént.
(5) Vállalkozás és jogi képviselővel rendelkező fél részére az iratokat - a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével - a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvényben foglalt, a hivatalos szerv hivatalos iratainak kézbesítésére vonatkozó szabályok szerint, elektronikus úton kell kézbesíteni. Az elektronikus iraton minősített elektronikus aláírást és minősített időbélyegzőt kell elhelyezni.
(5) E törvény, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletek alapján a közjegyző, illetve a MOKK rendszere által előállított jegyzőkönyv (igazolás), aktanyomat, határozat (értesítés, végrehajtási lap), az ezekről kiállított hiteles kiadmány közokirat. Ugyanilyen bizonyító erővel bizonyítja a felek beadványairól, valamint a kézbesítési bizonyítványról (tértivevényről) a közjegyző vagy a MOKK rendszere által készített másolat, illetve ezen iratokról a rendszerbe bevitt adatok alapján készített okirat azt, hogy annak tartalma az eredeti okiratéval megegyezik.
(7) A kérelemben a jogosult megjelölheti azt a bankszámlaszámot, amelyen a követelés teljesítését elfogadja.
(8) A kérelemben a jogosult megjelölheti azt a bankszámlaszámot, amelyre díjtúlfizetés esetén a különbözet visszautalását várja.
a) a jogképességgel rendelkező szervezetek nyilvántartásába betekinthet, abból adatot igényelhet;
b) a követelés érvényesítésére vonatkozó iratokat szerezhet be bíróságtól, közjegyzőtől, más hatóságtól vagy szervezettől.
k) a jogi képviselővel rendelkező fél vagy a jogi személy fél kérelmét nem elektronikus úton terjesztette elő, és a 10. § (3) bekezdésében és a 17. § (3) bekezdésében meghatározott eset sem áll fenn; vagy
25. § (1) A fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet elutasító végzést kézbesíteni kell a jogosultnak, a kötelezettnek pedig meg kell küldeni; a kötelezett példányához csatolni kell a kérelem másolatát. A végzés ellen a jogosult fellebbezhet; fellebbezését a kötelezettnek észrevételezésre megküldeni nem kell.
26. § (1) Ha a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem hivatalból történő elutasításának vagy az ügy áttételének nincs helye, és ha nem kell a felet a hiányok pótlására felhívni, vagy a fél a hiánypótlási kötelezettségének eleget tett, a közjegyző az ellenfél meghallgatása (nyilatkoztatása) nélkül köteles a fizetési meghagyást kibocsátani. A közjegyző a fizetési meghagyást legkésőbb a kérelem beérkezésétől számított tizenöt napon belül - elektronikus úton beadott kérelem esetén három munkanapon belül - papír alapon bocsátja ki. A közjegyző a fizetési meghagyást elektronikusan bocsátja ki és a hivatalos iratok elektronikus kézbesítéséről és az elektronikus tértivevényről szóló törvényben meghatározott módon kézbesítteti a félnek, ha e törvény elektronikus kézbesítést ír elő.
(4) A végzés ellen a jogosult fellebbezhet; fellebbezését a kötelezettnek észrevételezésre megküldeni nem kell.
(2) Ha az eljárás megszüntetését a kötelezett vagy a kötelezett is kérte, és a közjegyző e kérelemnek nem ad helyt, a kérelmet ellentmondásnak kell tekinteni, és a 37., valamint a 38. § szerint kell eljárni.
(5) Ha az ellentmondás elkésett, vagy nem az ellentmondás előterjesztésére jogosulttól származik, a közjegyző azt hivatalból elutasítja.
(2) A közjegyző az ellentmondásról szóló értesítést az ellentmondással együtt az ellentmondás beérkezésétől számított nyolc napon belül kézbesíti a jogosultnak. Ha a közjegyző a határidőt elmulasztja, az értesítés a határidő utolsó napját követő munkanapon a MOKK rendszere útján a közjegyző nevében automatikusan kerül kézbesítésre a jogosultnak. Ezt a rendelkezést megfelelően alkalmazni kell a 30. és 31. §-ban meghatározott esetekben is.
b) a XXVI. Fejezet szerinti vállalkozások egymás közötti pereiben a keresetlevelet a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon elektronikusan terjessze elő.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a fellebbezést a közjegyző székhelye szerint illetékes megyei bíróság a Pp. végzések elleni fellebbezésre vonatkozó szabályai szerint nemperes eljárásban bírálja el.
(5) A másodfokú határozatot a megyei bíróság kézbesíti a feleknek, az iratokat pedig határozat egy példányával együtt megküldi a közjegyzőnek vagy a MOKK rendszerének elektronikusan.
42. § (1) A fizetési meghagyásos eljárásért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - e törvényben megállapított díjat (a továbbiakban: eljárási díj) kell fizetni.
44. § (1) Az eljárási díj alapja a pénzkövetelés eljárás megindításakor fennálló, járulékok nélkül számított értéke (díjalap).
a) a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem elektronikus benyújtása esetén bankkártyával kezdeményezett átutalással,
b) a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem papír alapon, postai úton történő beadása esetén postai készpénz-átutalási megbízással (a befizetés tényét igazoló szelvényt a kérelemhez mellékelni kell), vagy
(2) Költségfeljegyzési joga alapján a fél részben vagy egészben mentes az eljárási díj és a másolati díj előlegezése, valamint a közjegyző határozata ellen előterjesztett fellebbezés és az ellentmondás folytán perré alakult eljárás illetékének viselése alól.
(4) Az eljárási díj az egyébként fizetendő eljárási díj 50%-a, de legalább 5000 forint - ötnél több fél esetében legalább annyiszor 1000 forint, ahány fél van -, ha a jogosult a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmét a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem elutasítása vagy az eljárás megszüntetése után az e tárgyban hozott végzés jogerőre emelkedését követő harminc napon belül ismételten nyújtja be.
(3) A közjegyző a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelemnek a MOKK rendszerében történő rögzítését megelőzően dönt a költségkedvezmény iránti kérelemről. A kérelmet részben vagy egészben elutasító végzés ellen a jogosult a közjegyző székhelye szerint illetékes megyei bírósághoz fellebbezhet. A fellebbezést észrevételezésre nem kell megküldeni a kötelezettnek. A felet költségkedvezményben részesítő jogerős végzés a peres eljárásra is hatályos, azonban a perben eljáró bíróság a végzést hatályon kívül helyezheti vagy megváltoztathatja.
(4) Ha a közjegyző a jogosult költségkedvezmény iránti kérelmének nem, vagy csak részben ad helyt, a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet a MOKK rendszerében csak azután lehet rögzíteni, ha a jogosult az eljárási díj megfizetése iránti kötelezettségének eleget tett. Ha a fellebbezés eredményeként a megyei bíróság a jogosult költségkedvezményét kiterjesztette, a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet az így fizetendő eljárási díj megfizetése után lehet rögzíteni a MOKK rendszerében. Ha a megyei bíróság végzése alapján a jogosult nem köteles az eljárási díj előlegezésére, a közjegyző a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet a másodfokú végzés kézhezvételét követően haladéktalanul, de legfeljebb egy munkanapon belül rögzíti a MOKK rendszerében.
(2) A végrehajtás elrendelése iránti ügyek elosztására a fizetési meghagyásos ügyek elosztására vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
(3) A 15-17. §-t, a 18. § (1) és (3)-(5) bekezdését, a 23. § (1) bekezdését, a 24. § (1) bekezdés j) és k) pontját, valamint a 26. § (1)-(4) bekezdését a végrehajtás elrendelése iránti eljárásban is alkalmazni kell.
(4) A végrehajtás a fizetési meghagyásos eljárásnak a MOKK rendszerében rögzített adatai alapján kerül elrendelésre.
54. § (1) A végrehajtási lap visszavonása iránti kérelem előterjesztésére a végrehajtási kérelem előterjesztésére, a visszavonásról rendelkező végzés megküldésére pedig a végrehajtási lap megküldésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(2) A jogi személy fél és a jogi képviselővel rendelkező fél a fellebbezését kizárólag elektronikus úton terjesztheti elő, kivéve, ha a fellebbezéshez mellékletet csatol.
55. § (1) A végrehajtás elrendeléséért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - díjat kell fizetni, melynek mértéke a díjalap 1%-a, de legalább 5000 forint, legfeljebb 150 000 forint (a továbbiakban: végrehajtási díj). A végrehajtási díjat a végrehajtást kérő előlegezi és az adós viseli. A végrehajtási díjat végrehajtási költségként kell behajtani.
(2) A biztosítási intézkedés elrendeléséért a MOKK részére - a MOKK rendszere üzemeltetési költségeinek, valamint a közjegyzők munkadíjának és költségeinek fedezése érdekében - díjat kell fizetni, melynek mértéke a díjalap 1%-a, de legalább 5000 forint, legfeljebb 30 000 forint. A díjat az intézkedést kérő előlegezi és - ha a Vht. 201. és 201/A. § eltérően nem rendelkezik - az adós viseli. A díjat végrehajtási költségként kell behajtani.
(3) A végrehajtás, valamint a biztosítási intézkedés elrendeléséért további díj és illeték - ide nem értve a jogorvoslati eljárás illetékét - nem számítható fel.
(4) A végrehajtási díj és a biztosítási intézkedés elrendeléséért fizetendő díj kétharmadát a MOKK a végrehajtást elrendelő közjegyzők között az elvégzett munka arányában az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint munkadíj és költségtérítés címén felosztja. A fennmaradó összeg felét a MOKK a működésére fordítja, a fennmaradó összeg másik fele a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarát illeti, mely azt a működésére fordítja.
(5) A végrehajtási díjra és a biztosítási intézkedés elrendeléséért fizetendő díjra, illetve a végrehajtás elrendelésére irányuló eljárásra a 44. § (1) bekezdése, a 46-48. §, a 49. § (1) és (2) bekezdése és az 50. § rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
b) a fizetési meghagyásos eljárásban és a fizetési meghagyás végrehajtásának elrendelése iránti eljárásban alkalmazandó papír alapú űrlapokat, azok tartalmi és formai kellékeit, a benyújtandó űrlapok példányszámát, a MOKK-hoz közvetlenül benyújtható űrlapok körét, az űrlapokhoz csatolható mellékleteket, az elektronikus űrlapok adatait, valamint az űrlapok közzétételének módját,
h) a közigazgatási informatikáért felelő miniszterrel együttesen a MOKK rendszerének informatikai biztonsági technológiai, szervezeti-szervezési és módszertani követelményeit
(5) A 16. § (5) bekezdése, a 64. § (4) bekezdése, a 65. § (5) bekezdése és a 71. § 2011. július 1-jén lép hatályba.
(6) E törvény rendelkezéseit - a 64. §-ban foglalt rendelkezések kivételével - a hatálybalépésük után indult eljárásokban kell alkalmazni. E törvény fizetési meghagyás végrehajtásának elrendelésére vonatkozó rendelkezéseit a 2009. május 31-ét követően indult fizetési meghagyásos eljárásokban (európai fizetési meghagyásos eljárásokban) kell alkalmazni.
62. § (1) A Pp. 41. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„41. § (1) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére - törvény eltérő rendelkezése hiányában - kiköthetik valamely bíróság illetékességét (alávetés). Ilyen kikötéssel a felek élhetnek
illetékességét.”
(2) A Pp. 121/A. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) E § rendelkezéseit nem kell alkalmazni, ha a keresetindítására jogszabály hatvan napnál nem hosszabb határidőt állapít meg, továbbá a Negyedik Részben meghatározott különleges eljárásokban, valamint a fizetési meghagyásos eljárást követő perben (315. §).”
(3) A Pp. XIX. Fejezete (313-323. §) helyébe a következő fejezet lép:
A BÍRÓSÁG FIZETÉSI MEGHAGYÁSOS ELJÁRÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ FELADATAI
A bíróság feladatai a fizetési meghagyásos eljárás megindítása előtt
313. § A pénz fizetésére irányuló lejárt követelés a közjegyző hatáskörébe tartozó, külön törvényben szabályozott fizetési meghagyásos eljárás útján is érvényesíthető.
314. § (1) Csak a 313. §-ban meghatározott fizetési meghagyásos eljárás útján vagy a 127. §-ban meghatározott módon érvényesíthető a kizárólag pénz fizetésére irányuló olyan lejárt követelés, amelynek a 24. és 25. § szerint számított összege az egymillió forintot nem haladja meg, feltéve, ha a kötelezettnek van ismert belföldi lakóhelye vagy tartózkodási helye, illetve székhelye vagy képviselete (a továbbiakban együtt: idézési cím), és ha a pénzkövetelés nem munkaviszonyból, közalkalmazotti jogviszonyból, közszolgálati jogviszonyból, szolgálati jogviszonyból, szövetkezeti tag munkaviszony jellegű jogviszonyából és a bedolgozói jogviszonyból ered.
(2) Ha a felperes a keresetével kizárólag olyan követelést érvényesít, amelyet az (1) bekezdés alapján csak fizetési meghagyásos eljárás útján lehet érvényesíteni, a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításával [130. § (1) bek. c) pont] egyidejűleg a bíróság tájékoztatja őt a fizetési meghagyásos eljárás megindításának lehetőségéről és módjairól.
(3) Az (1) bekezdés nem zárja ki, hogy a fél igényét az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló 861/2007/EK rendeletében meghatározott eljárásban vagy választottbírósági eljárásban érvényesítse.
A fizetési meghagyásos eljárást követő peres eljárás
315. § (1) A fizetési meghagyásos eljárás a kötelezett által előterjesztett ellentmondás folytán - az ellentmondással érintett részben - perré alakul.
(2) A fizetési meghagyásos eljárást az (1) bekezdésben meghatározott eseten kívül akkor is per követi, ha
(3) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem beadásának joghatályai - a (2) bekezdés b) pontja esetén a meghagyás kötelezett részére történő kézbesítésének joghatályai is - fennmaradnak, ha a keresetlevelet az elutasító vagy megszüntető végzés jogerőre emelkedését követő harminc napon belül a jogosult a bírósághoz
a) benyújtja vagy annak címére ajánlott küldeményként postára adja,
b) a XXVI. Fejezet szerinti vállalkozások egymás közötti pereiben a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon elektronikusan előterjeszti.
(4) A (3) bekezdés szerinti határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A keresetlevélhez mellékelni kell a kérelmet elutasító, illetve az eljárást megszüntető végzést.
(5) A fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem előterjesztésének ugyanaz a hatálya, mint a keresetlevél beadásának. A fizetési meghagyás kézbesítésének ugyanaz a hatálya, mint a keresetlevél kézbesítésének (128. §).
(6) A (2) bekezdésben meghatározott esetekben a 314. § (1) és (2) bekezdése alkalmazásának nincs helye.
316. § A fizetési meghagyásos eljárást követő per elintézéséből ki van zárva, és abban, mint bíró, nem vehet részt az ügyben korábban eljáró közjegyző (az őt alkalmazó közjegyző nevében eljáró közjegyzőhelyettes) és az ő 13. § (2) bekezdésében megjelölt hozzátartozója és volt házastársa.
317. § (1) A 315. § (1) bekezdésében, valamint - a 315. § (3) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén - a 315. § (2) bekezdésében meghatározott perben a fizetési meghagyásos eljárás díja és a fél célszerű és jóhiszemű eljárása keretében a fizetési meghagyásos eljárásban felmerült másolati díj (e §-ban együtt: díj) a perköltség részét képezi.
(2) A közjegyzőnek a felet költségkedvezményben részesítő jogerős végzése a peres eljárásra is hatályos, azonban a perben eljáró bíróság a végzést hatályon kívül helyezheti vagy megváltoztathatja. Ha a közjegyző a felet költségkedvezményben részesítette, a fél részben vagy egészben mentes a 315. § (1) bekezdésében foglalt esetben a peres eljárás illetékének viselése alól.
(3) Ha a felet a közjegyző a fizetési meghagyásos eljárás során költségkedvezményben részesítette, a díj megfizetéséről és viseléséről a 315. § (1) bekezdésében foglalt esetben a bíróság kötelezi a felet a költségkedvezmény folytán meg nem fizetett díjnak a MOKK részére való megfizetésére. E határozatát a bíróság a MOKK-nak is kézbesíti.
(4) A díj tekintetében igénybe vehető kedvezményre a fizetési meghagyásos eljárásról szóló külön törvényt, valamint a felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályt, a peres eljárás során igénybe vehető további kedvezményekre e törvényt, valamint az e törvény felhatalmazása alapján kiadott külön jogszabályt kell alkalmazni.
318. § (1) A bíróság a 315. § (1) bekezdésében meghatározott pert megszünteti, ha a jogosult az illetékfizetési, továbbá
a) tényállás-előadási és bizonyíték-előterjesztési kötelezettségét,
b) a XXVI. Fejezet szerinti vállalkozások egymás közötti pereiben - a keresetlevélnek a külön jogszabályban meghatározott formanyomtatványon elektronikusan történő előterjesztési kötelezettségét
a közjegyző felhívásának kézbesítésétől számított tizenöt napon belül nem teljesítette.
(2) Ha a jogosult a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmében a perré alakulás esetére illetékes bíróságként nem a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságot jelölte meg, vagy az aktanyomatot a közjegyző egyéb okból nem ez utóbbi bíróságnak küldte meg, az ügyet át kell tenni a hatáskörrel rendelkező illetékes bírósághoz, kivéve, ha a bíróság, amelyikhez az aktanyomat érkezett, a pert az (1) bekezdésben foglaltak alapján megszünteti.
319. § (1) Ha a jogosult a 318. § (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeit teljesíti, az iratok megérkezésétől számított harminc napon - az Ötödik Rész alkalmazása esetén tizenöt napon - belül a bíróság az ügy tárgyalására határnapot tűz ki, és arra a jogosultat felperesként, a kötelezettet pedig alperesként megidézi. A bíróság az ellentmondás folytán kitűzött tárgyalásra szóló idézéssel együtt a feleknek a közjegyző által megküldött aktanyomat egy példányát is kézbesíti.
(2) A XXVI. Fejezet hatálya alá tartozó perben, ha a jogosult a 318. § (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeit teljesíti, a pert a továbbiakban a vállalkozások egymás közötti pereire vonatkozó szabályok szerint kell lefolytatni.
320. § (1) Az ellentmondás folytán kitűzött tárgyalásra a keresetlevél alapján kitűzött első tárgyalás szabályait, a további eljárásra pedig az elsőfokú eljárásra vonatkozó általános rendelkezéseket - vagy ha annak a 387. § alapján helye van, az Ötödik Rész rendelkezéseit - kell megfelelően alkalmazni. Az első tárgyalási nap időpontjára vonatkozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a határidőt a 318. § (1) bekezdésében meghatározott, a jogosult által beadott iratoknak - illetőleg az aktanyomatnak, ha ez utóbbi később érkezik meg - a bírósághoz való érkezésétől kell számítani.
(2) A bíróság a végrehajtható okiratnak a kézbesítése vagy a meghagyás végrehajtói kézbesítése után előterjesztett ellentmondás folytán perré alakult eljárásban az alperest legkésőbb az eljárást befejező határozatában pénzbírsággal sújtja, ha az alperes a jóhiszemű joggyakorlás követelményeivel ellentétesen vagy egyébként nyilvánvalóan alaptalanul terjesztett elő ellentmondást kivéve, ha a fizetési meghagyás kézbesítésének vélelmét megdönti.
321. § (1) A fizetési meghagyásos eljárást követő perben a 130. § (1) bekezdésének a)-h) pontjára tekintettel helye lehet a per megszüntetésének, illetve a 315. § (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott esetben - ha a 128. § szerinti joghatályok nem maradnak fenn, akkor a 315. § (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott esetben is - a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának is.
(2) A 157/A. § alkalmazása során nem tekinthető írásbeli védekezésnek a fizetési meghagyással szemben előterjesztett ellentmondás.
322. § (1) A jogerős fizetési meghagyás ellen a XIII. Fejezet szabályai szerint perújításnak van helye. A perújítási eljárás lefolytatására az a bíróság rendelkezik hatáskörrel és illetékességgel, amelyik - ellentmondás esetén - elsőfokú bíróságként a perré alakult eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkezett volna.
(2) A 260. § (1) bekezdésének d) pontját a jogerős fizetési meghagyással szemben előterjesztett perújítás esetén úgy kell alkalmazni, hogy perújításnak akkor van helye, ha törvény ellenére a kötelezettnek a meghagyást hirdetményi úton kézbesítették. A 260. § (4) bekezdése ebben az esetben is megfelelően irányadó.
Az európai fizetési meghagyásos eljárással összefüggő eltérő rendelkezések
323. § (1) Az Európai Parlament és a Tanács 1896/2006/EK rendeletében (e §-ban a továbbiakban: rendelet) meghatározott európai fizetési meghagyásos eljárásból perré alakult eljárásra e törvény rendelkezéseit az e §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A 314. § alkalmazása esetén fizetési meghagyáson európai fizetési meghagyást is érteni kell.
(3) A kérelemnek a rendelet 11. cikke szerint történő elutasítása esetén a jogosult a bíróságnál keresetet indíthat, ebben az esetben a 315. § (2)-(5) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(4) Az ellentmondás folytán perré alakuló európai fizetési meghagyásos eljárásban a felperest a bíróság hívja föl arra, hogy harminc napon belül a peres eljárás illetékét rója le, az ügyre vonatkozó részletes tényállításait adja elő, és bizonyítékait terjessze elő. A bíróság a felhívást azzal a figyelmeztetéssel látja el, hogy az abban foglaltak elmulasztása esetében a pert megszünteti. Ha a felperes jogosultként az európai fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmében a 167. §-ának (3) bekezdése alkalmazásával jelölt meg tanút, a bíróság arra is felhívja a felperest, hogy a tanú nevét és idézhető címét - amennyiben az szükséges, egyéb személyi adatait - az ott meghatározott módon jelentse be.
(5) Ha a rendelet szabályaiból más nem következik, a rendelet 20. cikkének (2) bekezdésében meghatározott felülvizsgálatra a perújítás megengedhetőségének vizsgálatára vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.”
(4) A Pp. 326. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) Ha az első fokon eljárt közigazgatási szerv illetékessége az egész országra kiterjed - a (12) bekezdésben foglalt kivétellel - a perre a Fővárosi Bíróság kizárólagosan illetékes.”
(5) A Pp. 326. §-a a következő (12) bekezdéssel egészül ki:
„(12) Az illetékesség megállapításánál a (2) és (5) bekezdés szabályait kell alkalmazni a következő törvények alapján indult felülvizsgálati eljárásokban:
a) a közvetítői tevékenységről szóló törvény,
b) az igazságügyi szakértői tevékenységről szóló törvény,
c) a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény,
d) a közjegyzőkről szóló törvény,
e) az államháztartásról szóló törvény,
f) a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény,
g) az Országos Területrendezési Tervről szóló törvény,
h) a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló törvény,
j) a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló törvény,
k) a Nemzeti Akkreditáló Testület szervezetéről, feladat- és hatásköréről, valamint eljárásáról szóló törvény,
l) a Magyar Köztársaság nemzeti jelképeinek és a Magyar Köztársaságra utaló elnevezésnek a használatáról szóló törvény,
m) a külföldre utazásról szóló törvény,
n) a tankönyvpiac rendjéről szóló törvény,
o) a szomszédos államokban élő magyarokról szóló törvény,
p) a bírósági végrehajtásról szóló törvény.”
(6) A Pp. 367. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„367. § A végrehajtás megszüntetési, illetőleg korlátozási perre kizárólag az a bíróság illetékes, amely a végrehajtási eljárást elrendelte; ha pedig a végrehajtási eljárást a megyei bíróság vagy a munkaügyi bíróság, illetve a közjegyző rendelte el, kizárólag az adós lakóhelye szerinti helyi bíróság illetékes.”
(7) A Pp. 387. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az I-XIV. Fejezet szabályait az e Részben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni a helyi bíróság hatáskörébe tartozó, a 24. és 25. § rendelkezései szerint számítva az egymillió forintot meg nem haladó, kizárólag pénz fizetésére irányuló követelések érvényesítésére indított perekben - a 349. § (4) bekezdésében meghatározott pereket ide nem értve -, amelyekben az eljárás fizetési meghagyással szemben előterjesztett ellentmondás folytán alakult perré, vagy amelyek egyébként a 315. § (2) bekezdése alapján fizetési meghagyásos eljárást követnek (kisértékű perek).”
(8) A Pp. 388. § (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A bíróság az ellentmondás folytán perré alakult eljárásban a felperes részletes tényelőadását és bizonyítékait [318. § (1) bek.] legkésőbb a tárgyalásra szóló idézésben közli az alperessel. A bíróság a feleket a tárgyalásra szóló idézésben tájékoztatja arról, hogy a pert ezen Rész rendelkezései szerint bírálja el. A tájékoztatásnak ki kell terjednie arra, hogy a feleknek megjelenési és nyilatkozattételi kötelezettségük van, ezek, valamint az egyes eljárási - különösen a bizonyítási indítványok előterjesztésére, a keresetváltoztatásra, a viszontkereset-indításra és a beszámítási kifogás előterjesztésére vonatkozó - határidők elmulasztása milyen jogkövetkezménnyel jár.
(2) A bíróságnak a tárgyalást úgy kell kitűznie, hogy az első tárgyalási nap az ellentmondás folytán perré alakult eljárásban a 318. § (1) bekezdésében meghatározott, a jogosult által beadott iratoknak a bírósághoz való érkezését követő legkésőbb negyvenöt - a 315. § (2) bekezdésében meghatározott perekben a keresetlevélnek a bírósághoz való érkezését követő legkésőbb hatvan - napon belül megtartható legyen.”
(9) A Pp. 399. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„399. § E törvény 323. §-a az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 2006. december 12-i 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását szolgálja.”
63. § (1) Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 40. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) A fizetési meghagyásos eljárás során előterjesztett fellebbezés illetékének alapja megegyezik az eljárásért fizetendő díj alapjával.”
(2) Az Itv. 42. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Ha az (1) bekezdés c) pontjában említett eljárás az első tárgyaláson érdemben nem fejeződik be, az illetéket az a) pont szerinti mértékre kell kiegészíteni. Ha a fizetési meghagyásos eljárás perré alakul (ideértve azt az esetet is, ha a felperes a keresetlevelet a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelmet elutasító, illetve az eljárást megszüntető végzés jogerőre emelkedését követő harminc napon belül a bírósághoz benyújtja vagy annak címére ajánlott küldeményként postára adja), az a) pont szerinti mértékű illetéket kell fizetni, melybe a fizetési meghagyásos eljárásért fizetendő díj - esetleges kedvezményekkel csökkentett - összegét be kell számítani.”
(3) Az Itv. 43. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárás illetéke - ha törvény másként nem rendelkezik, és a határozat nem adó-, illeték-, adójellegű kötelezettséggel, társadalombiztosítási járulék- vagy vámkötelezettséggel, versenyüggyel, műsorszolgáltatással - kivéve a panaszügyeket -, elektronikus hírközléssel vagy közbeszerzéssel kapcsolatos - 20 000 forint.”
(4) Az Itv. 58. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az (1) bekezdés a) pontjának rendelkezését a nemperes eljárásokban megfelelően alkalmazni kell, ha a kérelemtől való elállásra a bíróság érdemi határozatának meghozatala előtt kerül sor. A 42. § (1) bekezdésének c) pontjában említett eljárásoknál, valamint a fizetési meghagyásos eljárást követően indult peres eljárásban [42. § (2) bek. 2. mondat] - amennyiben ennek feltételei egyébként fennállnak - a mérséklési kötelezettség csak a 42. § (2) bekezdése szerint kiegészített illetékre terjed ki.”
64. § (1) A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény (a továbbiakban: Kjtv.) 7. § (3) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:
„d) a közjegyzői kamarában végzett tevékenység.”
(2) A Kjtv. 24. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A (2)-(4) bekezdésben foglalt rendelkezéseket a közjegyző másik székhelyre történő áthelyezése esetén is alkalmazni kell azzal, hogy az iratok, nyilvántartások és eszközök leadásának kötelezettsége nem vonatkozik a hivatali elektronikus aláírást létrehozó eszközre és a kamara tulajdonában álló azon egyéb eszközökre, melyek áthelyezés utáni további használatáról a közjegyző és a kamara megállapodott.”
(3) A Kjtv. 29. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép, és a § a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A titoktartás (9. §) és az összeférhetetlenség (7. §) szabályai a közjegyzőjelöltre és a közjegyzőhelyettesre, a kizárás szabályai (4. §) pedig a közjegyzőhelyettesre is irányadóak, azzal, hogy a közjegyzőhelyettes az ügy elintézéséből a 32-37. § szerinti helyettesítést kivéve akkor is ki van zárva, ha az őt alkalmazó közjegyzővel szemben áll fenn kizárási ok.
(4) Ha a közjegyző a (2) bekezdés szerinti ellenjegyzésben tartósan akadályoztatva van, vagy az ellenjegyzés a közjegyző halála vagy más ok miatt lehetetlenné válik, az ellenjegyzést a közjegyző székhelye szerinti területi kamara elnöksége által az ellenjegyzés teljesítésére kirendelt közjegyző is teljesítheti. A kirendelt közjegyző az ellenjegyzést a (2) bekezdésben meghatározott közjegyző (annak halála esetén jogutódai) felelősségére és veszélyére teljesíti.”
(4) A Kjtv. 166. § (1) bekezdése a következő d) és e) ponttal egészül ki:
[A közjegyzői levéltárban kell elhelyezni]
„d) az 1992. január 1. napja és 2004. június 30. napja között készült papír alapú okiratok eredeti példányait,
e) a Magyar Országos Közjegyzői Kamara és a területi kamarák maradandó értékű iratait.”
(5) A Kjtv. 166. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A közjegyzői levéltár a Magyar Országos Közjegyzői Kamara által fenntartott köztestületi levéltár.”
(6) A Kjtv. 170. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„170. § (1) A közjegyzői levéltáros jegyzőkönyvet készít
c) az átvett iratokban tapasztalt hiányosságokról.
(2) A közjegyzői levéltáros megküldi a jegyzőkönyvet a területi kamarának és átadja részére a kamara tulajdonában lévő eszközöket, a folyamatban lévő ügyek iratait, valamint a közjegyzőnél bizalmi őrzésben lévő okiratot, pénzt (értéktárgyat, értékpapírt) és az ezekhez tartozó iratokat és nyilvántartásokat.
(3) A folyamatban lévő ügyek iratait, valamint a közjegyzőnél bizalmi őrzésben lévő okiratot, pénzt (értéktárgyat, értékpapírt) és az ezekhez tartozó iratokat, nyilvántartásokat a területi elnökség a közjegyző utódjának, ha ilyen nincs, a területi elnökség által kijelölt közjegyzőnek adja át. Az őrzési megbízást ilyenkor úgy kell tekinteni, mintha azt az átvevő közjegyzőnek adták volna.
(4) A letétbe helyezett okiratokat a közjegyzői levéltár őrzi; ha a letétet ki kell adni, azt - megkeresésére - az eljáró közjegyzőnek átadja.”
(7) A Kjtv. 183. §-a a következő i) ponttal egészül ki:
„i) a közjegyzői levéltár anyagának nyilvántartásával, szakszerű, biztonságos őrzésével, feldolgozásával és használatának biztosításával összefüggő szakmai követelményeket, valamint a levéltári anyagban végezhető selejtezés rendjét.”
65. § (1) A Vht. 6. § (2) bekezdésének c) pontjában a „közjegyzői határozat” szövegrész helyébe a „közjegyzői határozat - a fizetési meghagyás kivételével -” szöveg lép.
(2) A Vht. 10. § a)-c) és e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„a) a bíróság és a közjegyző által kiállított végrehajtási lap,
c) a bíróság végrehajtást elrendelő, letiltó, illetőleg átutalási végzése, továbbá közvetlen bírósági felhívást tartalmazó határozata, valamint a közjegyző letiltó és átutalási végzése,”
„e) a bíróság bűnügyi költségről, elővezetési és kísérési költségről szóló értesítése, továbbá a bírósági gazdasági hivatalnak a közjegyző által kiszabott pénzbírságról, az ügyészség által kiszabott rendbírságról, megállapított bűnügyi költségről, az ügyészség és a nyomozó hatóság által megállapított elővezetési és kísérési költségről, valamint a pártfogó felügyelői szolgálat által a közvetítői eljárásban megállapított, az állam által előlegezett és visszatérítendő költségről szóló értesítése,”
(3) A Vht. 13. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Nem lehet végrehajtható okiratot kiállítani a jogerős fizetési meghagyás alapján, ha a jogerősítési záradék akként került kiállításra, hogy a követelés tárgyában nincs helye végrehajtásnak.”
(4) A Vht. 16. § a), b) és i) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[Végrehajtási lapot állít ki]
„a) a közjegyző által hozott, marasztalást tartalmazó határozat és a közjegyző által jóváhagyott - a bírósági egyezséggel azonos hatályú - egyezség alapján bármelyik közjegyző, továbbá a közjegyzőnek a közjegyzői nemperes eljárás lefolytatásáért felszámított díjról és költségről kiállított költségjegyzéke alapján a költségjegyzéket kiállító közjegyzőn kívüli bármelyik közjegyző,
b) a bíróság fegyelmi bíróságának kártérítésre kötelező határozata, a közjegyzői fegyelmi bíróságnak pénzbírság és eljárási költség megfizetésére kötelező határozata, valamint a bírósági végrehajtói fegyelmi bíróságnak pénzbírság, eljárási költség és kamarai tagdíj megfizetésére kötelező határozata alapján az adós lakóhelye szerinti helyi bíróság (városi, kerületi bíróság; a továbbiakban együtt: helyi bíróság),”
„i) az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló 1896/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: 1896/2006/EK rendelet) szerint végrehajthatónak nyilvánított európai fizetési meghagyás alapján az adós lakóhelye, székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye, külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe, illetve közvetlen kereskedelmi képviselete esetén a fióktelep, illetőleg a képviselet helye - szerinti megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság, Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság; ha az európai fizetési meghagyást a magyar közjegyző bocsátotta ki, bármelyik közjegyző,”
(5) A Vht. 18. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A végrehajtási lap eredeti példánya a bíróságnál marad; a végrehajtási lapról annyi kiadmányt kell készíteni, hogy a végrehajtó, valamint minden végrehajtást kérő és adós (a továbbiakban együtt: felek) egy-egy példányt kapjanak. Az önálló bírósági végrehajtó hatáskörébe tartozó ügyben bíróság a végrehajtási lap elektronikus hiteles másolatát küldi meg a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara (a továbbiakban: kamara) számítógépes rendszerén keresztül a végrehajtónak; az elektronikus okiratról a végrehajtó készíti el az adós részére a papír alapú hiteles másolatot.”
(6) A Vht. 20. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az adós lakóhelye, illetőleg székhelye - ezek hiányában az adós végrehajtás alá vonható vagyontárgyának helye - szerinti helyi bíróság végrehajtási záradékkal látja el a 22. és a 23. §-ban felsorolt okiratot.”
(7) A Vht. 23/B. §-t követően az alábbi 23/C. §-sal egészül ki:
„23/C. § (1) Bármely közjegyző végrehajtási záradékkal látja el a közjegyzői okiratot, ha az tartalmazza
(3) Bármely közjegyző végrehajtási záradékkal látja el a zálogszerződésről szóló közokiratot, ha a követelés teljesítési határideje letelt.
(4) Bármely közjegyző végrehajtási záradékkal látja el azt a közokiratot, amely az ingatlan közös tulajdonának árveréssel történő megszüntetésére irányuló szerződésről szól, ha az okirat tartalmazza az ingatlan becsértékét, az árverési feltételeket, továbbá az eljárási költség viselésének és a befolyt vételár felosztásának a módját.
(5) E § alapján akkor van helye végrehajtásnak, ha a közjegyzői okiratba foglalt követelés bírósági végrehajtási útra tartozik, és ha a követelés teljesítési határideje letelt.”
(8) A Vht. 31/C. § (2) bekezdésének felvezető szövege helyébe a következő rendelkezés lép:
„A közokiratot kiállító hatóság székhelye szerint illetékes helyi bíróság, ha pedig a közokiratot közjegyző állította ki, bármelyik közjegyző kérelemre kiállítja”
(9) A Vht. 31/C. § (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) Az 1896/2006/EK rendelet VII. melléklete szerinti formanyomtatványt az európai fizetési meghagyást kibocsátó közjegyző állítja ki.”
(10) A Vht. 31/D. §-t követően az alábbi alcímmel, 31/E. és 31/F. §-sal egészül ki:
„A közjegyző által elrendelt végrehajtásra vonatkozó különös rendelkezések
31/E. § (1) Ha a bírósági végrehajtás elrendelésére a közjegyző rendelkezik hatáskörrel [16. § a) és i) pont, 23/C. §], a 6. § (3) bekezdésben, 7., 11-12/A., 18-19/A., 24-27., 29-31., 31/D., 32., 35., 39., 47/A., 49., 50., 56., 80., 89., 172., 179., 180., 186., 190., 200-201/A. és 204/A. §-ban a bíróság alatt a közjegyzőt is érteni kell.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 2011
bíróság
BÍRÓSÁG
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság