text:
F‑124/05. és F‑96/06. sz. egyesített ügyek
„Közszolgálat – Tisztviselők – Megsemmisítés iránti kereset – Okafogyottság – Felelősség megállapítása iránti kereset – Elfogadhatóság – Kiváltságok és mentességek – A bírósági eljárás alóli mentesség felfüggesztése – Az OLAF vizsgálatainak bizalmas jellege – Az IDOC vizsgálatai – Orvosi iratokhoz való hozzáférés – A személyi aktához való hozzáférés – Fegyelmi eljárás – Ésszerű határidő”
Tárgy: Az EK 236. cikk és az EAK 152. cikk alapján benyújtott keresetek, amelyekben az F‑124/05. sz. ügyben a felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék egyrészt semmisítse meg többek között a Bizottság 2005. február 28‑i azon határozatát, amelyben elutasította a felperes ellen a 2004. január 16‑i határozattal kezdeményezett fegyelmi eljárás megszüntetése iránti 2004. október 22‑i kérelmet, másrészt kötelezze a Bizottságot kártérítés megfizetésére, az F‑96/06. sz. ügyben pedig ugyanezen felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot az általa elkövetett különböző jogsértésékért a felperes részére kártérítés megfizetésére.
Határozat: A felperes által az F‑124/05. sz., A kontra Bizottság ügyben előterjesztett keresetben foglalt kérelmekről már nem szükséges határozni. A Közszolgálati Törvényszék kötelezi az Európai Bizottságot, hogy fizessen a felperesnek 30 000 eurót az őt ért nem vagyoni károk megtérítéseként. Az Európai Bizottság a saját költségein túlmenően köteles viselni az F‑124/05. sz., A kontra Bizottság ügyben és az F‑96/06. sz., G kontra Bizottság ügyben a felperes részéről felmerült költségek felét. A felperes viseli az F‑124/05. sz., A kontra Bizottság ügyben és az F‑96/06. sz., G kontra Bizottság ügyben felmerült költségeinek felét.
1. Tisztviselők – Kártérítési kereset – A fegyelmi eljárás túlzott időtartamával okozott nem vagyoni károk megtérítése iránti kérelmek
2. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – A személyzeti szabályzat szerinti átalány‑kártérítés – Az intézmény felelősségének megállapítását megalapozó kötelezettségszegésen alapuló, kiegészítő kártérítés iránti kérelem – Feltételek
3. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – Rokkantság – A rokkantság foka – Az orvosi bizottság általi megállapítás
(Személyzeti szabályzat, 73. cikk; a baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 19. cikk, (3) bekezdés)
4. Tisztviselők – Fegyelmi felelősségi rendszer – A fegyelmi eljárás megindítását megelőző vizsgálat
5. Tisztviselők – Kereset – Előzetes közigazgatási panasz – Ugyanazon jogalapokra alapított, de jogilag különböző tárgyú panaszok – Megengedhetőség
6. Szerződésen kívüli felelősség – Feltételek – Jogellenesség – Kár – Okozati összefüggés
7. Tisztviselők – Kereset – Sérelmet okozó aktus – Fogalom – Valamely tisztviselő vagy alkalmazott bírósági eljárás alóli mentességét felfüggesztő határozat – Bennfoglaltság
(Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv, 12. cikk; személyzeti szabályzat, 90. és 91. cikk)
8. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – A betegség foglalkozási eredetének megállapítása
9. Tisztviselők – Szociális biztonság – Baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosítás – Foglalkozási megbetegedés megállapítása
(Személyzeti szabályzat, 26. és 73. cikk; a baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat, 21. cikk)
10. Európai Közösségek – Intézmények – A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés joga – 1049/2001 rendelet
(Személyzeti szabályzat, 26. cikk; 1049/2001 európai parlamenti és tanácsi rendelet, 4. cikk, (2) bekezdés)
11. Eljárás – Keresetlevél – Alaki követelmények – A felhozott jogalapok rövid ismertetése – A felperes által más ügyben ugyanezen igazságszolgáltatási fórumnak benyújtott keresetlevélre történő utalás – Elfogadhatatlanság – Kivételek
(A Bíróság alapokmánya, 21. cikk; a Törvényszék eljárási szabályzata, 44. cikk, 1. §)
12. Tisztviselők – Fegyelmi felelősségi rendszer – Fegyelmi eljárás megindítását elrendelő határozat
13. Tisztviselők – Fegyelmi felelősségi rendszer – Fegyelmi eljárás megindítása – A kinevezésre jogosult hatóság mérlegelési jogköre
(Személyzeti szabályzat IX. melléklet)
14. Tisztviselők – Az adminisztráció gondoskodási kötelezettsége – Korlátok
15. Tisztviselők – Fegyelmi felelősségi rendszer – Fegyelmi eljárás – Határidők
1. A fegyelmi eljárás minden tisztviselőt a szakmai jövője tekintetében bizonytalan helyzetbe hoz, amely számára szükségszerűen bizonyos szorongást és aggodalmat okoz. Amikor e bizonytalanság rendkívüli mértékben elhúzódik, a tisztviselőnek okozott szorongás és aggodalom erőssége meghaladja az indokolható mértéket. A fegyelmi eljárás túlzott időtartamát tehát úgy kell tekinteni, mint amelyből az érintettnek vélelmezhetően nem vagyoni kára származik. E tekintetben meg kell különböztetni egyrészt a bármely tisztviselőnek vagy alkalmazottnak az esetleges betegségétől függetlenül okozott nem vagyoni kárt, másrészt az azon lelki betegség esetleges előidézésével – vagy súlyosabbá tételével – okozott kárt, amely az említett eljárás túlzott hosszából ered. Ennek megfelelően az első fajta kár megtérítése iránti kérelem elfogadható, bárhogyan álljon is a tisztviselő által a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján esetlegesen indított eljárás. Ezzel szemben az állandó ítélkezési gyakorlat szerint a tisztviselőnek a foglalkozási megbetegedéséből eredő vagyoni és nem vagyoni kára megtérítése iránt benyújtott kérelme főszabály szerint nem fogadható el, amíg a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján indított eljárás be nem fejeződik.
(lásd a 147. és 149–151. pontot)
a Közszolgálati Törvényszék F‑23/05. sz., Giraudy kontra Bizottság ügyben 2007. május 2‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2007., I‑A‑1‑121. o. és II‑A‑1‑657. o.) 197–202. pontja.
2. Azon keresetlevél, amelyben a tisztviselő az őt állítólag a foglalkozási megbetegedéséből eredő károk megtérítését kéri, és amelyet azelőtt nyújtott be, hogy a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján indult eljárás befejeződött volna, általában idő előttinek minősül, mivel a keresetindítás időpontjában nem lehet megállapítani azon kártérítés megfelelő voltát, amelyre az érdekelt a személyzeti szabályzat alapján igényt tarthatott. Ugyanis az esetek többségében a feladatellátás feltételei és a hivatkozott kár közötti okozati összefüggés meghatározásához, valamint az említett kár felméréséhez orvosszakértő igénybevétele szükséges, olyannyira, hogy az említett okozati összefüggés és az említett kár uniós bíróság általi megállapításának nem volna értelme, sőt lehetetlen volna a személyzeti szabályzat 73. cikke alapján indított eljárás befejezése előtt.
Mindazonáltal az orvosi eljárás befejezetlenségéből nem következik automatikusan az intézmény által állítólagosan elkövetett közszolgálati kötelezettségszegés miatt indított kártérítési kérelem idő előttisége. A pergazdaságosság elvére tekintettel, amely szükségessé teszi az egyes ügyekben szóban forgó különböző tényezők mérlegelését, a bíróság figyelembe veheti többek között azt a tényt, hogy az adott ügyben nem volt szükség orvosi szakvéleményre az elszenvedett nem vagyoni kár felméréséhez.
(lásd a 153., 154., 156. és 158. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑300/97. sz., Latino kontra Bizottság ügyben 1999. december 15‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1999., I‑A‑259. o. és II‑1263. o.) 94. és 95. pontja; T‑57/99. sz., Nardone kontra Bizottság ügyben 2008. december 10‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2008., I‑A‑2‑83. o. és II‑A‑2‑505. o.) 56. és 57. pontja.
3. A baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat 19. cikke (3) bekezdésének második albekezdését – amely előírja, hogy ha az orvosi kezelés befejezése után a rokkantság foka még nem állapítható meg véglegesen, az orvosi bizottság jelentésének meg kell határoznia azt az időpontot, amikor a biztosított ügyét legkésőbb újra meg kell vizsgálni – szükségszerűen megszorítóan kell értelmezni. Ugyanis ha az orvosi bizottságnak lehetősége volna arra, hogy több alkalommal elhalassza a biztosított ügyének újbóli megvizsgálását, bizonyos biztosítottak egész életük során nem részesülnének a személyzeti szabályzat 73. cikkében előírt összegben. Másfelől e rendelkezés kiterjesztő értelmezése sértené az említett biztosítási szabályzat 19. cikkének (3) bekezdésében meghatározott állandósulás fogalmát, amely szerint a baleset vagy foglalkozási megbetegedés következményei akkor állandósulnak, amikor e következmények stabilizálódtak, vagy nagyon lassan, illetve rendkívül csekély mértékben enyhülnek. Az állandósulás fogalma tehát nem zárja ki a beteg állapotának mindennemű javulását, hanem magában foglalja a nagyon lassú stabilizálódást vagy javulást.
(lásd a 161. pontot)
4. Az intézmények széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek az igazgatási vizsgálat megindítását és lefolytatását illetően, feltéve hogy ésszerű gyanú merül fel fegyelmi vétség elkövetésére nézve.
(lásd a 173. és 188. pontot)
5. A tisztviselő szabadon hivatkozhat ugyanarra a jogalapra, ugyanarra az érvre vagy ugyanarra a tényre, több, jogilag eltérő tárgyú panaszának alátámasztására.
(lásd a 205. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑253/06. P. sz., Chassagne kontra Bizottság ügyben 2008. szeptember 19‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2008., I‑B‑1‑43. o. és II‑B‑1‑295. o.) 149. pontja.
6. A kártérítési keresetek keretében a felperesnek kell bizonyítania, hogy az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége megállapításának feltételei teljesülnek. E szabály alól létezik azonban kivétel abban az esetben, ha a kárt okozó tényt több különböző tényező okozhatta, és a közösségi intézmény nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely lehetővé tenné annak megállapítását, hogy a kárt okozó tény mely tényezőnek az eredménye, annak ellenére, hogy az intézmény volt leginkább abban a helyzetben, hogy e tekintetben bizonyítékot szolgáltasson, és így a fennmaradó bizonytalanságot az intézmény terhére kell figyelembe venni.
(lásd a 213. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑48/05. sz., Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben 2008. július 8‑án hozott ítéletének (EBHT 2008., II‑1585. o.) 182. és 183. pontja.
7. Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikkében előírt, bírósági eljárás alóli mentesség védelmet nyújt a tisztviselők és alkalmazottak számára a hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében a tagállami hatóságok eljárásával szemben. A tisztviselő vagy alkalmazott mentességét felfüggesztő határozat módosítja e személy jogi helyzetét, pusztán azáltal, hogy ezt a védelmet felfüggeszti, mivel személyes jogállását újra a tagállamok általános jogának rendeli alá, és ezáltal – anélkül, hogy bármilyen köztes jogszabály szükséges lenne – alkalmazhatóvá teszi velük szemben az e jog által előírt intézkedéseket, többek között a fogva tartást és a bírósági eljárás megindítását.
A nemzeti hatóságok arra vonatkozó mérlegelési jogköre, hogy a mentesség felfüggesztése után folytatják vagy megszüntetik a tisztviselővel vagy alkalmazottal szemben indult büntetőeljárást, nem befolyásolja ez utóbbi jogi helyzetének közvetlen érintettségét, mivel a mentességet felfüggesztő határozat joghatásai a tisztviselői vagy alkalmazotti mivolta alapján őt megillető védelem megszüntetésére korlátozódnak, és nem tesznek szükségessé semmilyen kiegészítő végrehajtási intézkedést.
Következésképpen az intézménynek a tisztviselő vagy egyéb alkalmazott bírósági eljárás alóli mentessége felfüggesztéséről szóló határozata a tisztviselőnek vagy egyéb alkalmazottnak okozó aktusnak minősül.
(lásd a 231–233. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑345/05. sz., Mote kontra Parlament ügyben 2008. október 15‑én hozott ítéletének (EBHT 2008., II‑2849. o.) 34. és 35. pontja.
8. A személyzeti szabályzat 73. cikke alapján folytatott igazgatási vizsgálat célja az összes olyan tényező objektív módon történő feltárása, amely alátámaszthatja az érintett tisztviselő betegségének foglalkozási eredetét, valamint azon körülmények feltárása, melyek között e betegség bekövetkezett. Olyan esetben, amikor az érintett tisztviselő munkakörülményei állnak a betegség foglalkozási eredetére vonatkozó feltételezések középpontjában, a vizsgálatnak ki kell terjednie mind az érdekelt munkakörülményeinek objektív és részletes elemzésére, mind az érintett betegségére mint olyanra.
(lásd a 263. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑48/01. sz., Vainker kontra Parlament ügyben 2004. március 3‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2004., I‑A‑51. o. és II‑197. o.) 129. pontja.
9. A személyzeti szabályzat 26. cikke előírja, hogy minden egyes tisztviselő számára személyi aktát kell létrehozni, amely tartalmazza a tisztviselő hivatali státuszára vonatkozó összes iratot, valamint az alkalmasságára, teljesítményére és magatartására vonatkozó összes értékelést, továbbá a tisztviselő ezen iratokkal kapcsolatban tett valamennyi észrevételét. Az intézmény valamely tisztviselővel szemben nem hivatkozhat és nem is utalhat olyan iratokra, amelyeket vele az aktájához való csatolás előtt nem közöltek. E rendelkezések célja a tisztviselő védelemhez való jogának biztosítása.
Ami a betegség foglalkozási eredetének elismerésére vonatkozó eljárásban az orvosi iratokhoz való hozzáférést illeti, a baleset és foglalkozási megbetegedés elleni biztosításra vonatkozó szabályzat olyan különleges eljárást hozott létre, amely előírja a teljes orvosi jelentés – amelyen a kinevezésre jogosult hatóság által meghozni kívánt határozat alapszik – továbbítását a tisztviselő választása szerinti orvosnak, ha az kéri, a biztosítási szabályzat 21. cikkében említett határozattervezet közlését követően, valamint orvosi bizottság összehívását, amelyben a tisztviselő választása szerinti orvos is részt vesz.
A tisztviselő jogainak tiszteletben tartása ugyanis megköveteli, hogy lehetővé tegyék számára az orvosi iratokhoz való hozzáférést. A tisztviselő számára fennálló e lehetőséget azonban össze kell egyeztetni az orvosi titoktartással, amely az orvosra hagyja annak eldöntését, hogy van‑e lehetőség közölni az általa kezelt vagy megvizsgált személlyel azon betegség jellegét, amelyben az esetleg szenved. Az orvosi iratokhoz való közvetett, a tisztviselő által kijelölt és az ő bizalmát élvező orvos közvetítésével történő hozzáférés előírásával a biztosítási szabályzat összhangba hozza a tisztviselő jogait az orvosi titoktartás követelményével.
A tisztviselő jogainak tiszteletben tartása nem csupán az orvosi iratokhoz való hozzáférés biztosítását követeli meg, hanem a személyzeti szabályzat 73. cikke értelmében hozandó határozat alapjául szolgáló ténymegállapításokhoz való hozzáférést is. A munkavégzés során történt balesettel kapcsolatos ténymegállapításokra vonatkozó olyan iratokat tehát, amelyek a munkahelyi baleset vagy foglalkozási megbetegedés létének elismerésére vonatkozó eljárás alapjául szolgálhatnak, szintén orvosi iratoknak kell tekinteni.
Elengedhetetlen, hogy a teljes orvosi jelentés, amelynek a választása szerinti orvos részére történő továbbítását a tisztviselő kérheti, és amelyet a biztosítási szabályzatban említett orvosi bizottságnak meg kell küldeni, tartalmazza az igazgatási vizsgálatról készült esetleges jelentést is. Így a tisztviselő, ha ezt kérte, állást foglalhat a vizsgálati jelentésben szereplő ténymegállapításokra vonatkozóan a bizalmát élvező orvos közvetítésével, és megfontolhatja annak lehetőségét, hogy az orvosi bizottságtól véleményt kérjen.
Emellett bizonyos iratok orvosi jellege nem akadálya annak, hogy azok adott esetben a tisztviselő hivatali státuszát is érinthetik. Ilyen esetben ezen iratoknak szerepelniük kell az érdekelt személyi aktájában.
Így egyrészt az intézmény által kijelölt orvos vagy orvosi bizottság által a betegség foglalkozási eredetének megítélésekor alapul vett akta orvosi jellegű, ennélfogva ahhoz kizárólag közvetetten, a tisztviselő választása szerinti orvos révén lehet hozzáférni, másrészt az olyan igazgatási jellegű tényeket, amelyek ezen aktában szerepelhetnek, és befolyásolhatják a tisztviselő hivatali státuszát, fel kell tüntetni a személyi aktában, ahol azokhoz a személyzeti szabályzat 26. cikke értelmében a tisztviselő közvetlenül hozzáférhet.
Tehát az intézmény által kijelölt orvos vagy orvosi bizottság elé tárt összes irat a biztosítási szabályzatban előírt rendszerhez tartozik. Ezen iratok némelyikének a tisztviselő személyi aktájához csatolása vagy a tisztviselő számára az ezek megismerésének lehetősége így csupán akkor kötelező, ha azokat a tisztviselő értékelésekor vagy hivatali státuszának adminisztráció általi megváltoztatása során felhasználták.
(lásd a 275–282. pontot)
a Bíróság 88/71. sz., Brasseur kontra Parlament ügyben 1972. június 28‑án hozott ítéletének (EBHT 1972., 499. o.) 11. pontja; 140/86. sz., Strack kontra Bizottság ügyben 1987. október 7‑én hozott ítéletének (EBHT 1987., 3939. o.) 7., 9., 10. és 11. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat, valamint 12. és 13. pontja; C‑283/90 P. sz., Vidrányi kontra Bizottság ügyben 1991. október 1‑jén hozott ítéletének (EBHT 1991., I‑4339. o.) 20–22., 24. és 25. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑154/89. sz., Vidrányi kontra Bizottság ügyben 1990. július 12‑én hozott ítéletének (EBHT 1990., II‑445. o.) 33–36. pontja; a fent hivatkozott Vainker kontra Parlament ügyben hozott ítéletének 136. és 137. pontja.
10. Már magának az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001 rendeletnek a címéből is az következik – amely rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdése lehetővé teszi az intézmények számára az olyan dokumentumhoz való hozzáférés megtagadását, amelynek közzététele sértené az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmét –, hogy annak hatálya a Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozik. Márpedig a hivatali státuszát érintő irat közlését kérő tisztviselő vagy alkalmazott jogai nem azonosak a nyilvánosság azon tagjának jogaival, aki valamely intézmény irataihoz való hozzáférést kér. A tisztviselő vagy alkalmazott jogai ugyanis a személyzeti szabályzat 26. cikkének különös rendelkezéseiből erednek, amelyek sajátos kötelezettséget írnak elő az intézmények számára annak érdekében, hogy biztosítsák az érdekelt védelemhez való jogát. A tisztviselőket tehát a személyzeti szabályzat 26. cikkén alapuló alanyi jog illeti meg. Emellett a tisztviselő kérelme adott esetben a különleges iratokhoz – mint például az orvosi iratokhoz – való hozzáférést rendező különös közszolgálati jogi rendelkezések hatálya alá is tartozhat. Tehát az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik franciabekezdésében említett kivétel nem akadálya a személyzeti szabályzat 26. cikke alkalmazásának.
(lásd a 289. és 291–296. pontot)
11. Az Elsőfokú Bíróság eljárási szabályzata 44. cikke 1. §‑ának célja az, hogy lehetővé tegye a bíróság számára, hogy kellő pontossággal megfogalmazott jogalapokról határozzon. E rendelkezés azonban nem értelmezhető úgy, mint amely a felek számára túlzott alaki követelményeket írna elő, amely csupán nehézkessé tenné a bírósági eljárást.
Tehát az adott ügy sajátos körülményeire tekintettel elfogadhatónak lehet minősíteni a Közszolgálati Törvényszéknek benyújtott keresetlevélben szereplő azon jogalapot, amely az ugyanazon felperes által a szintén a Közszolgálati Törvényszék elé terjesztett más keresetben előadott jogalapok összességére utal, ha a két egymáshoz kapcsolódó ügyet egyesítették, mivel ezen utalásnak az a célja, hogy a felperesnek ne kelljen hosszadalmas fejtegetéseket megismételnie, és több száz oldalnyi mellékletet ismételten benyújtania.
(lásd a 314–318. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑318/01. sz., Othman kontra Tanács és Bizottság ügyben 2009. június 11‑én hozott ítéletének (EBHT 2009., II‑1627. o.) 57. pontja.
12. Tekintettel arra, hogy a megtámadott határozat jogszerűségét a meghozatalának időpontjában fennálló ténybeli és jogi helyzet alapján kell megítélni, a fegyelmi eljárás megindításáról szóló határozat meghozatalát követően, az említett eljárás keretében végzett vizsgálat során feltárt esetleges tényállási elemek nem befolyásolhatják az említett határozat jogszerűségét, mivel a vizsgálat célja éppen annak megállapítása, hogy a kezdeti gyanú megalapozott volt‑e. Egyébiránt a fegyelmi eljárás tárgyára és céljára tekintettel, nem szükséges, hogy az érdekeltnek felrótt tények megállapítást nyerjenek ahhoz, hogy a fegyelmi eljárást jogszerűen meg lehessen indítani. A fegyelmi eljárás célja pontosan az, hogy fényt derítsen az érdekeltnek felrótt tényekre.
(lásd a 351. és 360. pontot)
a Bíróság 15/76. és 16/76. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben 1979. február 7‑én hozott ítéletének (EBHT 1979., 321. o.) 7. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék fent hivatkozott Giraudy kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 145. pontja.
13. Az a körülmény, hogy a fegyelmi eljárást anélkül zárták le, hogy bármiféle fegyelmi büntetést szabtak volna ki a tisztviselőre, nem akadálya annak, hogy a bíróság gyakorolja az érdekelttel szembeni fegyelmi eljárás megindításáról szóló határozat jogszerűsége feletti felügyeleti jogát. Ugyanis önkényességhez vezethetne, ha elfogadnánk, hogy a kinevezésre jogosult hatóságnak abszolút és korlátlan joga van valamely tisztviselővel szemben fegyelmi eljárás megindítására, majd annak büntetés nélküli lezárására, anélkül hogy az említett tisztviselőnek lehetősége volna megfelelő időpontban vitatni az eljárást megindító határozatot amiatt, hogy nincs büntetés, amely miatt esetleg keresetet indíthatna. Léteznie kell tehát olyan jogi korlátnak, amely határt szab a kinevezésre jogosult hatóság mérlegelési jogkörének, amikor az fegyelmi eljárás megindításáról határoz. E korlátra a bíróság felülvizsgálatának ki kell terjednie.
Ezenfelül fennmaradna az önkény veszélye, ha elfogadnánk, hogy a tisztviselővel szembeni fegyelmi eljárás megindításáról szóló határozat jogellenessége kizárólag a hatáskörrel való visszaélés esetére korlátozódik. A kinevezésre jogosult hatóság jogszerűtlenül gyakorolja hatáskörét nemcsak akkor, amikor hatáskörével visszaél, hanem akkor is, ha nem állnak rendelkezésre kellően pontos és releváns tényezők, amelyek arra mutatnak, hogy az érdekelt fegyelmi vétséget követett el.
Tekintettel a kinevezésre jogosult hatóság rendelkezésére álló széles mérlegelési jogkörre és az annak szabandó korlátokra, a bírósági felülvizsgálatnak az adminisztráció által a fegyelmi eljárás megindításakor figyelembe vett tényezők tárgyi valószerűségének, nyilvánvaló mérlegelési hiba hiányának és a joggal való visszaélés hiányának megvizsgálására kell korlátozódnia.
(lásd a 352–354. és 365–367. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑273/94. sz., N kontra Bizottság ügyben 1997. május 15‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ I‑A‑97. o. és II‑289. o.) 125. pontja; T‑203/98. sz., Tzikis kontra Bizottság ügyben 2000. május 17‑én hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2000., I‑A‑91. o. és II‑393. o.) 50. pontja; fent hivatkozott Franchet és Byk kontra Bizottság ügyben hozott ítéletének 352. pontja.
14. Az adminisztráció gondoskodási kötelezettsége a kölcsönös jogok és kötelezettségek közötti azon egyensúlyt tükrözi, amelyet a személyzeti szabályzat hozott létre a hatóság és annak alkalmazottai közötti viszonyokban. E kötelezettség magában foglalja azt is, hogy a kinevezésre jogosult hatóság a tisztviselő helyzetére vonatkozó döntés meghozatalakor vegye számításba a döntést befolyásoló körülmények összességét, és ne csupán a szolgálati érdekre, hanem az érintett tisztviselő érdekeire is legyen tekintettel.
A gondoskodási kötelezettség követelményei nem értelmezhetők úgy, mint amelyek akadályát képezik annak, hogy a kinevezésre jogosult hatóság fegyelmi eljárást indítson és folytasson a tisztviselővel szemben. Az ilyen határozatot ugyanis mindenekelőtt az intézmény ahhoz fűződő érdekében hozzák, hogy amennyiben a tisztviselő esetleg megsérti személyzeti szabályzatból eredő kötelezettségeit, azt megállapítsák, és szükség esetén szankcionálják. Az intézménynek nem lehet felróni a gondoskodási kötelezettsége bárminemű megsértését csupán amiatt, hogy fegyelmi eljárást kezdeményezett a tisztviselővel szemben.
(lásd a 376–378. pontot)
az Elsőfokú Bíróság T‑133/89. sz., Burban kontra Parlament ügyben 1990. június 20‑án hozott ítéletének (EBHT 1990., II‑245. o.) 27. pontja; T‑112/96. és T‑115/96. sz., Séché kontra Bizottság egyesített ügyekben 1999. július 6‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 1999., I‑A‑115. o. és II‑623. o.) 147. pontja.
15. A gondos ügyintézés elvéből következik, hogy a fegyelmi hatóságnak körültekintően kell lefolytatnia a fegyelmi eljárást, és úgy kell eljárnia, hogy minden további jogi aktus az előzőhöz képest ésszerű határidőn belül meghozzon. A körültekintésnek és az ésszerű határidő betartásának e kötelezettsége a fegyelmi eljárás megindítására is érvényes, különösen akkor és olyan időponttól, amikor az adminisztráció tudomást szerzett azokról a tényekről és cselekményekről, amelyek a tisztviselő személyzeti szabályzatból eredő kötelezettségei megsértésének minősülhetnek.
A fegyelmi eljárás ésszerű időtartama következhet mind az előzetes igazgatási vizsgálat alakulásából, mind a fegyelmi eljárásból magából. A fegyelmi eljárás időtartama ésszerűségének megállapításához figyelembe veendő időszak nem csupán azon időszakot foglalja magában, amely az említett eljárás megindításakor kezdődik. Azt a kérdést, hogy a megindított vizsgálatot kellő körültekintéssel végezték‑e, befolyásolja az a körülmény, hogy többé‑kevésbé hosszú idő telt‑e el a vélt fegyelmi vétség elkövetése és a fegyelmi eljárás megindításáról szóló határozat meghozatala között.
Az eljárás időtartamának ésszerűségét az egyes ügyek sajátos körülményeinek figyelembevételével kell értékelni, különös tekintettel a jogvitának az érintett szempontjából felmerülő tétjére, az ügy bonyolultságára, valamint a felperes és a hatáskörrel rendelkező hatóságok magatartására. Egyik egyedi tényező sem meghatározó. Azokat külön‑külön kell megvizsgálni, majd együttes hatásukat értékelni. A kinevezésre jogosult hatóságnak betudható késés bizonyos példái önmagukban vizsgálva esetleg nem tűnnek ésszerűtlennek, azonban együttvéve azok lehetnek. A gondos eljárás követelménye azonban nem megy túl azon követelményeken, amelyek a gondos ügyintézés elvével összeegyeztethetők.
Ha a kinevezésre jogosult hatóság által hozott határozatok miatt az eljárás meghaladja azon időtartamot, amely rendes körülmények között ésszerűnek tekinthető, a hatóságra hárul a határidő túllépést igazoló körülmények fennállásának bizonyítása.
(lásd a 390–395. pontot)
a Bíróság C‑185/95. P. sz., Baustahlgewerbe kontra Bizottság ügyben 1998. december 17‑én hozott ítéletének (EBHT 1998., I‑8417. o.) 29. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 207/81. sz., Ditterich kontra Bizottság ügyben 1983. május 5‑én hozott ítéletének (EBHT 1983., 1359. o.) 26. pontja;
az Elsőfokú Bíróság T‑307/01. sz., François kontra Bizottság ügyben 2004. június 10‑én hozott ítéletének (EBHT 2004., II‑1669. o.) 47. pontja;
a Közszolgálati Törvényszék F‑40/05. sz., Andreasen kontra Bizottság ügyben 2007. november 8‑án hozott ítéletének (EBHT‑KSZ 2007., I‑A‑1‑337. o. és II‑A‑1‑1859. o.) 194. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat (az ítélettel szemben T‑17/08. P. ügyszám alatt fellebbezés van folyamatban a Törvényszék előtt).

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Veszélyben a LézerSzínház - DOKUMENTUMOK
Fény az alagút végén ...
A LézerSzínház kalandjai
(folytatásos rémtörténet dokumentumokban)
Dokumentumok napról-napra:
(A friss események a laptetején, a történet eleje a lap alján található!)
Újabb fejezet kezdõdött a LézerSzínház hányattatásainak kafkai történetében!
Megszületett a Legfelsõbb Bíróság döntése, amelyben hatályon kívül helyezi a Fõvárosi Ítélõtábla tavaly decemberben hozott ítéletét.
Az Ítélõtáblának a végzés rendelkezõ részében leírt intenciók alapján kell eljárnia következõ tárgyalásán, 2012. februárban.
A Legfelsõbb Bíróság ítélete (*.pdf)
A LézerSzínház nem tarthatja meg elõadásait a népligeti Planetáriumban.
Fordulathoz érkezett a LézerSzínház fennmaradásáért folytatott, immár hat éve tartó jogi huzavona.
Korábban két elsõfokú bírósági ítélet a fényszínházat fenntartó Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület (MMS) kérelmének adott helyt.
December közepén azonban, a Fõvárosi Ítélõtábla úgy döntött, hogy a budapesti Planetáriumban 30 éve mûködõ LézerSzínháznak, illetve az MMS-nek nincs olyan közvetlen jogi érdeke, amely alapján a Magyar Állam képviseletében eljáró Kincstári Vagyoni Igazgatóság (KVI) és a Planetáriumot mûködtetõ Tudományos Ismeretterjesztõ Társulat (TIT) között létrejött szerzõdések érvénytelenségének megállapítását kérhetné a bíróságtól.
Az Ítélõtábla döntése következtében a LézerSzínháznak ki kell költöznie a Planetárium épületébõl, így nem tudja megtartani a korábban meghirdetett elõadásait.
A Fõvárosi Ítélõtábla döntése (*.pdf)
A Kõbányai Önkormányzat Hatósági Foosztálya szeptember elsején kiadott újabb Végrehajtást elrendelõ végzésben "feljogosítja" a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesületet, hogy a Tudományos Ismeretterjesztõ Társulat (TIT) kötelezett költségére és veszélyére
a lézerszínházi elõadások megtartása céljából a Budapest Népligeti Planetáriumba a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület, valamint a közönség bejutása érdekében szükséges cselekményeket elvégezze vagy mással elvégeztesse,
a lézerszínházi elõadások megtartása érdekében a Budapest Népligeti Planetáriumban az áramszolgáltatást helyreállítsa vagy mással helyreállíttassa.
A 2. VÉGZÉS (*.pdf)
2010. augusztus 16. -
A Kõbányai Önkormányzat Hatósági Fõosztálya augusztus 16-án kiadott Végrehajtást elrendelõ végzésben kötelezi a TIT-et az elõadások akadályozásának azonnali megszüntetésére.
A VÉGZÉS (*.pdf)
"KITÖRT A II. HÁBORÚ"
A Planetárium õrzésével megbízott õrzõ-védõ Kft. emberei - az õket megbízó TIT utasítására hivatkozva - nem adják ki az épület közönségforgalmi részének kulcsait. Így nincs lehetõségünk a LézerSzínház esti elõadásainak megtartására.
2010. elején a TIT bejelentette, hogy pont az idegenforgalmi fõszezon közepén felújításba kezd a Planetáriumban. A LézerSzínház vezetõi tiltakoztak: Az esti elõadások megtartása mellett, a nappali órákra szervezzék a munkálatokat (...pont úgy, ahogy már számtalan alkalommal megtörtént az elmúlt 30 év során, ... mint legutóbb: 2006 nyarán!) Ha ez valamiért nem megoldható, akkor halasszák kevésbé frekventált idõszakra a felújítást! ...Nem tették!
Mindezt annak tudatában teszik, hogy a Kõbányai Önkormányzat Hatósági Osztálya még 2008. októberében kelt határozatában kötelezte a TIT-et arra, hogy semmilyen formában ne akadályozza LézerSzínház elõadásainak megtartását.
Ismételten ítéletet hirdetett a Fõvárosi Bíróság:
Az immáron a második, "elsõfokú" ítélet kimondja a TIT és az állam között a Planetárium ingyenes használatával, tulajdonlásával kapcsolatos összes szerzõdés jogszabályba ütközõ, semmis megállapodás, a TIT - Egyesületünk (MMS) felé - 2005. februárjában kelt felmondása érvénytelen.
A bíróság megállapítja továbbá, hogy a felperes (MMS) "1990. szeptember 25-ét megelõzõen a mûködéséhez szükséges indokolt mértékben, kulturális-mûvészeti, alapszabályában meghatározott közhasznú céljaihoz közvetlenül, folyamatosan és jóhiszemûen használja a Planetárium épületét, és ezáltal az 1990. évi LXX. törvény 4.§-a szerinti harmadik személynek minõsül".
A Fõvárosi Bíróság 2. elsõfokú Itélete(*.pdf)
A Fõvárosi ítélõtábla az elsõfokú bíróság ítéletét hatályon kívül helyezi, és az elsõfokú bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítja.
"...az elsõfokú bíróság nem bírálta el azt a kereseti kérelmet, hogy a felperes (MMS)„az 1990. évi LXX. törvény 4. §-a szerinti „harmadik személynek" minõsül-e" és ezzel megsértette az ítélet teljességének a Pp. 213. § (1) bekezdésében megfogalmazott követelményét."
"... a beadványban írottakhoz képest az elsõfokú bíróság túl is terjeszkedett a kereseten, tekintve, hogy végleges keresetében a felperes (MMS) nem kérte az 1995. szeptember 30-i használati szerzõdés, csupán az I. rendû alperesi (TIT) felmondás érvénytelenségének megállapítását."
"Az elsõfokú bíróságnak a megismételt eljárásban permegszüntetés terhével kell felhívnia a felperest a tulajdonos Magyar Állam perbeállítására [Pp. 157. § a) pont; Pp. 130. § (1) bekezdés g) pont], ezt követõen pedig az ítélet teljességének és a kereseti kérelmen való túlterjeszkedés tilalmának betartásával kell érdemi döntést hoznia."
A Fõvárosi Ítélõtábla Itélete(*.pdf)
És a csoda bekövetkezett! Este hét órakor a LézerSzínház villanyfényben úszó planetáriumi irodájából - élõ, egyenes adásban - beszélgetést hallhatott a Klub Rádió Kontra címû mûsorának hallgatósága a Planetárium igazgatónõje és a LézerSzínház mûvészeti igazgatója részvételével. A beszélgetésbõl kiderült, hogy a kõbányai Jegyzõ határozata megtette hatását: szerdától vissza állt a régi rend. A LézerSzínház ismét megtarthatja elõadásait a népligeti Planetáriumban.
A Planetárium még most sem tud - nem akar tudni - semmirõl.... Sötét van és egyre hidegebb.
A szombati eseményekrõl tudósítva részletes beszámolót tesz közzé az INDEX hírportál. A Folytatódik a csillagok háborúja a Planetáriumban címû írásban olvasható a Planetárium igazgatónõjének nyilatkozatából megtudtuk, hogy a saját intézményével kapcsolatos tények ismerete nem erõssége.
A NÉPSZABADSÁG ONLINE "Lézerszínház: kívül tágasabb" címmel közöl beszámolót az eseményekrõl. A riportból az derül ki, hogy a Planetárium igazgatónõje még november 10-én, hétfõn sem kapta meg a jegyzõ határozatát.
A MAGYAR NEMZET "Kafkai történet a Népligetben" címmel közöl írást az eseményekrõl.
Reményeink szerint 2008. november 8-án, szombaton este a Planetárium kupolája alatt ismét villogni kezdenek a komputerek jelzôfényei, felizzanak a lézercsövek, zümmögni kezdenek a vetítôk. Ismét kezdetét veszi egy technikailag iszonyúan bonyolult játék, amelynek végeredménye mégis szívbôljövôen egyszerû, azt szeretnénk mondani: hogy szeretjük ami szép, izgalmas és nem bírjuk ki, hogy ezt ne mutassuk meg másoknak is.
A Kõbányai Önkormányzat Jegyzõje Határozatban tiltja el jogellenes magatartásának folytatásától a Tudományos Ismeretterjesztõ Társulatot:
kötelezem a Tudományos Ismeretterjesztõ Társulatot, hogy a Budapest Népligeti Planetáriumban a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület lézerszínházi elõadásainak megtartását ne akadályozza, ennek megfelelõen a korábban kialakult gyakorlat szerint a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület részére a Planetárium kupolatermének használatát tegye lehetõvé és a közönség bejutását ne akadályozza,
a Planetáriumon belül a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület számára az áramszolgáltatást állítsa helyre,
a jövõre nézve eltiltom a fenti birtoksértõ magatartás megismétlésétõl.
A Jegyzõ Határozata (*.pdf)
Most sem telnek eseménytelenül és folyamatosan íródnak a "történet" újabb lapjai. A Kõbányai Önkormányzat Jegyzõjétõl kértünk gyors segítséget (még szeptember 15-én). Nem szeretnénk, ha bármi is befolyásolná a döntést, ezért az újabb fejezeteket, csak e döntés meghozatalát követõen tesszük nyilvánossá.
Minden olvasónk türelmét köszönjük!
Kár volt "reménykedni."... Hetek óta, esõben, hidegben állva, a Planetárium bezárt ajtaja elõtt fogadják a más módon nem értesíthetõ nézõket a LézerSzínház munkatársai.
IGAZI BOTRÁNY! EZ CSAK MAGYARORSZÁGON TÖRTÉNHET MEG! - mondják legtöbben.
Sajnos, azoknak akik hónapokkal korábban megvásárolt jegyekkel vidékrõl, külföldrõl hiba jönnek az elõadásokra nem vigasz, hogy visszaválthatják a jegyeket. A szervezésben közremûködõ külföldi utazási irodák katalógusaiban ajánlott "budapesti kulturális csemege" keserû csalódássá vált!
A TIT képviseletében eljáró ügyvéd szeptember 12-én kelt (de majd csak 17-én megérkezett) levelében közli, hogy a TIT "vezetése" által kiadott utasításra szüntették be az áramszolgáltatást.
Az ügyvédet szemlátomást nem zavarja az elõzõ (szeptember 1-én kelt) levélben is megismételt tény, ami szerint a LézerSzínház költségeinek térítését a Planetárium üzemeltetõje nem hajlandó felvenni immáron harmadik éve. Most, - az áram kikapcsolásával, az épület bezárásával, az erõszak alkalmazásával - egy alaptalan számla kifizetését akarják kikényszeríteni!
A TIT ügyvéd válasza(*.pdf)
A LézerSzínház igazgatója levélben kéri a Planetárium igazgatóját fontolja meg, hogy a döntése következtében aránytalanul nagy kár keletkezik az egyébként rendelkezésükre álló költségtérítés megszerzése érdekében.
"Reménykedem abban, hogy a fentiek elgondolkodtatják és már a mai napi elõadásunk megtartása elõl az Önök által mesterségesen elõidézett akadályt elhárítja és errõl idõben értesít."
A LézerSzínház levele (*.pdf)
2008 szeptember 10. - "KITÖRT A HÁBORÚ"
A planetáriumi igazgató - Lorenz Kinga - személyes utasítására az épület õrzésével megbízott örzõ-védõ Kft. emberei nem adják ki az épület közönségforgalmi részének kulcsait. Az épület személyzeti portáján sorfalat állva az igazgatónõ, az õrzõ-védõ cég területi vezetõje és a cég öt további munkatársa szóban közli, hogy az áramot kikapcsolták, az épületet "biztonsági okokból" zárt objektummá nyilvánították. Az Multimédia Stúdió, illetve a LézerSzínház munkatársai közül egyszerre legfeljebb három fõ tartózkodhat az épületben.
A LézerSzínház munkatársai a bezárt épület elõtt a Népligetben fogadják a megdöbbent közönséget. Vidékiek, külföldi utazási irodák által szervezett dán és német túristák, a hazai programmagazinokból tájékozódó egyszerû színházlátogatók megdöbbenéssel fogadják a számukra elképzelhetetlennek tûnõ helyzetett.
A MMS jogásza válaszlevelében közli, hogy rendelkezésre áll a költségek térítésének fedezete és a LézerSzínház "nem szándékozik kitérni az általa vállalt üzemeltetési költséghányad kifizetése elõl". A levél méltányos ajánlatot tartalmaz a 2007. novemberi "vízelzárás" következtében keletkezett károk elszámolásáról.
2008 szeptember 1.
A TIT képviseletében eljáró ügyvédi iroda szeptember 1-jén kelt levelében közli, hogy nemfizetés esetén a TIT nyolc napon belül az elektromos áram és a víz használatának lehetõségét megszünteti. (A levél írója valószínûleg nem tudott arról, hogy a vizet már 2007. novemberében elzárta a TIT.)
A fenyegetõ hangvételû levél a fizetési kötelezettségei elmulasztásával vádolja a LézerSzínházat, miközben a színház a korábbi évek gyakorlatának megfelelõen minden negyedévben befizette a költségek térítését... Ennek tudatában a TIT - immáron három éve - "elfelejtette" kiállítani és benyújtani az errõl szóló számlákat.
A TIT képviseletében eljáró ügyvédi iroda július 17-én kelt levele mellé megküldi a TIT központ részérõl, a Planetárium 2005. szeptember 5. és 2008. június közötti költségeirõl kiállított számlát. A számla összege "mindössze" csak a duplája a LézerSzínház eddig ügyvédi letéti számlára fizetett költségtérítésének. (A TIT indoklás és egyeztetés nélküli tételeket - közüzemi költség címen - kíván felszámítani a LézerSzínházzal szemben.) Az MMS 2008. augusztus 5-én visszaküldte a tartalmában és összegszerûségében kifogásolt számlát.
2008 június 06.
A Fõvárosi Bíróság ítéletben mondta ki a TIT és az állam között a Planetárium használatával, tulajdonlásával kapcsolatos összes szerzõdés és a TIT - Egyesületünk felé - megküldött felmondásának érvénytelenségét.
A Fõvárosi Bíróság Itélete(*.pdf)
Ténylegesen megkezdõdik a "felújítás". Elsõ lépésként tokostul eltávolítják a kupola fõbejárat felõli ajtaját és leszedik az ajtók fény- és hangzáró függönyeit. (Kérdés: Tartható e úgy elõadás a Planetáriumban, hogy besüt a nap az elõadótérbe. Válasz: nem) A délután 4-kor elõállt helyzetre gyors megoldást kellett találni. A színházi szakma szolidaritása mentette meg az esti elõadást. Két órán belül rendelkezésünkre állt a szükséges mennyiségû lángmentesített fényzáró függöny anyaga, amit a LézerSzínház tecnikusai, elõadói, a jegyszedõ és a jegypénztáros közös erõvel addig szabtak vartak, amig sikerült az elõadáshoz szükséges tökéletes sötétséget biztosítani.
A kivett ajtó pótlására csak szeptember végén került sor. Igaz ekkor "két nap alatt" kicserélték az összes többi ajtót.
2006 augusztus 14. 17:15
Ezek után érkezett el a meghirdetett felújítás elsõ napja. Munkások ezen a napon nem jelentek meg, csupán a TIT gazdasági vezetõnõje, aki saját testi valójában állt a Planetárium személyzeti portáján a LézerSzínház munkatársai elé azzal, hogy õ itt nem enged be senkit, mert az épületet "veszélyes" építési területté nyilvánították ahová nem léphet be senki, mert mostantól õ vállalja a felelõsséget.
Ezzel egyidõben átadták a TIT igazgató levelét amelyben megismétli korábbi mondandóját.
A Planetárium Portaszolgálatát írásban utasította a TIT igazgatója, hogy a LézerSzínház munkatársainak a kulcsokat ne adják ki.
Kb. háromnegyed órás huzavona után a jelenlévõk tudomásul vették, hogy az elmúlt 26 évben a LézerSzínház elõadásainak idõpontjában a LézerSzínház vezetõje volt a felelõs személy és ez azóta sem változott, így este hét órakor írásban is rögzült ez a tény, majd megnyíltak a kapuk.
Az aggódó közönség az épület mellé telepített mobil WC-ben könnyebbülhet meg, mert biztos ami biztos az épület mellékhelyiségeit a TIT lezárta.
A felelõsség gazdára talált... (*.pdf)
2006 augusztus 9.
A barátságtalan TIT levélre írt válaszában a LézerSzínház egyértelmûsít: vagy együttmûködés mellett az elõadások megtartása, vagy elhalasztott felújítás...
Vagy - vagy... írja a LézerSzínház igazgatója(*.pdf)
2006 augusztus 8.
A TIT igazgatója közli, hogy Õ nem azt kérte, hogy az "átvészelés technikájáról tájékoztassuk"..Megismétli:. "a felújítás ideje alatt elõadások megtartására nincs lehetõség".
Nem örülünk, hogy örülnek... írja a TIT igazgató(*.pdf)
2006 július 20.
A LézerSzínház mûvészeti vezetõje tájékoztatja a TIT igazgatóját, hogy a felújítás alatt is megszervezik a közönség biztonságos kiszolgálását.
Örülünk a felújításnak... írja a LézerSzínház igazgatója(*.pdf)
A TIT Igazgatója levélben erõsíti meg a szóbeszédet, miszerint 2006. augusztus 10-tõl szeptember 20-ig felújítási munkák kezdõdnek, ezért a Planetáriumban mûsorok (LézerSzínház) megtartására nincs lehetõség.
Felújítás lesz... írja a TIT igazgató(*.pdf)
A LézerSzínház a fõváros azon kevés kultúrális intézményeinek egyike, ahol a nyári idegenforgalmi fõszezonban teljes üzem fogadja a külföldi túristákat. Ennek legfõbb oka, hogy az elõadások a magyar nyelv ismerete nélkül is tökéletesen élvezhetõk, amit különös örömmel fogadnak a kulturális programokra is fogékony külföldiek. A hosszú évtizedek alatt kialakult gyakorlat szerint a "nyári évadot" az idegenforgalmi irodák által hónapokkal korábban szervezett csoportok, a budapesti és balatoni szállodákból hozzánk irányított vendégek töltik meg.
Ezért, különös meglepetésként ért minket, hogy a TIT elhatározta, hogy a Planetárium - amúgy ténylegesen felújításra szoruló - mellékhelyiségeit az idegenforgalmi fõidény közepén augusztus 15-tõl kívánja átépíteni. Ez azért tûnt igazán különös ötletnek, mert a Planetárium és a LézerSzínház minden év júniusában "karbantartási szünetet" tart amikor az iskolakirándulások szezonja után, a túristák érkezése elõtt nyugodt körülmények között lehet a szükséges munkákat elvégezni. Így történt ez 2006-ban is.
FELÚJÍTÁS FÕSZEZONBAN - 2006 július-szeptember
A "per" idõszakában is eseménydús hétköznapokat éltünk meg, amit a külsõ szemlélõ számára is érthetõ szerkezetben szeretnénk bemutatni. Ezért, az egymással összefüggõ eseményeket egy-egy összefoglaló blokkban olvashatják.
Nem teltek eseménytelenül és folyamatosan íródtak a "történetünk" újabb lapjai. Újabb és újabb dokumentumok születnek és kerülnek elõ az ismeretlenségbõl. De, mivel 2005. nyarán az igazságszolgáltatás segítségét kértük e meglehetõsen bonyolultra kerekedett "történet" kibogozásához, nem szerettük volna, ha bármi is befolyásolná a független bíróság döntését.
Ezért, az egyébként meglehetõsen fordulatos újabb fejezeteket, csak az ítélet meghozatalát követõen tesszük nyilvánossá. (Az elsõfokú ítélet 2008. június 6-án megszületett! Az ítélet és a közel 10 oldalas indoklás itt olvasható.)
2005 november 11.
A Fõvárosi Fõügyészség felszólítja a TIT elnökét a tagfelvételi eljárás kapcsán kialakult mulasztásos törvénysértés kiküszöbölésére.
A Fõvárosi Fõügyészség értesítése (*.pdf)
2005 október 13.
A Multimédia Stúdió tájékoztatja a Planetárium igazgatóját, miszerint:
"A TIT korábban közölt felmondását - egyesületünk - nem tudta elfogadni, s az erre alapított új díj-fizetés jogalapját és összegszerûségét sem fogadja el. Egyben szeretném tájékoztatni, hogy Egyesületünk az eddigieknek megfelelõen - a negyedév végén - a részünkre leszámlázott díjat átutalta, a le nem számlázott díj-hányadot ügyvédi letéti számlára fizette be a Planetárium javára. Jogi képviselõnk a befizetés tényérõl értesítést küldött a TIT jogi képviselõje részére."
Tájékoztatás a Planetárium igazgatójának (*.pdf)
(Természetesen a költségtérítést azóta is minden negyedévben letétbe helyezzük, de az idõközben sokmilliós összeget sem a Planetárium, sem az "üzemeltetõ TIT nem vette fel.)
2005 szeptember 22.
A TIT képviseletében eljáró ügyvédi iroda szeptember 16-án kelt levelében a TIT központ azon szándékáról tudósította egyesületünket, miszerint a továbbiakban piaci alapú (havonta több milliós) bérleti/használati díjat kíván érvényesíteni az egyesülettel szemben.
(A késõbbiekben pert kezdeményeztek a PKKB elõtt, ahol ezt a kérelmüket elutasították. Késõbb egy viszontkereset formájában próbálták érvényesíteni pénzügyi követelésüket, de a per lezárásakor ezt is elutasította a Bíróság.)
A TIT pénzügyi követelése (*.pdf)
A Népszabadság szeptember 2-án megjelent - immáron harmadik - cikkében az "ügy" legfrissebb fejleményeirõl tudódítja olvasóit.
Oknyomozó riport a Népszabadságban
2005 szeptember 1.
A KVI a TIT elzárkózására hivatkozva lemondja a szeptember 6-ra tervezett egyeztetést. A TIT vezetés kijelenti, hogy a Lézerszínház felmondása független a KVI "utasításától". (2005. március elsején még nem így tudták!)
A KVI egyeztetési meghívás lemondása... (*.pdf)
2005 augusztus 17.
A Multimédia válaszlevélben értesíti a Planetárium igazgatóját, hogy a számukra elfogadhatatlan helyzetben, nem tehetnek és nem tesznek eleget a TIT utasításának.
Válaszlevél a Planetárium igazgatójának... (*.pdf)
A Planetárium a TIT levelének másolatával értesíti a LézerSzínház vezetõit a kiürítési utasításról.
Kisérõlevél a KIÜRÍTÉSI UTASÍTÁSHOZ... (*.pdf)
2005 augusztus 16.
A KVI szeptember 6-ra egyeztetõ megbeszélésre hívta a TIT és a LézerSzínház képviselõit.
A KVI MEGHÍVÓJA... (*.pdf)
A TIT vezetés elküldi levelét, amelyben a LézerSzínház eltávolítását a Planetárium igazgatójának személyes felelõsségévé teszi
Kiürítési utasítás... (*.pdf)
2005 augusztus 8.
A TIT vezetés egy ügyvédi iroda útján közli: Nem tárgyalunk!
A TIT NEM TÁRGYAL... (*.pdf)
2005 augusztus 6.
• Népszabadság • Rab László írása: A szúrt fények társasága
Miért akarja a TIT eltávolítani a Lézerszínházat a Planetáriumból?
2005 július 13. A Népszabadság tájékoztatja olvasóit.
Cikk az újság archívumából
2005 július 4. Megérkezik a TIT Elnökének még június 20-án kelt válaszlevele.
A TIT Elnök válaszlevele (*.pdf)
2005 június 24. A TIT Közgyûlés annak ellenére sem veszi napirendjére a tagfelvétel kérdését, hogy a TIT Budapesti szervezetének vezetõje - a kérdés elodázásából fakadó károk mérséklésével indokolva - javasolta azt.
A Közgyûlésen szavazati joggal résztvevõ tagegyesületi vezetõk, valószínûleg nem voltak tisztában az TIT alapszabályának rendelkezéseivel: Tagfelvételrõl kizárólag a Közgyûlés hozhat döntést.
Úgy gondoljuk, egy magát közhasznúvá minõsített társadalmi szervezet tagfelvételi kérelem esetén azt vizsgálhatja, az alapszabályában foglalt feltételeknek a jelentkezõ megfelel-e, ahhoz más, esetleg többlet-feltételt vagy eltérõ szempontot nem társíthat.
A TIT Alapszabály ide vonatkozó rendelkezései (*.pdf)
A TIT összes tagszervezetének vezetõ tisztségviselõi is megkapják az elnök részére megküldött levél másolatát.
2005 június 12. Az MMS levélben fordul a TIT Elnökéhez, amiben segítségét kéri a nyilvánvalóan téves információkra alapozott bizottsági döntések korrigálásában.
Levél a TIT Elnökéhez (*.pdf)
2005 június 9. A TIT Etikai Bizottság elnöke szóban tájékoztatja Hegedüs Györgyöt a LézerSzínház mûvészeti igazgatóját és Dr Horváth Andrást a Planetárium igazgatóját, hogy a TIT Etikai Bizottsága három indokra hivatkozva nem támogatja az MMS tagfelvételét.
Az Etikai Bizottság elnöke a döntés modvacsinált, téves tényekre alapozott indoklásának cáfolata, illetve a részére átadott dokumentumok ellenére sem látta megváltoztathatónak a Bizottság álláspontját.
Emlékeztetõ a megbeszélésrõl (*.rtf)
2005 április 27. A KVI fõigazgatója levélben hárítja el az MMS megkeresésére adandó érdemi választ. Ugyan akkor felveti: Amennyiben az MMS a TIT tagszervezetként mûködne a KVI nem kifogásolná a LézerSzínház tevékenységét.
E levél másolatát a KVI megküldte a TIT vezetõinek is.
A KVI fõigazgató válaszlevele (*.pdf)
A KVI vezérigazgató felvetése, tökéletesen egybe vágott az MMS vezetõinek korábbi értékelésével.
2005 április 12. Az MMS bemutatkozó levelet küld a TIT tagegyesületek vezetõinek és a TIT elnökének: Dr. Vizi E Szilveszter akadémiai elnöknek.
2005 április 12. Az MMS vezetõi a KVI fõigazgatõjához Zelles Sándorhoz fordulnak a szerintük jogértelmezési tévedés miatt született utasítás visszavonása érdekében.
A KVI fõigazgatójához írt levél (*.pdf)
2005 március 25.
Az MMS vezetõsége úgy értékeli, hogy az MMS, mint a TIT tagszervezet, minden konfliktus nélkül biztosíthatja a TIT-el kötött együttmûködési megállapodás - a LézerSzínház mûködésének - folyamatosságát. Ezért az MMS - a TIT Alapszabályában rögzített feltételeknek megfelelõen - kéri tagfelvételét a TIT Közgyûlésétõl.
A tagfelvételt kérõ levél (*.pdf)
2005 március 25. Piróth Eszter TIT igazgató - három hét után - szóban tájékoztatja az MMS ügyvezetõjét a szerzõdés felmondásának okáról: A Kincstári Vagyon Igazgatóság (KVI) Pest Megyei Regionális Igazgatósága utasításáról. A Planetárium igazgatója átadja a KVI utasítását, az utasításban említett ellenõrzési jegyzõkönyvet és a jegyzõkönyvben hivatkozott megállapodást, amelyben a KVI a TIT tulajdonába adta a Planetárium épületét.
A KVI utasítása (*.pdf)
Ekkor derült ki az MMS számára, hogy a TIT - még 1998-ban - az együttmûködési megállapodásuk elhallgatásával, szerzõdést kötött a KVI-vel, a Planetárium átvételérõl.
2005 március 3. A TIT - az ekkor már több mint 15-éves - együttmûködési megállapodását, mindenféle indoklás nélkül felmondja.
A felmondó levél (*.pdf)
2005 március 1.
A TIT vezetés értesíti a Planetárium igazgatóját, hogy a LézerSzínházzal 10 éve kötött együttmûködési megállapodást a KVI utasítása miatt felmondta!
Értesítés a Planetárium igazgatójának... (*.pdf)
2005 január A LézerSzínház mûvészeti vezetõje egy a TIT igazgatójánál folytatott személyes találkozón a két szervezet szorosabb szervezeti együttmûködését javasolja a Planetárium audio-vizuális rendszerének megújítása, egy számítógép vezérelt video projektor-rendszer - a "Gömb-mozi" - közös megvalósítása érdekében. (Még a személyes találkozó elõtt megkapja a TIT vezetés a Multimédia Stúdió tevékenységét részletesen bemutató ismertetõt.)
1991 A TIT és a Multimédia Stúdió - a korábbi bérleti szerzõdés helyett - együttmûködési megállapodást köt a Planetárium közös üzemeltetésére, a LézerSzínház elõadásainak bemutatására. (Az együttmûködési megállapodás utoljára 1995-ben lett megújítva. 1996-tól folyamatossá vált a korábban idõnként megújított szerzõdés.)
Együttmûködési szerzõdés (*.jpg)
Együttmûködési szerzõdés (*.pdf)
1989 Megalakul a Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület, amely 2002-tõl, mint közhasznú egyesület tartja fenn és mûködteti a LézerSzínházat.
Az MMS eredeti Alapító Okirata 1989-bõl (*.pdf)
1987 Az MMS saját költségén önálló irodát, mûhelyt és raktárakat épít a Planetárium épületében.
1983 A Budapesti Mûszaki Egyetem segítségével létrejön a Multimédia Stúdió (MMS). A fiatal mûvészek és mérnökhallgatók alkotóközössége koordinálja a LézerSzínház elõadásat a Planetáriumban. Az MMS bérli a Planetáriumot a próbák és az elõadások idejére.
Újságcikk a kezdetekrõl - 1984-bõl (*.gif)
1980 április: Az elsõ multimédia elõadás bemutatója az akkor mindössze másfél éves Planetáriumban.
Multimédia Stúdió Mûvészeti Egyesület (2005)

matches: Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


q)82 a Magyar Export-Import Bank Zrt. és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. feletti tulajdonosi joggyakorlás módját a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló törvény
17. § (1)83 E törvény hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket e törvény rendelkezései nem érintik. Az e törvény hatálybalépése előtt létrejött szerződések időtartamának e törvény hatálybalépését követően történő meghosszabbítása új jogviszony létesítésének minősül, kivéve a 6. § (8) bekezdésében, a 11. § (10) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében meghatározott eseteket.84
(3)85 Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában, Magyarország határa által körbezárt területen lévő nemzeti vagyonra vonatkozó polgári jogi szerződésben a nemzeti vagyonnal rendelkezni jogosult irányadóként kizárólag a magyar nyelv és a magyar jog alkalmazását, jogvita esetére kizárólag a magyar bíróság joghatóságát kötheti ki. A magyar bíróság joghatóságának kizárólagossága nem érinti a választottbíróság kikötésének jogát.
(4)86 A (3) bekezdés nem alkalmazható a nemzeti vagyont érintő, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott következő pénzügyi eszközökre vonatkozó nemzetközi pénz- és tőkepiaci ügyletekre:
(5)87 Ha a (4) bekezdés szerinti ügylethez kapcsolódóan két- vagy többoldalú polgári jogi szerződés kerül megkötésére, e szerződést magyar nyelven is alá kell írni.
(7)88 2012. július 1. napját megelőzően állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő társasági részesedések tekintetében a tulajdonosi joggyakorlás tárgyában létrejött szerződéseket 2012. december 31-ig a 8. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően módosítani kell.
(8)89 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött szerződés vagyonkezelője nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott személy vagy szerv, úgy a (7) bekezdés rendelkezését a már megkötött szerződésre nem kell alkalmazni.
(9)90 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött vagyonkezelési vagy haszonélvezeti jogot alapító szerződés nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti személlyel vagy szervvel jött létre, és a szerződés megkötését követően beállott körülmény folytán a vagyonkezelő vagy a haszonélvező 2012. december 31. napján nem minősül átlátható szervezetnek, a tulajdonosi joggyakorló a szerződést kártalanítás nélkül és azonnali hatállyal felmondja.
(10)91 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) rendelkezései a hatálybalépését92 megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik.
(11)93 A Módtv. által megállapított 5. § (7) bekezdését a Módtv. hatálybalépésekor94 folyamatban lévő hitelfelvételi és kötvénykibocsátási ügyekben nem kell alkalmazni.
(12)95 A Módtv. által megállapított 5. § (5)–(7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyi önkormányzat képviselő-testülete köteles 2012. október 31-ig módosítani rendeletét.
(13)96 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló 2015. évi CCXVI. törvény rendelkezései a hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik.
18/A. §97 A 4. § (1) bekezdés l) pontja és 12. § (1) bekezdés k) pontja szerinti rendelkezést a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvény hatálybalépését követően létrehozott vagy a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvénynek a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvénnyel megállapított 124/A. §-a szerint megvásárolt biztonsági földgáztárolókra kell alkalmazni.
18/B. §98 E törvénynek a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi VII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv2.) megállapított 17. § (3) bekezdését alkalmazni kell a Módtv2. hatálybalépését99 megelőzően megkötött nemzetközi szerződésekre és az azok alapján megkötött megállapodásokra is.
a)100 I. Fejezete, 4. §-a, 6–8. §-a, 10–11. §-a, 12. § (1) és (3)–(15) bekezdése, 13. §-a, 17. § (2) bekezdése, 18. §-a, 18/A. §, valamint 1. és 2. melléklete az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
(3)101 A 11. § (15) bekezdése, valamint a 25. § (2) és (9) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4)102 A 11. § (16) bekezdése 2012. március 2-án lép hatályba.
21–24. §103
25. § (1)104
(3)–(8)106
26–27. §108
28–29. §109
30–31. §110
32–33. §111
1. melléklet a 2011. évi CXCVI. törvényhez112
2. melléklet a 2011. évi CXCVI. törvényhez113


text:
Vj-41/2004
7. K. 33. 654/2004/3.
A Fővárosi Bírósága a Zott Hungária Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) (Hivatkozási szám: Vj-41/2004/21.) alperes ellen hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében meghozta a következő
A bíróság az alperes Vj-41/2004/21. számú határozatát megváltoztatja akként, hogy a határozat egyéb rendelkezéseit nem érintve, a kiszabott 10.000.000 (tízmillió) forint bírság összegét 8.000.000 (nyolcmillió) forintra mérsékli.
A felperes által le rótt 15.000 (tizenötezer) forint illetéket a Magyar Állam viseli.
A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg felperesnek 15 napon belül 30.000 (harmincezer) forint perköltséget.
Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye a Fővárosi Ítélőtáblára, melyet a Fővárosi Bíróságon lehet 3 példányban előterjeszteni.
A felperesi társaság 2002. január 1. napja óta a ,;Zott" márkanevű termékek kizárólagos magyarországi forgalmazója. 2002. év 37. hete óta forgalmazza Magyarországon a csokoládés, mogyorós "Zott Monte" tejdesszertet, míg ugyanezen termék vaníliás változatának bevezetésére 2003. október hónapjában került sor. E két tejdesszert értékesítéséből a társaság jelentős - több százmilliós nagyságrendű - árbevételt realizált, mely 2003. évben jóval több, mint háromszorosát tette ki a 2002. évi forgalomnak.
A felperesi társaság a csokoládés "Zott Monte" termék esetében 2003. szeptember hónaptól, a vaníliás termék esetében, annak forgalomba hozatalától 2003. október hónaptól termékeik csomagolásán az alábbi szöveget tüntették fel: "A Zott Monte a benne található értékes tejkrémnek, a finom csokoládénak /vaníliának/, és mogyorónak köszönhetően a leginkább megfelelő termék a gyermekek számára akár desszertként, akár két étkezés között".
Korábban a csokoládés termék csomagolásán az volt olvasható, hogy a "Monte az egészséges táplálkozás fontos alkotórésze". Minden doboz létfontosságú kálciumot, és friss tej természetes energiáját tartalmazza.
Az alperesi versenyhatóság eljárást indított felperessel szemben, és ennek eredményeként Vj-41/2004/21-es számú határozatában megállapította, hogy a felperes a fogyasztókat megtévesztette, amikor a két fenti termék csomagolásán azt szerepeltette, hogy azok a "leginkább megfelelő termék a gyermekek számára". E magatartás tanúsításától a felperest eltiltotta, és 10 millió forint bírságot szabott ki vele szemben.
Az eljárás folyamán felperes a jogsértés elismerése mellett előadta, hogy a szöveg egy félrefordítás eredménye, az eredeti német szöveg úgy szólt, hogy az értékes tejkrém, csokoládé, és mogyoró teszik a terméket a gyermekek számára "olyan alkalmassá" desszertként, vagy két étkezés között. Ennek a suta kifejezésnek a szerencsétlen magyarításáról van szó. Kifejtette, hogy a félretájékoztatás mértéke ugyanakkor jelentéktelen, mert arra szűkkörűen csak a termék csomagolásán, nem a piaci bevezetéshez kapcsolódóan, azt követő 1 évvel került sor, az aránylag kisbetűs reklámszöveg feltüntetésére. Ehhez képest a vizsgáló által indítványozott 2,5 milliós bírság mérséklését kérte. Kifejtette, hogy a Vj-100/2003-as számú ügyben felperest hasonló magatartásért elmarasztaló határozat nem értékelhető a terhére, mivel minden ügyet egyedi módon kell elbírálni. Továbbá szándékosság nem vezette a jogsértés elkövetésében, ezért nem tekinthető "visszaesőnek". Előadta, hogy 2004. március 1. napja, a versenyfelügyeleti eljárás megindítása óta arra törekszik, hogy a termék módosított csomagolását elkészítse, az új csomagolás már nyomdában van. Jelezte, hogy a raktár készletek fel nem használása esetén több millió forint kára keletkezik.
Az alperesi határozat rögzítette, hogy az MTA Nyelvtudományi Intézetének véleménye szerint a leginkább kifejezés a "főként" és "elsősorban" szavak szinonimája, tovább jelenti azt is, hogy "minden más dologgal szembeállítva, a szóban forgó dolgot előnyben részesítve".
Az alperesi határozat megállapította a Tpvt. 8. §. (2) bekezdésének a.) pontjának megsértését. A bírság tekintetében kifejtette, hogy az alperes a termék piaci helyzetére, a jogsértő magatartás tanúsításának időtartamára, a jogsértő termék forgalmi adataira, valamint a felsőfokú jelző különösen erőteljes vevőcsalogató hatására egyaránt figyelemmel volt. Az alperes a jogsértő magatartást, mint a társadalmilag általában elvárhatótól eltérő magatartást, és ekként felróható magatartásként értékelte. A felróhatóság körében értékelte a felperes azon nyilatkozatát is, hogy a reklámszöveg megváltoztatására csak később - a készletek kifogyása után - lát lehetőséget. A bírság összegének meghatározásakor, ugyanakkor a csomagolóanyag fel nem használásából eredő kárt nem vette figyelembe. Súlyosító körülményként értékelte a Vj-100/2003-as számú ügyben a felperesnek szintén piaci versenytárssal szemben megfogalmazott állítása miatti elmarasztalását. Enyhítő körülményként értékelte a jogsértés elismerését. Nem fogadta el azt a felperesi érvelést, hogy a fogyasztók félretájékoztatása jelentéktelen lett volna, hiszen a vaníliás termék bevezetésére - szemben felperesi állítással -ezen reklámszöveggel került sor, továbbá a felsőfokú jelző használata mind az új, mind a régi fogyasztók esetében objektíve alkalmas a megtévesztő hatás kiváltására.
Megjegyezte végül, hogy a vizsgálói indítványban megjelölt összeg az alperesi döntést nem köti, annál nagyobb összeget is meghatározhat.
A felperes tárgyaláson pontosított keresetében kérte a bírság összegének vizsgáló által javasolt mértékéhez képesti mérséklését, és alperes perköltségben történő marasztalását. Álláspontja szerint a bírság összege eltúlzott, mert termék csomagolásán lévő apró betűs szöveg fogyasztókra gyakorolt hatása jóval csekélyebb, mint egy médiakampány hatása. A csomagolás maga is a már bevezetett "Monti kutyafigurára" helyezte a hangsúlyt, és nem a kifogásolt szövegre. Emellett minden tápértékre vonatkozó adat kiemelten feltüntetésre került. Az MTA Nyelvtudományi Intézete szerint is a "leginkább" jelző nem felsőfokú jelző. A szöveget pedig a csomagolás egészéhez képest kell értékelni. A szöveg egy fordítási hiba volt, ekként az nem szándékos magatartás, és nem felróható, hanem egy gondatlanság, a körültekintő eljárás elmulasztásaként értékelhető. A határozat kézhezvételekor azonnal eleget tettek a határozatnak, és először felülcímkézéssel, majd új címkékkel került forgalomba a termék, mely önmagában is igen komoly kiadást jelentett. A felperesi társaság ügyvezetése azonnal megtett minden tőle telhetőt az új címkék legyártására, mely tekintetében erre vonatkozó iratokat is csatolt a tárgyaláson. A felülcímkézésre azért a határozat kézhezvételét követően került sor, mert a felülcímkézés azt sugallja, hogy valami baj van a termékkel, ezért az új címke legyártására, és minél előbbi forgalomba hozatalára helyezték a hangsúlyt. A termékből raktáron lévő készletek március hó végéig, a csomagolóanyagból meglévő készletek pedig április hó végéig, május hó elejéig futottak ki. A felperes nyomban 2004. március 2. napján elkészítette az új csomagolóanyagok mintáit, melyek legyártására nyomban, mihelyt technikailag lehetőség volt rá, sor került. Az alperesi határozat által hivatkozott anyacég vezetője által tett kijelentés, mely szerint nem áll módjában a csomagolóanyag azonnali megváltoztatása, 2004. február hónapjában történt, a versenyfelügyeleti eljárás megindítása előtt. A Vj-100/2003-as számú ügy, épp ezen eljárás kezdete környékén fejeződött be, és nem volt idő ennek tanulságait az összes termék reklámozási gyakorlata vonatkozásában levonni. A cég nettó árbevétele 3 milliárd forint körül volt a 2003-as évben. Kifejtette továbbá - erre vonatkozó grafikonok csatolásával -, hogy a reklámnak nem volt a forgalomra hatása, azt lényegében a TESCO, és más bevásárló központok akciói befolyásolták csak érdemben, ekként a sérelmezett szöveg a fogyasztókra hatást nem gyakorolt.
Az alperes a tárgyaláson pontosított, ellenkérelmében kérte a felperes keresetének elutasítását, és perköltségben történő marasztalását. Előadta, hogy minden releváns körülmény értékelésre került, a bíróságnak pedig nincs hatásköre a felülmérlegelésre. A felperes már a határozat meghozatalát jóval megelőzően - az eljárás megindításakor - tisztában volt a szövegrész jogsértő voltával, azonban azt még sem orvosolta azonnal. Ismételten kiemelte, hogy felsőfokú jelző használatáról van szó, amelynek önmagában jelentős hatása van a fogyasztókra.
A bíróság a fenti tényállás és a felek nyilatkozatai alapján megállapította, hogy a felperes keresete alapos.
A tisztességtelen piaci magatartás, és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény (a továbbiakban: Tpvt.) 78. § (1) bekezdése értelmében az eljáró versenytanács bírságot szabhat ki azzal szemben, aki e törvény rendelkezéseit megsérti. A birság összege legfeljebb a vállalkozás előző üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka lehet. A vállalkozások társadalmi szervezetével, a köztestülettel, az egyesüléssel, és más hasonló szervezettel szemben kiszabott bírság összege legfeljebb a tag vállalkozások előző üzleti évben elért nettó árbevételének tíz százaléka.
Ugyanezen szakasz (2) bekezdése szerint a bírság összegét az eset összes körülményeire - így különösen a jogsérelem súlyára, a jogsértő állapot időtartamára, a jogsértéssel elért előnyre, a jogsértő felek piaci helyzetére, a magatartás felróhatóságára, az eljárást segítő együttműködő magatartására, a törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítására - tekintettel kell meghatározni. A jogsérelem súlyát különösen a gazdasági verseny veszélyeztetettségének foka, a fogyasztói érdekek sérelmének köre, kiterjedtsége alapozhatja meg.
A bíróság megállapította a fenti jogszabályhelyek alapján, hogy az alperes és annak határozata a releváns körülmények figyelembevételével az egyes mérlegelési szempontok tekintetében nagyobbrészt valós tényekre alapulóan okszerű következtetéseket vont le. Mivel a bíróságnak nincs lehetősége felülmérlegelésre, ekként az egyes körülmények összegszerűségének, meghatározásának eltúlzott volta tekintetében érdemben nem vizsgálódhatott.
Az alperes helyesen vonta le azt a következtetést, hogy a Vj-100/2003-as számú határozatra figyelemmel értékelnie kellett azt is, hogy törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsításáról van szó, mert a bíróság értelmezése szerint nem vezethető le ebből a jogszabályhelyből, hogy a törvénybe ütköző magatartásnak feltétlenül ugyanazon, vagy hasonló tényálláson kell alapulnia, hanem a törvény önmagában a többszöri, akár egyidejű, különböző jogsértések tényét is a mérlegelés körébe vonja. Ez logikusan következik. abból, hogy akár egyidejű, többszöri jogsértés egy eljárásban való elbírálása a jogsértés súlyát növeli, amely jogsértést növelő tényező, egymást követő versenyfelügyeleti eljárások esetén a "magatartás ismételt tanúsítása" mérlegelési szempont körében kerülhet értékelésre, még pedig szükségszerűen, ha a konkrét eljárások számától függetlenül, azonos módon kívánja a törvény - kizárólag a megvalósított jogsértés(ek)re figyelemmel - szankcionálni. Ebből következik az is, hogy az sem volt figyelembe vehető, hogy a felperesnek kevéssé volt módja a Vj-100/2003-as számú ügy konzekvenciáit levonni, az mulasztását nem menti, és nem enyhíti.
A bíróság megítélése szerint nem volt értékelhető releváns körülményként az sem, hogy a felperes által csatolt kimutatások szerint a perbeli termékek forgalmában kiugró változás nem mutatkozott a sérelmezett reklámszöveg megjelenését követően, ugyanis annak hatása abban is kifejeződhet, hogy az adott termék forgalma stagnál csökkenés helyett; avagy a termék forgalmának visszaesése nem olyan meredek, mint az egyébként lenne. Ekként abból nem volt levonható az a következtetés, hogy a fogyasztókra az adott reklámszöveg milyen hatást gyakorolt, az ilyen hatás kiváltására való objektív alkalmassága a szövegnek pedig nem volt vitatott.
A bíróság megállapította továbbá azt is, hogy helyesen értékelte alperes azt is, hogy felperesnek módjában lett volna a versenyfelügyeleti eljárás megindításától felülcímkézéssel a már ismert jogsértést korrigálni, melyet nem tett meg, ekként tisztán mulasztásra (fordítási hiba) nem hivatkozhat. Nem hivatkozhat azért, mert a jogsértés felismerését követően szándékosan nem változtatott a feliraton felülcímkézéssel kiindulva abból, hogy az túl nagy piaci hátránnyal járna számára. A bíróság megítélése szerint jogsértés elkövetése, és annak felismerését követően felperes nem mérlegelheti ekként piaci kárát, vagy hasznait, avagy ha ezt teszi, nem hivatkozhat sikerrel a bírság mérséklése körében arra, hogy nem szándékosság, csak gondatlanság, mulasztás terheli.
Az a körülmény pedig, hogy felperes az alperesi határozatnak nyomban eleget tett a határozat meghozatala után felmerült olyan körülmény, amely nem teheti utóbb a határozatot jogszerűtlenné, mivel a bíróság kifejezetten azt vizsgálhatja, hogy a határozat meghozatalkor az adott határozat jogszerű volt-e.
A bíróság fentiek előrebocsátásával ugyanakkor megállapította, hogy mérlegelése során alperes figyelmen kívül hagyta a jogsértés súlyának értékelésekor azt a körülményt, és ekként nem mérlegelte, hogy a sérelmezett szövegrész milyen szövegkörnyezetben, és milyen tartalmú mondatban szerepel, azt lényegében összefüggéseiből kiragadta, és így erre nézve okszerű következtetést sem tudott levonni. Így a sérelmezett mondat teljes szövege szerint a Zott Monte a benne található értékes teakrémnek, a finom csokoládénak /vaníliának/, és mogyorónak köszönhetően a leginkább megfelelő termék a gyermekek számára, akár desszertként, akár két étkezés között". Bár a szöveg piros betűs megjelenítése a bíróság megítélése szerint inkább kiemeli annak szerepét a termék értékesítésében, mint csökkentené, függetlenül attól, hogy a termék logója milyen szerepet tölt be a csomagoláson - így ezzel a felperesi érveléssel a bíróság nem értett egyet -, azonban kétségtelen tényként állapítható meg, hogy a szöveg maga a tejkrémnek, csokoládé /vaníliának/, és a mogyorónak tulajdonítja a leginkább megfelelőséget a gyermekek számára. Ebből pedig egyértelműen kiderül az átlagos felkészültségű fogyasztó számára, hogy annak íze az a lényeges tulajdonság; amely leginkább megfelelővé teszi, ekként a szöveg kétséget sem hagy a fogyasztóban, hogy nem egy abszolút minőségi állításról, hanem egy szubjektív - egyén függő - elemről, az ízhatásról van szó. Ekként a szöveg a fogyasztó befolyásolására is kevésbé alkalmas, mintha az állítás egy általános elsőbbségi állítás lenne egy felsőfokú jelző használatával.
Továbbá tévesen, és okszerűtlenül vonta le azt a következtetést, hogy tipikus felsőfokú jelző használatáról van szó, melynek súlya, és fogyasztókra gyakorolt hatása különösen erőteljes, mivel az alperesi határozatból is kitűnően - a rendelkezésre álló adatok szerint - nem tipikus felsőfokú jelző használatáról volt szó. Az MTA Nyelvtudományi Intézete mindkét, és az alperesi határozat tényállásává tett lehetséges értelmezés körében nem felsőfokú jelzőként értelmezte a leginkább kifejezést, hanem "elsősorban", "főként", "más termékkel szemben előnyben részesítve" jelentés tartalmat tárt fel. Ebből következik, hogy nem kizárólagos elsőbbségi állításról van szó, amely legmegfelelőbb terméknek - tehát gyermekek számára a többivel szemben legjobb terméknek - állítja be a reklámozott terméket, hanem a "leginkább" kifejezéssel, egyfajta bizonytalanságot sugall, lényegében egy bátortalan - tehát nem biztos -állítást fogalmaz meg. Mivel a szöveg az ínhatás tekintetében - tehát egy szubjektív megítélés alá eső kérdésben - teszi meg állítását, ez a kifejezés erre a jelentéstartalomra még inkább ráerősít.
Ezért a bíróság megállapította, hogy az alperes, amikor a mérlegelési szempontok figyelembe vételekor különös súllyal vette figyelembe azt a körülményt, hogy felsőfokú jelző használatáról van szó, akkor nem valós tényre alapította megállapítását, és abból ezért okszerű következtetésre sem juthatott.
A bíróság ezért a Tpvt. 83. §. (4) bekezdésében biztosított hatáskörével élve az alperes határozatát megváltoztatta, és a kiszabott bírság összegét a fenti téves mérlegelési szempont figyelmen kívül hagyásával azt arányosan mérsékelte. A mérséklés mértékének meghatározásakor a bíróság nem mérlegelhette felül az egyéb mérlegelési szempontok alapján megállapított bírság összegszerűségét, így azok számát, és súlyát figyelembe véve határozta meg a konkrét bírság összegét.
A bíróság a perköltségről szóló, a Pp. 78. §. (1) bekezdése, és a 6/1986 (VI.26) számú IM rendelet 14. §-a alapján, annak mértékről a 32/2003. számú IM rendelet 3. §. (1) bekezdés a.) pontja, és (6) bekezdése alapján döntött. Figyelemmel volt e körben arra is, hogy a felperes keresete nagyobb összegű bírság mérséklésre irányult, ekként a célszerű, és eredményes pervitel körében kifejtettek, és azzal felmerült munka alapján ítélte meg az indokolt perköltség összegét. Az illeték mértékéről az Itv. 43. §. (3) bekezdése alapján határozott.
A felperes a lerótt 15.000 forint illetéket az illetékes Illetékhivataltól kérheti vissza.
Budapest, 2005. év április hó 28. napján
Jogerős: 2005. június 27-én
Vj-41/2004/21
2004. 06. 03

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Dr. Harangozó Tamás megtekintése :: SayIt
“DR. HARANGOZÓ TAMÁS, az MSZP k...”
DR. HARANGOZÓ TAMÁS, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Lázár úr megtiszteli a véleményünket, mondta az expozéjában. Ennek örülünk, és nagyon remélem, hogy akkor is így lesz ez, ha az én, a mi véleményünk nem fog egyezni az önével. Gondolom, nem árulok ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Rubovszky Úr! Tudja, nagyon-nagyon rossz irányt vesz szerintünk meg az, ha egy kétharmados többségi kormánypárti képviselő képtelen elviselni az ellenzék véleményét. Nem személyeskedtem, képviselő úr, elmondtam a véleményünket arról, amit jelenleg lehet tudni ebben az országban a következő négy év ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Budapest közel 150 éve lett az ország egységes, fejlődésnek induló, virágzó fővárosa. A három különböző város egyesülésének jelképe a Margitszigeten álló szoborkompozíció, amelyen a három egybefonódó nyaláb magasra törő lángoszlopot alkot. A mai napon a Fidesz által napirendre kért ...
Kérdés/azonnali kérdés megtárgyalása A/359 A Nemzet Nagy Telefonlopási Ügyéről
DR. HARANGOZÓ TAMÁS (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Üdvözlöm az arénában államtitkár urat; szerintem ő sem gondolta régebben, hogy ez elő fog vele fordulni. Nyugodjon meg, államtitkár úr, nem a saját ügyemben fogom kérdezni, hiszen kit is érdekelne Magyarországon, hogy egy C típusú nemzetbiztonsági védelem alatt álló ellenzéki képviselő ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Akkor mondok egy ilyen ügyet, államtitkár úr. Az ároktői banda ügye, ahol két és fél éven keresztül azért nem tudott a bíróság döntést hozni, mert a DNS-t nem tudta megvizsgálni a szakértői intézet pénzhiány miatt. Egy vagy pár DNS-mintát! (12.00 ...
Általános vita lefolytatása T/263 Egyes törvényeknek a kormányzati szerkezetalakítással összefüggő módosításáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt ellenzéki Többség! Olyan törvényről beszélünk itt a parlament színe előtt, amelyik gyakorlatilag konkrétan meg fogja határozni a következő négy évben, hogy a kormány szerkezete hogy néz ki, és melyik miniszter, melyik minisztérium milyen területért fog ...
Interpelláció megtárgyalása I/334 Csak kampányfogás volt a vagyonőröknek tett ígéret?
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Tavaly októberben interpellációban hívtam föl a Belügyminisztérium és a közvélemény figyelmét a vagyonőrök foglalkoztatásának tarthatatlan körülményeire. Rámutattam arra, hogy a piacon jellemző átlagos vállalási ár még a vagyonőrök minimálbéres alkalmazását sem fedezi, ennek egyenes következménye ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Tisztelt Államtitkár Úr! Szerintem kezd egy kicsit kínos és szánalmas lenni, hogy miután engem kioktat, megerősíti azt, amit én feltettem a kérdésemben, és nem válaszol egyetlenegy kérdésemre sem. Igen, én is elmondtam, hogy elfogadták a törvényt, pontosan tudom, mert láttam a tervezetet, államtitkár úr, készen ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Egy kezdeményezéssel szeretnék élni. Tekintettel arra, hogy valóban egy nagyon fontos törvényt tárgyal ma a parlament, természetesen, szokás szerint nagyon furcsa menetrendben, de az még érdekesebb, hogy a kormánypárti frakciók közül a KDNP, nem tudom, hogy van-e egyáltalán az ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt érdeklődő Választópolgárok! Ez a törvény tartalmában, formájában és ennek tárgyalásában, amit ma itt önök előadnak, vicc, bohózat, megszégyenítése a magyar parlamentnek (Moraj a kormánypárti padsorokból. - Dr. Répássy Róbert: Mostantól vicc!), a magyar parlamentnek, szégyen ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Mindenképpen előremutató a mai vita és jövőbemutató, hiszen talán a nézők is láthatják, hogy jelenleg éppen legalább kétharmados vagy azt meghaladó MSZP-s többség van az Országgyűlésben, és reméljük, hogy ez a jövőben is így lesz majd. (Tállai András: Azt hitted ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban rengeteg érdekes, szinte sci-fibe illő dolog történt napjainkban. A minap például intergalaktikus találkozóra került sor, megtudhattuk, hogy a birodalmunk erősebb és sikeresebb, mint valaha. A nagyúr beszéde alatt szinte a szemünkkel láthattuk, ahogy egyik kezével csökkenti a rezsit, a ...
Interpelláció megtárgyalása I/1518 Mikor vezetik be az új rendészeti életpályamodellt?
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! 2010 tavaszán Orbán Viktor kormányprogramjában jó fizetséget és olyan karrierpályát ígért a rendőröknek, idézem: amelybe a kiszámítható és biztos jövedelemmel járó előmenetel vagy a lakáshelyzet megoldása egyformán beletartozik. A kormányváltást követően meg is kezdték a tárgyalásokat egy új ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, tényleg nem értem, hogy ez most mi volt. Két konkrét számot tudott itt elmondani, ez a 2002 meg a 2004; ez legalább szám volt, ez tény és való. A következő kérdéseket tettem föl. Mikor fogják bevezetni az új életpályamodellt ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslattal összefüggésben három szempontot szeretnék tisztelt képviselőtársaim figyelmébe ajánlani, amiket később majd részletesen is kifejtek.Az első: mi már múlt év őszén figyelmeztettük önöket, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy a kormány egy félig ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Az internetadó bevezetésével az Orbán-kormány a jövőt, a szabadságot és a tudást adóztatná meg, mivel az Orbán-kormány a tudáshoz, a szabadság élményéhez, az információhoz való hozzáférést akarja korlátozni. Ma az egyedüli alternatív vélemény- és információáramlás maga az internet, ezért megengedhetetlen ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen, elnök úr. A strucc és a beton ? a múlt héten ezzel a címmel mondott napirend előtti felszólalást Lukács Zoltán képviselőtársam. Arra próbálta felhívni az önök figyelmét, hogy ha önök az internetadó és a kormányukat ért korrupciós vádak tekintetében ugyanazt a struccpolitikát folytatják, mint ...
Tárgysorozatba vétel H/484 Az országos politika rendszerváltást követő meghatározó szereplői állambiztonsági múltjának vizsgálatáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP a teljes átláthatóság és nyilvánosság álláspontján van ebben a kérdésben (Novák Előd: Ellenzékben!), mi több ilyen kezdeményezést meg is szavaztunk, ezt is támogatni fogjuk természetesen.A kormány jelenlegi megoldását a Nemzeti Emlékezet Bizottságával kapcsolatban és Vas ...
Tárgysorozatba vétel T/485 Az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonságának hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Előrebocsátom, ennek a törvényjavaslatnak a tárgysorozatba vételét is támogatni fogjuk, azzal együtt, hogy maga a törvényjavaslat megfogalmazása, azt gondoljuk, hogy mind jogilag, mind tartalmilag kifejezetten pongyola, és nem is biztos, hogy azt fogja tükrözni vagy tükrözi az ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat igazi salátatörvény, ami több, egymással össze nem függő jogalkotói célból számos törvényt módosít. A legtöbb rendelkezés jogharmonizációs célú, a legnagyobb horderejű változás azonban a végrehajtói kamara jogkörei és egy részének elvonása és az ...
Kérdés/azonnali kérdés megtárgyalása A/2060 Tényleg ezt akarta?
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Miniszterelnök úr, ön idén nyáron azzal borzolta a hazai és nemzetközi közvéleményt, hogy bejelentette: illiberális demokráciát kíván építeni. Ez a szóhasználat öntől valóban szokatlan, és kicsit körültekintőbben is használhatta volna; mint ahogy Kaltenbach Jenő egy publicisztikájában felhívta a figyelmet, ha ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót. Miniszterelnök úr, rossz hírem van. Egyrészt írtam ilyen publicisztikát, másrészt ezt írásbeli kérdésként (Derültség, felzúdulás, közbekiáltások a kormánypártok padsoraiból. ? Az elnök csenget. ? Közbeszólás az MSZP soraiból: El kell olvasni, nem kiabálni.) Várjanak, képviselőtársaim, most jön a csattanó! Tehát egyrészt írtam ilyet, másrészt ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, a Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményének ismertetője: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is döbbenetes, hogy az adótörvények összegező vitájánál, amely során egyébként a botrányos múlt heti TAB-ülés után önök érdemben változtatnak a törvényjavaslat tartalmán is, a kormánypárti képviselők teljes érdektelenségét mutatja az önök jelenléte ...
Bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája T/1707 A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény és ehhez kapcsolódóan más törvények módosításáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ez a törvényjavaslat valóban nem újdonság a Ház előtt, hiszen a tavalyi évben ennek a vitája során már ugyanígy elmondtuk, előre felhívtuk a figyelmet, hogy ilyen terjedelmű javaslatot nem lehet lóhalálában a parlamentben elfogadni, és idő és türelem kéne ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Örülünk, hogy hozzájárulhatunk a parlament és a kormány hatékony működéséhez jelenlétünkkel és megjegyzéseinkkel. Ami a törvényjavaslatot illeti: ezen törvényjavaslat azon üdítő kivételek egyike, sőt talán egyetlene ebben az ülésszakban ? no persze, nem a benyújtás körülményeiről beszélünk, hiszen a házszabálytól ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, a Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményének ismertetője: Köszönöm szépen a szót, elnök úr.Valóban, tegnap volt vita a TAB-ban, és bár fölhívtuk ügyrendileg is a figyelmet rá, hogy ez egy nagyon furcsa eljárás a továbbra is kapkodó jogalkotás tekintetében, hogy ebben a kivételes eljárásban a bizottságban a ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! A rendészeti területen kétségtelenül az a legnagyobb horderejű fejlemény, hogy a költségvetési javaslatban is megjelenik az új hivatásos-életpályamodell bevezetése. Ugyanakkor még korai lenne pezsgőt bontani ebben az ügyben. Emlékezetes, hogy Orbán Viktor 2010-ben jó fizetséget és olyan karrierpályát ígért kormányprogramjában ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Igen. ELNÖK: Igen, köszönöm szépen. Harangozó Tamás képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon! (15.20) DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Miniszter Úr! A 2010-es választások után a Fidesz gyakorlatilag einstandolta 3 millió ember 3000 milliárd forintnyi megtakarítását. Ezt ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Tisztelt Miniszter Úr! Első körben sem volt semmi, amit ebben az ügyben tettek, de az, amit most beterjesztettek, az gyakorlatilag felér egy padlássöpréssel, nem tudok másként fogalmazni. Az, hogy magántulajdont úgy vegyenek el és úgy államosítsanak, hogy nem kérdezik meg és nem is nyilatkoztatják egyébként ...
Tárgysorozatba vétel T/1841 A részvételi demokrácia érvényesülése érdekében Magyarország Alaptörvényének hatodik módosítása
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az elmúlt hetek tüntetésein emberek tízezrei, volt, hogy közel százezer ember nyilvánította ki véleményét, politikai véleményét az utcákon, egyik-másik tüntetés nem is kis hatékonysággal, hiszen elég csak a netadóra gondolni, ahol maga a miniszterelnök hátrált meg, és vonta ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen, elnök úr. Schiffer frakcióvezető úrnak mondom, egyrészt azzal teljesen egyetértünk, hogy a részvételi demokráciának ez nem az egyetlen, de az egyik legfontosabb, közjogilag az egyik legrelevánsabb eszköze. Azokról, amiket ön fölhozott rendeleteket és a nyilvánosságot szűkítő rendelkezéseket, nyilvánvalóan indokolható és érdemes is róluk ...
Napirend előtti felszólalások "Közös értékeink?"
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. A múlt héten a Fidesz-KDNP magántelevíziójában, az M1 reggeli műsorában a mégoly objektív és rendkívül felkészült műsorvezető az alábbi kérdéssel szorongatta meg a nála vendégeskedő Harrach Péter kormánypárti politikust: „A múltkor láttam egy érdekes kimutatást, egy felmérést, melyben az szerepel ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen, elnök úr. Ugyan nem hallottam jól, hogy melyik napirendi javaslatot jelezte, hogy nem kerül megtárgyalásra, de az ön által kiküldött anyagban a T/2083. számú törvényjavaslat kedden 14. napirendi pontként szerepel. Ez az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye, amely törvényjavaslathoz az előterjesztésben is az szerepel ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Először is engedje meg, hogy itt a parlament nyilvánossága előtt kövessem meg önt. Meg kell követnem, mert a miniszterelnökhöz intézett múlt heti, illetve egypár héttel ezelőtti azonnali kérdésemben valótlanul állítottam önről azt, hogy ön ...
Általános vita lefolytatása B/637 A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2013. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében H/1808 A Kúria 2013. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében címmel benyújtott beszámoló elfogadásáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Darák Elnök Úr! Meghívott Vendégek, Vezetők! Az MSZP képviselőcsoportjának álláspontja szerint a Kúria elnökének beszámolója a törvényi kötelezettségnek megfelelő és alapos. Ezért a beszámolóért és az emögött meghúzódó szakmai munkáért elismerés és köszönet illeti ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ha már ez a téma ilyen mélységben idekeveredett, akkor én is csak megerősíteni szeretném meg csatlakozni, hogy talán itt van az alkalom, hogy a Kúria elnöke ebben a kérdésben valamit itt a parlament képviselőinek mondjon szakmailag. Ugyanis ...
Általános vita lefolytatása B/1305 Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2013. évi beszámolója H/1810 Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2013. évi beszámolója elfogadásáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elnök Asszony! Az Országos Bírósági Hivatal elnöke 2014. szeptember 15-én törvényi kötelezettségének megfelelően benyújtotta beszámolóját az OBH 2013-ban végzett tevékenységéről. A beszámoló összesen 215 számozott oldalban foglalja össze az OBH elnökének önértékelését. A beszámoló bevezetője ...
Összevont vita T/2373 Egyes törvényeknek a közpénzek szabályozásával összefüggő módosításáról
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, a Törvényalkotási bizottság kisebbségi véleményének ismertetője: Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Sokat elmond önökről és erről a törvényről, hogy az évi százmilliárdos nagyságrendű pénzek eltüntetésének szándékával benyújtott törvényjavaslatról a kormány maga mintegy két perc negyvenvalahány másodpercet kívánt az expozéjában elmondani magyarázkodásként. Nyilván a vállalhatatlant ...
Napirend előtti felszólalások "Mégis kiket képviselnek Maguk?"
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Egy olyan gyalázatos politikai akció keretében, mint a parlament ülése, tisztelt államtitkár úr, engedjék meg, hogy napirend előtt köszöntsem a Fidesz-KDNP országgyűlési képviselőit itt az ülésteremben. Köszönjük önöknek, hogy a mai napon világossá tették az egész ország számára, hogy kiket ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Először is az ellenzék nevében engedjék meg, hogy elnézést kérjünk a kormánypártoktól, hogy elrontottuk ezt a törvényt, tényleg bocsánatot kérünk, hogy rosszul csináltuk meg ezt a törvényt és rosszul fogadtuk el; mea culpa. Az épített környezet alakításáról ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Elmondtuk a házbizottsági ülés után is, nem változott a véleményünk, ez a javaslat visszaélésszerű, hiszen az országgyűlési törvény, a házszabály heti ülésezésre van kialakítva, és önök nem ezeket a törvényeket módosítják, hanem egyszerű napirend-megszavazással, illetve házszabálytól eltéréssel kívánják visszaélésszerűen megkerülni ...
Interpelláció megtárgyalása I/3031 Lesznek-e következményei a hatalommal való visszaélésnek?
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Mint emlékezetes, a múlt év szeptemberében a rendőrség hatalmas erőket mozgósítva látványosan megszállta a norvég alap pénzeit kezelő Ökotárs Alapítvány székházát, és átkutatták munkatársai lakását is. Itt nem egyszerűen egy szakmaiatlan, túlbiztosított rendőri fellépésről volt szó. A demonstratív kivonulás és ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót. 2006-tal kapcsolatban szeretném kérni államtitkár urat, hogy kérdezzék meg Papp Károlyt, Pintér Sándor jelenlegi országos rendőrfőkapitányát, mielőtt még egyszer vádaskodnak, aki egyébként a kivizsgálást lefolytatta annak idején, és törvényes, de szakszerűtlen intézkedésnek titulálta a 2006-os rendőri eseményeket. Jelenleg ma ő az ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Hallgattuk Bencsik úr hozzászólását, és ugyan az első öt percben nem pontosan értettük, hogy miről van szó, hiszen Jaltától a kapitalizmus rejtelmein keresztül éppen csak Kossuth Lajosról és a rómaiakról nem esett szó; még akkor azt gondoltam (Bencsik ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Bencsik Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amit ön érdemben a törvényjavaslatról mondott, tisztázzuk még egyszer, abban majdnem száz százalékig egyetértünk. És én nem kívántam az ön szájába adni, hogy ez a világ legnagyobb lopása és korrupciós ügyének az előkészítő törvénye. Ez ...
Napirend előtti felszólalások Nem gyűlölködni és mellébeszélni, hanem kormányozni kellene végre Uraim!
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. „Keresztényként nem mondhatok mást: minden ember iránt szolidárisnak kell lennünk. Senki sem saját maga választja meg, hová születik, de mindenkinek joga van az élethez. A határok lezárását egyébként sem látom megvalósíthatónak.” Beer Miklós váci megyés püspök gondolatai világítanak rá leginkább ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA, az MSZP képviselőcsoportja részéről: Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP minden, a menekülthullám kezelése érdekében előterjesztett ésszerű szakmai javaslatról kész tárgyalni, amely a magyar emberek biztonságát erősíti és a menedékjogot kérőket emberként kezeli, azaz humánus és tisztességes elbánást biztosít számukra ...
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm a szót, elnök úr. Az előző hozzászóláshoz csak annyit, hogy nem véletlenül mentünk ki a teremből, tisztelt elnök úr. A jobbikos képviselő hozzászólása egy olyan fajvédelmi, fajelméleti fejtegetésbe kezdett, amely egyszerűen méltatlan ennek a Háznak a falaihoz, egyáltalán úgy, ahogy van.Tisztelt Képviselőtársaim! Dunai ...
Helyettes válaszadó elutasítása A/3335 Milyen érzés volt?
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Tisztelt Elnök Úr! Mint a címből is kiderült, miniszterelnök úr személyes érzéseivel kapcsolatban szeretnék kérdést feltenni; kétlem, hogy Lázár képviselő úr erre alkalmas lenne, hogy megválaszolja. Köszönöm szépen.
DR. HARANGOZÓ TAMÁS ATTILA (MSZP): Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Az Országgyűlés előtt fekvő javaslatokból az derül ki, hogy a Fidesz, elvesztve a kétharmados többséget, arra készül, hogy egyszerű, feles többségű döntésekkel változtasson meg kétharmados törvényeket. Február 27-én, pénteken, a Törvényalkotási bizottság ülésén elfogadott módosító javaslatok szerint ugyanis a ...

matches: bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria