text:
Életfogytiglant kaptak emberölésért azok a férfiak, akik az eljárás során négyszer kerültek szabadlábra | Átlátszó blog
Életfogytiglant kaptak emberölésért azok a férfiak, akik az eljárás során négyszer kerültek szabadlábra
2018. 10. 15. 2018. 10. 16.
Negyedszer kerültek szabadlábra az emberölésért első fokon 16 év fegyházra ítélt férfiak
Bizonyítékok híján kiengedték a börtönből a gyilkosságért első fokon már elítélt férfiakat
A bűnösségük kimondása után a bíróság ismét elrendelte a pilisi emberölés két vádlottjának előzetes letartóztatását. A két férfi a hat éve tartó eljárás során – szokatlan módon – többször volt előzetesben, majd szabadlábon, összesen négyszer engedték el őket.
A Budapest Környéki Törvényszék büntető tanácsa október 12-én a vádlottak távollétében hirdetett ítéletet azoknak a férfiaknak az ügyében, akiket az ügyészség előre kitervelten elkövetett emberölés bűntettével vádolt meg – tudatta a bíróság sajtóosztálya. Hozzátették: a bíróság a Pest Megyei Főügyészség vádiratával szemben a vádlottak esetében az aljas indokból elkövetett emberölés bűntette minősítő körülményét is megállapította.
A törvényszék mindkét vádlottat társtettesként, előre kitervelten és aljas indokból elkövetett emberölésért életfogytig tartó fegyházbüntetésre és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte. Az elsőrendű vádlott legkorábban 25 év letöltése után, míg a másodrendű legkorábban 30 év letöltése után helyezhető feltételes szabadlábra.
2017 júniusában írta meg az Átlátszó, hogy 2010. április 17-én eltűnt el egy budapesti fiatalember. A történtek tisztázására első körben közigazgatási eljárás indult. A férfi két barátját, M. Gergelyt és T. Andrást azután gyanúsították meg ismerősük meggyilkolásával – egy megszüntetett nyomozást követően –, hogy egy másik ismerősük 2013-ban terhelő vallomást tett rájuk.
Az illető azt állította, hogy a két férfi elejtett mondataiból, miszerint volt egy áruló, aki már nincs, illetve, hogy semmi nyomot nem hagytak, arra következtetett, hogy csakis arról lehet szó, hogy Gergely és András megölték a barátjukat.
Első fokon a Budapest Környéki Törvényszék M. Gergelyre és T. Andrásra gyilkosságért 16 év fegyházban letöltendő szabadságvesztést szabott ki. Ezt a bírói döntést azonban a másodfokon eljáró bíróság hatályon kívül helyezte, a vádlottakkal szemben pedig csupán lakhelyelhagyási tilalmat rendelt el.
Az új eljárásban a bíróság ismét előzetesbe helyezte a vádlottakat. Amit a Fővárosi Ítélőtábla nem tartott megalapozottnak, és ismét szabadlábra helyezte M. Gergelyt és T. Andrást. Hogy miként folyt a csiki-csuki, erre a linkre kattintva elolvashatja.
Most a törvényszék közvetett bizonyítékok zárt logikai láncolata alapján jutott arra, hogy a vádlottak követték el a bűncselekményt. „A vádlottak létfenntartásuk egy részét bűncselekmények elkövetésével biztosították, ebből adódóan, a sértettel keletkezett elszámolási vitát követően az életformaként megélt szerepjátszást használták ürügyül a sértett megöléséhez” – áll a sajtóosztály közleményében.
Az ítéletet az ügyész tudomásul vette, a vádlottak védői azonban fellebbezést jelentettek be. A bíróság az eddig bűnügyi felügyelet alatt álló vádlottak letartóztatását elrendelte. Az ítélettel kapcsolatban az elsőrendű vádlott védője, Kertész Gusztáv azt mondta, hogy szerinte ezt az ítéletet is hatályon kívül fogják helyezni.
Budapest Környéki Törvényszék / pilisi emberölés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 1 / : évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról Az Országgyűlés az információs önrendelkezési jog és az információszabadság biztosítása érdekében, a személyes adatok védelmét, valamint a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog érvényesülését szolgáló alapvető szabályokról, valamint az ezen szabályok ellenőrzésére hivatott hatóságról az Alaptörvény végrehajtására, az Alaptörvény VI. cikke alapján a következő törvényt alkotja: I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A törvény célja 1. E törvény célja az adatok kezelésére vonatkozó alapvető szabályok meghatározása annak érdekében, hogy a természetes személyek magánszféráját az adatkezelők tiszteletben tartsák, valamint a közügyek átláthatósága a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog érvényesítésével megvalósuljon. 2. A törvény hatálya 2. (1) E törvény hatálya a Magyarország területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira, valamint közérdekű adatra vagy közérdekből nyilvános adatra vonatkozik. (2) E törvényt a teljesen vagy részben automatizált eszközzel, valamint a manuális módon végzett adatkezelésre és adatfeldolgozásra egyaránt alkalmazni kell. (3) E törvényben foglaltakat kell alkalmazni, ha az Európai Unió területén kívül személyes adatok kezelését folytató adatkezelő az adatfeldolgozással Magyarország területén székhellyel, telephellyel, fiókteleppel vagy lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkező adatfeldolgozót bíz meg, vagy itt lévő eszközt használ fel, kivéve, ha ez az eszköz csak az Európai Unió területén átmenő adatforgalom célját szolgálja. Az ilyen adatkezelőnek Magyarország területén képviselőt kell kineveznie. (4) Nem kell alkalmazni e törvény rendelkezéseit a természetes személynek a kizárólag saját személyes céljait szolgáló adatkezeléseire. (5) A közszféra információinak további felhasználására vonatkozóan törvény az adatszolgáltatás módjára és feltételeire, az azért fizetendő ellenértékre, valamint a jogorvoslatra vonatkozóan e törvénytől eltérő szabályokat állapíthat meg. 3. Értelmező rendelkezések 3. E törvény alkalmazása során: 1. érintett: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy közvetlenül vagy közvetve azonosítható természetes személy; 2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; 3. különleges adat:
2 a) a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, b) az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat; 4. bűnügyi személyes adat: a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetve a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat; 5. közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat; 6. közérdekből nyilvános adat: a közérdekű adat fogalma alá nem tartozó minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát, megismerhetőségét vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli; 7. hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adat teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő kezeléséhez; 8. tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatának kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adat törlését kéri; 9. adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adat kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja; 10. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adaton végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adat további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése; 11. adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele; 12. nyilvánosságra hozatal: az adat bárki számára történő hozzáférhetővé tétele; 13. adattörlés: az adat felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállítása többé nem lehetséges; 14. adatmegjelölés: az adat azonosító jelzéssel ellátása annak megkülönböztetése céljából; 15. adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének végleges vagy meghatározott időre történő korlátozása céljából; 16. adatmegsemmisítés: az adatot tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése; 17. adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai feladatot az adaton végzik; 18. adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely szerződés alapján beleértve a jogszabály rendelkezése alapján 2 / :59
3 kötött szerződést is adatok feldolgozását végzi; 19. adatfelelős: az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezően közzéteendő közérdekű adatot előállította, illetve amelynek a működése során ez az adat keletkezett; 20. adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatot honlapon közzéteszi; 21. adatállomány: az egy nyilvántartásban kezelt adatok összessége; 22. harmadik személy: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval; 23. EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez; 24. harmadik ország: minden olyan állam, amely nem EGT-állam. 25. kötelező szervezeti szabályozás: több országban, de köztük legalább egy EGT-államban is tevékenységet folytató adatkezelő vagy adatkezelők csoportja által elfogadott és a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) által jóváhagyott, az adatkezelőre vagy adatkezelők csoportjára nézve kötelező belső adatvédelmi szabályzat, amely a harmadik országba történő adattovábbítás esetén a személyes adatok védelmét az adatkezelő vagy adatkezelők csoportjának egyoldalú kötelezettségvállalása útján biztosítja; 26. adatvédelmi incidens: személyes adat jogellenes kezelése vagy feldolgozása, így különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés. II. FEJEZET A SZEMÉLYES ADATOK VÉDELME 4. Az adatkezelés elvei 4. (1) Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie. (2) Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető. (3) A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. Az érintettel akkor helyreállítható a kapcsolat, ha az adatkezelő rendelkezik azokkal a technikai feltételekkel, amelyek a helyreállításhoz szükségesek. (4) Az adatkezelés során biztosítani kell az adatok pontosságát, teljességét és ha az adatkezelés céljára tekintettel szükséges naprakészségét, valamint azt, hogy az érintettet csak az adatkezelés céljához szükséges ideig lehessen azonosítani. (5) A személyes adatok kezelését tisztességesnek és törvényesnek kell tekinteni, ha az érintett véleménynyilvánítási szabadságának biztosítása érdekében az érintett véleményét megismerni kívánó személy az érintett lakóhelyén vagy tartózkodási helyén felkeresi, feltéve, hogy az érintett személyes adatait e törvény rendelkezéseinek megfelelően kezelik és a személyes megkeresés nem üzleti célra irányul. A személyes megkeresésre a munka törvénykönyve szerinti munkaszüneti napon nem kerülhet sor. 5. Az adatkezelés jogalapja 3 / :59
4 4 / :59 5. (1) Személyes adat akkor kezelhető, ha a) ahhoz az érintett hozzájárul, vagy b) azt törvény vagy törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (a továbbiakban: kötelező adatkezelés). (2) Különleges adat a 6. -ban meghatározott esetekben, valamint akkor kezelhető, ha a) az adatkezeléshez az érintett írásban hozzájárul, b) a pont a) alpontjában foglalt adatok esetében az törvényben kihirdetett nemzetközi szerződés végrehajtásához szükséges, vagy azt az Alaptörvényben biztosított alapvető jog érvényesítése, továbbá a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése érdekében vagy honvédelmi érdekből törvény elrendeli, vagy c) a pont b) alpontjában foglalt adatok esetében törvény közérdeken alapuló célból elrendeli. (3) Kötelező adatkezelés esetén a kezelendő adatok fajtáit, az adatkezelés célját és feltételeit, az adatok megismerhetőségét, az adatkezelés időtartamát, valamint az adatkezelő személyét az adatkezelést elrendelő törvény, illetve önkormányzati rendelet határozza meg. (4) Kizárólag állami vagy önkormányzati szerv kezelheti az állam bűncselekmények megelőzésére és üldözésére irányuló, valamint közigazgatási és igazságszolgáltatási feladatainak ellátása céljából kezelt bűnügyi személyes adatokat, valamint a szabálysértési, a polgári peres és nemperes ügyekre vonatkozó adatokat tartalmazó nyilvántartásokat. 6. (1) Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése a) az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll. (2) Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak fennállása alatt az érintett személyes adatai kezelhetőek. (3) A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. (4) Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából e törvény alapján az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát, a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét. A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez. (5) Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a) a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. (6) Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. (7) Az érintett hozzájárulását megadottnak kell tekinteni az érintett közszereplése során általa közölt vagy nyilvánosságra hozatalra általa átadott személyes adatok tekintetében.
