(2)67 A kibocsátó a 3. számú melléklet szerinti, engedély iránti kérelméhez csatolja:
b) közcsatornára történő vezetés esetében a szolgáltatónak a befogadásra vonatkozó hozzájárulását, a hozzájáruláshoz szükséges tervet, valamint a szerződést,
c)69 a kibocsátásra jellemző szennyező anyagok megnevezéséről, mennyiségéről szóló nyilatkozatát.
(3)70 Az engedélyezés során a kibocsátásra és a szennyvizek befogadóba való vezetésének szabályozására kombinált megközelítésen alapuló, a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti határértékrendszereket alkalmazó szabályozási módszert kell alkalmazni, figyelembe véve a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazási szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott felszíni vizek vízszennyezettségi határértékeit.
(4)71 Ha a kibocsátó az (1) bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelmében a 3. sz. melléklet 1.7. e) pontjában szereplő telep nyilvántartási számát nem igazolja, a vízvédelmi hatóság adatszolgáltatási kérelemmel fordul az adatról nyilvántartást vezető jegyzőhöz.
(5)72 A szennyvízkibocsátás engedélyezése iránti kérelmet a környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló jogszabály alapján a víz és a földtani közeg részszakterületen szakértői jogosultsággal rendelkező szakértő (a továbbiakban: szakértő) is elkészítheti.
26. § (1)73 A 25. § (1) bekezdése szerinti engedély határozott időtartamra, legfeljebb 5 évre – az 1. számú melléklet B) pontjának I. listájába tartozó anyagot kibocsátókra vonatkozóan legfeljebb 4 évre – adható.
(2)74 A szennyvízkibocsátásra vonatkozó engedély visszavonásáról, módosításáról a vízvédelmi hatóság hivatalból vagy a kibocsátó kérelme alapján, illetve a 14. § (5), 37. § (5) bekezdésekben meghatározott feltételek fennállása esetén dönt.
(3)75 Új létesítmények esetén a kibocsátó a próbaüzem lezárásáig akkreditált laboratórium által végzett – a próbaüzem elindítását követően minimum négy alkalommal azonos időközönként vett – mérési eredményekkel köteles igazolni, hogy az engedélyben előírt határértéket, illetve küszöbértéket tartósan és folyamatosan betartja.
(4)76 Akkor engedélyezhető az új kibocsátás, ha
(5)77 A vízvédelmi hatóság a befogadó vízminőségénél jobb minőségű szennyvizet kibocsátó új létesítmény telepítését engedélyezheti a 18–19. § figyelembevételével.
27. § (1)78 A szennyvízkibocsátásokat a vízvédelmi hatóság, közcsatornába bocsátás esetén a szolgáltató a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben79 foglaltak szerint ellenőrizheti.
b)80 akinek önellenőrzési kötelezettségét a vízvédelmi hatóság környezet veszélyeztetettség miatt megállapítja, továbbá
cb)81 közvetve (közcsatornán vagy közös üzemi tisztítón keresztül) a befogadóba vezet és egyúttal a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint meghatározott tevékenység folytatása során keletkező szennyvizet bocsát ki;
d)82 akinek felszíni vízbe történő vízszennyező anyag kibocsátására a vízvédelmi hatóság keveredési zónát jelölt ki.
(3)83 Az önellenőrzésre nem kötelezett kibocsátó – a vízvédelmi hatóságnak történő bejelentéssel és jóváhagyással – önellenőrzésre vállalkozhat. Ez esetben a kibocsátóra az önellenőrzésre kötelezettekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat kell alkalmazni.
(4)84 A felszíni vízbe történő közvetlen bevezetés esetén a 27. § (2) bekezdés szerinti kibocsátó a bebocsátási pont alatt és felett, illetve amennyiben a hatóság keveredési zónát jelölt ki, a keveredési zóna határai felett és alatt állandó kibocsátóknál évente legalább kétszer, időszakos üzemeknél legalább egyszer köteles a befogadó vízszennyezettségének ellenőrzésére. Az ellenőrzés rendjét és szabályait a vízvédelmi hatóság a kibocsátási engedélyben határozza meg.
28. § (1)85 Az önellenőrzésre kötelezett a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben meghatározottak szerint önellenőrzési tervet köteles készíteni, amelyet a vízvédelmi hatóság részére, valamint
(2)86 Az önellenőrzésre kötelezett kibocsátónak az önellenőrzési tervet első alkalommal a kibocsátási engedély hatálybalépését követő 60 napon belül kell benyújtani, melyet legalább 5 évente felül kell vizsgálni. Az önellenőrzési tervet szakértő is elkészítheti, és a vízvédelmi hatóság hagyja jóvá. Az önellenőrzési terv szerinti éves vizsgálati időpontokat a tárgyévet megelőző év november 30-áig be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak, mely bejelentés nem minősül az önellenőrzési terv módosításának. Az önellenőrzési tervben rögzített ellenőrzések száma – az időszakos üzemek kivételével – egy naptári évben 2 alkalomnál kevesebb nem lehet.
(3)87 Az önellenőrzésre kötelezett az önellenőrzés keretében végzett vizsgálatok eredményét – azok tartalmától függetlenül – az önellenőrzési tervben rögzített időpontban, de legkésőbb a mintavételt követő húsz napon belül:
(4)88 Az önellenőrzés keretében végzett vizsgálatok eredményeit a szolgáltató, illetve a közös üzemi tisztító üzemeltetője értékeli a kibocsátás határértékeknek való megfelelőség alapján. Amennyiben az önellenőrzés eredménye vagy a szolgáltató által lefolytatott helyszíni ellenőrzés eredménye azt bizonyítja, hogy a kibocsátó vízszennyezést, vagy a közcsatorna károsító szennyezését követte el, a szennyezés megállapítására vonatkozó valamennyi iratot és egyéb vizsgálati adatot meg kell küldeni a vízvédelmi hatóságnak, a kibocsátó adatszolgáltatásától, illetve a szolgáltató ellenőrzése esetében a helyszíni ellenőrzés időpontjától számított harminc napon belül.
(5)89 Amennyiben az önellenőrzésre kötelezett vagy önellenőrzésre vállalkozott kibocsátó önellenőrzési tervet nem készít vagy azt nem az elfogadottak szerint hajtja végre, a vízvédelmi hatóság, illetve közcsatornába bocsátás esetén a vízvédelmi hatóság felhívására a szolgáltató, a kibocsátó költségére köteles az engedélyben meghatározott kibocsátás, illetve a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti keletkezés helyén, az elkeveredés előtti ponton a szennyvíz szennyező anyag tartalmának és a kibocsátás körülményeinek használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti meghatározott vizsgálatára.
29. § (1)90 A kibocsátó önellenőrzésének megfelelőségét, valamint az önellenőrzésre nem kötelezett, illetve nem vállalkozott kibocsátó esetében a befogadóra vonatkozó határértékek betartását a vízvédelmi hatóság, továbbá közcsatornába bocsátás esetében a küszöbértékek betartását a vízvédelmi hatóság és a szolgáltató a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben91 foglaltak szerint ellenőrzi.
(3) Közvetett bevezetés esetében, az önellenőrzésre kötelezett helyett az önellenőrzés végrehajtását a szolgáltató vagy a közös üzemi szennyvíztisztítót üzemeltető szerződés alapján elvégezheti.
(4)93 A kibocsátási határérték betartását a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben foglaltak szerint az engedélyben meghatározott mintavételi helyen:
b)94 önellenőrzésre nem kötelezett kibocsátó esetében a vízvédelmi hatóság, közcsatornába bocsátás esetében a szolgáltató ellenőrzése
(5)95 Amennyiben a vízvédelmi hatóság, illetve a szolgáltató a helyszíni ellenőrzés során az önellenőrzésben – az önellenőrzési tervben előírtakhoz képest – hiányosságot állapít meg, vagy az önellenőrzési rendszert, a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet előírásai alapján, nem minősíti megbízhatónak a kibocsátási határérték betartásának megfelelőségét a saját mérési eredményeire alapozza.
30. §96 (1) A 27. § (2) bekezdésében meghatározott kibocsátó a szennyvízkibocsátás jellemzőiről és a technológiai folyamatok üzemviteléről adatot szolgáltat, és évente összefoglaló jelentést készít.
(3)97 Az (1) és (2) bekezdés szerinti adatokat és jelentést a kibocsátó a tárgyévet követő év március 31-ig elektronikus úton megküldi az illetékes vízvédelmi hatóságnak, amelyekről a vízvédelmi hatóság nyilvántartást vezet.
(4)98 Az (1) és a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás és jelentéstétel során a 27. § (2) bekezdésében meghatározott kibocsátó felelőssége, hogy a rá vonatkozó számviteli szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint az egyéb nyilvántartási rendszereivel és mérési, megfigyelési adataival megegyező, teljes körű adatokat szolgáltasson a vízvédelmi hatóság részére.
33. § (1)103 A vízvédelmi hatóság a csatornabírságot a szolgáltató bírságjavaslata figyelembevételével, illetve a vízszennyezési bírságot a 2. számú melléklet 1. pontja szerint állapítja meg és a tárgyévet követő év június 30-áig szabja ki.
(2)104 A csatornabírságot, illetve vízszennyezési bírságot önellenőrzésre nem kötelezett kibocsátóknál a helyszíni ellenőrzés alapján, önellenőrzésre kötelezetteknél, ha a vízvédelmi hatóság, illetve a szolgáltató az önellenőrzés megfelelőségét elfogadta, az önellenőrzési adatok alapján kell megállapítani. Az önellenőrzés meg nem felelése esetén a bírságot a helyszíni ellenőrzés alapján kell megállapítani.
(3)105 Nem szennyvízzel felszíni vízbe vagy közcsatornába – az engedélyezett minőségben és módon ürített nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz kivételével – bebocsátott szennyező anyag esetén a bírságot annak teljes mennyisége után kell megállapítani.
(4) A 32.106 § (3) bekezdésében meghatározott esetben a közcsatornában (szennyvíztisztító telepen) kárelhárítási gyakorlattal okozott kár megtérítését a szolgáltató külön igényelheti.
34. § (1)107 Ha a közcsatornába bocsátás előtti szennyvízelvezető létesítményt, illetve a szennyvíz-előtisztító berendezést több kibocsátó közösen használja, a bírságot a csatlakozó szennyvízhálózat és közös bekötés esetében az átadási ponthoz tartozó házi szennyvízhálózat, illetőleg csatlakozó víziközmű-hálózat működtetője köteles megfizetni.
(3)108 A bírságot a határozat jogerőre emelkedését követő hónap 15. napjáig kell a határozatban megjelölt kedvezményezett részére (fizetési számlájára) befizetni
a)109 vízszennyezési bírság fizetése esetében a bírság 70%-át az illetékes vízvédelmi hatóság és a bírság 30%-át a határozatban kedvezményezettként megjelölt önkormányzat,
b)110 csatornabírság fizetése esetében a bírság 97%-át a határozatban kedvezményezettként megjelölt szolgáltató és a bírság 3%-át, de legfeljebb 300 000 Ft-ot az elsőfokú határozatot meghozó vízvédelmi hatóság
(5)112 A vízszennyezési vagy a csatornabírságot nem kell kivetni, ha a kiszámított bírság összege egy kibocsátásra számítva kevesebb, mint 50 000 Ft.
35. § (1)113 Azt a kibocsátót vagy tulajdonost, aki
a)114 a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti önellenőrzési terv készítését és annak jóváhagyását elmulasztotta,
b)115 az önellenőrzési tervét a vízvédelmi hatóság általi felszólításra sem készíti el,
c)116 a jóváhagyott önellenőrzési terv a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti teljesítését elmulasztotta,
e)117 szennyezéscsökkentési ütemtervét a vízvédelmi hatóság által előírt határidőig (települési szennyvízelvezetés esetén ez a kötelezettség a tulajdonost terheli) nem készíti el,
g)118 a szennyvízkibocsátására vonatkozó (jogszabályban, illetve hatósági kötelezésben előírt) adatszolgáltatási kötelezettségét határidőre, illetve a vízvédelmi hatóság felszólítására sem teljesíti,
h)119 engedélyköteles tevékenységet, illetve az ehhez tartozó technológia üzemeltetését engedély nélkül kezdi meg és szennyvízkibocsátást folytat,
i)120 engedélyezéshez szükséges adatokban bekövetkezett változást nem jelent be a vízvédelmi hatóságnak, illetve nem kéri az engedély módosítását, valamint a vízvédelmi hatóság felszólítására a módosításhoz szükséges meglévő engedélyét, továbbá a kibocsátására jellemző szennyező anyagokra vonatkozó nyilatkozatát az előírt határidőre nem küldi meg,
j)121 felszíni vízbe, csapadékvíz elvezető hálózatba engedély nélküli szennyvíz (használt víz) bevezetését a vízvédelmi hatóság által előírt határidőre nem szünteti meg, illetve a 12. § (5) bekezdés szerinti tilalmat megszegi és közcsatornába hulladékot (így különösen: élelmiszer hulladékot) bocsát
(2)122 A vízvédelmi bírságot az erről rendelkező határozat jogerőre emelkedését követő harminc napon belül kell a határozatban megjelölt számlára a vízvédelmi hatóság részére befizetni.
36. § (1)123 Aki rendkívüli szennyezést okoz, rendkívüli vízszennyezési vagy csatornabírságot köteles fizetni.
a)124 ha a kibocsátó a rendkívüli szennyezés tényét a vízvédelmi hatóságnak, illetve a szolgáltatónak haladéktalanul bejelentette és a károk enyhítése érdekében tőle elvárható módon közreműködött;
c)125 háromszorosa, ha a kibocsátó a szennyezés tényét a vízvédelmi hatóságnak, illetve a szolgáltatónak haladéktalanul bejelentette, de a károk enyhítésében nem működött közre;
(5)126 A vízvédelmi hatóságnak előre bejelentett tervszerű karbantartási műveletből származó vízszennyezés miatt a határérték feletti kibocsátás után kell a vízszennyezési bírságot kiszabni.
37. § (1)127 Abban az esetben, ha a kibocsátó a vízvédelmi hatóság által jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervet neki felróható módon nem hajtja végre, vagy nem az előírt ütemben teljesíti, a vízvédelmi hatóság a szennyező tevékenységet részben vagy egészében korlátozhatja, felfüggesztheti, megtilthatja, a települési szennyvíztisztító telepek, a közszolgáltatást végző, létfenntartási, közegészségügyi, közoktatási és tűz- és katasztrófavédelmi feladatokat ellátó intézmények kivételével.
(4)128 Új létesítmények esetében, amennyiben a próbaüzem lezárását követően a határértékeket a kibocsátó nem tartja be, a vízvédelmi hatóság a szükséges szennyezéscsökkentési intézkedések megtételére kötelezi. A teljesítés határidejét legfeljebb két évre határozza meg a teljes bírság 30%-ának kiszabása mellett.
(5)129 Amennyiben a kibocsátó a kibocsátási határértéket nem teljesíti, valamint az előírt szennyezéscsökkentési intézkedéseket nem teszi meg
38. § (1)130 A vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a 19. § (2) bekezdésére figyelemmel megállapított kibocsátási határértékeket – a (2), az (5) és a (6) bekezdésekben foglaltak kivételével – a meglévő létesítményekre legkésőbb 2010. december 31-ig kell teljesíteni (türelmi idő).
a)131 a települési szennyvíztisztítás szempontjából érzékeny felszíni vizek és vízgyűjtőterületük kijelöléséről szóló kormányrendeletben megállapított érzékeny területeken lévő 10 000 lakosegyenérték fölötti szennyvízelvezetési agglomerációk települési szennyvíztisztító telepei esetén a türelmi idő 2008. december 31;
d)132 az energetikai célú termálvíz-hasznosítás esetén a türelmi idő 2014. december 22.
(3)133 Türelmi idő nem állapítható meg azon létesítmények esetében, ahol a kibocsátási határérték e rendelet hatálybalépésekor – e rendelet 25. §-ában meghatározott engedélyezési eljárás során vagy azt megelőzően elvégzett vizsgálati eredmények alapján – teljesíthető.
(4)134 A türelmi idő alatt a bírságot
(5)135 A szolgáltató kérelmére a hatóság a (7) bekezdésben meghatározott türelmi időn belüli határnapot állapít meg, ha
aa) vízjogi létesítési engedélye 2010. december 31-ig jogerőre emelkedett, vagy
(6)136 Ha a nem szolgáltató kibocsátó a hatóság által jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervének végrehajtását megkezdte, de azt az ütemezésnek megfelelően nem tudja teljesíteni, akkor – kérelmére – a hatóság a (7) bekezdésben meghatározott türelmi időn belüli határnapot állapíthat meg, ha a nem szolgáltató kibocsátó csatolta a kérelemhez:
(7)137 Az (5) és a (6) bekezdésekben meghatározott esetekben a türelmi idő utolsó napja:
38/A. §138 A kizárólag energiahasznosítás céljából történő termálvíz kitermelése esetén a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján megállapított kibocsátási határértékeket meglévő és új létesítmény esetében is 2027. december 31-ig kell teljesíteni (átmeneti időszak). Az átmeneti időszakban a vízszennyezési bírság mértéke az adott szennyezőanyagra a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a 19. § (2) bekezdésére figyelemmel megállapított kibocsátási határérték feletti kibocsátás után számított teljes bírság 3%-a.
39. § (1)139 A kibocsátási határérték évi kétszeri vagy ennél többszöri 20%-os túllépése esetén, továbbá a települési szennyvíztisztító telepeknél a 2. számú melléklet 2/I. 2.7.2. a) pontja szerinti követelmények meg nem tartása esetén a vízvédelmi hatóság a szennyezést okozó kibocsátót, a közcsatorna és közös üzemi tisztító esetén annak tulajdonosát szakértő által is elkészíthető szennyezéscsökkentési ütemterv benyújtására és jóváhagyatására és az abban foglaltak megvalósítására kötelezi.
(2)140 A kibocsátó szennyezéscsökkentési ütemtervét a vízvédelmi hatóság részére, valamint észrevételezés céljából:
(3)141 Amennyiben a kibocsátó a szennyezéscsökkentést a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervnek megfelelően hajtja végre, a bírságot a vízvédelmi hatóság az adott szennyező anyag kibocsátási határértéke feletti kibocsátása után a számított teljes bírság 3%-ában állapítja meg. Ez a kedvezmény a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervben foglalt fejlesztések megvalósításáig, üzembe helyezésig, de legfeljebb a türelmi idő végéig tart.
(5)142 A befogadó ökológiai állapotának, illetve a közcsatorna állapotának védelmében a vízvédelmi hatóság, a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervben részletezett fejlesztések megvalósítására vonatkozó ütemezés alapján a 38. § (1) és (2) bekezdésben rögzítetteknél rövidebb türelmi időt is előírhat.
(6)143 Az (1) bekezdésben meghatározott esetben szennyezéscsökkentésként az anyagáram egyes módszerekkel (így például hígítás nélküli koncentrációcsökkentés, változatlan koncentráció mellett a kibocsátott szennyvíz mennyiségének csökkentése, a gyártástechnológia módosítása, szennyezőanyag felhasználásának, illetve kibocsátásának csökkentése) történő csökkentése elfogadható.
FELSZÍNI VIZEK KÁRMENTESÍTÉSE144
A kivizsgálás145
39/A. §146 (1)147 A vízvédelmi hatóság a felszíni víz jelentősen kedvezőtlen állapotának valószínűségéről birtokába került adat, információ alapján vizsgálatot folytat le. A kivizsgálást a kockázat mérlegelése alapján a Kvt. vonatkozó rendelkezései alkalmazásával folytatja le.
d)148 a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott környezetminőségi határérték túllépése;
(3)149 A kivizsgálás alapján a vízvédelmi hatóság:
(4)150 A vízvédelmi hatóság a kivizsgálás során, valamint a kármentesítés bármely szakaszában azonnali beavatkozást igénylő környezetkárosodás esetén a szükséges környezetvédelmi megelőző és kárelhárítással összefüggő, a környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló kormányrendelet szerinti intézkedésről rendelkezhet.
A kármentesítés151
39/B. §152 (1)153 A kármentesítés végrehajtására kötelezett a vízvédelmi hatóság által – a tevékenységével összefüggő – meghatározott adatot, információt a vízvédelmi hatóság részére bocsátja.
(4)154 A vízvédelmi hatóság a kármentesítés szakaszairól vagy azok egy részéről a környezeti kockázatot mérlegelve összevont határozatot is hozhat indokolt esetben.
(8)155 A kármentesítés során az eredeti környezetéből (helyéről) kitermelt és a szennyezett területen a kívánt mértékig a legjobb elérhető technika alkalmazásával sem ártalmatlanítható, elszállított szennyező anyagok kezelésére a hulladékokra vonatkozó a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
(10)156 A kármentesítés (2) bekezdésben meghatározott szakaszaira, valamint a (4) bekezdés szerint összevont határozat alapján tervezett kármentesítés engedélyezésére irányuló kérelmekhez csatolt dokumentációt, továbbá a kármentesítési szakasz elvégzéséről szóló jelentést (zárójelentést) szakértők is elkészíthetik.
(11)157 A kármentesítés során tervezési feladatokat szakértők is végezhetnek. Amennyiben a kármentesítés sajátosságai megkövetelik, a szakértők jogosultságának a tervezési feladatokkal érintett valamennyi szakterületre vagy részterületre ki kell terjednie.
Tényfeltárás158
39/C. §159 (1) A tényfeltárás
(4)160 A tényfeltárási tervet a (2) bekezdés szerinti határozatban megjelölt határidőre engedélyezésre be kell nyújtani a vízvédelmi hatósághoz. A vízvédelmi hatóság nem kötelezi a kötelezettet tényfeltárási terv készítésére, ha a kármentesítés sürgőssége, a várható költség alacsony szintje, a szennyező anyagok kis száma valószínűsíthető.
(5)161 A (4) bekezdés szerinti tényfeltárási terv elfogadásáról a vízvédelmi hatóság dönt.
(6)162 A tényfeltárási munkák megkezdését nyolc napon belül, a tényfeltárás során észlelt bármilyen rendkívüli körülményt haladéktalanul be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak.
(7)163 A tényfeltárás során észleltek alapján, a tényfeltárásra kötelezett kezdeményezésére indokolt esetben, a vízvédelmi hatóság nyolc napon belül dönt a tényfeltárási terv módosításának elfogadásáról vagy elutasításáról.
(8)164 A tényfeltárást és annak eredményeit dokumentálni kell. A tényfeltárási záródokumentációt a (9) bekezdés szerint kell összeállítani és benyújtani a vízvédelmi hatósághoz.
(10)165 A vízvédelmi hatóság dönt a tényfeltárási záródokumentáció elfogadásáról, valamint a környezetkárosodással kapcsolatos további feladatokról, így:
Beavatkozás166
39/D. §167 (1) A beavatkozási terv tartalmi követelményeit a 4. számú melléklet tartalmazza.
(2)168 A vízvédelmi hatóság a 4. számú mellékletben meghatározottak figyelembevételével a beavatkozási terv alapján dönt az abban megjelölt lehetséges beavatkozás kiválasztásáról és végrehajtásának elrendeléséről.
(4)169 A beavatkozási munkák megkezdését az azt megelőző tíz nappal be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak, amely a munkálatokat ellenőrzi. A beavatkozási munkákat dokumentálni kell.
(5)170 A beavatkozás során észleltek alapján, a kötelezett kezdeményezésére indokolt esetben a vízvédelmi hatóság engedélyezi a beavatkozási terv módosítását.
(6)171 A beavatkozás befejezését nyolc napon belül be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak.
(8)172 A vízvédelmi hatóság ellenőrzésére a beavatkozási záródokumentáció elbírálásáig kerülhet sor.
(9)173 A kötelezett a beavatkozási munkák befejezését követően a (10) bekezdés szerint összeállított beavatkozási záródokumentációt köteles benyújtani a vízvédelmi hatósághoz.
(11)174 A vízvédelmi hatóság a beavatkozási záródokumentáció kézhezvételét követően:
Monitoring175
39/E. §176 (1) A kármentesítés tényfeltárás és beavatkozás szakaszaiban folytatott tevékenység környezetre gyakorolt hatását, eredményességét, továbbá a környezetkárosodás csökkenését, illetve megszűnését folyamatosan, illetőleg az egyes szakaszokat követő időszakokban a környezeti állapot változását a kötelezett monitoring keretében ellenőrzi.
c)177 a monitoringot elrendelő vízvédelmi hatósági határozat szerinti tartalmú és gyakoriságú adatszolgáltatást;
(7)178 A (6) bekezdésben foglaltaktól a vízvédelmi hatóság indokolt esetben eltérhet, különösen, ha a beavatkozás befejezése után az állapot megfigyeléséről más tevékenységhez kapcsolódó monitoring kötelezettség keretében gondoskodnak.
(9)179 A monitoring záródokumentáció alapján a vízvédelmi hatóság dönt:
40. §180 (1)181 A kibocsátások, bevezetések és veszteségek nyilvántartása érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. és 8. cikkével összhangban és a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint összegyűjtött információk, valamint más rendelkezésre álló adatok alapján, minden vízgyűjtőkerület vagy vízgyűjtőkerület-rész tekintetében az Országos Vízügyi Főigazgatóság a vízügyi és vízvédelmi hatóságok bevonásával nyilvántartást vezet – ha rendelkezésre állnak térképek, akkor ezekkel együtt – az 1. számú melléklet E) pontjában felsorolt valamennyi elsőbbségi és elsőbbségi veszélyes anyag kibocsátásáról, bevezetéséről és veszteségéről, beleértve adott esetben az üledékben és biótában meglévő koncentrációjukat is.
(3)182 Az Országos Vízügyi Főigazgatóság – a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott és elvégzett elemzések eredményeire figyelemmel – aktualizálja az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást. A nyilvántartásban szereplő adatok megállapítására vonatkozó referencia-időszak az elemzés elkészítésére kitűzött évet megelőző egy év, illetve a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezéséről, valamint a növényvédő szerek csomagolásáról, jelöléséről, tárolásáról és szállításáról szóló miniszteri rendelet által szabályozott elsőbbségi anyagok, szennyező anyagok esetében a megelőző három év átlaga. Az aktualizált nyilvántartást a miniszter a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerint készített országos vízgyűjtő-gazdálkodási tervben közzéteszi, és erről a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendeletben előírtaknak megfelelően tájékoztatja a Bizottságot.
41. § (1)184 E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2)–(4)185
(5)186 Meglévő létesítmények esetében a szennyvízbírságról szóló 3/1984. (II. 7.) OVH rendelkezés, illetve a csatornabírságról szóló 204/2001. (X. 26.) Korm. rendelet, új létesítmények esetében a csatornabírságról szóló 204/2001. (X. 26.) Korm. rendelet alapján megállapított jogszabályi és egyedi határértékek a 25. § szerinti engedélyezési eljárásban megszerezhető engedély kiadásáig továbbra is érvényesek.
(6)187 A 19. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettséget a 2000 LE feletti terhelési kapacitású települési szennyvíztisztítóknak 2014. december 31. napjáig kell teljesíteni.
42. § (1)188 E rendelet hatálybalépése után engedélyezett (létesítési vagy építési engedély) létesítmények esetében vízszennyező anyag bevezetése tilos bányatavakba, valamint minden olyan tóba, ahol a fedőrétegek eltávolításával került felszínre a felszín alatti víz, továbbá a felszín alatti víz állapota szempontjából érzékeny területeken levő települések besorolásáról szóló miniszteri rendelet szerinti fokozattan érzékeny területen lévő olyan vízfolyásba, melynek medre időszakosan kiszárad.
(2)–(3)189
(7)191 A természetes és mesterséges eredetű radioaktív anyagoktól eredő, folyadékkal kibocsátott szennyezés kibocsátási határértékeit, az ellenőrzés, valamint a bírságolás szabályait az atomenergia alkalmazása során a levegőbe és vízbe történő radioaktív kibocsátásokról és azok ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet határozzák meg.
43. §192
44. §193 A miniszter az e rendeletben meghatározott elsőbbségi anyagok kibocsátási és környezetminőségi (vízszenyezettségi) határértékeit és a felszíni vízbe vezetésre vonatkozó szabályokat rendeletben állapítja meg, amennyiben erről 2006. december 22-ig az Európai Közösség tagállamai között közösségi szintű megegyezés nem jön létre. Az elsőbbségi listára később felvett anyagok esetében – közösségi szintű megegyezés hiányában – a miniszter a kibocsátási és vízszennyezettségi határértékeket az anyag listára kerülésétől számított öt éven belül állapítja meg.
44/A. §194 (1) E kormányrendeletnek a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet és a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 64/2008. (III. 28.) Korm. rendelet módosításáról szóló 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: kormányrendelet mód.) megállapított rendelkezéseit a kormányrendelet mód. hatálybalépésekor195 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
44/B. §196 A 2. számú mellékletnek az egyes vízügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet] 1. mellékletével megállapított 2/I. fejezet 2.9. pontját a 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet hatálybalépésekor197 folyamatban lévő hatósági eljárásokban, valamint bírósági felülvizsgálati eljárásokban is alkalmazni kell.
45. §198 Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
h)199 a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/39/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.
1. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez200
2. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez201
3. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez
A szennyvízkibocsátás engedélyezéséhez az e rendelet 21. § (1)–(3) bekezdéseiben előírt engedélyezési eljárás során a külön jogszabályok szerinti engedélykérő dokumentáció tartalmi követelményeire vonatkozó előírásokat csak új létesítmények vízjogi engedélyezése, új és meglévő létesítmények egységes környezethasználati engedélyezése és meglévő létesítmények felülvizsgálata során kell teljesíteni, továbbá az engedélykérelemnek tartalmaznia kell a B) fejezet szerint meghatározott adatokat is.
B)202 Meglévő létesítményből kibocsátók engedélyének (vízjogi üzemeltetési, környezetvédelmi, működési, egységes környezethasználati, 25. § szerinti) szennyvízkibocsátással kapcsolatos megújításához, illetve meglévő, a 21. § (3) bekezdés szerinti kibocsátást folytatók kibocsátási határértékeinek megállapításához az e rendelet hatálybalépése után benyújtott engedélykérő dokumentációnak a következő adatokat, tervrészleteket kell tartalmaznia:
1.1. A külön jogszabályban203 meghatározott adatok.
a) a szennyvíz keletkezését eredményező gyártástechnológia, a felhasznált alap- és segédanyagok, az ezekkel összefüggő – az anyagokban előforduló – károsító anyagok fajtái. A termelés jellemző volumen adata, illetőleg a termelési kapacitás;
b) a termelési időszakok időtartama;
c) a szennyvíz keletkezését befolyásoló munkarend, az éves üzemnapok száma;
d) idényben vagy időszakosan működő kibocsátóknál az aktuális idény vagy időszak tartama, jellemzői;
e) több műszakban, eltérő technológiákkal üzemelő kibocsátóknál a szennyvíz műszakonkénti megoszlása;
f) a vízveszteségnek az alkalmazott technológia jellemzői alapján mért vagy számított mértéke;
g) amennyiben az adott gyártási technológiára vonatkozóan a külön jogszabályban technológiai határértékek vannak érvényben, meg kell adni, hogy a folytatott (vagy folytatni kívánt) tevékenység(ek) a jogszabály mellékletében szereplő technológiák melyikével azonosítható (sorszám és pontos megnevezés megjelölésével);
h) több – technológiai határértékkel bíró – gyártási technológia esetében a szennyvízmennyiség megadása technológiai bontásban, m3/nap mértékegységben. Amennyiben a technológiai határérték(ek) a felhasznált anyag vagy termék egységére vetített szennyező anyag mennyiségben van megadva (kg/t), akkor szükséges a felhasznált anyag vagy előállított termék mennyiségének megadása technológiánként.
c) vízminőségvédelmi területi kategória szerinti besorolása,
c) az üzemelés (szennyvíztisztítás) megkezdésének időpontja,
d) az engedély jogerőre emelkedését követő érdemi, a szennyvíztisztítás hatékonyságát befolyásoló változások ismertetése,
e) a szennyvíztisztító mértékadó kapacitás (m3/d; LE),
f) a szennyvíztisztító telep jellemző szennyező anyag terhelése,
g) a szennyvíztisztítási technológia leírása,
h) az üzemelő tisztító műtárgyak ismertetése,
i) a szennyvíztisztítás hatásfoka,
j) a keletkező iszap mennyiségi, minőségi adatai, kezelése, végleges elhelyezése.
1.5. A szennyvízelőkezelő és szennyvíztisztító létesítmények üzemeltetési és kárelhárítási szabályzatának leírása
b)205 a szennyvízkibocsátás ellenőrzésére vonatkozó adatok
– mintavételi helyek (önellenőrzési és hatósági mintavétel a nyers szennyvíz és a kibocsátott szennyvíz ellenőrzésére),
– önellenőrzést végző akkreditált laboratórium megnevezése.
1.7. Benyújtandó egyéb tervrészletek, adatok:
e)206 a vízvédelmi hatóság hatáskörébe nem tartozó alkalmazási, működési és használatbavételi engedélyek, valamint a közegészségügyi hatóság által kiadott engedély másolatai és a telep nyilvántartási száma,
f) az eddig előfordult üzemzavarok, havária események rövid ismertetése.
2. Egyes vízilétesítményekből való kibocsátás esetén az 1.1., 1.3–1.7. pontokban előírtak értelemszerű megadásán túl az engedélykérő dokumentációhoz a következőket is csatolni kell:
2.7. Települési szennyvíztisztítóból való kibocsátás esetén
a) a telep lakosegyenértékben (60 g BOI5/főxnap) kifejezett szervesanyag eltávolító kapacitása,
e) a telep lakosegyenértékben (60 g BOI5/főxnap) kifejezett szervesanyag terhelése,
2.8. Szivattyútelepről való közvetlen bevezetést folytató kibocsátás esetén
b) az engedély jogerőre emelkedését követő érdemi, a kibocsátást befolyásoló változások ismertetése,
c) a kibocsátott szennyvíz mennyiségére és minőségére vonatkozó (önellenőrzési) adatok,
d) egyéb csatornamű hulladékok mennyiségére, minőségére és ártalmatlanítására vonatkozó adatok,
e) üzemeltetési szabályzat,
f) kárelhárítás szabályzat.
2.9. A végpontján szennyvíztisztító teleppel nem rendelkező szennyvízelvezető hálózatból (szabadkiömlőből) való közvetlen bevezetés esetén
a)208
d) kárelhárítási szabályzat.
3. Amennyiben a meglévő létesítményből kibocsátást folytató vízjogi engedélyköteles kibocsátó nem rendelkezik érvényes vízjogi üzemeltetési engedéllyel az 1., 2. fejezetekben előírtak értelemszerű alkalmazásával megadott adatokon túl a következőket is csatolni kell az engedélykérő dokumentációhoz:
3.8. Amennyiben a kibocsátó nem nyújtott be engedélykérelmet
a) szennyvíztisztító telepről vagy szennyvíz-előtisztító (kezelő) létesítményből való kibocsátás esetében
– a külön jogszabályban210 előírtak;
– a vízgyűjtőterület jellemzése,
– a vízgyűjtőterületen működő, a környezetre potenciális veszélyt jelentő, nagyobb ipari szennyvízkibocsátók megnevezése, ezen kibocsátók szennyvizeinek jellemzése,
–211 a vízgyűjtőterületen leeresztett nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyisége, minősége,
– a szivattyútelep műtárgyainak és berendezéseinek leírása, vázlatrajza;
– a vízgyűjtőterületen működő, a környezetre veszélyt jelentő, nagyobb ipari szennyvízkibocsátók megnevezése, ezen kibocsátók szennyvizeinek jellemzése,
–212 a vízgyűjtőterületen leeresztett nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz mennyisége, minősége.
4. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez213
2.214 A beavatkozási tervben megjelölt lehetséges beavatkozások közötti választáshoz a kötelezett
b) a kiegészítő és a kompenzációs215 beavatkozás mértékének meghatározása során a kieső felszíni vizet vagy szolgáltatást az adott felszíni vízzel vagy szolgáltatással egyenértékű felszíni vízzel vagy szolgáltatással kell helyettesíteni. A helyettesítés elsődleges követelménye a károsodott felszíni vízhez vagy szolgáltatáshoz típusában, minőségében és mennyiségében hasonló felszíni víz, illetve szolgáltatás biztosítása.
a) a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott helyettesítés nem valósítható meg, alternatív értékelési technikákat kell alkalmazni, alternatív felszíni vizek, illetve szolgáltatások biztosításával (így például: a minőségromlás kompenzálható a kármentesítési intézkedések mennyiségének növelésével). A vízvédelmi hatóság a szükséges kiegészítő és kompenzációs216 beavatkozás mértékének meghatározására előírhatja a megfelelő módszert (így például: pénzügyi értékelés);
3. A kiegészítő és a kompenzációs217 beavatkozások tervezése során annyi időre kell gondoskodni további felszíni vizekről, illetve szolgáltatásokról, amennyi a beavatkozások ideális időtartama és időbeosztása alapján szükséges (így például: minél több időt vesz igénybe az eredeti állapotba történő visszaállás, annál több kompenzációs218 beavatkozást kell alkalmazni, míg a többi tényező nem változik).
5. A lehetséges beavatkozások értékelése során választható olyan elsődleges beavatkozás, amely nem, vagy csak lassabban állítja vissza teljesen a károsodott felszíni vizek eredeti állapotát (így például: ha az azonos szintű felszíni vizek, illetve szolgáltatások biztosításáról máshol alacsonyabb költséggel lehet gondoskodni). A választás feltétele, hogy eredményként az elsődleges területen a felszíni vizekben, illetve szolgáltatásokban bekövetkező veszteséget egyre jelentősebb kiegészítő vagy kompenzációs219 beavatkozással kompenzáljuk annak érdekében, hogy az elveszített felszíni vizekhez, illetve szolgáltatásokhoz hasonló szintű felszíni vizek, illetve szolgáltatások álljanak rendelkezésre.
6. Kompenzációs220 beavatkozást kell végezni a felszíni vizek és azok szolgáltatásainál regenerálódásáig bekövetkező ideiglenes veszteségek kompenzálására. Ez a kompenzáció a felszíni víz további javítását jelenti vagy károsodott, vagy pedig a másik természeti területen. E fogalom nem terjed ki a köznek nyújtott pénzbeli kompenzációra.
5. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez221
67 A 25. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361–362. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
68 A 25. § (2) bekezdésének a) pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
69 A 25. § (2) bekezdésének c) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361–362. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 25. § (3) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
71 A 25. § (4) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (1) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
72 A 25. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A 26. § (1) bekezdése a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
74 A 26. § (2) bekezdése a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 29. § (3) bekezdésével megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
75 A 26. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 26. § (4) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
77 A 26. § (5) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 34. pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
78 A 27. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
79 Lásd a 27/2005. (XII. 6.) KvVM rendeletet.
80 A 27. § (2) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
81 A 27. § (2) bekezdés c) pont cb) alpontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
82 A 27. § (2) bekezdés d) pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
83 A 27. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
84 A 27. § (4) bekezdését a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 28. § (1) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
86 A 28. § (2) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 28. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 28. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
89 A 28. § (5) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
90 A 29. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
91 Lásd a 27/2005. (XII. 6.) KvVM rendeletet.
92 A 29. § (2) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 A 29. § (4) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
94 A 29. § (4) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
95 A 29. § (5) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
96 A 30. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
97 A 30. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 30. § (4) bekezdését a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
103 A 33. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
104 A 33. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
105 A 33. § (3) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
106 A Magyar Közlöny 2004. évi 116. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
107 A 34. § (1) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
108 A 34. § (3) bekezdés bevezető szövegrésze a 314/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. §-a szerint módosított szöveg.
109 A 34. § (3) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
110 A 34. § (3) bekezdésének b) pontja a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
111 A 34. § (4) bekezdését a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
112 A 34. § (5) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
113 A 35. § (1) bekezdés zár szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
114 A 35. § (1) bekezdés a) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
115 A 35. § (1) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
116 A 35. § (1) bekezdés c) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
117 A 35. § (1) bekezdés e) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
118 A 35. § (1) bekezdés g) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
119 Alkalmazására lásd a 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § e) pontját.
120 A 35. § (1) bekezdés i) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 A 35. § (1) bekezdés j) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
122 A 35. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
123 Alkalmazására lásd a 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § e) pontját.
124 A 36. § (4) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
125 A 36. § (4) bekezdés c) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
126 A 36. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
127 A 37. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
128 A 37. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
129 A 37. § (5) bekezdés záró szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
130 A 38. § (1) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
131 A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
132 A 38. § (2) bekezdésének d) pontját a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg, a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 38. § új (3) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva.
134 A 38. § (3) bekezdésének záró szövegrésze a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. § a) pontjával megállapított szöveg. A 38. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése (4) bekezdésre változtatta.
135 A 38. § (5) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
136 A 38. § (6) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
137 A 38. § (7) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
138 A 38/A. §-t a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. § b) pontja, újonnan az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
139 A 39. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (3) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
140 A 39. § (2) bekezdésének nyitó szövegrésze a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, zárós zövegrésze ez utóbbi módosító rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
141 A 39. § (3) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
142 A 39. § (5) bekezdése a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 13. §-ának a) pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
143 A 39. § (6) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése iktatta be.
144 A 39/A. §-t megelőző címet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
145 A 39/A. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
146 A 39/A. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
147 A 39/A. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 55. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
148 A 39/A. § (2) bekezdés d) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
149 A 39/A. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 39/A. § (4) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
151 A 39/B. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
152 A 39/B. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
153 A 39/B. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 A 39/B. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
155 A 39/B. § (8) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
156 A 39/B. § (10) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
157 A 39/B. § (11) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
158 A 39/C. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
159 A 39/C. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
160 A 39/C. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
161 A 39/C. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
162 A 39/C. § (6) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
163 A 39/C. § (7) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
164 A 39/C. § (8) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
165 A 39/C. § (10) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
166 A 39/D. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
167 A 39/D. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
168 A 39/D. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
169 A 39/D. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
170 A 39/D. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
171 A 39/D. § (6) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
172 A 39/D. § (8) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
173 A 39/D. § (9) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
174 A 39/D. § (11) bekezdés nyitó szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 56. §-a szerint módosított szöveg, ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
175 A 39/E. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
176 A 39/E. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
177 A 39/E. § (3) bekezdés c) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
178 A 39/E. § (7) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
179 A 39/E. § (9) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
180 A 40. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
181 A 40. § (1) bekezdése a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
182 A 40. § (3) bekezdése a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
183 A 40. § (4) bekezdését a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
184 A 41. § (1) bekezdése a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja szerint módosított szöveg.
185 A 41. § (2)–(4) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
186 A 41. § (5) bekezdése a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított és a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 52. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
187 A 41. § (6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
188 A 42. § (1) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
189 A 42. § (2)–(3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
190 A 42. § (6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
191 A 42. § (7) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
192 A 43. §-t a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
193 A 44. § a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
194 A 44/A. §-t a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
195 A hatálybalépés napja: 2010. december 30.
196 A 44/B. §-t az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
197 A hatálybalépés időpontja 2014. január 1.
198 A 45. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
199 A 45. § h) pontját a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
200 Az 1. számú melléklet a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
201 A 2. számú melléklet a Magyar Közlöny 2004. évi 116. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 2. számú melléklet a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 12. §-a és 13. §-ának a) pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (5) bekezdése, az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
202 A 3. számú melléklet B)pont nyitó szövegrésze a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
203 A használt és szennyvizek kibocsátásának méréséről, ellenőrzéséről, adatszolgáltatásáról, valamint a vízszennyezési bírság sajátos szabályairól szóló 7/2002. (III. 1.) KöM rendelet 3/I. számú mellékletének 1–22. pontja.
204 A 3. számú melléklet 1.4. pontjának b) alpontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
205 A 3. számú melléklet B) 1. pont 1.6. alpont b) alpontja a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (6) pontjával megállapított szöveg.
206 A 3. számú melléklet 1.7. pontjának e) alpontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (5) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
207 A 3. számú melléklet 2.8. pontjának a) alpontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
208 A 3. számú melléklet 2.9. pontjának a) alpontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
209 A 3. számú melléklet 3.7. pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
210 A vízjogi engedélyezési eljáráshoz szükséges kérelemről és mellékleteiről szóló 18/1996. (VI. 13.) KHVM rendelet 2. §-ban.
211 A 3. számú melléklet B) rész 3.8. pont b) alpont harmadik franciabekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
212 A 3. számú melléklet B) rész 3.8. pont c) alpont harmadik franciabekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
213 A 4. számú mellékletet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
214 A 4. számú melléklet 2. pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
215 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
216 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
217 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
218 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
219 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
220 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
221 Az 5. számú mellékletet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.


text:
EKB: nem diszkriminálhat az adókedvezmény | hírek | Jogi Fórum
EKB: nem diszkriminálhat az adókedvezmény
2007.03. 7. Jogi Fórum / Európai Közösségek Bírósága
A tagállamok nem korlátozhatnak valamely adókedvezményt kizárólag az e tagállamban honos tőketársaság által fizetett osztalékokra. A tőke szabad mozgásának e szempontját korábban a Verkooijen-ügyben hozott ítélet pontosította, amelynek időbeli hatályát nem korlátozták, így a Bíróság mai napon hozott ítéletének az időbeli hatályát sem korlátozza.
Az alapeljárás előzményei az 1990‑es években történtek. Az ebben az időszakban hatályos német szabályozás értelmében a Németországban teljes körű jövedelemadó-kötelezettség alá eső adóalanyok a német társaságoktól kapott osztalék után adójóváírásra voltak jogosultak, míg a külföldi társaságoktól kapott osztalék tekintetében nem. Így az ilyen társaságok részvényesei nem részesültek ebben a rendszerben, amely lehetővé tette az adóalanyok számára, hogy a német adóhatóságnak fizetendő jövedelemadóból levonják a kapott osztalék 3/7 részét.
Az 1995 és 1997 közötti időszakban a Németországban lakóhellyel rendelkező német állampolgár, H. Meilicke, aki Hollandiában és Dániában honos társaságok részvényeit birtokolta, e címen osztalékot kapott. 2000‑ben az időközben elhunyt H. Meilicke örökösei a hivatkozott osztalékok tekintetében sikertelenül kérték az adójóváírás megadását a Finanzamt Bonn-Innenstadttól. H. Meilicke örökösei ezért a Finanzgericht Kölnhöz fordultak, amely előzetes döntéshozatal iránti kérelemben azt kérdezte az Európai Közösségek Bíróságától, hogy a tőke szabad mozgására vonatkozó közösségi szabályozással összeegyeztethető‑e a német rendszerhez hasonló adórendszer.
A tőke szabad mozgásának nem igazolt korlátozása
A Bíróság ítéletében kimondja, hogy a német szabályozás korlátozza a tőke szabad mozgását. E tekintetben hivatkozott a nem honos társaságok által honos személyek részére fizetett osztalék kérdése tekintetében a tőke szabad mozgásából eredő követelményeket pontosító ítélkezési gyakorlatában meghatározott elvekre.(1)
A Bíróság megállapítja, hogy a német szabályozás által előírt adójóváírás célja – csakúgy, mint a Manninen‑ügyben(2) hozott ítélet tárgyát képező szabályozás által előírt adójóváírásé – a társaságok által osztalék formájában kifizetett nyereség kettős adóztatásának elkerülése.
E tekintetben emlékeztet arra, hogy az ilyen szabályozás azzal, hogy az adójóváírást kizárólag a Németországban honos társaságok által fizetett osztalékra korlátozza, egyrészt kedvezőtlen a Németországban teljes körű adókötelezettség alá eső azon személyekre, akik más tagállamokban honos társaságok által fizetett osztalékban részesülnek. E személyek nem jogosultak a fenti társaságok által a honosságuk szerinti tagállamban fizetett társasági adónak az általuk fizetendő adóba történő beszámítására.
Másrészt ez a szabályozás a más tagállamokban honos társaságokat korlátozza abban, hogy Németországban tőkét gyűjtsenek.
A Bíróság ezt követően elveti azt az érvet, hogy a kérdéses szabályozást igazolja a nemzeti adórendszer koherenciája megőrzésének szükségessége. E körben kifejti, hogy e rendszer koherenciájának megkérdőjelezése nélkül elegendő lenne az adójóváírás biztosítása a más tagállamban letelepedett társaság részvényeivel rendelkező részvényesnek, amely adójóváírást a társaság által ez utóbbi tagállamban megfizetendő társasági adó függvényében számítanák ki. Ez a megoldás a tőke szabad mozgását kevésbé korlátozó intézkedés lenne.
A Bíróság nem korlátozza ítéletének időbeli hatályát
A Bíróság elé terjesztett észrevételeiben a német kormány hivatkozott a Bíróság azon lehetőségére, hogy korlátozza ítélete időbeli hatályát. Egyrészt felhívta a Bíróság figyelmét arra, hogy a vitatott szabályozásnak a tőke szabad mozgásával való összeegyeztethetetlenségét kimondó ítélet végzetes pénzügyi következményekkel járna. Másrészt előadta, hogy a fent hivatkozott Verkooijen-ügyben hozott ítélet meghozatala előtt úgy vélhette, hogy a vitatott rendelkezés összeegyeztethető a közösségi joggal.
A Bíróság emlékeztet arra, hogy valamely közösségi jogi szabályozás értelmezése időbeli hatályának korlátozására csak kivételes esetben és kizárólag ugyanazon ítéletben kerülhet sor, amely a kért értelmezésről szól.
A Bíróság pontosítja, hogy szükségszerű az, hogy a közösségi jogi rendelkezés Bíróság általi értelmezésének időbeli hatálya egyedi pillanatban kerüljön meghatározásra. E tekintetben az az elv, hogy az időbeli hatály korlátozására kizárólag ugyanazon ítéletben kerülhet sor, amely a kért értelmezésről szól, biztosítja a tagállamok és más jogalanyok közötti egyenlő bánásmódot a közösségi joggal szemben, és ugyanakkor teljesíti a jogbiztonság elvéből eredő követelményeket.
E tekintetben megállapítja, hogy a nem honos társaságok által honos személyek részére fizetett osztalék kérdése tekintetében a tőke szabad mozgásából eredő követelményeket már a Verkooijen-ügyben hozott ítéletben pontosította, és azon ítélet időbeli hatályát nem korlátozta.
Ezen okból a Bíróság úgy határoz, hogy nem szükséges korlátozni az ítélet időbeli hatályát.
(C-292/04. sz. ügy)
(1) A C‑35/98. sz. Verkooijen-ügyben 2000. június 6‑án hozott ítéletben [EBHT 2000., I‑4071. o.] a Bíróság kimondta, hogy a közösségi joggal ellentétes valamely tagállam olyan jogszabályi rendelkezése, amely a természetes személy részvényeseknek fizetett osztalék jövedelemadójára vonatkozó mentesség feltételéül szabja azt, hogy a kérdéses osztalékot a hivatkozott tagállamban székhellyel rendelkező társaság fizesse.
(2) A C‑319/02. sz., Manninen-ügyben 2004. szeptember 7‑én hozott ítéletben [EBHT 2004., I‑7477. o.] a Bíróság kimondta, hogy valamely adójóváírás kiszámítása során figyelembe kell venni a társaság által a honossága szerinti tagállamban ténylegesen megfizetett adót.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Köf.5.039/2013/4. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.039/2013/4. számú határozat
Köf.5039/2013/4.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa a dr. Jerebák József főosztályvezető által képviselt Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatalnak (3525 Miskolc, Városház tér 1.) a dr. Gyulai Iván ügyvéd (Miskolc, Kis-Hunyad u 33.) által képviselt Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata ellen Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata által alkotott a lakcímbejelentés helyi szabályairól szóló 38/2009. (XII.2.) számú rendelete törvényellenességének vizsgálatára irányuló indítványa alapján - nemperes eljárásban - meghozta az alábbi:
1. A Kúria megállapítja, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzat Képviselő-testülete által alkotott a lakcímbejelentés helyi szabályairól szóló 38/2009. (XII.2.) számú rendelet törvényellenes, ezért azt kihirdetésére - 2009. december 2-ra - visszaható hatállyal megsemmisíti.
2. A Kúria Önkormányzati Tanácsa elrendeli határozatának a Magyar Közlönyben való közzétételét, illetve elrendeli, hogy a határozat közzétételére – a Magyar Közlönyben való közzétételt követő nyolc napon belül – az önkormányzati rendelet kihirdetésével azonos módon kerüljön sor.
1. A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: indítványozó) a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (a továbbiakban: Bszi.) 48. § (1) bekezdése valamint Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 136. §-a alapján indítványozta Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata által alkotott a lakcímbejelentés helyi szabályairól szóló 38/2009. (XII.2.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) törvényellenességének vizsgálatát és megsemmisítését.
Az indítványozó az Alkotmány alapjog-korlátozásra irányadó 8. §-nak, és az Alaptörvény alapjog-korlátozásra irányadó I. cikk (3) bekezdésének valamint az Alkotmány mozgásszabadság és tartózkodási hely szabad megválasztásának jogát deklaráló 58. § (1) bekezdésnek, és az Alaptörvény ugyanezen jogot megfogalmazó XXVII. cikk (1) bekezdésnek – továbbá alkotmánybírósági határozatok - felhívásával kifejtette, hogy alapvető jog korlátozása törvényi szintű szabályt igényel, így a helyi önkormányzat a szabad mozgás jogának korlátozását rendeletben nem szabályozhatja. Az indítványozó külön is kiemelte az Ör. 4. § (5) bekezdésének azt a szövegrészét, amely szerint a bejelentkezést akkor is el kell utasítani, ha a lakcímként feltüntetni kívánt lakás (szükséglakás) nem felel meg a magasabb szintű jogi szabályozásnak, valamint a jelen rendeletben meghatározott követelményeknek és az egy főre eső lakrész mértéke - a lakás alapterületére és a nyilvántartás szerint oda már bejelentkezettek számára figyelemmel - nem éri el a 6 négyzetmétert.
Az indítványozó a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése és az Alaptörvény 32. cikkébe foglalt az önkormányzati rendeletalkotásra vonatkozó szabály alapján úgy vélte, hogy az önkormányzatnak a lakcímbejelentés tárgykörében nincs lehetősége arra, hogy szabályozza e társadalmi viszonyt. Ezt a társadalmi viszonyt a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Nytv.) és a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) szabályozza. Ezek a jogszabályok a lakcímbejelentést mint államigazgatási hatósági ügyet szabályozzák, amelyben a hatáskör címzettje a jegyző. A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartása nem az önkormányzati igazgatás része, nem az önkormányzati rendeletalkotás tárgya, erre irányadó felhatalmazással az önkormányzat nem rendelkezik.
Az indítványozó hivatkozott továbbá a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 3. §-ára, amely tiltja a magasabb jogszabály szövegének átvételét. A vizsgálni kért Ör. a Jat. ezen rendelkezésével is ellentétes.
2. A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Bszi. 52. §-a alapján megküldte az érintett önkormányzatnak az indítvánnyal kapcsolatos állásfoglalása beszerzése céljából. Az érintett önkormányzat a Bszi. 52. §-ában foglalt lehetőségével élt.
Az állásfoglalás szerint az indítványban nem egyértelmű, hogy az indítványozó a rendelet teljes terjedelmét vagy csak a 4. § (5) bekezdését kéri megsemmisíteni. Az állásfoglalás értelmében Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzata 2009. november 26-től ezen rendelet szerint jár el, a rendelet ellen ezidáig kifogás nem érkezett.
Az érintett önkormányzat szerint az Ör. nem törvénysértő és nem sérti a tartózkodási hely megválasztásának szabadságát sem. Az önkormányzat kifejtette továbbá, hogy az Ör.-ben a magasabb jogszabályok megismétlése pontos utalással történik, ez a jogtechnikai megoldás nem ellentétes a Jat. indítványozó által felhívott rendelkezésével.
3. A Kúria Önkormányzati Tanácsának a Köf. 5031/2012/11. számú határozata óta követett gyakorlata szerint a Kúria Önkormányzati Tanácsa az önkormányzati rendeletek törvényességi vizsgálata során az önkormányzati rendeletet (vizsgált rendelkezését) mindig a hatályos törvényekhez és a hatályos más jogszabályokhoz méri. A Kúria Önkormányzati Tanácsának - az Alaptörvény 25. cikk (2) bekezdés c) pontjában és a Bszi. 24. § (1) bekezdés f) pontjában foglalt hatáskörében eljárva - az Alaptörvényből és törvényből eredő feladata, hogy az önkormányzati normákat a törvényekkel összhangba hozza, illetőleg - az új jogalkotást tekintve - összhangban tartsa. Az önkormányzati rendszer hatályos szabályainak a mindenkor hatályos törvényekkel és más jogszabályokkal kell összhangban állni.
A fentiek alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványozónak az Alaptörvényre és a hatályos törvényekre való hivatkozását vette alapul az Ör. megítélése során.
1. A Kúria Önkormányzati Tanácsa elsőként azt állapította meg, hogy az indítvány határozott kérelmet az Ör. egészének megsemmisítésére tartalmaz. Az Ör. 4.§-ára utalás a határozott kérelmet követő indokolás része.
2. Az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdése szerint feladatkörében eljárva a helyi önkormányzat törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján önkormányzati rendeletet alkot.
2.1. Az Ör. preambuluma az Alaptörvény fenti szabályát korábban tartalmazó Ötv. 16. § (1) bekezdésben foglalt felhatalmazásra utal. A Kúria megállapította, hogy az Ör. szerinti tárgykört az Nytv. és a Vhr. szabályozza, ezért az nem tekinthető törvény által nem szabályozott társadalmi viszonynak. Ebből következően az érintett önkormányzat a lakcímbejelentés helyi szabályairól csak erre vonatkozó törvényi felhatalmazás esetén alkothat rendeletet. Megállapítható azonban, hogy a tárgykört törvényi szinten rendező Nytv. (és a Vhr.) nem ad felhatalmazást a lakcímbejelentés helyi szabályozására semmilyen tárgyban, így az Ör. - preambulumával ellentétben – felhatalmazás nélkül született. Az Ör. vonatkozásában tehát nem teljesült az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésbe foglalt - a helyi rendeletalkotás alaptörvényi kereteit meghatározó - egyik feltétel sem.
2.2. A Kúria gyakorlata szerint a jogszabályalkotás – így az önkormányzati rendeletek megalkotásának is – elengedhetetlen feltétele az eljárási szabályok betartása. „Csak a formalizált eljárás szabályainak a betartásával keletkezhet érvényes jogszabály” [11/1992. (III.5.) AB határozat, ABH 1992, 85.]. Ha a jogalkotás során a jogalkotási eljárás garanciális szabályai sérülnek, akkor ez az adott jogszabály közjogi érvénytelenségét vonja maga után [29/1997. (IV.29.) AB határozat, ABH 1997, 122.]. A fentiekkel összhangban a Kúria több határozatában - így a Köf.5045/2012/5. számú határozatban - kifejtette, hogy az önkormányzati rendeletalkotás garanciális szabályait törvények tartalmazzák, de adott esetben garanciális rendelkezéseket tartalmazhat az adott önkormányzat által saját maga eljárására nézve – a törvény keretei között - meghatározott helyi szabályozás is. Az eljárási szabályok betartása és az eljárási garanciák érvényesülése a rendeletalkotási eljárás kiszámíthatóságának, ésszerű rendbe történő lefolytatásának is lényeges feltétele (Indokolás II/7. pont).
2.3. Az önkormányzati rendeletalkotás garanciális szabályának tekinthető az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésben foglaltak. Ezen garanciális szabály megsértése - azaz jogalkotó hatáskör nélküli rendeletalkotás – az így megalkotott rendelet közjogi érvényességét vonja maga után.
3. A Jat. 3. §-a szerint „az azonos vagy hasonló életviszonyokat azonos vagy hasonló módon, szabályozási szintenként lehetőleg ugyanabban a jogszabályban kell szabályozni. A szabályozás nem lehet indokolatlanul párhuzamos vagy többszintű. A jogszabályban nem ismételhető meg az Alaptörvény vagy olyan jogszabály rendelkezése, amellyel a jogszabály az Alaptörvény alapján nem lehet ellentétes.” A Kúria Önkormányzati Tanácsa már értelmezte a Jat. e rendelkezését. A Köf.5056/2012/5. számú határozat értelmében „a Jat. 3.§-ának helyes értelmezése szerint e tilalom a magasabb jogszabályban foglaltak szó szerinti átvételére vonatkozik, de nem vonatkozhat olyan esetre, amikor az adott jogszabály belső koherenciájának a fenntartása végett e jogszabály magasabb szintű jogszabály tartalmát is érintően rendelkezik. Egy ilyen általános – a tartalmat általában érintő – átvételi tilalom az önkormányzati jogalkotást ellehetetlenítené, az érthető és mindenki számára értelmezhető normatartalom követelményével ellentétes. A Jat. 3. §-a az ismétlést, azaz a szó szerinti átvételt tiltja” (Indokolás 3. pont).
Jelen ügyben azonban nem a Köf.5056/2012/5. számú határozattal elbírált esettel állunk szemben. Az Ör. az Nytv. és a Vhr. egyes rendelkezéseiből összeszerkesztve alkot egy új rendeletet, amelyhez – felhatalmazás nélkül – helyi szabályokat kapcsol. Azonban a helyi szabályozásként feltüntetett rendelkezések egy részéről is megállapítható, hogy azok törvényi alapúak. Így az Ör. 2. § (2) bekezdése meghatározza a rendelet alkalmazásában a lakás és a szükséglakás fogalmát. E fogalmakat a jogrendszerben a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Ltv.) 91/A. § 1. és 6. pontja határozza meg. Az Ör. 2. § (2) bekezdésben önálló helyi szabályként jelölt szükséglakás fogalma megegyezik az Ltv. 91/A. § 6. pontjában foglaltakkal, míg a lakás fogalma eltér. Azonban mind az egyezőség, mind az eltérő szabályozási tartalom törvénysértő, mert sérti a Jat. 3. §-át. Mindemellett jogbizonytalanságot eredményez, hogy a helyi rendeletalkotásként feltüntetett szabályozás (akár eltérő tárgyi hatállyal) törvényi szabály szó szerinti átvétele.
4. A Bszi. 55. § (2) bekezdés a) pontja értelmében „ha az önkormányzati tanács megállapítja, hogy az önkormányzati rendelet vagy annak valamely rendelkezése más jogszabályba ütközik, az önkormányzati rendeletet vagy annak rendelkezését megsemmisíti (...)”. Az 56. § (3) bekezdése felhatalmazza az Önkormányzati Tanácsot arra, hogy a főszabálytól „eltérően is megállapíthatja az önkormányzati rendelet vagy annak rendelkezése hatályvesztését, ha azt a jogbiztonság vagy a rendelet hatálya alá tartozó jogalanyok különösen fontos érdeke indokolja”.
A Kúria Önkormányzati Tanácsa absztrakt normakontroll hatáskörében eljárva megállapította, hogy az Ör.-rel szemben közjogi érvénytelenség áll fenn - azaz az érintett Önkormányzat jogalkotói jogkör hiányában fogadta azt el - ,illetve az Ör. több szempontból is törvénysértő. Így a megsemmisítés jogkövetkezményét ex tunc hatállyal vonta le.
A jogorvoslatot a Bszi. 49. §-a zárta ki.
Dr. Kozma György a tanács elnöke

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
§ 1
§ 6
Kúria