5 (8) Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem adta meg. 6. Az adatbiztonság követelménye 7. (1) Az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy az e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más szabályok alkalmazása során biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét. (2) Az adatkezelő, illetve tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek. (3) Az adatokat megfelelő intézkedésekkel védeni kell különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen. (4) A különböző nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében megfelelő technikai megoldással biztosítani kell, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok kivéve ha azt törvény lehetővé teszi közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők. (5) A személyes adatok automatizált feldolgozása során az adatkezelő és az adatfeldolgozó további intézkedésekkel biztosítja a) a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását; b) az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével történő használatának megakadályozását; c) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják; d) annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe; e) a telepített rendszerek üzemzavar esetén történő helyreállíthatóságát és f) azt, hogy az automatizált feldolgozás során fellépő hibákról jelentés készüljön. (6) Az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak az adatok biztonságát szolgáló intézkedések meghatározásakor és alkalmazásakor tekintettel kell lenni a technika mindenkori fejlettségére. Több lehetséges adatkezelési megoldás közül azt kell választani, amely a személyes adatok magasabb szintű védelmét biztosítja, kivéve, ha az aránytalan nehézséget jelentene az adatkezelőnek. 7. Adattovábbítás külföldre 8. (1) Személyes adatot e törvény hatálya alá tartozó adatkezelő vagy adatfeldolgozó harmadik országban adatkezelést folytató adatkezelő részére akkor továbbíthat, vagy harmadik országban adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó részére akkor adhat át, ha a) ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy b) az adatkezelésnek az 5. -ban, illetve a 6. -ban előírt feltételei teljesülnek, és a 6. (2) bekezdésében foglalt esetet kivéve a harmadik országban az átadott adatok kezelése, valamint feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme. (2) A személyes adatok megfelelő szintű védelme akkor biztosított, ha a) az Európai Unió kötelező jogi aktusa azt megállapítja, b) a harmadik ország és Magyarország között az érintetteknek a 14. -ban foglalt jogai érvényesítésére, a jogorvoslati jog biztosítására, valamint az adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás független ellenőrzésére vonatkozó garanciális szabályokat tartalmazó nemzetközi szerződés van hatályban, vagy c) az adatkezelés, illetve az adatfeldolgozás kötelező szervezeti szabályozásnak megfelelően történik. 5 / :59
6 (3) Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, az adóügyi információcseréről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben a (2) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában is továbbíthatók harmadik országba. (4) Az EGT-államba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra kerülne sor. 8. Az adatkezelés korlátai 9. (1) Ha törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő személyes adatot akként vesz át, hogy az adattovábbító adatkezelő az adattovábbítással egyidejűleg jelzi a személyes adat a) kezelésének lehetséges célját, b) kezelésének lehetséges időtartamát, c) továbbításának lehetséges címzettjeit, d) érintettje e törvényben biztosított jogainak korlátozását, vagy e) kezelésének egyéb korlátozását (a továbbiakban együtt: adatkezelési korlátozás), a személyes adatokat átvevő adatkezelő (a továbbiakban: adatátvevő) a személyes adatot az adatkezelési korlátozásnak megfelelő terjedelemben és módon kezeli, az érintett jogait az adatkezelési korlátozásnak megfelelően biztosítja. (2) Az adatátvevő az adatkezelési korlátozásra tekintet nélkül is kezelheti a személyes adatot és biztosíthatja az érintett jogait, ha ahhoz az adattovábbító adatkezelő előzetes hozzájárulását adta. (3) Törvény, nemzetközi szerződés vagy az Európai Unió kötelező jogi aktusának rendelkezése alapján az adatkezelő a személyes adat továbbításával egyidejűleg a címzettet tájékoztatja az alkalmazandó adatkezelési korlátozásról. (4) A (2) bekezdésben meghatározott hozzájárulást az adatkezelő akkor adhatja meg, ha az nem ütközik a Magyarország joghatósága alatt álló jogalanyok tekintetében alkalmazandó jogi rendelkezésbe. (5) Az adattovábbító adatkezelőt kérelmére az adatátvevő tájékoztatja az átvett személyes adatok felhasználásáról. 9. Adatfeldolgozás 10. (1) Az adatfeldolgozónak a személyes adatok feldolgozásával kapcsolatos jogait és kötelezettségeit e törvény, valamint az adatkezelésre vonatkozó külön törvények keretei között az adatkezelő határozza meg. Az általa adott utasítások jogszerűségéért az adatkezelő felel. (2) Az adatfeldolgozó az adatkezelő rendelkezése szerint vehet igénybe további adatfeldolgozót. (3) Az adatfeldolgozó az adatkezelést érintő érdemi döntést nem hozhat, a tudomására jutott személyes adatokat kizárólag az adatkezelő rendelkezései szerint dolgozhatja fel, saját céljára adatfeldolgozást nem végezhet, továbbá a személyes adatokat az adatkezelő rendelkezései szerint köteles tárolni és megőrizni. (4) Az adatfeldolgozásra vonatkozó szerződést írásba kell foglalni. Az adatfeldolgozással nem bízható meg olyan szervezet, amely a feldolgozandó személyes adatokat felhasználó üzleti tevékenységben érdekelt. 10. Automatizált adatfeldolgozással hozott döntés 11. (1) Kizárólag automatizált adatfeldolgozással az érintett személyes jellemzőinek értékelésén alapuló döntés meghozatalára csak akkor kerülhet sor, ha a döntést a) valamely szerződés megkötése vagy teljesítése során hozták, feltéve hogy azt az érintett kezdeményezte, vagy b) olyan törvény teszi lehetővé, amely az érintett jogos érdekeit biztosító intézkedéseket is 6 / :59
7 megállapítja. (2) Az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés esetén az érintettet kérelmére tájékoztatni kell az alkalmazott módszerről és annak lényegéről, valamint az érintettnek álláspontja kifejtésére lehetőséget kell biztosítani. 11. Személyes adatok kezelése tudományos kutatás során 12. (1) Tudományos kutatás céljára felvett személyes adat csak tudományos kutatás céljára használható fel. (2) A személyes adat érintettel való kapcsolatának megállapítását mihelyt a kutatási cél megengedi véglegesen lehetetlenné kell tenni. Ennek megtörténtéig is külön kell tárolni azokat az adatokat, amelyek meghatározott vagy meghatározható természetes személy azonosítására alkalmasak. Ezek az adatok egyéb adatokkal csak akkor kapcsolhatók össze, ha az a kutatás céljára szükséges. (3) A tudományos kutatást végző szerv vagy személy személyes adatot csak akkor hozhat nyilvánosságra, ha a) az érintett ahhoz hozzájárult, vagy b) az a történelmi eseményekről folytatott kutatások eredményeinek bemutatásához szükséges. 12. Személyes adatok felhasználása statisztikai célra 13. (1) A kötelező adatkezelés keretében kezelt személyes adatokat ha törvény eltérően nem rendelkezik a Központi Statisztikai Hivatal statisztikai célból egyedi azonosításra alkalmas módon átveheti és törvényben meghatározottak szerint kezelheti. (2) A statisztikai célra felvett, átvett vagy feldolgozott személyes adatok ha törvény eltérően nem rendelkezik csak statisztikai célra kezelhetők. A személyes adatok statisztikai célra történő kezelésének részletes szabályait külön törvény határozza meg. 13. Az érintettek jogai és érvényesítésük 14. Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél a) tájékoztatását személyes adatai kezeléséről, b) személyes adatainak helyesbítését, valamint c) személyes adatainak a kötelező adatkezelés kivételével törlését vagy zárolását. 15. (1) Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa vagy rendelkezése szerint megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, az adatvédelmi incidens körülményeiről, hatásairól és az elhárítására megtett intézkedésekről, továbbá az érintett személyes adatainak továbbítása esetén az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. (1a) Az adatkezelő ha belső adatvédelmi felelőssel rendelkezik, a belső adatvédelmi felelős útján az adatvédelmi incidenssel kapcsolatos intézkedések ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az érintett személyes adatok körét, az adatvédelmi incidenssel érintettek körét és számát, az adatvédelmi incidens időpontját, körülményeit, hatásait és az elhárítására megtett intézkedéseket, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. (1b) Az elektronikus hírközlésről szóló törvény hatálya alá tartozó adatkezelő az (1a) bekezdésben meghatározott kötelezettségét az elektronikus hírközlésről szóló törvényben meghatározott, a személyes adatok megsértésének eseteit tartalmazó nyilvántartás vezetésével is teljesítheti. (2) Az adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok 7 / :59
8 továbbításának időpontját, az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. (3) Az (1a) és a (2) bekezdés szerinti adatok nyilvántartásban való megőrzésére irányuló és ennek alapján a tájékoztatási kötelezettség időtartamát az adatkezelést előíró jogszabály korlátozhatja. E korlátozás körében személyes adatok esetében öt évnél, különleges adatok esetében pedig húsz évnél rövidebb időtartam nem állapítható meg. (4) Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül, közérthető formában, az érintett erre irányuló kérelmére írásban megadni a tájékoztatást. (5) A (4) bekezdésben foglalt tájékoztatás ingyenes, ha a tájékoztatást kérő a folyó évben azonos adatkörre vonatkozóan tájékoztatási kérelmet az adatkezelőhöz még nem nyújtott be. Egyéb esetekben költségtérítés állapítható meg. A költségtérítés mértékét a felek között létrejött szerződés is rögzítheti. A már megfizetett költségtérítést vissza kell téríteni, ha az adatokat jogellenesen kezelték, vagy a tájékoztatás kérése helyesbítéshez vezetett. 16. (1) Az érintett tájékoztatását az adatkezelő csak a 9. (1) bekezdésében, valamint a 19. -ban meghatározott esetekben tagadhatja meg. (2) A tájékoztatás megtagadása esetén az adatkezelő írásban közli az érintettel, hogy a felvilágosítás megtagadására e törvény mely rendelkezése alapján került sor. A felvilágosítás megtagadása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. (3) Az elutasított kérelmekről az adatkezelő a Hatóságot évente a tárgyévet követő év január 31-éig értesíti. 17. (1) Ha a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az adatkezelő rendelkezésére áll, a személyes adatot az adatkezelő helyesbíti. (2) A személyes adatot törölni kell, ha a) kezelése jogellenes; b) az érintett a 14. c) pontjában foglaltak szerint kéri; c) az hiányos vagy téves és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható, feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki; d) az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt; e) azt a bíróság vagy a Hatóság elrendelte. (3) A (2) bekezdés d) pontjában meghatározott esetben a törlési kötelezettség nem vonatkozik azon személyes adatra, amelynek adathordozóját a levéltári anyag védelmére vonatkozó jogszabály értelmében levéltári őrizetbe kell adni. (4) Törlés helyett az adatkezelő zárolja a személyes adatot, ha az érintett ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az érintett jogos érdekeit. Az így zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta. (5) Az adatkezelő megjelöli az általa kezelt személyes adatot, ha az érintett vitatja annak helyességét vagy pontosságát, de a vitatott személyes adat helytelensége vagy pontatlansága nem állapítható meg egyértelműen. 18. (1) A helyesbítésről, a zárolásról, a megjelölésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti. (2) Ha az adatkezelő az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 25 napon belül írásban vagy az érintett hozzájárulásával elektronikus úton közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A 8 / :59
9 9 / :59 helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. 19. Az érintettnek a ban meghatározott jogait törvény korlátozhatja az állam külső és belső biztonsága, így a honvédelem, a nemzetbiztonság, a bűncselekmények megelőzése vagy üldözése, a büntetés-végrehajtás biztonsága érdekében, továbbá állami vagy önkormányzati gazdasági vagy pénzügyi érdekből, az Európai Unió jelentős gazdasági vagy pénzügyi érdekéből, valamint a foglalkozások gyakorlásával összefüggő fegyelmi és etikai vétségek, a munkajogi és munkavédelmi kötelezettségszegések megelőzése és feltárása céljából beleértve minden esetben az ellenőrzést és a felügyeletet is, továbbá az érintett vagy mások jogainak védelme érdekében. 14. Az érintett előzetes tájékoztatásának követelménye 20. (1) Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező. (2) Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az adatkezelő a 6. (5) bekezdése alapján kezeli, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is. (3) Kötelező adatkezelés esetén a tájékoztatás megtörténhet a (2) bekezdés szerinti információkat tartalmazó jogszabályi rendelkezésekre való utalás nyilvánosságra hozatalával is. (4) Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma, kivéve a 68. (2) bekezdésében foglalt esetet. 15. Tiltakozás személyes adat kezelése ellen 21. (1) Az érintett tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, a) ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén; b) ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik; valamint c) törvényben meghatározott egyéb esetben. (2) Az adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. (3) Ha az adatkezelő az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében. (4) Ha az érintett az adatkezelőnek a (2) bekezdés alapján meghozott döntésével nem ért egyet,
10 illetve ha az adatkezelő a (2) bekezdés szerinti határidőt elmulasztja, az érintett a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül a 22. -ban meghatározott módon bírósághoz fordulhat. (5) Ha az adatátvevő jogának érvényesítéséhez szükséges adatokat az érintett tiltakozása miatt nem kapja meg, a (3) bekezdés alapján történő értesítés közlésétől számított 15 napon belül, az adatokhoz való hozzájutás érdekében a 22. -ban meghatározott módon bírósághoz fordulhat az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. (6) Ha az adatkezelő a (3) bekezdés szerinti értesítést elmulasztja, az adatátvevő felvilágosítást kérhet az adatátadás meghiúsulásával kapcsolatos körülményekről az adatkezelőtől, amely felvilágosítást az adatkezelő az adatátvevő erre irányuló kérelmének kézbesítését követő 8 napon belül köteles megadni. Felvilágosítás kérése esetén az adatátvevő a felvilágosítás megadásától, de legkésőbb az arra nyitva álló határidőtől számított 15 napon belül fordulhat bírósághoz az adatkezelő ellen. Az adatkezelő az érintettet is perbe hívhatja. (7) Az adatkezelő az érintett adatát nem törölheti, ha az adatkezelést törvény rendelte el. Az adat azonban nem továbbítható az adatátvevő részére, ha az adatkezelő egyetértett a tiltakozással, vagy a bíróság a tiltakozás jogosságát megállapította. 16. Bírósági jogérvényesítés 22. (1) Az érintett a jogainak megsértése esetén, valamint a 21. -ban meghatározott esetekben az adatátvevő az adatkezelő ellen bírósághoz fordulhat. A bíróság az ügyben soron kívül jár el. (2) Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. A 21. (5) és (6) bekezdése szerinti esetben a részére történő adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani. (3) A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik. A per az érintett választása szerint az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti törvényszék előtt is megindítható. (4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége érdekében beavatkozhat. (5) Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve a 21. -ban meghatározott adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi. (6) Ha a bíróság a 21. -ban meghatározott esetekben az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevő a 21. (5), illetve (6) bekezdésében meghatározott határidőn belül nem fordul bírósághoz. (7) A bíróság elrendelheti ítéletének az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett e törvényben védett jogai megkövetelik. 17. Kártérítés és sérelemdíj 23. (1) Ha az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével másnak kárt okoz, köteles azt megtéríteni. (2) Ha az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével az érintett személyiségi jogát megsérti, az érintett az adatkezelőtől sérelemdíjat követelhet. (3) Az érintettel szemben az adatkezelő felel az adatfeldolgozó által okozott kárért és az adatkezelő köteles megfizetni az érintettnek az adatfeldolgozó által okozott személyiségi jogsértés esetén járó sérelemdíjat is. Az adatkezelő mentesül az okozott kárért való felelősség és a sérelemdíj megfizetésének kötelezettsége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt vagy az érintett személyiségi jogának sérelmét az adatkezelés körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő. 10 / :59
11 (4) Nem kell megtéríteni a kárt és nem követelhető a sérelemdíj annyiban, amennyiben a kár a károsult vagy a személyiségi jog megsértésével okozott jogsérelem az érintett szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásából származott. 18. Belső adatvédelmi felelős és adatvédelmi szabályzat 24. (1) Az adatkezelő, illetve az adatfeldolgozó szervezetén belül, közvetlenül a szerv vezetőjének felügyelete alá tartozó jogi, közigazgatási, informatikai vagy ezeknek megfelelő, felsőfokú végzettséggel rendelkező belső adatvédelmi felelőst kell kinevezni vagy megbízni a) az országos hatósági, munkaügyi vagy bűnügyi adatállományt kezelő, illetve feldolgozó adatkezelőnél és adatfeldolgozónál; b) a pénzügyi szervezetnél; c) az elektronikus hírközlési és közüzemi szolgáltatónál. (2) A belső adatvédelmi felelős a) közreműködik, illetve segítséget nyújt az adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint az érintettek jogainak biztosításában; b) ellenőrzi e törvény és az adatkezelésre vonatkozó más jogszabályok, valamint a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatok rendelkezéseinek és az adatbiztonsági követelményeknek a megtartását; c) kivizsgálja a hozzá érkezett bejelentéseket, jogosulatlan adatkezelés észlelése esetén annak megszüntetésére hívja fel az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót; d) elkészíti a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot; e) vezeti a belső adatvédelmi nyilvántartást; f) gondoskodik az adatvédelmi ismeretek oktatásáról. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott adatkezelőknek, valamint az adatvédelmi nyilvántartásba bejelentési kötelezettség alá nem eső adatkezelők kivételével egyéb állami és önkormányzati adatkezelőknek e törvény végrehajtása érdekében adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot kell készíteniük. 19. A belső adatvédelmi felelősök konferenciája 25. (1) A belső adatvédelmi felelősök konferenciája (a továbbiakban: konferencia) a Hatóság és a belső adatvédelmi felelősök rendszeres szakmai kapcsolattartását szolgálja, célja a személyes adatok védelmére és a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogszabályok alkalmazása során az egységes joggyakorlat kialakítása. (2) A konferenciát a Hatóság elnöke szükség szerint, de évente legalább egyszer hívja össze, és meghatározza napirendjét. (3) A konferencia tagja minden olyan adatkezelő vagy adatfeldolgozó belső adatvédelmi felelőse, amelynél a felelős kinevezése törvény alapján kötelező. (4) A konferencia tagjai lehetnek azon adatkezelők és adatfeldolgozók belső adatvédelmi felelősei, amelyek esetében a kinevezés nem kötelező. E célból a Hatóság által vezetett belső adatvédelmi felelősi nyilvántartásba bejelentkezhetnek. (5) A Hatóság a kapcsolattartás céljából belső adatvédelmi felelősi nyilvántartást vezet a konferencia tagjairól. A nyilvántartás tartalmazza a belső adatvédelmi felelős nevét, postai és elektronikus levélcímét, továbbá a képviselt adatkezelő vagy adatfeldolgozó megnevezését. (6) A nyilvántartásban a Hatóság az (5) bekezdés szerinti adatokat a belső adatvédelmi felelős e megbízatásának megszűnéséről való tudomásszerzéséig tartja nyilván. III. FEJEZET A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSE 11 / :59
12 20. A közérdekű adatok megismerésének általános szabályai 26. (1) Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot az e törvényben meghatározott kivételekkel erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse. (2) Közérdekből nyilvános adat a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörében eljáró személy neve, feladatköre, munkaköre, vezetői megbízása, a közfeladat ellátásával összefüggő egyéb személyes adata, valamint azok a személyes adatai, amelyek megismerhetőségét törvény előírja. A közérdekből nyilvános személyes adatok a célhoz kötött adatkezelés elvének tiszteletben terjeszthetőek. A közérdekből nyilvános személyes adatok honlapon történő közzétételére az 1. melléklet és a közfeladatot ellátó személy jogállására vonatkozó külön törvény rendelkezései irányadóak. (3) Ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adat a jogszabály vagy állami, illetőleg helyi önkormányzati szervvel kötött szerződés alapján kötelezően igénybe veendő vagy más módon ki nem elégíthető szolgáltatást nyújtó szervek vagy személyek kezelésében lévő, e tevékenységükre vonatkozó, személyes adatnak nem minősülő adat. (4) A (3) bekezdésben meghatározott szerv vagy személy a (3) bekezdésben meghatározott adatok megismerésére irányuló igény teljesítése során a szerint jár el. 27. (1) A közérdekű vagy közérdekből nyilvános adat nem ismerhető meg, ha az a minősített adat védelméről szóló törvény szerinti minősített adat. (2) A közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jogot az adatfajták meghatározásával törvény a) honvédelmi érdekből; b) nemzetbiztonsági érdekből; c) bűncselekmények üldözése vagy megelőzése érdekében; d) környezet- vagy természetvédelmi érdekből; e) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből; f) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra tekintettel; g) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel; h) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogra tekintettel korlátozhatja. (3) Közérdekből nyilvános adatként nem minősül üzleti titoknak a központi és a helyi önkormányzati költségvetés, illetve az európai uniós támogatás felhasználásával, költségvetést érintő juttatással, kedvezménnyel, az állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével, az ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat, valamint az az adat, amelynek megismerését vagy nyilvánosságra hozatalát külön törvény közérdekből elrendeli. A nyilvánosságra hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz így különösen a védett ismerethez való hozzáférést, amelyek megismerése az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, feltéve hogy ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét. (3a) Az a természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az államháztartás alrendszerébe tartozó valamely személlyel pénzügyi vagy üzleti kapcsolatot létesít, köteles e jogviszonnyal összefüggő és a (3) bekezdés alapján közérdekből nyilvános adatra vonatkozóan erre irányuló igény esetén bárki számára tájékoztatást adni. A tájékoztatási kötelezettség a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságra hozatalával vagy a korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozott adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is teljesíthető. 12 / :59
13 (3b) Ha a (3a) bekezdés alapján tájékoztatásra kötelezett a tájékoztatást megtagadja, a tájékoztatást igénylő a tájékoztatásra kötelezett felett törvényességi felügyelet gyakorlására jogosult szerv eljárását kezdeményezheti. (4) A közérdekű adatok megismerése korlátozható uniós jogi aktus alapján az Európai Unió jelentős pénzügy- vagy gazdaságpolitikai érdekére tekintettel, beleértve a monetáris, a költségvetési és az adópolitikai érdeket is. (5) A közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adat a keletkezésétől számított tíz évig nem nyilvános. Ezen adatok megismerését az adat megismeréséhez és a megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának mérlegelésével az azt kezelő szerv vezetője engedélyezheti. (6) A döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére irányuló igény az (5) bekezdésben meghatározott időtartamon belül a döntés meghozatalát követően akkor utasítható el, ha az adat további jövőbeli döntés megalapozását is szolgálja, vagy az adat megismerése a közfeladatot ellátó szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, így különösen az adatot keletkeztető álláspontjának a döntések előkészítése során történő szabad kifejtését veszélyeztetné. (7) Jogszabály a döntés megalapozását szolgáló egyes adatok megismerhetőségének korlátozására az (5) bekezdésben meghatározottnál rövidebb időtartamot állapíthat meg. (8) E fejezet rendelkezései nem alkalmazhatók a közhitelű nyilvántartásból történő külön törvényben szabályozott adatszolgáltatásra. 21. A közérdekű adat megismerése iránti igény 28. (1) A közérdekű adat megismerése iránt szóban, írásban vagy elektronikus úton bárki igényt nyújthat be. A közérdekből nyilvános adatok megismerésére a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. (2) Ha törvény másként nem rendelkezik, az adatigénylő személyes adatai csak annyiban kezelhetők, amennyiben az az igény teljesítéséhez, az igénynek a 29. (1a) bekezdésében meghatározott szempont alapján való vizsgálatához, illetve az igény teljesítéséért megállapított költségtérítés megfizetéséhez szükséges. A 29. (1a) bekezdésében meghatározott idő elteltét, illetve a költségek megfizetését követően az igénylő személyes adatait haladéktalanul törölni kell. (3) Ha az adatigénylés nem egyértelmű, az adatkezelő felhívja az igénylőt az igény pontosítására. 29. (1) A közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az igény beérkezését követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget. (1a) Az adatigénylésnek az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv nem köteles eleget tenni abban a részben, amelyben az azonos igénylő által egy éven belül benyújtott, azonos adatkörre irányuló adatigényléssel megegyezik, feltéve, hogy az azonos adatkörbe tartozó adatokban változás nem állt be. (1b) Az adatigénylésnek az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv nem köteles eleget tenni, ha az igénylő nem adja meg nevét, nem természetes személy igénylő esetén megnevezését, valamint azt az elérhetőséget, amelyen számára az adatigényléssel kapcsolatos bármely tájékoztatás és értesítés megadható. (2) Ha az adatigénylés jelentős terjedelmű, illetve nagyszámú adatra vonatkozik, vagy az adatigénylés teljesítése a közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, az (1) bekezdésben meghatározott határidő egy alkalommal 15 nappal meghosszabbítható. Erről az igénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatni kell. (2a) Ha az igénylés olyan adatra vonatkozik, amelyet az Európai Unió valamely intézménye vagy tagállama állított elő, az adatkezelő haladéktalanul megkeresi az Európai Unió érintett intézményét 13 / :59
14 vagy tagállamát és erről az igénylőt tájékoztatja. A tájékoztatás megtételétől az Európai Unió érintett intézménye vagy tagállama válaszának az adatkezelőhöz való beérkezéséig terjedő időtartam az adatigénylés teljesítésére rendelkezésre álló határidőbe nem számít bele. (3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv az adatigénylés teljesítéséért az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatni kell. (3a) Az igénylő a (3) bekezdés alapján kapott tájékoztatás kézhezvételét követő 30 napon belül nyilatkozik arról, hogy az igénylését fenntartja-e. A tájékoztatás megtételétől az igénylő nyilatkozatának az adatkezelőhöz való beérkezéséig terjedő időtartam az adatigénylés teljesítésére rendelkezésre álló határidőbe nem számít bele. Ha az igénylő az igényét fenntartja, a költségtérítést az adatkezelő által megállapított, legalább 15 napos határidőben köteles az adatkezelő részére megfizetni. (4) Ha az adatigénylés teljesítése a közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, vagy az a dokumentum vagy dokumentumrész, amelyről az igénylő másolatot igényelt, jelentős terjedelmű, illetve a költségtérítés mértéke meghaladja a kormányrendeletben meghatározott összeget, az adatigénylést a költségtérítésnek az igénylő általi megfizetését követő 15 napon belül kell teljesíteni. Arról, hogy az adatigénylés teljesítése a közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, illetve a másolatként igényelt dokumentum vagy dokumentumrész jelentős terjedelmű, továbbá a költségtérítés mértékéről, valamint az adatigénylés teljesítésének a másolatkészítést nem igénylő lehetőségeiről az igénylőt az igény beérkezését követő 15 napon belül tájékoztatni kell. (5) A költségtérítés mértékének meghatározása során az alábbi költségelemek vehetők figyelembe: a) az igényelt adatokat tartalmazó adathordozó költsége, b) az igényelt adatokat tartalmazó adathordozó az igénylő részére történő kézbesítésének költsége, valamint c) ha az adatigénylés teljesítése a közfeladatot ellátó szerv alaptevékenységének ellátásához szükséges munkaerőforrás aránytalan mértékű igénybevételével jár, az adatigénylés teljesítésével összefüggő munkaerő-ráfordítás költsége. (6) Az (5) bekezdésben meghatározott költségelemek megállapítható mértékét jogszabály határozza meg. 30. (1) Ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolaton a meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni. (2) Az adatigénylésnek közérthető formában és amennyiben ezt az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv aránytalan nehézség nélkül teljesíteni képes az igénylő által kívánt formában, illetve módon kell eleget tenni. Ha a kért adatot korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozták, az igény teljesíthető az adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthető formában nem lehet eleget tenni. (3) Az igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival, valamint az igénylőt e törvény alapján megillető jogorvoslati lehetőségekről való tájékoztatással együtt, az igény beérkezését követő 15 napon belül írásban vagy ha az igényben elektronikus levelezési címét közölte elektronikus levélben értesíteni kell az igénylőt. Az elutasított kérelmekről, valamint az elutasítások indokairól az adatkezelő nyilvántartást vezet, és az abban foglaltakról minden évben január 31-éig tájékoztatja a Hatóságot. (4) A közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvű igénylő az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazza meg. 14 / :59
15 (5) Ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítésének megtagadása tekintetében törvény az adatkezelő mérlegelését teszi lehetővé, a megtagadás alapját szűken kell értelmezni, és a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítése kizárólag abban az esetben tagadható meg, ha a megtagadás alapjául szolgáló közérdek nagyobb súlyú a közérdekű adat megismerésére irányuló igény teljesítéséhez fűződő közérdeknél. (6) A közfeladatot ellátó szervnek a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítő szabályzatot kell készítenie. (7) A közfeladatot ellátó szerv gazdálkodásának átfogó, számlaszintű, illetve tételes ellenőrzésére irányuló adatmegismerésekre külön törvények rendelkezései irányadók. Erre való hivatkozással az adatkezelő az adatigénylést az igénylés tárgyát képező irat másolata helyett a jogviszony alanyainak, a jogviszony típusának, a jogviszony tárgyának, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás mértékének és teljesítése időpontjának megjelölésével is teljesítheti. 31. (1) Az igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a teljesítésre nyitva álló, vagy az adatkezelő által a 29. (2) bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén, valamint az adatigénylés teljesítéséért megállapított költségtérítés összegének felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat. (2) A megtagadás jogszerűségét és a megtagadás indokait, illetve az adatigénylés teljesítéséért megállapított költségtérítés összegének megalapozottságát az adatkezelőnek kell bizonyítania. (3) A pert az igény elutasításának közlésétől, a határidő eredménytelen elteltétől, illetve a költségtérítés megfizetésére vonatkozó határidő lejártától számított harminc napon belül kell megindítani az igényt elutasító közfeladatot ellátó szerv ellen. Ha az igény elutasítása, nem teljesítése vagy az adatigénylés teljesítéséért megállapított költségtérítés összege miatt az igénylő a Hatóság vizsgálatának kezdeményezése érdekében a Hatóságnál bejelentést tesz, a pert a bejelentés érdemi vizsgálatának elutasításáról, a vizsgálat megszüntetéséről, az 55. (1) bekezdés b) pontja szerinti lezárásáról szóló vagy az 58. (3) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követő harminc napon belül lehet megindítani. A perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye. (4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az igénylő pernyertessége érdekében beavatkozhat. (5) Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a törvényszék hatáskörébe tartozik. A járásbíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a törvényszék székhelyén lévő járásbíróság, Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg. (6) A bíróság soron kívül jár el. (6a) Ha a közérdekű adat megismerése iránti igény teljesítését az adatkezelő a 27. (1) bekezdése alapján tagadja meg, és az adatot igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása felülvizsgálatának érdekében az (1) bekezdésben meghatározottak alapján bírósághoz fordul, a bíróság a Hatóság titokfelügyeleti hatósági eljárását kezdeményezi, egyidejűleg a per tárgyalását felfüggeszti. A titokfelügyeleti hatósági eljárást kezdeményező és az eljárást felfüggesztő végzés ellen nincs helye külön fellebbezésnek. (7) Ha a bíróság a közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelőt az adatigénylés teljesítésére rendelkezésre álló határidő meghatározásával a kért közérdekű adat közlésére kötelezi. A bíróság az adatigénylés teljesítéséért megállapított költségtérítés összegét megváltoztathatja, vagy a közfeladatot ellátó szervet a költségtérítés összegének megállapítása tekintetében új eljárásra kötelezheti. IV. FEJEZET A KÖZÉRDEKŰ ADATOK KÖZZÉTÉTELE 15 / :59
16 22. A közérdekű adatokra vonatkozó tájékoztatási kötelezettség 32. A közfeladatot ellátó szerv a feladatkörébe tartozó ügyekben így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magánszervezetek és -személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását. 23. Az elektronikus közzététel kötelezettsége 33. (1) Az e törvény alapján kötelezően közzéteendő közérdekű adatokat internetes honlapon, digitális formában, bárki számára, személyazonosítás nélkül, korlátozástól mentesen, kinyomtatható és részleteiben is adatvesztés és -torzulás nélkül kimásolható módon, a betekintés, a letöltés, a nyomtatás, a kimásolás és a hálózati adatátvitel szempontjából is díjmentesen kell hozzáférhetővé tenni (a továbbiakban: elektronikus közzététel). A közzétett adatok megismerése személyes adatok közléséhez nem köthető. (2) A 37. szerinti közzétételi listákon meghatározott adatait saját honlapján ha törvény másként nem rendelkezik közzéteszi a) a Köztársasági Elnök Hivatala, az Országgyűlés Hivatala, az Alkotmánybíróság Hivatala, az Alapvető Jogok Biztosának Hivatala, az Állami Számvevőszék, a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia, az Országos Bírósági Hivatal, a Legfőbb Ügyészség, b) c) a központi államigazgatási szerv a kormánybizottság kivételével, továbbá az országos kamara, valamint d) a fővárosi és megyei kormányhivatal. (3) A (2) bekezdésben nem szereplő közfeladatot ellátó szervek a 37. szerinti elektronikus közzétételi kötelezettségüknek választásuk szerint saját vagy társulásaik által közösen működtetett, illetve a felügyeletüket, szakmai irányításukat vagy működésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által fenntartott, valamint az erre a célra létrehozott központi honlapon való közzététellel is eleget tehetnek. (4) Ha a közoktatási intézmény nem lát el országos vagy térségi feladatot, e törvény szerinti elektronikus közzétételi kötelezettségének az ágazati jogszabályokban meghatározott információs rendszerhez történő adatszolgáltatás teljesítésével eleget tesz. 34. (1) Az adatokat nem a saját honlapon közzétevő adatfelelős a 35. alkalmazásával a közzéteendő adatokat az adatközlőnek továbbítja, amely gondoskodik az adatok honlapon való közzétételéről, és arról, hogy egyértelmű legyen az, hogy az egyes közzétett közérdekű adatok melyik szervtől származnak, illetve melyikre vonatkoznak. (2) Az adatközlő a közzétételre szolgáló honlapot úgy alakítja ki, hogy az adatok közzétételére alkalmas legyen, gondoskodik a folyamatos üzemeltetésről, az esetleges üzemzavar elhárításáról és az adatok frissítéséről. (3) A közzétételre szolgáló honlapon közérthető formában tájékoztatást kell adni a közérdekű adatok egyedi igénylésének szabályairól. A tájékoztatásnak tartalmaznia kell az igénybe vehető jogorvoslati lehetőségek ismertetését is. (4) A közzétételre szolgáló honlapon a közzétételi listákon meghatározott közérdekű adatokon kívül elektronikusan közzétehetőek más közérdekű és közérdekből nyilvános adatok is. 35. (1) Az elektronikus közzétételre kötelezett adatfelelős szerv vezetője gondoskodik a 37. -ban meghatározott közzétételi listákon szereplő adatok pontos, naprakész és folyamatos közzétételéről, az adatközlőnek való megküldéséről. (2) A megküldött adatok elektronikus közzétételéért, folyamatos hozzáférhetőségéért, hitelességéért és az adatok frissítéséért az adatközlő felel. (3) Az adatfelelős az (1) bekezdés szerinti, az adatközlő a (2) bekezdés szerinti kötelezettség 16 / :59
17 teljesítésének részletes szabályait belső szabályzatban állapítja meg. (4) Az elektronikusan közzétett adatok ha e törvény vagy más jogszabály eltérően nem rendelkezik a honlapról nem távolíthatóak el. A szerv megszűnése esetén a közzététel kötelezettsége a szerv jogutódját terheli. 36. A 37. -ban meghatározott közzétételi listákban szereplő adatok közzététele nem érinti az adott szervnek a közérdekű vagy közérdekből nyilvános adatok közzétételével kapcsolatos, más jogszabályban meghatározott kötelezettségeit. 24. A közzétételi listák 37. (1) A 33. (2) (4) bekezdésében meghatározott szervek (a továbbiakban együtt: közzétételre kötelezett szerv) a (4) bekezdésben meghatározott kivétellel tevékenységükhöz kapcsolódóan az 1. melléklet szerinti általános közzétételi listában meghatározott adatokat az 1. mellékletben foglaltak szerint közzéteszik. (2) Jogszabály egyes ágazatokra, a közfeladatot ellátó szervtípusra vonatkozóan meghatározhat egyéb közzéteendő adatokat (a továbbiakban: különös közzétételi lista). (3) A közzétételre kötelezett szerv vezetője a Hatóság véleményének kikérésével, valamint jogszabály a közfeladatot ellátó szervre, azok irányítása, felügyelete alá tartozó szervekre vagy azok egy részére kiterjedő hatállyal további kötelezően közzéteendő adatkört határozhat meg (a továbbiakban: egyedi közzétételi lista). (4) A nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a Kormány a Hatóság véleményének kikérésével rendeletben állapítja meg. (5) Testületi szervként működő közzétételre kötelezett szerv esetén az egyedi közzétételi lista megállapítása és módosítása a Hatóság véleményének kikérésével a testület hatáskörébe tartozik. (6) A közzétételre kötelezett szerv vezetője a közzétételi listában nem szereplő közérdekű adatokra vonatkozó adatigénylések adatai alapján legalább évente felülvizsgálja az általa a (3) bekezdés szerint kiadott közzétételi listát, és a jelentős arányban vagy mennyiségben felmerült adatigénylések alapján azt kiegészíti. (7) A közzétételi listában a közzéteendő adat jellegétől függően a közzététel gyakorisága is megállapítható. (8) A különös és egyedi közzétételi listák elkészítésére, illetve kiegészítésére a Hatóság is javaslatot tehet. 24/A. A közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkereső rendszer 37/A. (1) Az elektronikusan közzétett adatok egyszerű és gyors elérhetősége érdekében az e törvény alapján közérdekű adat elektronikus közzétételére kötelezett szervek közérdekű adatot tartalmazó honlapjára, valamint az általuk fenntartott adatbázisra és nyilvántartásra vonatkozó leíró adatokat a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által működtetett, az erre a célra létrehozott honlapon közzétett központi elektronikus jegyzék összesítve tartalmazza. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott szerv közérdekű adataihoz való egységes szempontok szerinti elektronikus hozzáférést és a közérdekű adatok közötti keresés lehetőségét a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által működtetett egységes közadatkereső rendszer biztosítja. 37/B. (1) Az adatfelelős gondoskodik a kezelésében lévő, közérdekű adatot tartalmazó honlapok, adatbázisok, illetve nyilvántartások leíró adatainak a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszternek történő továbbításáról és a továbbított közérdekű adatok rendszeres frissítéséről, valamint felel az egységes közadatkereső rendszerbe továbbított közérdekű adatok tartalmáért és a továbbított közérdekű adatok rendszeres frissítéséért is. (2) A közérdekű adatokat tartalmazó adatbázisok, illetve nyilvántartások jegyzékének fenntartása, 17 / :59
18 18 / :59 valamint az egységes közadatkereső rendszerhez való csatlakozás nem mentesíti az adatfelelőst az elektronikus közzététel kötelezettsége alól. V. FEJEZET A NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG 25. A Hatóság jogállása 38. (1) A Hatóság autonóm államigazgatási szerv. (2) A Hatóság feladata a személyes adatok védelméhez, valamint a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jog érvényesülésének ellenőrzése és elősegítése. (3) A Hatóság a (2) bekezdés szerinti feladatkörében az e törvényben meghatározottak szerint a) bejelentés alapján vizsgálatot folytat; b) hivatalból adatvédelmi hatósági eljárást folytathat; c) hivatalból titokfelügyeleti hatósági eljárást folytathat; d) a közérdekű adatokkal és a közérdekből nyilvános adatokkal kapcsolatos jogsértéssel összefüggésben bírósághoz fordulhat; e) a más által indított perbe beavatkozhat; f) adatvédelmi nyilvántartást vezet. (4) A Hatóság a (2) bekezdés szerinti feladatkörében a) javaslatot tehet a személyes adatok kezelését, valamint a közérdekű adatok és a közérdekből nyilvános adatok megismerését érintő jogszabályok megalkotására, illetve módosítására, véleményezi a feladatkörét érintő jogszabályok tervezetét; b) tevékenységéről minden évben március 31-éig beszámolót hoz nyilvánosságra és a beszámolót benyújtja az Országgyűlésnek; c) általános jelleggel vagy meghatározott adatkezelő részére ajánlást bocsát ki; d) véleményezi a közfeladatot ellátó szerv tevékenységével kapcsolatosan az e törvény szerint közzéteendő adatokra vonatkozó különös, illetve egyedi közzétételi listákat; e) törvényben meghatározott szervekkel vagy személyekkel együttműködve képviseli Magyarországot az Európai Unió közös adatvédelmi felügyelő testületeiben; f) megszervezi a belső adatvédelmi felelősök konferenciáját; g) meghatározza az adatvédelmi auditálás szakmai szempontjait; h) az adatkezelő kérelmére adatvédelmi auditot folytathat le. (5) A Hatóság független, csak a törvénynek van alárendelve, feladatkörében nem utasítható, a feladatát más szervektől elkülönülten, befolyásolástól mentesen látja el. A Hatóság számára feladatot csak törvény állapíthat meg. 26. A Hatóság költségvetése és gazdálkodása 39. (1) A Hatóság fejezeti jogosítványokkal felruházott központi költségvetési szerv, amelynek költségvetése az Országgyűlés költségvetési fejezetén belül önálló címet képez. (2) A Hatóság tárgyévi költségvetésének kiadási és bevételi főösszegei az államháztartásról szóló törvényben meghatározott, az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető elemi csapás, illetve annak következményei elhárítása érdekében meghozott átmeneti intézkedés, valamint a Hatóság saját vagy irányító szervi hatáskörében meghozott intézkedése kivételével kizárólag az Országgyűlés által csökkenthetők. (3) A Hatóság által kiszabott bírság a központi költségvetés bevétele. (4) Az előző évi bevételeiből származó maradványt a Hatóság a következő években a feladatai teljesítésére felhasználhatja. 27. A Hatóság elnöke
19 40. (1) A Hatóságot elnök vezeti. A Hatóság elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, azok közül a jogász végzettségű, az országgyűlési képviselők választásán választható, magyar állampolgárok közül, akik az adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében legalább tíz év szakmai tapasztalattal rendelkeznek, vagy e területek valamelyikén tudományos fokozatot szereztek. (2) A Hatóság elnökének nem nevezhető ki az, aki a kinevezésre irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző négy évben országgyűlési képviselő, nemzetiségi szószóló, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár, helyi önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke vagy alelnöke, nemzetiségi önkormányzat tagja, illetve párt tisztségviselője vagy alkalmazottja volt. (3) A köztársasági elnök a Hatóság elnökét kilenc évre nevezi ki. (4) A Hatóság elnöke a kinevezését követően a köztársasági elnök előtt az egyes közjogi tisztségviselők esküjéről és fogadalmáról szóló törvény szerinti tartalommal esküt tesz. 41. (1) A Hatóság elnöke nem lehet tagja pártnak, nem folytathat politikai tevékenységet, megbízatása összeegyeztethetetlen minden más állami vagy önkormányzati tisztséggel és megbízatással. (2) A Hatóság elnöke más keresőfoglalkozást nem folytathat, és egyéb tevékenységéért a tudományos, oktatói, művészeti, szerzői jogi védelem alá eső, lektori, szerkesztői és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony keretében végzett tevékenységet kivéve díjazást nem fogadhat el. (3) A Hatóság elnöke nem lehet gazdasági társaság vezető tisztségviselője, felügyelőbizottságának tagja, továbbá gazdasági társaság személyes közreműködésre kötelezett tagja. 42. (1) A Hatóság elnöke a kinevezését követő harminc napon belül, majd ezt követően minden évben január 31-ig, valamint a megbízatásának megszűnését követő harminc napon belül az országgyűlési képviselők vagyonnyilatkozatával azonos tartalmú vagyonnyilatkozatot tesz. (2) A vagyonnyilatkozat-tétel elmulasztása esetén a vagyonnyilatkozat benyújtásáig a Hatóság elnöke tisztségét nem gyakorolhatja, javadalmazásban nem részesül. (3) A vagyonnyilatkozat nyilvános, oldalhű másolatát a Hatóság honlapján haladéktalanul közzé kell tenni. A vagyonnyilatkozat a honlapról a Hatóság elnöke megbízatásának megszűnését követő egy év elteltéig nem távolítható el. (4) A Hatóság elnökének vagyonnyilatkozatával kapcsolatos eljárást a miniszterelnöknél bárki kezdeményezheti a vagyonnyilatkozat konkrét tartalmára vonatkozó olyan tényállítással, amely konkrétan megjelöli a vagyonnyilatkozat kifogásolt részét és tartalmát. Ha a kezdeményezés nem felel meg az e bekezdésben foglalt követelményeknek, nyilvánvalóan alaptalan, vagy az ismételten benyújtott kezdeményezés új tényállítást vagy adatot nem tartalmaz, a miniszterelnök az eljárás lefolytatása nélkül elutasítja a kezdeményezést. A vagyonnyilatkozatban foglaltak valóságtartalmát a miniszterelnök ellenőrzi. (5) A vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás során a miniszterelnök felhívására a Hatóság elnöke köteles a vagyonnyilatkozatában feltüntetett vagyoni, jövedelmi és érdekeltségi viszonyokat igazoló adatokat haladéktalanul, írásban bejelenteni a miniszterelnök részére. Az ellenőrzés eredményéről az adatok megküldésével a miniszterelnök tájékoztatja a köztársasági elnököt. Az adatokba csak a miniszterelnök és a köztársasági elnök tekinthet be. (6) A Hatóság elnöke által benyújtott igazoló adatokat a vagyonnyilatkozattal kapcsolatos eljárás lezárulását követő harmincadik napon törölni kell. 43. (1) A Hatóság elnöke miniszteri illetményre és juttatásokra jogosult, azzal, hogy a vezetői illetménypótlék mértéke a miniszteri vezetői illetménypótlék másfélszerese. (2) A Hatóság elnökét naptári évenként negyven munkanap szabadság illeti meg. 44. (1) A Hatóság elnöke a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultság szempontjából közszolgálati jogviszonyban foglalkoztatott biztosítottnak minősül. (2) Az elnök megbízatásának időtartama közigazgatási szervnél közszolgálati jogviszonyban töltött 19 / :59
20 időnek számít. 45. (1) A Hatóság elnökének megbízatása megszűnik a) a megbízatási idejének lejártával; b) lemondásával; c) halálával; d) a kinevezéséhez szükséges feltételek hiányának vagy a vagyonnyilatkozat-tételi előírások megsértésének megállapításával; e) összeférhetetlensége megállapításával; f) g) (2) A Hatóság elnöke a miniszterelnök útján a köztársasági elnökhöz intézett írásbeli nyilatkozatával bármikor lemondhat megbízatásáról. A Hatóság elnökének megbízatása a lemondás közlését követő, a lemondásban megjelölt napon, ennek hiányában a lemondás közlésének napján szűnik meg. A lemondás érvényességéhez elfogadó nyilatkozat nem szükséges. (3) Ha a Hatóság elnöke a 41. szerinti összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított harminc napon belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a köztársasági elnök a miniszterelnök indítványára dönt az összeférhetetlenség megállapításának kérdésében. (4) (5) (6) A Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges feltételek hiányát a miniszterelnök indítványára a köztársasági elnök állapítja meg. A köztársasági elnök a miniszterelnök indítványára megállapítja a vagyonnyilatkozat-tételi szabályok megsértését, ha a Hatóság elnöke vagyonnyilatkozatában szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl. (6a) A miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványát a köztársasági elnök és a Hatóság elnöke részére egyidejűleg megküldi. (6b) A Hatóság elnöke az indítvány megalapozatlanságának megállapítása iránt az indítvány kézhezvételét követő harminc napon belül bírósághoz fordulhat, mely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A pert a miniszterelnök ellen kell megindítani. A bíróság eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekre vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel, soron kívül jár el, és a keresetet, valamint az ügy érdemében hozott jogerős döntését a bíróság a köztársasági elnökkel is közli. (6c) Ha a Hatóság elnökének a (6b) bekezdés alapján benyújtott keresete alapján a bíróság jogerős ítéletében azt állapítja meg, hogy a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványa megalapozatlan, a köztársasági elnök a Hatóság elnöke megbízatásának megszűnését nem állapítja meg. (6d) A köztársasági elnök a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványáról a) ha a Hatóság elnöke a (6b) bekezdés szerinti határidőben nem fordul bírósághoz, a határidő lejártát követő tizenöt napon belül, b) ha a Hatóság elnöke a (6b) bekezdés szerinti határidőben bírósághoz fordul, az ügy érdemében hozott jogerős döntés kézhezvételét követő tizenöt napon belül dönt. (7) A megbízatás az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti megszűnése esetén a Hatóság elnökét a megszűnéskori havi illetménye háromszorosának megfelelő összegű külön illetmény illeti meg. (8) A köztársasági elnöknek a (3) és a (6) bekezdéssel és a 40. -sal a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges. 20 / :59

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
1840:XVIII. tc. A közkeresetre összeálló társaságok jogviszonyairól (66. §).
Magyar Törvénytár 1836-1868. évi törvénycikkek.
Franklin Társulat, Budapest, 1897. 150-155. p.
1852. évi "császári nyíltparancs, kiható a' birodalom egész terjedelmére, melly által ...új szabadalmi törvény bocsáttatik ki!"
Magyarországot illető magyar közlöny és kormánylap, 1852. 329-345. p.
1893:XLI. tc. Az 1878. évi XX. törvénycikkbe iktatott és az 1887. évi XXIV. törvénycikkel meghosszabbított vám- és kereskedelmi szövetség XVI. cikkének módosításáról.
Franklin Társulat, Budapest, 1897, 628-630. p.
A törvényjavaslat és a 480. sz. miniszteri indokolás, a közgazdasági bizottság 526. sz. jelentése.
Képviselőházi Irományok 1892-1897, XIII. kötet, 426-430. p., XVI. kötet, 33-34. p.
Képviselőházi általános és részletes tárgyalás: 269. sz. országos ülés.
Képviselőházi Napló 1892-1897, XV. kötet, 237-239. p.
Az 1895:XXXVII. tc. - a Szabadalmi Tanács tagjainak összeférhetetlenségi és fegyelmi viszonyaival foglalkozó - végrehajtási utasításának a horvát-szlavon-dalmát hétszemélyes táblából kinevezett ülnököket érintő kérdésben megállapodás.
Az 1895:XXXVII. tc. végrehajtása tárgyában kiadott 573. sz. elnöki rendelet, 4071/1897. sz. kereskedelemügyi miniszteri módosító rendeletének megküldése a törvényhatóságokhoz.
Rendelettervezet a szabadalmi ügyvivők fegyelmi ügyében követendő eljárás tárgyában (1896).
Az 1895:XXXVII. tc. végrehajtási rendeleteinek megküldése a közös Hadügyminisztérium részére, a rendeletek németre fordítását illető kívánalom egyidejű visszautasításával.
A közös hadügyminiszter által az 1895:XXXVII. tc.-vel kapcsolatban kibocsátani szándékolt körrendelet szövegére, illetve fordítására vonatkozó észrevételek közlése.
K 231 - 1897 - 13 - 20589
Az 1895:XXXVII. tc. rendelkezései alapján az 1896. március 1-jén megalakuló Szabadalmi Tanács és Szabadalmi Hivatal személyzetének kinevezése.
1927:XX. tc. A Magyar Királyi Szabadalmi Felsőbíróság megszüntetése és kapcsolatos rendelkezések tárgyában.
1933:XX. tc. A magyar királyi Szabadalmi Bíróság bíráinak és hivatalnokainak felelősségéről.
Az érvényes magyar jogszabályok jegyzéke 1895-1935.
K 69 - 1935 - 54611
Az iparügyi miniszter a Minisztertanács elé terjeszti a szabadalmi ügyvivők igazolásáról szóló rendelettervezetet.
Az ideiglenes nemzeti kormány 6.890/1945. M. E. számú rendelete a szabadalmi ügyvivők igazolásáról.
A nemzeti kormány 1945. évi 11.700 M. E. számú rendelete a magyarországi német vagyonnak a Szovjetunió részére való átadásáról.
Magyarországi Rendeletek Tára, 1945. 967. p.
A Magyar Köztársaság kormányának 1.800/1947. M. E. számú rendelete a német tulajdonban álló vagyontárgyak újabb bejelentése tárgyában.
Magyar Közlöny. Rendeletek Tára, 1947. 36. sz. 390-391. p.
A békeszerződés becikkelyezéséről készült törvényjavaslat IV. melléklete: "A. Ipari, irodalmi és művészeti tulajdon."
Országgyűlési Irományok, 1945-1949. 180. sz. 3. k. 194-196. p.
1947:XVIII. törvénycikk a Párizsban 1947. évi február hó 10. napján kelt békeszerződés becikkelyezése tárgyában.
Magyar Törvénytár, 1948. 142-178. p.
Az 1947:XVIII. törvénycikknek a köztársasági elnök és a miniszterelnök által aláírt, a Magyar Országos Levéltárban elhelyezett, eredeti példánya; a törvénycikk első és utolsó oldala, valamint a IV. melléklet (1947. július).
Miniszterelnökség, XIX-A-1-j-X-8230-1947.
65/1945. Eln. 107. sz. hirdetmény a 24.200/1944. Ip. M. sz. rendelet alapján visszavont szabadalmi ügyvivői jogosítványok érvényesítése tárgyában.
Az iparügyi miniszter 52.750/1945. Ip. M. számú rendelete a szabadalmi ügyvivők képesítése tárgyában kiadott 1.047/1937. Ip. M. számú rendelet 16. §-ának módosítása tárgyában.
Az ideiglenes nemzeti kormány 8.910/1945. (X. 5.) M. E. számú rendelete a Szabadalmi Bíróságnál tanácselnöki állás szervezése tárgyában.
Az iparügyi miniszter 23.006/1946. Ip. M. számú rendelete a szabadalmi ügyvivői eskü (fogadalom) szövegének megállapítása tárgyában.
Az iparügyi miniszter 50.020/1946. Ip. M. számú rendelete a szabadalmi bírósági iratok selejtezése tárgyában.
Az iparügyi miniszter 25.300/1947. Ip. M. számú rendelete a műszaki képesítésű szabadalmi bírák képesítése tárgyában.
A Magyar Köztársaság kormányának 11.080/1947.
Az iparügyi miniszter 30.800/1947. (X. 12.) Ip. M. számú rendelete a szabadalmi bírák és szabadalmi ügyvivők képesítése tárgyában.
Hargittay Gyula: Az illetékekről. Az idevonatkozó új jogszabályok taglalása.
Szabadalmi Közlöny, 53. évf. 1948. március 16. 6. sz. 33-35. p.
Előterjesztés a Minisztertanácshoz az Országos Találmányi Hivatal megalakításáról szóló rendelettervezet tárgyában; az előterjesztés levétele a napirendről (1948. december).
Az Országos Találmányi Hivatal megalakításáról készült rendelettervezet átdolgozása és előterjesztése a Minisztertanácshoz (a rendelettervezet első és átdolgozott formája; a Belügy- és az Igazságügy Minisztérium észrevételei; a Gazdasági Főtanács határozata; előterjesztés a Minisztertanácshoz; a Miniszterelnökség belső feljegyzése; 1948. december-1949. február).
Előterjesztés a Minisztertanácshoz az Országos Találmányi Hivatal szervezetéről és ügyrendjéről készült rendelettervezet tárgyában, melyet módosításokkal a Minisztertanács elfogadott.
A Magyar Köztársaság kormányának 600/1949. Korm. számú rendelete az Országos Találmányi Hivatal szervezetének és ügyrendjének megállapításáról.
A Miniszterelnökség előterjesztése a Minisztertanácshoz a Szabadalmi Bíróság felügyeletéről készített törvénytervezet tárgyában (a törvénytervezet különböző formái; előterjesztés; indoklás; az Igazságügy Minisztérium osztályvezetőjének észrevételei; a Miniszterelnökség belső feljegyzései; 1949. január).
Előterjesztés a Minisztertanácshoz a Szabadalmi Bíróság felügyelete tárgyában; az előterjesztést a Minisztertanács elfogadta (1949. január 7.).
A Szabadalmi Bíróság felügyelete tárgyában készült 1949:III. tc. törvényjavaslata, miniszteri indoklása, valamint az alkotmányjogi és közjogi bizottság jelentése.
1949. évi III. törvénycikk a Szabadalmi Bíróság felügyeletéről.
Az 1949:III. törvénycikknek a köztársasági elnök és a miniszterelnök által aláírt, az Országos Levéltárban elhelyezett, eredeti példánya, melyet a Miniszterelnöki Hivatal aláírás végett előbb elküldött a köztársasági elnöknek és a miniszterelnöknek, majd kihirdetés végett a Magyar Közlöny szerkesztőségének, végül tudomásulvétel végett az Országgyűlés elnökének, és elhelyezés végett az Országos Levéltár főigazgatójának (1949. január-február).
A miniszterelnök elküldi az iparügyi miniszternek a Szabadalmi Bíróság felügyeletéről szóló 1949:III. tc. végrehajtása tárgyában készített rendelettervezetet, észrevételezés végett. Az iparügyi miniszter a tervezetet észrevételei szerint módosítva visszaküldi (1949. január-február).
A miniszterelnök 1.500/1949. M. E. számú rendelete a Szabadalmi Bíróság felügyeletéről szóló 1949:III. tc. végrehajtása tárgyában.
A Magyar Népköztársaság minisztertanácsának 2056/17/1952. M. T. számú határozata az Országos Találmányi Hivatal feletti főfelügyeleti jog gyakorlásáról.
1067/1954. (VIII. 27.) számú minisztertanácsi határozat az Áruraktározási Hivatal, az Országos Találmányi Hivatal, az Országos Mérésügyi Hivatal feletti főfelügyeleti jog gyakorlásáról.
A Magyar Köztársaság kormányának 730/1949. (I. 21.) Korm. számú rendelete a Szovjetunióra átszállott, korábban német tulajdonban volt ipari tulajdonjogokkal kapcsolatos egyes kérdések szabályozása, valamint a német tulajdonban álló vagyontárgyak újabb bejelentése tárgyában kiadott 1.800/1947. M. E. számú rendelet kiegészítése tárgyában.
"Találmányi díjak és hasonló kiadások figyelembevétele a devizaforgalmi terv készítésénél" - a Találmányi Hivatal felhívja a vállalatok figyelmét, hogy a 469/24/1950 N. T. határozatnak megfelelően kell eljárni.
A polgári perrendtartásról készült 1952:III. tv. miniszteri indokolása: általános indokolás; országgyűlési tárgyalás.
Országgyűlési Irományok, 1949-1953. 2. k. 56. sz. 68-70. p.
Országgyűlési Napló, 1949-1953. 2. k. 50. ülés, 1952. május 29. 1047-1074 p.
1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról, 11. §, 23. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1952. 7-9. p.
A polgári perrendtartás egyes rendelkezéseinek módosításáról készült 1954:VI. tv. miniszteri indoklása: a 10. § miniszteri indoklása.
Országgyűlési Irományok, 1953-1958. 1. k. 9. sz. 113. p.
1954. évi VI. törvény a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. módosításáról, 6. §, 10. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1954. 62-63. p.
1954. évi 18. számú törvényerejű rendelet a polgári perrendtartás módosításáról szóló 1954:VI. tv. hatálybalépéséről és végrehajtásáról, 4. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1954. 172. p.
1955. évi 21. számú törvényerejű rendelet a bírósági végrehajtásról, 60. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1955. 35., 42. p.
1957. évi 32. számú törvényerejű rendelet az 1956. évi október 23. napját követően jogellenesen külföldre távozott személyek vagyonjogi helyzetének rendezéséről.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1957. 188-189. p.
1/1957. (VI. 2.) P. M.-I. M. számú együttes rendelet az 1956. évi október 23. napját követően jogellenesen külföldre távozott személyek vagyonjogi helyzetéről szóló 1957. évi: 32. számú törvényerejű rendelet végrehajtásáról, 8. § (4), 23. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1957. 465-468. p.
A polgári perrendtartás egyes kérdéseinek módosítása tárgyában készült 1957:VIII. tc. 4. §-ának, valamint 8. §-ának miniszteri indokolása; 1957. évi VIII. törvény a polgári perrendtartás egyes rendelkezéseinek módosításáról, 4. §, 8. §.
Országgyűlési Irományok, 1953-1958. 1. k. 35. sz. 460-461., 464. p.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1957. 56-57. p.
1958. évi 5. számú törvényerejű rendelet a polgári rendtartás egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, 1957. évi VIII. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról, 18. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1958. 34., 36. p.
1959. évi IV. törvény a Magyar Népköztársaság Polgári Törvénykönyvéről, IV. cím, VII. fejezet, 84. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1959. 12., 19. p.
A Magyar Népköztársaság polgári törvénykönyvéről készült 1959:IV. tc. miniszteri indoklása: az általános indoklás 4. pontja; részletes indoklás a törvénytervezet 81-87. §-ához.
Országgyűlési Irományok, 1958-1962. 1. k. 9. sz. 114., 128-129., 156-157. p.
Az Igazságügy-minisztérium főosztályvezetőjének felkérésére az Országos Találmányi Hivatal elnöke véleményezi a bírósági végrehajtás szabályainak módosításáról szóló törvényerejű rendelettervezetet (1960. december-1961. január).
OTH elnöki iratok, XIX-A-9-a-1-1961.
1961. évi 9. számú törvényerejű rendelet a bírósági végrehajtás szabályainak módosításáról, 23. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1961. 118., 120. p.
1961. évi V. törvény a Magyar Népköztársaság Büntető Törvénykönyvéről, XIII. fejezet, 1. cím, 228. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1961. 34., 57. p.
A Magyar Népköztársaság büntető törvénykönyvéről készült 1961:V. tc. miniszteri indoklása a törvénytervezet 306. §-ához.
Országgyűlési Irományok, 1958-1962. 1. k. 20. sz. 289-290. p.
Az Országos Találmányi Hivatal elnöke megküldi a Tervhivatal Titkárságának az új, titkos ügykezelési utasítás tervezetével kapcsolatos észrevételeit (1957. február).
A Tervhivatal elnökének határozati javaslatát, melynek értelmében az Országos Mérésügyi Hivatal, az Országos Találmányi Hivatal, valamint a Szabványügyi Hivatal főfelügyeletét a Kormány Titkárságának vezetője gyakorolja, a Kormány, vita után, leveszi a napirendről (1958. április 24.).
A Tervhivatal előterjesztése és határozati javaslata a Gazdasági Bizottsághoz az Országos Találmányi Hivatal és az Országos Mérésügyi Hivatal felügyelete tárgyában; tájékoztató a Gazdasági Bizottság üléséről (1964. május).
Az Országos Találmányi Hivatal osztályvezetője megküldi a főhatóságoknak és az országos hatáskörű szerveknek a hivatal hatáskörére vonatkozó hatályos jogszabályok rendszerezett jegyzékét (1966. július).
Az Országos Találmányi Hivatal elnöke megküldi, a Tervhivatal Titkárságának vezetője kérésére, a hivatal hatósági jogkörének jegyzékét (1967. március).
A Magyar Forradalmi Munkás-Paraszt Kormány 2016/1967. (IV. 22.) számú határozata a kormánynak közvetlenül alárendelt egyes országos hatáskörű szervek miniszteri felügyelet alá helyezéséről.
1003/1967. (IV. 22.) Korm. határozat egyes országos hatáskörű szervek működésével kapcsolatos jogszabályok módosításáról.
Az Országos Találmányi Hivatal elnökének előterjesztése a hivatal feladatairól és hatásköréről, határozati javaslattal és kormányhatározat-tervezettel (1967. július-augusztus).
Az Országos Találmányi Hivatal elnöke a kormány ülésén előadja "Az Országos Találmányi Hivatal feladatai és hatásköre" c. előterjesztést, melyet a jelenlevők - az OMFB elnökének ellenvetése ellenére - elfogadnak (1967. augusztus 17.).
A Magyar Forradalmi Munkás-Paraszt Kormány 2048/1967. (VIII. 20.) számú határozata az Országos Találmányi Hivatal feladatairól és hatásköréről.
A külkereskedelmi miniszter és az OTH elnöke az iparjogvédelmi szakemberek képzése és a szabadalmi ügyvivői tevékenység egyes kérdései tárgyában tesz előterjesztést a kormányhoz (1967. november-1968. február).
Az Országos Találmányi Hivatal elnökének előterjesztése a Minisztertanácshoz, a szabadalmi ügyvivőkről készült rendelettervezet tárgyában (1976. február).
5/1976. (III. 30) IM számú rendelet a szabadalmi ügyvivői díjszabásról.
6/1976. (III. 30) IM számú rendelet a szabadalmi ügyvivői vizsgáról.
A Minisztertanács 3526/1979. sz. határozata az ipari tulajdon oltalmára létesült Párizsi Uniós Egyezmény felülvizsgálatára összehívott diplomáciai értekezleten való részvételről (1979. december).
Az oktatási miniszter megküldi a Minisztertanács elnökhelyettesének az iparjogvédelmi szakképzésről készült előterjesztést, kérve annak - mint rendelettervezetnek - napirendre tűzését. A Minisztertanács az előterjesztést napirendre tűzi és megvitatja, majd a Minisztertanács Titkárságának vezetője a miniszterelnökhöz intézett feljegyzésében kéri a rendelettervezet kiadását (1980. június-július).
Minisztertanácsi előterjesztések, XIX-A-83-b-MK-52-1980.
A Minisztertanács megvitatja a művelődési miniszter, az igazságügyi miniszter, az Országos Találmányi Hivatal elnöke, valamint az OMFB elnöke - az iparjogvédelmi szakképzés szabályozása tárgyában benyújtott - előterjesztését (1980. július 10.).
Minisztertanácsi jegyzőkönyvek, XIX-A-83-a-1980.
28/1980. (VII. 23.) MT számú rendelet az iparjogvédelmi szakképzésről.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1980. 299. p.
Az Országos Találmányi Hivatal elnöke megküldi az OMFB elnökhelyettesének a hivatal munkájáról szóló jelentést, továbbá az MSZMP KB Gazdaságpolitikai Osztályának az OTH tevékenységének továbbfejlesztéséről készült előterjesztést (1977. szeptember-november).
6/1982. (Sz. K. 6.) elnöki utasítás az iparjogvédelmi tanfolyamok és vizsgák részletes szabályairól.
Szabadalmi Közlöny, 87. évf. 1982. 6. sz. 468-469. p.
19/1983. (VI. 15.) MT számú rendelet az egyes szabálysértésekről szóló 17/1968. (IV. 14.) Korm. számú rendelet módosításáról, 45. § és 164. §.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1983. 231. p., 235. p., 261. p.
24/1984. (VII. 1.) MT számú rendelet a növény- és állatfajták állami minősítéséről szóló 19/1980. (VI. 6.) MT számú rendelet módosításáról.
Törvények és Rendeletek Hivatalos Gyűjteménye, 1984. 238. p.
2/1986. (II. 13.) IM számú rendelet a szabadalmi ügyvivőkről szóló 5/1976. (III. 30.) MT számú rendelet végrehajtására kiadott 4/1976. (III. 30.) IM számú rendelet módosításáról.
3/1986. (III. 13.) MT számú rendelet a szabadalmi ügyvivőkről szóló 5/1976. (III. 30.) MT számú rendelet módosításáról.
136/1989. (XII. 22.) MT rendelet az Országos Találmányi Hivatal feladatairól és hatásköréről.
Szabadalmi ügyvivők bejelentik az Országos Találmányi Hivatal elnökének, hogy munkaközösséget alapítottak, és kérik szervezeti szabályzatuk jóváhagyását. E tárgyban két belső feljegyzés készül, majd az OTH elnöke az igazságügy-miniszterhelyettes, valamint a Külkereskedelmi Minisztérium államtitkárának véleményét kéri. Ez utóbbi jogszabály-módosítást tart szükségesnek (1985. május-július).
A Minisztertanács 2013/1986. (VIII. 2.) sz. határozata az Országos Találmányi Hivatal feladatairól és hatásköréről szóló 2048/1967. (VIII. 20.) Korm. számú határozat módosításáról.
Az Országos Találmányi Hivatal elnökének előterjesztése a Tudománypolitikai Bizottsághoz az OTH szabadalmi elbírálói tevékenységének továbbfejlesztésére. Jelentés a Tudománypolitikai Bizottság 1988. január 29-i üléséről: a napirend, az előterjesztés ismertetése és a 30.002/1988. sz. TPB határozat az Országos Találmányi Hivatal szabadalmi elbírálói tevékenységének továbbfejlesztéséről. (1987. december-1988. január)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság