150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1. § * A rendelet hatálya a művészeti, a közművelődési és a közgyűjteményi intézményeknél, továbbá az állam és a helyi önkormányzat által vagy más költségvetési szervnél az 1. és a 4. melléklet szerinti kulturális munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottakra terjed ki.
[A Kjt. 20. § (3) bekezdéséhez] *
2. § * (1) * Levéltárban közalkalmazotti jogviszony, vagy közgyűjteményben vagyonvédelmi-biztonsági tevékenység ellátására irányuló közalkalmazotti jogviszony csak magyar állampolgárral létesíthető.
(2) * A honvédelmi ágazatba tartozó kulturális intézményben foglalkoztatott közalkalmazottak esetében a nemzetbiztonsági ellenőrzéshez kötött munkakört magyar állampolgársággal rendelkező személy töltheti be.
[A Kjt. 20/A. § (2) bekezdéséhez] *
2/A. § * (1) *
f) * az 1. mellékletben meghatározott alkotóművészeti intézményekben ellátott művészeti szakmai munkakörök esetén.
[A Kjt. 20/A. § (4) bekezdéséhez] *
2/B. § * A honvédelmi ágazatba tartozó kulturális intézményben a pályázati felhívást a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján, a magasabb vezető és vezető megbízásra irányuló pályázati felhívást a Magyar Közlöny mellékleteként megjelenő Hivatalos Értesítőben (a továbbiakban: hivatalos lap) is közzé kell tenni. A pályázati felhívásnak a Kjt.-ben meghatározottakon kívül tartalmaznia kell az állás betöltésének várható időpontját is.
[A Kjt. 22. § (4), (5) és (10) bekezdéséhez és 54. § (3) bekezdéséhez] *
4. § * (1) * A gyakornoki idő kikötése, valamint a munkaerő-kölcsönzés szempontjából a munkáltató alaptevékenységi körébe tartozó munkakörök:
c) * közgyűjteményi intézményben az 1. mellékletben szereplő muzeális intézményi, könyvtári, mozgókép-, kép- és hangarchívumi, levéltári szakmai munkakörök,
d) * közművelődési intézményben és közösségi színtérben az 1. mellékletben szereplő közművelődési szakmai munkakörök,
b) * könyvtárban, közművelődési intézményben vagy közösségi színtérben, levéltárban, valamint muzeális intézményben, ha a közalkalmazott a gyakornoki követelményeket teljesítő, legalább 120 órás akkreditált továbbképzésben vesz részt,
(8) * A honvédelmi ágazatba tartozó kulturális intézményben a gyakornoknak meg kell ismernie az általános szabályokon felül a Magyar Honvédség alaptevékenységéhez kapcsolódó jogszabályokat és belső rendelkezéseket. A gyakornoki idő kikötése szempontjából a 4. mellékletben szereplő szakmai munkakör tekintendő a munkáltató alaptevékenységi körébe tartozó munkakörnek.
[A Kjt. 22/B. §-ához] *
5. § * Az előadó-művészeti intézményben a 3. melléklet 1.1.1.-1.1.9. pontjában felsorolt vezetők tekintetében a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény vezető állású munkavállalókra vonatkozó rendelkezései alkalmazásával munkaviszonyt kell létesíteni.
[A Kjt. 23. § (2) bekezdéséhez] *
6/A. § * (1) Közművelődési intézményben az intézmény vezetésére irányuló magasabb vezető beosztás ellátásával kizárólag olyan közalkalmazott bízható meg, aki
(2) Közművelődési intézményben - az (1) bekezdésben meghatározott magasabb vezető beosztás kivételével - egyéb magasabb vezető beosztás ellátásával kizárólag olyan közalkalmazott bízható meg, aki
6/B. § * (1) Nemzeti könyvtárban, felsőoktatási könyvtárban, valamint országos szakkönyvtárban az intézmény vezetésére irányuló magasabb vezető beosztás ellátásával kizárólag olyan közalkalmazott bízható meg, aki
ab) nem szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel és az Országos Képzési Jegyzék (a továbbiakban: OKJ) szerinti segédkönyvtáros szakképesítéssel, és
ab) nem szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel és az OKJ szerinti segédkönyvtáros szakképesítéssel,
ab) nem szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel, valamint OKJ szerinti segédkönyvtáros szakképesítéssel, és
ab) nem szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel és az OKJ szerinti segédkönyvtáros szakképesítéssel, és
6/C. § * (1) * Mozgókép-, kép-, és hangarchívumban magasabb vezető beosztás ellátásával csak olyan közalkalmazott bízható meg, aki
aa) * mesterfokozatú szakirányú szakképzettséggel, és
(2) * Mozgókép-, kép-, és hangarchívumban vezető beosztás ellátásával csak olyan közalkalmazott bízható meg, aki
c) * kiemelkedő szakirányú tudományos vagy szakmai tevékenységet végez.
a) * rendelkezik szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel,
6/E. § * (1) * Múzeumban az intézmény vezetésére irányuló magasabb vezető beosztás ellátásával kizárólag olyan közalkalmazott bízható meg, aki
(1a) * Múzeumban az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó magasabb vezető beosztás ellátásával kizárólag olyan közalkalmazott bízható meg, aki
a) * rendelkezik szakirányú felsőfokú végzettséggel és szakképzettséggel, és
b) * a végzettségének és szakképzettségének vagy az intézmény alaptevékenységének megfelelő jogviszonyban legalább három éves szakmai gyakorlatot szerzett.
b) * a végzettségének és szakképzettségének vagy az intézmény alaptevékenységének megfelelő jogviszonyban legalább három éves szakmai gyakorlatot szerzett, és
c) * szakirányú tudományos vagy szakmai tevékenységet végez.
6/F. § * (1) Integrált kulturális intézményben - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - magasabb vezető vagy vezető beosztás ellátásával olyan közalkalmazott bízható meg, aki az általa vezetett szervezeti egység tekintetében a 6/A-6/E. § szerinti követelményeknek megfelel.
6/G. § * (1) Közművelődési intézmény, múzeum, könyvtár vagy a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény 16. § (2) bekezdése szerinti általános levéltár (a továbbiakban: általános levéltár) vezetésével megbízott magasabb vezetőnek a megbízását követő két éven belül államháztartási és vezetési ismereteket nyújtó, legalább 120 órás képzést kell elvégeznie, és az azt igazoló okiratot be kell mutatnia a munkáltatónak. Igazolás hiányában a vezetői megbízást vissza kell vonni.
6/H. § * Országos múzeum, országos szakmúzeum, megyei hatókörű városi múzeum, megyei hatókörű városi könyvtár, felsőoktatási könyvtár, országos szakkönyvtár, nemzeti könyvtár és az általános levéltár vezetésével megbízott magasabb vezetőnek a megbízás időpontjában vezetői gyakorlattal is rendelkeznie kell.
6/K. § *
7. § * (1) Kulturális intézményben magasabb vezető vagy vezető beosztás ellátására vonatkozó pályázat esetében a pályáztatónak biztosítania kell, hogy a pályázat iránt érdeklődők a pályázat elkészítéséhez szükséges tájékoztatást megkapják, az intézményt megismerhessék.
b) egy országos szakmai szervezet egy képviselője vagy egy − a kulturális szakértői nyilvántartásban szereplő − kulturális szakértő.
(7) Magasabb vezető megbízásához - ha nem a fenntartó a munkáltatói jogkör gyakorlója - szükséges a fenntartó egyetértése is. Nincs szükség a fenntartó egyetértésére a közgyűjteményi, közművelődési intézmény főosztályvezetőjének és a Magyar Nemzeti Levéltár megyei tagintézményei igazgatóhelyetteseinek megbízása esetében.
8. § (1) * Kulturális intézmény főigazgatójának vagy igazgatójának vezetői megbízása megszűnésekor - a szakmai alkalmatlanság esetét kivéve -, a munkáltató „címzetes főigazgató”, illetőleg „címzetes igazgató” címet adományozhat.
(2) * Szólista feladatokat is ellátó énekkari tag részére „címzetes magánénekes”, vagy tánckari tag részére „címzetes magántáncos” címet adományozhat a munkáltató.
[A Kjt. 40. § (5) bekezdéséhez] *
9. § * (1) A Kjt. 1. számú melléklete 3.6 pontja tekintetében a kulturális intézményben létesíthető munkakörökhöz kapcsolódó további szempont:
10. § * Nem kell alkalmazni a minősítésre vonatkozó rendelkezéseket,
12. § * (1) Közművelődési intézmény 2. melléklet szerinti tudományos munkakörben foglalkoztatott
[A Kjt. 61. § (1) bekezdéséhez] *
14. § * (1) Az 1. § szerint létesíthető közalkalmazotti munkaköröket, a munkakörhöz kapcsolódó fizetési osztályokat, valamint a munkakör betöltéséhez a Kjt. 61. § (1) bekezdésében foglaltakat meghaladóan szükséges képesítési és többletkövetelményeket az 1. melléklet tartalmazza.
15. § * (1) A könyvtári, levéltári, muzeális intézményi szakmai munkakörök betöltéséhez előírt szakvizsgával egyenértékűnek kell tekinteni az intézmény alaptevékenységének megfelelő, szakirányú továbbképzésben szerzett oklevelet.
16. § * (1) A besorolás megállapításakor főiskolai szintű végzettségként kell figyelembe venni a tanítóképző intézeti népművelő-könyvtáros, továbbá a tanítóképző főiskolai szakkollégiumi (könyvtáros, népművelő) oklevelet, valamint a hároméves népművelő-könyvtáros szakot, továbbá a könyvtárosképző szaktanfolyamot végzettek részére a főiskolai végzettség megszerzésének feltételeiről szóló 2/1976. (IX. 14.) OM rendelet alapján szerzett képzettséget.
[A Kjt. 65. § (3) bekezdéséhez] *
17. § * A fizetési fokozatok közötti várakozási idő tartósan magas színvonalú munkavégzés esetén egy évvel csökken, ha a közalkalmazott az őt foglalkoztató kulturális intézmény, közösségi színtér vagy könyvtári, információs és közösségi hely elnevezésű könyvtári szolgáltató hely alaptevékenységének megfelelő és a betöltött munkaköréhez illeszkedő, legalább 120 órás képzést - tanúsítvánnyal vagy oklevéllel igazoltan - elvégzett.
[A Kjt. 75. §-ához] *
20. § * (1) * A 8. § (1) bekezdésében meghatározott „címzetes főigazgató” vagy „címzetes igazgató” címet viselő személy - a címadományozást megalapozó kulturális intézménnyel fennálló közalkalmazotti jogviszonyának megszűnéséig - pótlékra jogosult. A pótlék mértéke „címzetes főigazgató” cím esetén a Kjt. szerinti pótlékalap 100%-a, „címzetes igazgató” esetén a Kjt. szerinti pótlékalap 50%-a.
(2) * A 8. § (2) bekezdésében meghatározott „címzetes magánénekes” vagy „címzetes magántáncos” címet viselő személy - a címadományozást megalapozó kulturális intézménnyel fennálló közalkalmazotti jogviszonyának megszűnéséig - pótlékra jogosult. A pótlék mértéke a Kjt. szerinti pótlékalap 25%-a.
(3) * Pótlékra jogosult az a közalkalmazott, aki munkaköri feladatainak ellátása mellett koncertmesteri, vagy szólamvezetői feladatot is ellát. A pótlék mértéke koncertmester esetén a Kjt. szerinti pótlékalap 75%-a, a szólamvezető esetén a Kjt. szerinti pótlékalap 50%-a.
(4) * Eredményességi pótlék adható annak a közalkalmazottnak, aki tevékenységével az őt foglalkoztató kulturális intézmény vagy közösségi színtér működésének minőségét, eredményességét jelentős mértékben közvetlenül befolyásolja. A pótlék mértéke a Kjt. szerinti pótlékalap 25%-50%-a lehet.
(5) * Területi pótlék jár annak a közgyűjteményi és közművelődési intézményben, valamint közösségi színtérben szakmai munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottnak, aki olyan községben dolgozik, amelyik szerepel a gazdasági-társadalmi szempontból elmaradott települések jegyzékében. A pótlék mértéke a Kjt. szerinti pótlékalap 35%-a, melynek konkrét megállapításánál a fenntartó köteles a település valamennyi, a Kjt. hatálya alá tartozó intézményében azonos mértékű pótlékot megállapítani.
(7) * Kutatói pótlékra jogosult az a közalkalmazott, aki a foglalkoztató intézmény szakmai területéhez köthető témakörben tudományos fokozattal rendelkezik. A pótlék mértéke a Kjt. szerinti pótlékalap 50%-a.
20/A. § * (1) * A honvédelmi ágazatba tartozó szervezeteknél kulturális munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak munkaköreinek elnevezését, fizetési osztályokba sorolását, a magasabb vezetői, valamint a vezetői munkaköreit, a magasabb vezetői megbízásait a 4. melléklet tartalmazza.
(2) * A honvédelmi ágazatba tartozó szervezeteknél kulturális munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottak munkaköreit tartalmazó munkaköri jegyzék és állománytábla kizárólag az e rendelet 4. melléklete szerinti munkaköri megnevezéseket tartalmazhatja.
21. § * Az 1. § szerinti közalkalmazottat a besorolása alapján kulturális illetménypótlék illeti meg. A kulturális illetménypótléknak a közalkalmazotti pótlékalapra vetített mértékét az 5. melléklet tartalmazza.
22. § * E rendelet alkalmazásában:
9. integrált kulturális intézmény: állam vagy a helyi önkormányzat irányítása alatt álló költségvetési szerv, amelynek alapító okiratában az alaptevékenységbe tartozó szakmai alapfeladatok között - más szakmai alapfeladatok mellett - művészeti, közművelődési vagy közgyűjteményi feladat is meghatározásra került.
19. szakképesítés: szakképzésben szerzett, az OKJ-ban szereplő vagy szerepelt képesítés;
23. § (1) * A rendelet a kihirdetését követő 8. napon lép hatályba. A rendelet 5., 9., 12., 13., 15., 16., 17., 19., 20., 21. §-aiban, és a 23. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezéseket 1992. július 1. napjától kell alkalmazni.
(6) * Az 5. § a 2010. május 2-át követően kiírt pályázatok alapján betöltendő vezetői munkakörök esetén alkalmazandó.
(8) * A 3. melléklet 1.1.1-1.1.9. pontjában megállapított vezetői pótlékok a 2010. május 2-át követően kiírt pályázatok alapján betöltendő vezetői munkakörök esetén nem alkalmazandók.
(11) * E rendeletnek a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a művészeti, a közművelődési és a közgyűjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezésére című 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr1.) megállapított, a 21. § szerinti kulturális illetménypótlékot első alkalommal 2017. január hónapra tekintettel, 2017. február hónapban kell kifizetni.
(12) * Ha a közalkalmazotti jogviszony 2017. január 1-jét követően, de 2017. február 1-jét megelőzően létesül, vagy 2016. december 31-ét követően, de 2017. február 1-jét megelőzően megszűnik, akkor az (1) bekezdés szerinti kifizetés időarányosan történik.
(13) * E rendeletnek a Módr1.-gyel megállapított 6/B. § (4) és (5) bekezdését a 2018. július 1-jét követően kiírt magasabb vezetői pályázatok tekintetében kell alkalmazni.
(14) * E rendeletnek a Módr1.-gyel megállapított
e) 6/E. § (4) bekezdés a) pontját
a 2017. január 31-jét követően kiírt vezetői pályázatok tekintetében kell alkalmazni.
(15) * E rendeletnek a Módr1.-gyel megállapított 6/G. § (1a) bekezdését a 2017. január 31-ét követően létrejött magasabb vezetői megbízások tekintetében kell alkalmazni.
(16) * E rendeletnek a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a művészeti, a közművelődési és a közgyűjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyával összefüggő egyes kérdések rendezésére című 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet és az Országos Dokumentumellátási Rendszerről szóló 73/2003. (V. 28.) Korm. rendelet módosításáról szóló 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr2.) megállapított 6/B. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja, (2) bekezdés a) pont ab) alpontja és (3) bekezdés b) pontja szerinti tárgyalásszintű idegennyelv-ismeretre vonatkozó előírását 2020. január 1-jétől kell alkalmazni. A Módr2.-vel megállapított 6/B. § (1)-(3) bekezdése alapján 2020. január 1-jét megelőzően megbízott magasabb vezetőnek a megbízást követő két éven belül igazolnia kell a 6/B. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja, (2) bekezdés a) pont ab) alpontja és (3) bekezdés b) pontja szerinti tárgyalásszintű idegennyelv-ismeretét. Igazolás hiányában a megbízást vissza kell vonni.
(17) * E rendeletnek a Módr2.-vel megállapított 14. § (1) bekezdését, valamint 1. mellékletét - a (19) és (20) bekezdésben foglalt kivétellel - a Módr2. hatálybalépésének napját követően kiírt pályázatokra és az azok alapján létesített jogviszonyokra kell alkalmazni.
(18) * Azokban a munkakörökben, ahol a pályázat kiírása nem kötelező, e rendeletnek a Mórd2.-vel megállapított 14. § (1) bekezdését, valamint 1. mellékletét - a (19) és (20) bekezdésben foglalt kivétellel - a Módr2. hatálybalépésének napját követően létesített közalkalmazotti jogviszonyokra kell alkalmazni.
(19) * Az a közalkalmazott, aki e rendeletnek a Módr2.-vel megállapított 1. melléklete szerint a munkakörére vonatkozó képesítési és többletkövetelményeknek nem felel meg, a Módr2. hatálybalépésének napját követően e munkakörben, áthelyezéssel létesítendő közalkalmazotti jogviszonyában 2019. december 31-ig foglalkoztatható.
(20) * A (17)-(19) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni arra a közalkalmazottra, akinek a Módr2. hatálybalépésének napján az öregségi nyugdíjkorhatár eléréséig 5 évnél kevesebb ideje van hátra.
1. számú melléklet a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelethez *
Munkakör megnevezése B
Fizetési osztályok C
Képesítési követelmények D
1. Előadó-művészeti intézménynél művészi és művészeti munkakörök
1.1 rendező * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű rendezői, operarendezői vagy színházrendezői mesterfokozatú szakképzettség vagy mesterfokozat és szakképzésben szerzett felsőfokú szakirányú szakképesítés; továbbá alapfokozat és szakképzésben szerzett felsőfokú szakirányú szakképesítés
1.2 karmester, karnagy * * szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség
1.3 balettmester, koreográfus * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség
1.4 dramaturg * * színházművészeti képzésben vagy tudományegyetem bölcsészkarán szerzett a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú szakképzettség
1.5 lektor * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú szakképzettség
1.6 színész * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.7 bábszínész * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.8 magánénekes * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.9 magántáncos, első magántáncos * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.10 énekes, hangszeres szólista * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.11 táncos szólista * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.12 vers- és prózamondó * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.13 opera-, szimfonikus és kamarazenei tag * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.14 játékmester * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú szakképzettség
1.15 korrepetítor, énekmester * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.16 díszlet-, jelmeztervező * mesterfokozatú szakirányú szakképzettség
1.17 népi zenekar vezető * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.18 festő, szobrász, bábtervező * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú szakképzettség
1.19 bábkészítő * szakirányú szakgimnáziumi szakképesítés vagy középiskolai végzettség és szakképzésben szerzett szakirányú szakképesítés
1.20 énekkari tag * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.21 egyéb zenekari tag * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.22 tánckari tag * * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.23 artista * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.24 pantomimes * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.25 segédrendező, asszisztens * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú előadó-művészeti szakképzettség
1.26 ügyelő, súgó * *
1.27 szcenikus * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.28 segédszínész * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű szakirányú felsőfokú előadó-művészeti szakképzettség, továbbá a szakképzésben szerzett szakirányú felsőfokú szakképesítés
1.29 csoportos szereplő (statiszta) * * *
2. Alkotóművészeti intézménynél művészeti szakmai munkakörök
2.1 művészeti főtanácsadó * * * művészettörténet, művészettudomány vagy esztétika szakon szerzett mesterfokozatú szakképzettség, vagy képzőművészeti vagy iparművészeti mesterfokozatú szakképzettség I fizetési osztály esetén 1984. szeptember 1-je előtt doktori cselekmény alapján szerzett egyetemi doktori cím, vagy
1984. szeptember 1-je után szerzett egyetemi tudományos fokozat (dr. univ.);
2.2 művészeti tanácsadó * a fizetési osztálynak megfelelő szintű rajztanári, vizuális kommunikáció tanári, művészettörténész, kiállításrendező szakképzettség
2.3 művészettörténész-kiállításrendező * * * művészettörténet szakon szerzett mesterfokozatú szakképzettség I fizetési osztály esetén 1984. szeptember 1-je előtt doktori cselekmény alapján szerzett egyetemi doktori cím, vagy
2.4 kiállításrendező * * bölcsészképzésben vagy képzőművészeti képzésben vagy iparművészeti képzésben szerzett mesterfokozatú szakképzettség;
2.5 gyűjteménykezelő, adattáros *
3. Levéltári szakmai munkakörök
3.1 főlevéltáros * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség és szakképzettség 3 év gyakorlat
3.2 levéltáros * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség és szakképzettség 2 év gyakorlat
3.3 segédlevéltáros * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség és szakképzettség
3.4 levéltáros asszisztens * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség és szakképesítés
3.5 levéltári kezelő * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség és szakképesítés
3.6 levéltári adatrögzítő * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő végzettség
3.7 levéltári főrestaurátor * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és a munkakörnek megfelelő szakképzettség 3 év gyakorlat
3.8 levéltári restaurátor * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és a munkakörnek megfelelő szakképzettség 2 év gyakorlat
3.9 levéltári segédrestaurátor * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és a munkakörnek megfelelő szakképzettség
3.10 levéltári restaurátor asszisztens * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és a munkakörnek megfelelő szakképzettség
3.11 levéltári könyvkötő * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és informatikus szakképesítés
3.12 levéltári fotós * * * * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
3.13 levéltári reprográfus * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
3.14 levéltári főkönyvtáros * * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a könyvtáros munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók 3 év gyakorlat
3.15 levéltári könyvtáros * * * * * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a könyvtáros munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók 2 év gyakorlat
3.16 levéltári könyvtári asszisztens * * * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a könyvtáros asszisztens munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók
3.17 levéltárpedagógus * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti megfelelő tanári szakképzettség
3.18 levéltári közművelődési szakember vagy levéltári kulturális menedzser * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
3.19 levéltári fotós * * * * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
3.20 levéltári informatikus * * * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és informatikus szakképzettség
3.21 levéltári rendszergazda * * a fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképesítés
3.22 levéltári jogász * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
4. Muzeális intézményi szakmai munkakörök
4.1 főmuzeológus (vagy főkurátor) * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti szakágnak megfelelő szakképzettség 3 év szakmai gyakorlat továbbá a munkakörre vonatkozó, akkreditált szakmai továbbképzésben
legalább két 60 órás, vagy egy
120 órás továbbképzési tanfolyam teljesítése
4.2 muzeológus (vagy kurátor) * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti szakágnak megfelelő szakképzettség 2 év szakmai gyakorlat
4.3 segédmuzeológus (vagy segédkurátor) * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti szakágnak megfelelő szakképzettség
4.4 muzeológus asszisztens * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti szakágnak megfelelő szakképzettség
4.5 műtárgykölcsönzési szakember (vagy múzeumi regisztrátor) * * * * tárgyalásszintű idegennyelv-ismeret
4.6 főrestaurátor * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és restaurátorművész, vagy műszaki vagy természettudományi képzési területen szerzett szakképzettség 3 év szakmai gyakorlat, továbbá a munkakörre vonatkozó, akkreditált szakmai továbbképzésben
4.7 restaurátor * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és restaurátorművész, vagy műszaki vagy természettudományi képzési területen szerzett szakképzettség 2 év szakmai gyakorlat
4.8 segédrestaurátor * * * * * felsőfokú végzettség és restaurátorművész, vagy műszaki vagy természettudományi képzési területen szerzett szakképzettség
4.9 múzeumi preparátor * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és restaurátorművész, vagy műszaki vagy természettudományi képzési területen szerzett szakképzettség
4.10 műtárgyvédelmi munkatárs:
restaurátor technikus * középiskolai végzettség, továbbá restaurátor technikusi szakképesítés
4.11 műtárgyvédelmi munkatárs:
műtárgyvédelmi asszisztens * középiskolai végzettség, továbbá műtárgyvédelmi asszisztens szakképesítés
4.12 műtárgyvédelmi munkatárs:
múzeumi preparátor * * * * középiskolai végzettség, továbbá múzeumi preparátor szakképesítés,
4.13 műtárgyvédelmi munkatárs: múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség, továbbá múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő szakképesítés
4.14 állományvédelmi felelős * * * * * * * középiskolai végzettség és restaurátor technikusi, műtárgyvédelmi asszisztens, múzeumi preparátor vagy múzeumi gyűjtemény- és raktárkezelő szakképesítés vagy
felsőfokú végzettség és restaurátorművész, vagy műszaki vagy természettudományi képzési területen szerzett szakképzettség műtárgyvédelmi ismereteket tartalmazó, akkreditált szakmai továbbképzésben legalább 60 órás továbbképzési tanfolyam teljesítése
4.15 múzeumi könyvtáros * * * * * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a könyvtáros, informatikus könyvtáros munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók
4.16 múzeumi segédkönyvtáros * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a segédkönyvtáros munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók
4.17 múzeumi könyvtáros asszisztens * a „könyvtári szakmai munkakörök”-ben a könyvtáros asszisztens munkakörnél meghatározott képesítési követelmények alkalmazandók
4.18 múzeumi adattáros * * * * * *
4.19 vezető múzeumpedagógus * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az alkalmazás szerinti szakágnak megfelelő tanári szakképzettség 3 év szakmai gyakorlat, továbbá a munkakörre vonatkozó, akkreditált szakmai továbbképzésben
4.20 múzeumpedagógus * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és az szakirányú szakképzettség
4.21 múzeumi közművelődési szakember, múzeumi kulturális menedzser * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
4.22 múzeumi marketing-, reklám- és kommunikációs szakember * * * * *
4.23 tárlatvezető, múzeumi mediátor, múzeumi animátor * * * * tárgyalásszintű idegennyelv-ismeret
4.24 múzeumi fotós * * * * * * *
4.25 régésztechnikus * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
4.26 múzeumi geodéta, múzeumi rajzoló * * * * * *
4.27 múzeumi grafikus, kiállítás-tervező * * * * *
4.28 múzeumi kiállítás-rendező * * * * * *
4.29 múzeumi informatikus * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és informatikus szakképzettség
4.30 múzeumi adatrögzítő * * *
4.31 múzeumi kiadvány- vagy honlapszerkesztő * * * * *
4.32 vezető teremőr * * *
4.33 teremőr, közönségkapcsolati szakember * * *
4.34 múzeumi jogász * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
5. Könyvtári szakmai munkakörök
5.1 főkönyvtáros * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség 3 év szakmai gyakorlat
5.3 könyvtáros, informatikus könyvtáros * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
5.3.1 bibliográfus, feldolgozó * * * * *
5.3.2 gyermekkönyvtáros * * * * *
5.3.3 gyűjteményszervező könyvtáros * * * * *
5.3.4 helyismereti könyvtáros * * * * *
5.3.5 olvasószolgálati könyvtáros * * * * *
5.3.6 tájékoztató, szaktájékoztató könyvtáros * * * * *
5.3.7 zenei könyvtáros * * * * *
5.3.8 kutatástámogató könyvtáros * * * * *
5.3.9 régi könyves könyvtáros * * * * *
5.3.10 kézirattáros * * * * *
5.3.11 könyvtárostanár, könyvtárpedagógiai tanár * * * * *
5.4 segédkönyvtáros * az OKJ szerinti segédkönyvtáros szakképesítés
5.5 könyvtáros asszisztens *
5.6 informatikus * * * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és informatikus szakképesítés, szakképzettség
5.7 könyvtári restaurátor * * * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképesítés, szakképzettség
5.8 könyvtári könyvkötő * *
5.9 könyvtárkezelő *
5.10 raktáros * *
5.11 adatrögzítő * * *
5.12 minőségügyi referens * * * * *
5.13 nemzetközi referens * * * * *
5.14 kommunikációs és közönségkapcsolati referens * * * * *
5.15 kulturális menedzser * * * * *
5.16 digitális tartalomfejlesztő * * * * *
6. Mozgókép, kép- és hangarchívumi szakmai munkakörök
6.1 főarchivátor * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.2 archivátor * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.3 tudományos kutató * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.4 nemzetközi referens * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.7 filmes szakkönyvtáros * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.8 fotó-plakát gyűjteményvezető * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.9 elektronikus tár gyűjteményvezető * * * * fizetési osztálynak megfelelő végzettség és szakirányú szakképzettség
6.13 főraktáros * * *
6.14 raktáros * *
6.15 kiadvány főszerkesztő * * *
6.19 mozgóképforgalmazó szakreferens * * *
7. Közművelődési szakmai munkakörök
7.1 vezető közművelődési szakember * * felsőfokú közművelődési szakképzettség három éves, közművelődési szakember munkakörben szerzett tapasztalat, továbbá a munkakörre vonatkozó, akkreditált szakmai továbbképzésben legalább két
60 órás, vagy egy 120 órás továbbképzési tanfolyam teljesítése
7.2 közművelődési szakember * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő közművelődési szakképesítés vagy felsőfokú közművelődési szakképzettség
7.3 közösségszervező * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű közösségfejlesztő, kulturális közösségszervező vagy további közművelődési szakképesítés vagy felsőfokú közművelődési szakképzettség
7.4 felnőttképzési szakember * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő felsőfokú andragógusi szakképzettség vagy további középfokú közművelődési szakképesítés vagy felsőfokú közművelődési szakképzettség
7.5 közösségfejlesztő szakember * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött
munkakörnek megfelelő közösségfejlesztő, közösségi és civil fejlesztő, kulturális közösségszervező vagy további közművelődési szakképesítés vagy felsőfokú közművelődési szakképzettség
7.6 A közművelődési munkát közvetlenül segítő munkakörök
7.6.1 tudományos kutató * * * mesterfokozatú közművelődési szakképzettség vagy nem szakirányú mesterfokozat és szakképzésben szerzett szakirányú szakképesítés I fizetési osztály esetén 1984. szeptember 1-je előtt doktori cselekmény alapján szerzett egyetemi doktori cím, vagy
7.6.2 informatikus * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű informatikai szakképesítés vagy felsőfokú végzettség és informatikai szakképzettség
7.6.3 média szerkesztő * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő kommunikációs, multimédiás, informatikus, webfejlesztő vagy grafikus szakképesítés, szakképzettség
7.6.4 információs- és közönségszolgálati munkatárs * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű és a betöltött munkakörnek megfelelő kommunikációs, animátor vagy közösségfejlesztő szakképesítés, szakképzettség
7.6.5 művészeti vezető * * * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű művészeti szakképesítés vagy felsőfokú végzettség művészeti szakképzettség
7.6.6 népijáték- és kismesterségek oktató * az OKJ szerinti szakképzettség
7.6.7 kommunikációs- és marketing szakember * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű
kommunikációs vagy marketing szakképesítés, vagy felsőfokú végzettség és kommunikációs vagy marketing szakképzettség
7.6.8 ifjúságsegítő a fizetési osztálynak megfelelő szintű ifjúságsegítői vagy szociális szakképesítés vagy felsőfokú végzettség és ifjúságsegítői vagy szociális szakképzettség
7.6.9 rendezvényszervező * * * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű rendezvényszervezői vagy közművelődési szakképesítés vagy felsőfokú közművelődési szakképzettség
7.6.10 kiállításrendező * * * a fizetési osztálynak megfelelő szintű művészeti felsőfokú végzettség és szakképzettség vagy a munkakörnek megfelelő akkreditált szakmai továbbképzési tanfolyam teljesítése
7.6.11 rendezvénytechnikus * * * * *
7.7 Állat- és növénykertek közművelődést segítő szakmai munkakörei
7.7.1 közművelődési szakember * * * * * * * a betöltött munkakörhöz tartozó fizetési osztálynak megfelelő közművelődési szakképesítés, felsőfokú végzettség és szakirányú szakképzettség vagy felsőfokú közművelődési
7.7.2 tudományos kutató * * *
7.7.3 zoopedagógus * * * * *
7.7.4 könyvtáros * * * * *
7.7.5 segédkönyvtáros *
7.7.6 könyvtári asszisztens *
7.7.7 fotós, videotechnikus * * *
7.7.8 kiállításrendező * * * *
7.7.9 preparátor * *
7.7.10 zajtáros, dokumentátor, sajtóarchiváló *
7.7.11 adattáros *
8. Egyéb közalkalmazotti munkakörök
8.1 kulturális menedzser * * *
8.2 gazdasági, műszaki, igazgatási szakalkalmazott * * * * *
8.3 gazdasági, műszaki, igazgatási ügyintéző * * * *
8.4 ügyviteli alkalmazott * * * *
8.5 műszaki, fenntartási, üzemviteli alkalmazott, szakmunkás, segédmunkás, kisegítő alkalmazott * * * *
2. melléklet a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelethez *
Intézmény B
1. Múzeumok:
1.1. főmuzeológus
2. Könyvtárak:
2.1. tudományos fokozattal rendelkező munkatárs által betöltött munkakör
3. Levéltárak:
3.1. főlevéltáros
4. * Mozgókép-, kép-, és hangarchívumok:
4.1. tudományos kutató
5. Közművelődési intézmények:
5.1. tudományos fokozattal rendelkező közművelődési szakember I.
3. melléklet a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelethez *
Beosztás megnevezése B
1 Előadóművészet
1.1 Magasabb vezető:
1.1.1 főigazgató 300
1.2 Vezető:
1.2.1 művészeti vezető 200
2 Alkotóművészet
2.1 Magasabb vezető:
2.1.1 (fő)igazgató 300
2.2 Vezető:
2.2.1 főosztályvezető 200
3 Közgyűjtemény, közművelődés
3.1 Magasabb vezető:
3.1.1 Országos (fővárosi) intézmény, országos szakkönyvtár és közművelődési intézmény, valamint 300
3.1.2 Országos (fővárosi) intézmény, országos szakkönyvtár és közművelődési intézmény, valamint 275
3.1.3 * Országos (fővárosi) intézmény, országos szakkönyvtár és közművelődési intézmény, országos múzeum főosztályvezetője (tudományos titkára), a Magyar Nemzeti Levéltár megyei tagintézménye igazgatóhelyettese 225
3.1.4 * Megyei hatókörű városi könyvtár, főiskolai könyvtár, megyei hatókörű városi múzeum igazgatója 275
3.1.5 * Megyei hatókörű városi könyvtár, főiskolai könyvtár, megyei hatókörű városi múzeum igazgató-helyettese 250
3.1.14 * Felsőoktatási, tudományos, kulturális vagy egészségügyi intézmény szaklevéltárának igazgatója, felsőoktatási intézmény központi könyvtári irányítás alá nem tartozó kari könyvtárának vezetője 200
3.2 Vezető
3.2.1 Minisztérium, országos hatáskörű szerv szaklevéltárának osztályvezetője 150
3.2.11 * Megyei hatókörű városi könyvtár, fővárosi kerületi intézmény, megyei hatókörű városi múzeum, Magyar Nemzeti Levéltár megyei tagintézménye osztályvezetője (tudományos titkára) 150
3.2.12 * Megyei hatókörű városi könyvtár, fővárosi kerületi intézmény, megyei hatókörű városi múzeum, Magyar Nemzeti Levéltár megyei tagintézménye egyéb vezetője 100
3.2.17 * Felsőoktatási intézmény központi könyvtári irányítás alá tartozó kari könyvtárának vezetője 150
4 Gazdasági, műszaki és igazgatási szakterület
4.1 Magasabb vezető:
4.1.1 Gazdasági, műszaki, igazgatási szakterület irányításával megbízott vezető, amennyiben a kulturális intézmény vezetője és helyettese magasabb vezetőnek minősül 250
4.2 Vezető:
4.2.1 Magasabb vezető gazdasági (művészeti intézmény) műszaki, igazgatási szakterületen működő helyettese 200
4. számú melléklet a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelethez *
Fizetési osztályok Vezetői pótlék
3. 1. Megbízott vezetői munkakörök:
4. a) Magasabb vezetői munkakör:
5. főigazgató 300
6. főigazgató-helyettes, tudományos-helyettes 250
7. igazgató (főig. h) 250
8. b) Vezető munkakör:
9. igazgató 150
10. igazgató-helyettes 100
11. osztályvezető 150
12. főszerkesztő 150
13. 2. Csoportvezetői munkakörök:
14. irodavezető, kirendeltségvezető * * * * *
15. irodavezető-helyettes * * * * *
16. osztályvezető-helyettes * * *
17. központvezető * * * *
18. alosztályvezető * * * * *
19. részlegvezető * * * * *
20. részlegvezető-helyettes * * * *
21. központvezető-helyettes * * *
22. könyvtárvezető, könyvtárigazgató * * * * *
23. könyvtárvezető-helyettes,
könyvtárigazgató-helyettes * * * * *
24. 3. Közművelődési munkakörök:
25. kulturális menedzser * * * *
26. kulturális szervező * * * * * * *
27. sportszervező * * * * * * *
28. pénztáros * * *
29. főmunkatárs * * *
30. főelőadó * * *
31. munkatárs * * *
32. segédmunkatárs * * *
33. technikus, szaktechnikus * * *
34. előadó * * *
35. ügykezelő * * *
36. szakmunkás * * *
37. gondnok * * *
38. ruhatáros * *
39. segédmunkás *
40. 4. Közgyűjteményi munkakörök:
41. a) Levéltári munkakörök:
42. főlevéltáros * * *
43. levéltáros * *
44. segédlevéltáros * * * *
45. levéltári főrestaurátor *
46. levéltári kezelő * *
47. levéltári fotós * * *
48. levéltári könyvkötő * *
49. levéltári restaurátor * * *
50. levéltári adatrögzítő * * *
51. b) Múzeumi munkakörök:
52. főmuzeológus * * *
53. főrestaurátor * * *
54. restaurátor * * * * *
55. muzeológus * * * *
56. segédmuzeológus * * * *
57. múzeumpedagógus * * * *
58. kiállítás-építő * * * * * *
59. szerkesztő * * * *
60. felelős szerkesztő * * * * *
61. múzeumi könyvkötő * * *
62. fotós * * * * *
63. adatrögzítő * * * *
64. adattáros * * * *
65. irattáros * * * *
66. kezelő * * * *
67. grafikus * * * *
68. gyűjteménykezelő * * *
69. nyomdász, nyomdavezető * * *
70. gépmester * * *
71. segédrestaurátor * * *
72. tárlatvezető * * * * *
73. ügykezelő * * *
74. teremőr * * *
75. szakmunkás * * *
76. c) Könyvtári munkakörök:
77. főkönyvtáros * * *
78. könyvtáros, informatikus könyvtáros * * * *
79. bibliográfus, feldolgozó * * * *
80. gyűjteményszervező könyvtáros * * * *
81. olvasószolgálati könyvtáros * * * *
82. tájékoztató, szaktájékoztató könyvtáros * * * * *
83. könyvtári restaurátor * * * * * *
84. könyvtári szakinformatikus * * * *
85. könyvtári asszisztens *
86. könyvtári könyvkötő * *
87. d) Tudományos kutatói munkakörök
88. kutató * * * * *
89. tudományos kutatói munkakörök a Kjt. 79/C. § (2) bekezdése, illetve a 2. számú melléklete szerint
5. melléklet a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelethez *
1 52 58 59 59 67 92 95 97 107 116
2 53 59 60 61 69 95 99 102 111 123
3 54 60 61 62 70 98 102 107 117 132
4 54 61 62 64 73 102 106 112 124 140
5 55 62 64 65 75 105 109 117 132 149
6 56 63 65 67 77 108 113 122 140 158
7 57 64 67 68 80 112 116 130 148 165
8 58 66 68 70 82 116 121 137 156 172
9 60 68 70 73 85 120 127 144 163 179
10 61 70 72 75 87 125 133 152 169 186
11 62 72 74 77 90 131 139 158 175 194
12 63 74 76 79 92 136 145 164 182 201
13 64 76 79 81 94 142 151 170 189 209
14 65 78 81 84 96 147 157 177 197 217
15 66 80 83 86 99 153 163 183 204 225
16 69 84 87 90 104 164 174 199 221 247
17 71 87 91 95 109 175 187 215 242 274
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 354/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2009. I. 1-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 1.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 2. § (1). Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 2.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 9. § (1). Hatályos: 2009. I. 11-től.
Beiktatta: 241/2007. (IX. 21.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2007. IX. 21-től.
Hatályon kívül helyezte: 241/2007. (IX. 21.) Korm. rendelet 5. § (4). Hatálytalan: 2007. XII. 31-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 3. § (1). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § a). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Hatályon kívül helyezte: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 12. § a). Hatálytalan: 2009. I. 11-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 3. § (2). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § b). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 4. §. Módosította: 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 146. § a), 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 2., 18. § a).
Hatályon kívül helyezte: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 12. § a). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § c). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 15. § b). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 241/2007. (IX. 21.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2007. IX. 21-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 5. § (1). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 3.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 4.
Hatályon kívül helyezte: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 18. § b). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 5. § (2). Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 2. § (3). Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 6. §. Módosította: 135/2012. (VI. 28.) Korm. rendelet 3. §.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § d). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 5.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 6.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 7.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 8.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 9.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 5. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 5. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 2. § (2). Hatályos: 2017. I. 24-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 10.
Megállapította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 2. § (3). Hatályos: 2017. I. 24-től.
Módosította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 8. § a).
Megállapította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 2. § (4). Hatályos: 2017. I. 24-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 11.
Beiktatta: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2013. XII. 5-től.
Beiktatta: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2013. XII. 5-től.
Hatályon kívül helyezte: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 18. § c). Hatálytalan: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 9. § a), b).
Megállapította: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 12. § a). A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § h). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 9. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 16. § j). Hatálytalan: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 9. § (2). Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 10. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 12. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 173/2002. (VIII. 9.) Korm. rendelet 2. § b). Hatálytalan: 2002. IX. 1-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1461. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 10. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapítva: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 7. § alapján. Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 3/2009. (I. 10.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2009. I. 11-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 13. § (1). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 12.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 13.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 13. § (2). Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 14.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 15.
Megállapította: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2017. I. 24-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 14. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Helyesbítette: Magyar Közlöny 1992/124.
Hatályon kívül helyezte: 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1461. Hatálytalan: 2008. V. 16-tól.
Hatályon kívül helyezte a 167/2008. (VI. 27.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított 388/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 4. § (4). Hatálytalan: 2009. I. 31-től.
Beiktatta: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Hatályon kívül helyezte: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 9. § d). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2017. I. 24-től.
Beiktatta: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 15. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 16. § (1), 1. melléklet. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 14. § (2), 2. melléklet. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 16.
Megállapította: 150/2010. (IV. 30.) Korm. rendelet 14. § (3), 3. melléklet. Hatályos: 2010. V. 2-től.
Megállapította: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet a). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet b). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet c). Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 18.
Megállapította: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet c). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 17.
Megállapította: 442/2013. (XI. 27.) Korm. rendelet 8. §, 1. melléklet d). Módosította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 17. § 18.
Beiktatta: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 16. § (2), 2. melléklet. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 415/2017. (XII. 18.) Korm. rendelet 16. § (3), 3. melléklet. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Beiktatta: 9/2017. (I. 23.) Korm. rendelet 7. §, 1. melléklet. Hatályos: 2017. I. 24-től.


text:
2017. március 14.(*)
„Előzetes döntéshozatal – Szociálpolitika – 2000/78/EK irányelv – Egyenlő bánásmód – Valláson vagy meggyőződésen alapuló hátrányos megkülönböztetés – Vállalkozás belső szabályzata, amely tiltja a munkavállalók számára a politikai, filozófiai vagy vallási jellegű, látható jeleknek a munkahelyen történő viselését – Közvetlen hátrányos megkülönböztetés – Hiány – Közvetett hátrányos megkülönböztetés – Iszlám fejkendő viselésének munkavállalóval szemben való megtiltása”
A C‑157/15. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Hof van Cassatie (semmítőszék, Belgium) a Bírósághoz 2015. április 3‑án érkezett, 2015. március 9‑i határozatával terjesztett elő a
a Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding
a G4S Secure Solutions NV
tagjai: K. Lenaerts elnök, A. Tizzano elnökhelyettes, R. Silva de Lapuerta, M. Ilešič, L. Bay Larsen, M. Berger, M. Vilaras és E. Regan tanácselnökök, A. Rosas, A. Borg Barthet, J. Malenovský, E. Levits, F. Biltgen (előadó), K. Jürimäe és C. Lycourgos bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2016. március 15‑i tárgyalásra,
– a Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding képviseletében C. Bayart és I. Bosmans advocaten,
– a G4S Secure Solutions NV képviseletében S. Raets és I. Verhelst advocaten,
– a belga kormány képviseletében L. Van den Broeck és M. Jacobs, meghatalmazotti minőségben,
– a francia kormány képviseletében G. de Bergues, D. Colas és R. Coesme, meghatalmazotti minőségben,
– az Egyesült Királyság kormánya képviseletében J. Kraehling, S. Simmons és C. R. Brodie, meghatalmazotti minőségben, segítőjük: M. A. Bates barrister,
– az Európai Bizottság képviseletében G. Wils és D. Martin, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2016. május 31‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27‑i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.) 2. cikke (2) bekezdése a) pontjának az értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet az egyrészt Samira Achbita és a Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding (az esélyegyenlőségért és a rasszizmus elleni küzdelemért tevékenykedő központ, a továbbiakban: Centrum), és másrészt egy Belgiumban székhellyel rendelkező társaság, a G4S Secure Solutions NV (a továbbiakban: G4S) között folyamatban lévő jogvita keretében terjesztették elő, melynek tárgya a G4S által az alkalmazottaival szemben előírt, a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződésük látható jeleinek a munkahelyen való viselésére, valamint az e meggyőződéshez kapcsolódó szertartások végzésére vonatkozó tilalom.
A 2000/78 irányelv
3 A 2000/78 irányelv (1) és (4) preambulumbekezdése szerint:
„(1) Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikkével összhangban az Európai Unió a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartása és a jogállamiság elvein alapul, amely alapelvek közösek a tagállamokban, és a közösségi jog általános elveiként tartja tiszteletben az alapvető jogokat, ahogyan azokat az Európai egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről biztosítja, továbbá ahogyan azok a tagállamok közös alkotmányos hagyományaiból erednek.
(4) Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, az Egyesült Nemzetek Szervezetének egyezménye a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről, a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya, valamint a gazdasági, szociális és kulturális jogok nemzetközi egyezségokmánya, továbbá a tagállamok által aláírt Európai egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmében által elismert egyetemes jog az emberek törvény előtti egyenlőséghez és a mindennemű hátrányos megkülönböztetés elleni védelemhez való joga. A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) 111. számú egyezménye megtiltja a hátrányos megkülönböztetést a foglalkoztatás és a munkavégzés minden területén.
4 A 2000/78 irányelv 1. cikke a következőképpen rendelkezik:
5 Az említett irányelv 2. cikke a következőket írja elő:
6 Ugyanezen irányelv 3. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A Közösségre átruházott hatáskörök korlátain belül ezt az irányelvet minden személyre alkalmazni kell, mind a köz‑, mind a magánszféra vonatkozásában, beleértve a köztestületeket [helyesen: az állami szerveket] is a következőkre tekintettel:
7 A 2003. február 25‑i wet ter bestrijding van discriminatie en tot wijziging van de wet van 15 februari 1993 tot oprichting van een Centrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding (a hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelmet célzó, és az esélyegyenlőségért és a rasszizmus elleni küzdelemért tevékenykedő központot létrehozó, 1993. február 15‑i törvényt módosító törvény, Belgisch Staatsblad, 2003. március 17., 12844. o.) célja többek között a 2000/78 irányelv rendelkezéseinek az átültetése.
8 Az említett törvény 2. cikkének 1. §‑a a következőket írja elő:
„Közvetlen hátrányos megkülönböztetés akkor áll fenn, ha az objektíve és észszerűen nem igazolható eltérő bánásmód közvetlenül nemen, úgynevezett fajon, bőrszínen, származáson, nemzeti vagy etnikai származáson, szexuális irányultságon, családi állapoton, születésen, vagyoni helyzeten, életkoron, valláson vagy meggyőződésen, jelenlegi vagy jövőbeli egészségi állapoton, fogyatékosságon vagy testi jellemzőn alapul.”
9 E törvény 2. cikkének 2. §‑a a következőképpen rendelkezik:
„Közvetett hátrányos megkülönböztetésről van szó, ha egy látszólag semleges rendelkezés, mérce vagy eljárás önmagában káros hatást fejt ki olyan személyekre, akikre az 1. §‑ban felsorolt, hátrányos megkülönböztetésre vonatkozó okok alkalmazandóak, kivéve ha ez a rendelkezés, mérce vagy eljárás objektíve és észszerűen igazolt.”
10 A G4S állami‑, illetve magánszektorbeli ügyfelek számára többek között recepciós, valamint fogadási szolgáltatásokat nyújtó magánvállalkozás.
11 S. Achbita, aki muzulmán vallású, a G4S‑nél 2003. február 12‑én recepciósként kezdett dolgozni. Az utóbbi vállalkozás határozatlan idejű munkaszerződés alapján foglalkoztatta. A G4S‑nél ekkor az az íratlan szabály érvényesült, amely szerint a munkavállalók a munkahelyen nem viselhetik a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződéseik látható jeleit.
12 S. Achbita 2006 áprilisában közölte a feletteseivel, hogy a jövőben munkaidőben viselni kívánja az iszlám fejkendőt.
13 A G4S vezetése válaszul tájékoztatta S. Achbitát arról, hogy a fejkendő viselését nem tolerálja, mivel a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződésre utaló jelek látható módon történő viselése ellenkezik a vállalkozás semlegességre való törekvésével.
14 Egy betegállományban töltött időszak után S. Achbita 2006. május 12‑én közölte a munkáltatójával, hogy 2006. május 15‑én ismét munkába áll, és viselni szándékozik az iszlám fejkendőt.
15 2006. május 29‑én a G4S üzemi tanácsa jóváhagyta a belső szabályzat módosítását, amely 2006. június 13‑án lépett hatályba, és amely szerint „a munkavállalók számára tilos a munkahelyen politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződéseik látható jeleit viselni és/vagy bármely azokból eredő szertartást gyakorolni”.
16 2006. június 12‑én S. Achbitát elbocsátották, mivel kitartott azon szándéka mellett, hogy muzulmánként a munkahelyén viselni kívánja az iszlám fejkendőt. Három havi keresetének megfelelő végkielégítésben, valamint a munkaszerződése alapján megszerzett juttatásokban részesült.
17 Az S. Achbita által ezen elbocsátással szemben az arbeidsrechtbank te Antwerpen (antwerpeni munkaügyi bíróság, Belgium) előtt indított kereset elutasítását követően S. Achbita e határozattal szemben fellebbezést terjesztett elő az arbeidshof te Antwerpen (antwerpeni munkaügyi fellebbviteli bíróság, Belgium) előtt. E fellebbezést elutasították, többek között azzal az indokkal, hogy az elbocsátás nem tekinthető igazolatlannak, mivel a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződés látható jeleinek a munkahelyen való viselésére vonatkozó általános tilalom nem járt közvetlen hátrányos megkülönböztetéssel, és közvetett hátrányos megkülönböztetés, valamint az egyéni szabadság vagy a vallásszabadság megsértése nem volt megállapítható.
18 A közvetlen hátrányos megkülönböztetés hiánya tekintetében e bíróság pontosabban azt állapította meg, hogy nem vitatott, hogy S. Achbitát nem a muzulmán vallása miatt bocsátották el, hanem amiatt, hogy ragaszkodott annak a munkaidőben, látható módon, az iszlám fejkendő viselése útján történő kinyilvánításához. A belső szabályzatnak az S. Achbita által megsértett rendelkezése általános hatályú, mivel minden munkavállaló számára tiltja, hogy a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződés látható jeleit a munkahelyén viselje. Semmi nem ad alapot annak a feltételezésére, hogy a G4S elnézőbb magatartást tanúsított volna valamely hasonló helyzetben lévő más munkavállalóval szemben, különösen ideértve a más vallási vagy filozófiai meggyőződésű, olyan munkavállalókat, akik tartósan megtagadták e tilalom tiszteletben tartását.
19 Az arbeidshof te Antwerpen (antwerpeni munkaügyi fellebbviteli bíróság) elutasította azt az érvet, amely szerint a G4S‑nél bevezetett, vallási vagy filozófiai meggyőződés látható jeleinek a viselésére vonatkozó tilalom önmagában S. Achbitával, mint hívővel szembeni közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül, megállapítva, hogy e tilalom nem kizárólag a vallási meggyőződéshez kapcsolódó jelek viselését tiltja, hanem a filozófiai meggyőződéshez kapcsolódó jelek viselését is, ily módon tiszteletben tartva a 2000/78 irányelv által előírt védelmi kritériumot, mely irányelv a „valláson, meggyőződésen” fordulatot használja.
20 S. Achbita a felülvizsgálati kérelmének alátámasztása érdekében többek között azzal érvel, hogy az arbeidshof te Antwerpen (antwerpeni munkaügyi fellebbviteli bíróság) annak megállapításával, hogy a G4S által előírt tilalom alapjául szolgáló vallási meggyőződés semleges kritériumnak minősül, valamint azáltal, hogy e tilalmat nem minősítette az iszlám fejkendőt viselő, és az azt nem viselő munkavállalók tekintetében alkalmazott egyenlőtlen bánásmódnak amiatt, hogy az említett tilalom nem egy meghatározott vallási meggyőződésre vonatkozik, és minden munkavállalóval szemben alkalmazandó, tévesen alkalmazta a „közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek” és a „közvetett hátrányos megkülönböztetésnek” a 2000/78 irányelv 2. cikkének (2) bekezdése értelmében vett fogalmát.
21 E körülmények között a Hof van Cassatie (semmitőszék, Belgium) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját, hogy a muzulmán nők munkahelyi fejkendőviselésének tilalma nem jelent közvetlen hátrányos megkülönböztetést, ha a munkáltatónál fennálló szabály minden munkavállaló számára tiltja a politikai, filozófiai és vallási meggyőződések külső jeleinek munkahelyi viselését?”
22 A kérdést előterjesztő bíróság a kérdésével lényegében arra keresi a választ, hogy a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy az iszlám fejkendő viselésére vonatkozó tilalom, amely egy magánvállalkozás olyan belső szabályából következik, amely általánosan tiltja mindenfajta politikai, filozófiai vagy vallási jelnek a munkahelyen, látható módon történő viselését, az ezen irányelv által tiltott közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül.
23 Először is a 2000/78 irányelv 1. cikke értelmében az irányelv célja a valláson, meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló, foglalkoztatás és munkavégzés során alkalmazott hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelem általános kereteinek a meghatározása az egyenlő bánásmód elvének a tagállamokban történő megvalósítására tekintettel.
24 A 2000/78 irányelv 2. cikkének (1) bekezdése értelmében „az »egyenlő bánásmód elve« azt jelenti, hogy az [ezen irányelvnek az 1. cikkében] említett okok alapján nem szabad semmiféle közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést tenni”. Ugyanezen irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja pontosítja, hogy a 2. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában akkor áll fenn közvetlen hátrányos megkülönböztetés, ha az említett irányelv 1. cikkében felsorolt okok bármelyike – többek között a vallás – miatt valaki hasonló helyzetben lévő másik személyhez képest kedvezőtlenebb bánásmódban részesül.
25 A „vallás” fogalmát illetően, amely a 2000/78 irányelv 1. cikkében szerepel, meg kell állapítani, hogy ezen irányelv nem tartalmazza az említett fogalom meghatározását.
26 Az uniós jogalkotó azonban a 2000/78 irányelv (1) preambulumbekezdésében az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4‑én aláírt európai egyezményben (kihirdette: az 1993. évi XXXI. tv., a továbbiakban: EJEE) biztosított alapvető jogokra hivatkozik, mely egyezmény a 9. cikkében előírja, hogy mindenkinek joga van a gondolat‑, a lelkiismeret‑ és vallásszabadsághoz, és ez a jog magában foglalja többek között a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatásának jogát.
27 Ugyanebben a preambulumbekezdésben az uniós jogalkotó a tagállamok közös alkotmányos hagyományaira is hivatkozik az uniós jog általános elveiként. Márpedig az ezen közös hagyományokból eredő, és az Európai Unió Alapjogi Chartájában (a továbbiakban: Charta) megerősített jogok között szerepel a Charta 10. cikkének (1) bekezdésében előírt lelkiismeret‑ és vallásszabadsághoz való jog. E rendelkezés értelmében ez a jog magában foglalja a vallás vagy a meggyőződés megváltoztatásának szabadságát, valamint a vallásnak vagy meggyőződésnek mind egyénileg, mind együttesen, mind a nyilvánosság előtt, mind a magánéletben, istentisztelet, oktatás és szertartások végzése útján való kifejezésre juttatását. Amint az Alapjogi Chartához fűzött magyarázatokból (HL 2007. C 303., 17. o.) kitűnik, a Charta 10. cikkének (1) bekezdésében biztosított jog megfelel az EJEE 9. cikkében biztosított jognak, és a Charta 52. cikkének (3) bekezdésével összhangban azzal tartalma és terjedelme is megegyező.
28 Mivel az EJEE, majd a Charta a „vallás” fogalmának tág jelentést biztosít, tekintve, hogy e fogalomba bevonják a vallás kifejezésre juttatásának a szabadságát is, meg kell állapítani, hogy az uniós jogalkotó ugyanezen megközelítést kívánta alkalmazni a 2000/78 irányelv elfogadásakor, így a „vallás” fogalmát, amely ezen irányelv 1. cikkében szerepel, úgy kell értelmezni, hogy az magában foglalja mind a forum internumot, azaz, a meggyőződés meglétének a tényét, mind pedig a forum externumot, azaz a vallási hit nyilvános kifejezésre juttatását.
29 Másodszor meg kell határozni, hogy az alapügy tárgyát képező belső szabályból a munkavállalókkal közötti eltérő bánásmód származik‑e a vallásuk vagy a meggyőződésük alapján, és ha igen, ezen eltérő bánásmód a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minősül‑e.
30 A jelen ügyben az alapügy tárgyát képező belső szabály a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződés látható jeleinek a viselésére hivatkozik, tehát az ilyen meggyőződések valamennyi kifejezésére különbségtétel nélkül vonatkozik. Az említett szabályt így olyannak kell tekinteni, amely a vállalkozás valamennyi munkavállalóját azonos módon kezeli, velük szemben általános módon és különbségtétel nélkül előírva a többek között az öltözködést érintő, az ilyen jelek viselését tiltó semlegességet.
31 E tekintetben a Bíróság rendelkezésére álló iratanyag információiból nem következik, hogy az alapügy tárgyát képező belső szabálynak az S. Achbitára való alkalmazása eltért volna e szabálynak a többi munkavállalóra való alkalmazásától.
32 Következésképpen meg kell állapítani, hogy az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló belső szabály nem vezet be olyan eltérő bánásmódot, amely a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében közvetlenül a valláson vagy a meggyőződésen alapul.
33 Mindemellett az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében az a körülmény, hogy valamely kérdést előterjesztő bíróság az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdést csak bizonyos uniós rendelkezésekre hivatkozva fogalmazta meg, nem akadálya annak, hogy a Bíróság megadja e bíróság számára az uniós jog értelmezésének minden olyan elemét, amely hasznos lehet az utóbbi előtt lévő ügy megítéléséhez, akár hivatkozott ezekre a kérdéseinek megfogalmazásában, akár nem. E tekintetben a Bíróságnak kell a nemzeti bíróság által szolgáltatott információk összessége és különösen az előzetes döntéshozatalra utaló határozat indokolása alapján meghatározni az uniós jog azon rendelkezéseit, amelyeknek az értelmezése a jogvita tárgyára figyelemmel szükséges (lásd többek között: 2015. február 12‑i Oil Trading Poland ítélet, C‑349/13, EU:C:2015:84, 45. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
34 A jelen ügyben nem kizárt, hogy a kérdést előterjesztő bíróság arra a következtetésre jut, hogy az alapügy tárgyát képező belső szabály olyan eltérő bánásmódot vezet be, amely a 2007/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében közvetetten a valláson vagy a meggyőződésen alapul, ha megállapított, hogy a szabály által előírt, látszólag semleges kötelezettség ténylegesen különleges hátrányt okoz valamely meghatározott vallással vagy meggyőződéssel rendelkező személyeknek, amit az említett bíróságnak kell megvizsgálnia.
35 A 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdése b) pontjának i. alpontja szerint azonban az ilyen eltérő bánásmód nem minősül az említett irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvetett hátrányos megkülönböztetésnek, ha az jogszerű cél által objektíve igazolható, és a cél elérésére irányuló eszközök megfelelők és szükségesek.
36 E tekintetben meg kell állapítani, hogy bár végső soron a tényállás értékelésére kizárólag hatáskörrel rendelkező nemzeti bíróság feladata annak a meghatározása, hogy az alapügy tárgyát képező belső szabály megfelel‑e e követelményeknek, és ha igen, mennyiben, a nemzeti bíróságnak hasznos válaszokat adni hivatott Bíróság hatásköre kiterjed arra, hogy az alapügy iratain, valamint az elé terjesztett írásbeli és szóbeli észrevételeken alapuló, olyan iránymutatásokat nyújtson, amelyek lehetővé teszik e bíróság számára az elé terjesztett konkrét jogvitában történő határozathozatalt.
37 Először is a jogszerű cél fennállására vonatkozó feltételt érintően meg kell állapítani, hogy a politikai, filozófiai vagy vallási semlegességre irányuló politikának az állami és a magán ügyfelekkel fenntartott kapcsolatok keretében való kifejezésre juttatására vonatkozó szándék jogszerűnek minősül.
38 A munkáltató azon szándéka ugyanis, hogy semleges arculatot mutasson az ügyfelei felé, a vállalkozásnak a Charta 16. cikkében elismert szabadságához kapcsolódik, és főszabály szerint jogszerű, különösen ha a munkáltató e cél követésébe azokat a munkavállalókat vonja be, akiknek a munkáltató ügyfeleivel valószínűleg kapcsolatba kell lépniük.
39 Azt az értelmezést, amely szerint az ilyen cél követése bizonyos korlátok között lehetővé teszi a vallásszabadság korlátozását, megerősíti ezenfelül az Európai Emberi Jogi Bíróságnak az EJEE 9. cikkére vonatkozó ítélkezési gyakorlata is (az EJEB 2013. január 15‑i Eweida és társai kontra Egyesült Királyság ítélete, CE:ECHR:2013:0115JUD004842010, 94. pont).
40 Ami másodszor az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló belső szabály megfelelő jellegét illeti, meg kell állapítani, hogy a politikai, filozófiai vagy vallási meggyőződés jeleinek a látható módon történő viselésére vonatkozó, munkavállalókkal szembeni tilalom alkalmas a semlegességi politika megfelelő alkalmazásának a biztosítására, feltéve hogy e politikát valóban koherens és rendszeres módon követik (lásd ebben az értelemben: 2009. március 10‑i Hartlauer ítélet, C‑169/07, EU:C:2009:141, 55. pont; 2010. január 12‑i Petersen ítélet, C‑341/08, EU:C:2010:4, 53. pont).
41 E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróságnak kell azt megvizsgálnia, hogy a G4S S. Achibita elbocsátását megelőzően általános és különbségtételtől mentes politikát vezetett‑e be a politikai, filozófiai és vallási meggyőződés jeleinek a látható módon való viselését érintő tilalomra vonatkozóan a személyzetének azon tagjaival szemben, akik az ügyfeleivel kapcsolatba kerülnek.
42 Harmadszor, az alapügy tárgyát képező tilalom szükséges jellege tekintetében meg kell vizsgálni, hogy e tilalom a szigorúan szükséges mértékre korlátozódik‑e. A jelen ügyben azt kell megvizsgálni, hogy a valamely vallási hithez vagy politikai vagy filozófiai meggyőződéshez kapcsolható jelek vagy ruhadarabok látható módon történő viselésére vonatkozó tilalom kizárólag a G4S azon munkavállalóira vonatkozik‑e, akik az ügyfelekkel kapcsolatba kerülnek. Ha ez így van, az említett tilalmat a követett cél eléréséhez szigorúan szükségesnek kell tekinteni.
43 A jelen ügyben az iszlám fejkendőnek a G4S ügyfeleinél végzett szakmai tevékenységek során való viseléséről való lemondásnak az S. Achbitához hasonló munkavállalók általi megtagadása tekintetében a kérdést előterjesztő bíróságnak kell azt megvizsgálnia, hogy a G4S‑nek a vállalkozás inherens korlátait figyelembe véve, és további költségek felmerülése nélkül lehetősége volt‑e arra, hogy e megtagadásra tekintettel az elbocsátás helyett S. Achbitának olyan álláshelyet ajánljon fel, amely nem jár az említett ügyfelekkel való vizuális kapcsolattal. A kérdést előterjesztő bíróságnak az ügy irataiban foglalt valamennyi információra tekintettel figyelembe kell vennie az érintett érdekeket, és a szóban forgó szabadságjogok korlátozását a szigorúan szükséges keretek között kell tartania.
44 A fenti megfontolások összességére tekintettel a kérdést előterjesztő bíróság által feltett kérdésre a következő választ kell adni:
– A 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az iszlám fejkendő viselésére vonatkozó tilalom, amely egy magánvállalkozás olyan belső szabályából következik, amely tiltja mindenfajta politikai, filozófiai vagy vallási jelnek a munkahelyen, látható módon történő viselését, nem minősül az ezen irányelv értelmében vett, a valláson vagy meggyőződésen alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek.
– Egy magánvállalkozás ilyen belső szabálya azonban a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősülhet, ha megállapított, hogy a szabály által előírt, látszólag semleges kötelezettség ténylegesen különleges hátrányt okoz valamely meghatározott vallással vagy meggyőződéssel rendelkező személyeknek, kivéve ha azt objektív módon igazolja olyan jogszerű cél, mint a munkáltató azon törekvése, hogy az ügyfeleivel fenntartott kapcsolatok keretében politikai, filozófiai és vallási semlegességre vonatkozó politikát folytasson, és az e cél eléréséhez igénybe vett eszközök megfelelőek és szükségesek, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.
A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27‑i 2000/78/EK tanácsi irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy az iszlám fejkendő viselésére vonatkozó tilalom, amely egy magánvállalkozás olyan belső szabályából következik, amely tiltja mindenfajta politikai, filozófiai vagy vallási jelnek a munkahelyen, látható módon történő viselését, nem minősül az ezen irányelv értelmében vett, a valláson vagy meggyőződésen alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek.
Egy magánvállalkozás ilyen belső szabálya azonban a 2000/78 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minősülhet, ha megállapított, hogy a szabály által előírt, látszólag semleges kötelezettség ténylegesen különleges hátrányt okoz valamely meghatározott vallással vagy meggyőződéssel rendelkező személyeknek, kivéve, ha azt objektív módon igazolja olyan jogszerű cél, mint a munkáltató azon törekvése, hogy az ügyfeleivel fenntartott kapcsolatok keretében politikai, filozófiai és vallási semlegességre vonatkozó politikát folytasson, és az e cél eléréséhez igénybe vett eszközök megfelelőek és szükségesek, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse - Jártál már itt? Olvass véleményeket, írj értékelést!
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse ★★★
IttJártam.hu >> Dél Alföld >> Lajosmizse >> Lajosmizsei szállások >> Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse
1. helyezett Lajosmizse
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse értékelése:
1. helyezett a 4 lajosmizsei szállás közül
24. helyezett Dél Alföldön - 525 szállás közül
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse bemutatkozása
Az Alföld szívében, Lajosmizse mellett elhelyezkedő Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar a pihenés és a sport, a természetjárás és a kultúrprogramok kedvelőinek egyaránt ideális úticél. Szobái kényelmesek, hangulatosak, hatalmas parkjában pedig a kicsik és a nagyobbak is könnyen megtalálhatják az ízlésüknek megfelelő kikapcsolódást.
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse képei
Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar Lajosmizse vélemények
Születésnapi pihenés!
Férjemmel töltöttünk el itt 4 napot(júli 30-aug. 2). Szülinapi ajándékként kapta a pihenést. Nagyon jól éreztük magunkat. Wellness részt használtuk legtöbbet(szauna. infra szauna. pezsgőfürdő. szolárium). Félpanziós ellátást vettünk igénybe,ami nagyon kiadós volt. Lovaskocsikázáson is részt vettünk. A személyzet nagyon kedves és segítőkész.
A kert gyönyörű és rendezett. Ajánlani tudjuk mindenkinek!
Húsvétkor voltunk a Geréby Kúriában. Az szálloda jó helyen van,csendes. A szoba tiszta,kényelmes és elég nagy. Főépületben nem zavart a welness,vagy a biliárd és a csocsó hangja! Legfőképpen a fiatal,udvarias,szolgálatkész személyzettel voltunk megelégedve. Mindent megtettek a vendégért. Az ételek jók,gyümölcs is bőséges! A program is érdekes,emlékezetes marad!
Csak ajánlani tudom! Köszönettel.
Szeretnéd követni lovastanya felhasználót?
Szuper Szilveszter Geréby módra
A négy nap alatt nem unatkoztunk egy percet sem, A személyzet mosolygós, udvarias magatartása az első perctől megkönnyítette a Szilveszterre való hangolódást. A programok remek színt adtak az ott töltött napoknak, összekovácsolták a vendégsereget. A Kúria gazdája klasszikus törődéssel és jókedvvel vezényelte végig e napokat! Ha tehetjük, újra eljövünk!
Köszönettel Rofusz Ferencné Edith, plusz három Barátnő
Céges rendezvény keretében jártam a helyen, így csak a szállásról, a környezetről és az étteremről tudok véleményt írni. A tornácos házak szobái nagyon kicsik. Csoda, hogy befért a 2 ágy. A fürdő, mint bármely hotelben ,egy személyesek. Az ételek nagyon finomak voltak, a személyzet előtt le a kalappal. Udvariasak, segítőkészek, mindig mosolyognak.
Fantasztikus szilveszteri hosszú hétvége
Maga a kúria területe és a rajta lévő lehetőségek már az első pillanatban nagyon elnyerte a tetszésünket. Ezt még felülmúlták a fantasztikusan megszervezett programok, a személyzet kedvessége,az ételek bőséges kínálata, ízletessége valamint az otthonos kis szobácska!
Köszönjük Geréby Kúria!
Szeretnéd követni Hegedűs Rózsa felhasználót?
Válasz az értékelésre - 2017. január 9.
Varga Zoltán (Geréby Kúria Hotel és Lovasudvar)
Athoszkani
Családi kikapcsolódás a Gerébyben
Párommal és kisfiammal tőltöttünk el itt 4 napot és nagyon jól éreztük magunkat. A szálláshely nagyon tiszta és szépen kialakított. Külön jó volt, hogy a wellness részt csak mi használtuk, nagyon jól el voltunk. A reggelinél kicsi a választék és unalmas, a panziós étlapon lehetne több választási lehetőség is.
Összességében nagyon kellemes és szép hely, a személyzet szakértő, kedves és segítőkész. Családosoknak is bátran ajánlom!
Szeretnéd követni Athoszkani felhasználót?
Kifejezetten azért választottuk ezt a hotelt, hogy megismerkedjünk a lovaglással. Eddigi legkedvesebb emlékem ahogy a recepción vártak bennünket és ahogy a hétvége alatt hozzáálltak kéréseinkhez. Nagyon segítőkész, profi csapattal találkoztunk itt! A szállás tiszta és rendezett. A park nagy és gondozott. A wellnes kicsi, de nem is az volt a cél, hogy ott töltsük az időnket.
Megnéztünk egy lovasbemutatót, ami nagyon szórakoztató volt. A lovas oktatást képzett lovasok tartják, rengeteg jó tanácsot kaptunk tőlük, és sokban hozzájárultak ahhoz, hogy a mai napig intenzíven lovagolunk, és a gyermekeinket is megismertettük ezzel a sporttal. Az étterem tiszta és rendezett, a pincérek odafigyelnek mindenre, de főleg a vendégre. Rendkívül kedvesek, és látszik, hogy a hivatásuk a munkájuk. Lehetőség van arra, hogy a szabadban vacsorázzunk vagy reggelizzünk. Rendkívül rugalmas a hotel abból a szempontból is, hogy a félpanziós foglalás vacsoráját bármikor el lehet fogyasztani, nem kell pl este 6 -ig várni. Ha délután 2-kor akarja valaki megenni arra is van lehetősége. Mikor ott jártunk épp egy esküvő is volt, de ez semmiben nem korlátozta a többi -nem esküvőre érkezett vendég- pihenését, kiszolgálását. Összességében mindenkinek szívből ajánlom a hotelt!
Szeretnéd követni lavinia felhasználót?
Remek Szilveszter a Geréby Kúrián
Mindennel elégedettek voltunk, különösen a dec. 31-én szervezett "ügyességi vetélkedő a vendégek között a Lovasudvarban" tetszett 10 fős társaságunknak nagyon. A személyzet, az ételek kiválóak voltak. Egyetlen dolog nem tetszett: Szilveszter éjszakára nem csak a hotelvendégeket hívták meg a szilveszteri mulatságra, hanem még plusz több száz embert.
A teremben nagy volt a zsúfoltság, nem lehetett normálisan táncolni, mert nem volt elég hely hozzá.
2015. áprilisában és júliusában jártam itt céges rendezvényen. mindennel elégedett voltam, úgy a szállás, mind az ellátás minőségével. a szálloda szobái tiszták, a berendezés praktikus és igényes, az ételek ízletesek, bőségesek. a személyzet szolgálatkész, és előzékeny.terveinkben szerepel, hogy magánemberként is visszatérünk :)
További lajosmizsei szállások >>
3 nap/2 éjszaka 14.450,- Ft/fő/éj ártól: félpanziós ellátással, üdvözlőitallal, sétakocsikázással, kerékpár használattal, wellness részleg használattal, parkolással, internet elérhetőséggel
2018.01.22. - 2018.12.31.
2-3 éjszaka 14.300,- Ft/fő/éj ártól: félpanziós ellátással, üdvözlőitallal, wellness-részleg és fitnesz terem használattal, wellness kuponnal, az éjszakák számától függően vadaspark belépővel
Akár 1 éjszaka 6.000,- Ft/fő/éj ártól: önellátással, parkolással, internet elérhetőséggel
2018.01.08. - 2019.01.08.
Azonnal foglalható árak. Rögtön visszaigazoljuk, reggelivel, internet elérhetőséggel
2018.08.24. - 2018.12.29.
2-3 éjszaka 16.300,- Ft/fő/éj ártól: félpanziós ellátással, üdvözlőitallal, lovaglás oktatással, wellness részleg és sportpálya használattal, parkolással, internet elérhetőséggel
2017.01.18. - 2018.12.31.
3 nap/2 éjszaka 6.748,- Ft/fő/éj ártól: félpanziós ellátással, wellness-részleg és fitneszterem és strand használattal, sport- és gyermekprogramokkal, sportolási lehetőséggel, parkolással, internet elérhetőséggel
2018.08.22. - 2019.08.19.
Spórolós hétköznapok (min. 4 éj)
5 nap/4 éjszaka 6.325,- Ft/fő/éj ártól: önellátással, meglepetés bekészítéssel, fürdőbelépővel, ital vagy jégkrémkuponnal, parkolással, internet elérhetőséggel
2018.02.13. - 2018.12.20.
Lajosmizse X

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria Kúria


text:
Ítélet született a „tábornokperben”
A Debreceni Törvényszék katonai tanácsa 2019. január 31-én ítéletet hirdetett abban a megismételt büntetőeljárásban, amelyben először a Kaposvári Törvényszék 2013 februárjában döntött, azonban azt az ítéletet a Fővárosi Ítélőtábla katonai tanácsa hatályon kívül helyezte.
A Debreceni Törvényszék katonai tanácsa a 17 vádlott közül az I. r. L. I. volt dandártábornokot egy rendbeli részben folytatólagosan, önálló intézkedésre jogosult személy által bűnszövetségben és üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében, 11 rendbeli részben folytatólagosan bűnsegédként, önálló intézkedésre jogosult személy által bűnszövetségben és üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében, egy rendbeli üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében mondta ki bűnösnek. Ezért őt halmazati büntetésül 3 év börtönbüntetésre és 3 év közügyektől eltiltásra ítélte, ellenben két tényállás vonatkozásában az ellene emelt vád alól felmentette.
A XVI. rendű O. J. volt dandártábornokot 2 év börtönben végrehajtandó szabadságvesztésre és 2 év közügyektől eltiltásra ítélte a bíróság, őt 8 rendbeli folytatólagosan, önálló intézkedésre jogosult személy által bűnszövetségben és üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében, valamint 5 rendbeli részben folytatólagosan bűnsegédként önálló intézkedésre jogosult személy által bűnszövetségben és üzletszerűen elkövetett vesztegetés elfogadásának bűntettében találta bűnösnek, ellenben egy tényállás tekintetében az ellene emelt vád alól felmentette.
A Debreceni Törvényszék 4 vádlottat, a II. r. dr. F. L. nyugállományú ezredest, a III. r. N. D.-t, a VI. r. M. I.-t és a IX. r. R. Gy. tartalékos őrnagyot az ellenük emelt vesztegetési vádak alól felmentette.
11 vádlottat 2 év – 3 év próbaidőre felfüggesztett – börtönbüntetésre, közülük 6 vádlottat lefokozásra is ítélt a bíróság katonai tanácsa több olyan tényállásban, amelyekben megállapította a bűnösségüket, ellenben 7 vádlottat bizonyos vesztegetési tényállások vonatkozásában felmentett.
A bíróság 10 vádlott esetében vagyonelkobzást rendelt el összesen több mint 100 millió forint összegben, melyből I. r. vádlottal szemben közel 28 millió forintban, míg XVI. r. vádlott vonatkozásában több mint 50 millió forint összegben állapította meg.
A bíróság a bizonyítási eljárás során összesen kilenc vádpontot, ezen belül 28 tényállást vizsgált.
A bíróság által megállapított tényállás szerint a bűncselekmények elkövetése idején a vádlottak mindegyike – hármat kivéve – a Magyar Honvédség kötelékébe tartozott, egyikük a Honvédelmi Minisztérium közigazgatási államtitkáraként tevékenykedett, a többiek a honvédséghez kapcsolódó különböző katonai szervezeteknél, gazdasági társaságoknál töltöttek be vezető pozíciókat. Az I. r. és XVI. r. vádlottak a Honvédelmi Minisztérium Védelemgazdasági Főosztály vezetői voltak egymást követő időben.
Ezek a szervezetek feleltek például a honvédségi rendezvények szervezéséért, a honvédségi ingatlanok üzemeltetéséért, eszközök, felszerelések beszerzéséért. Pozíciójuknál fogva ők választották ki azokat a vállalkozásokat, akikkel a különböző feladatok ellátására szerződtek.
2001-ben a Magyar Honvédségen belül nagyszabású átszervezések indultak el, amelyek átszabták a korábbi szervezetek feladatkörét, működését és ezáltal a korábbi kapcsolatrendszert is érintették. A vádlottak tevékenységének lényege az volt, hogy egy “visszaosztási rendszert” vezettek be, mely alapján a szerződött - polgári - vállalkozások a honvédségi megbízási díjak egy részét visszaszolgáltatják. Általában a cégek vezetőivel vették fel a kapcsolatot és a beszélgetések során közölték velük, hogy mennyi pénzt kérnek vissza. Volt, akitől a nettó érték 20 százalékát kérték.
Dr. Nagy László hadbíró ezredes, a katonai büntető tanács elnöke az ítélet szóbeli indokolása során elmondta, hogy az ügyben a Honvédelmi Minisztérium és a Magyar Honvédség magas beosztású vezetői voltak az érintettek.
Az I. r. és a XVI. r. vádlottak cselekvősége a többiekéhez képest kiemelkedő volt, ők fogták át a cselekménysor szerteágazó irányait, szervezték a többi vádlott cselekményét. Az ügy egyik legfontosabb szála a XVI. r. O. J. volt dandártábornok beismerő vallomása, illetve annak értékelése volt. Az eljárás során több vádlott tett ténybeli vagy teljes beismerő vallomást, amelyek alátámasztották, megerősítették a XVI. r. vádlott vallomását.
A tanácselnök kiemelte, hogy a II. r. és III. r. vádlottak bűnösségét – azt, hogy a Honvédelmi Minisztérium volt közigazgatási államtitkára egy „viszkisdobozban” több millió forintot kapott volna az irodájában – a bíróság nem látta megállapíthatónak. Erről kizárólag csak a XVI. r. vádlott vallomása állt rendelkezésre, ezt semmi más bizonyíték nem támasztotta alá, így a bűnösség megállapításához a bíróság ezt nem tartotta elegendőnek.
A bíróság a büntetés kiszabása során valamennyi vádlott esetében nyomatékos enyhítő körülményként értékelte az időmúlást.
Ez az ügy kiemelkedő mértékben rombolta a Honvédség és a Honvédelmi Minisztérium érdekeit, illetve jó hírét, alapjaiban sértette a társadalomnak a Honvédség irányába megnyilvánuló bizalmát. Ezért ennek az ügynek kiemelkedő a társadalomra való veszélyessége – emelte ki a hadbíró ezredes.
Az ítélet nem jogerős. Az ügyész valamennyi vádlott vonatkozásában három nap gondolkodási időt tartott fenn. A négy felmentett vádlott és védői tudomásul vették a döntést, míg vádlottak és védők egy része felmentésért, illetve enyhítésért jelentett be fellebbezést, volt aki azonban szintén három nap gondolkodási időt tartott fenn. Az ügy a Fővárosi Ítélőtábla katonai tanácsa előtt folytatódik másodfokon.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Pofon a trumpi energiapolitikának: olajvezeték ellen, indiánok mellett döntött a szövetségi bíróság « Mérce
július 7., 8:48
Az Amerikai Egyesült Államokban szinte példátlan módon szövetségi bíróság mondta ki, hogy a Dakota Access olajvezeték működését be kell szüntetni, a benne található olajat pedig harminc napon belül el kell távolítani – írja a Magyar Természetvédők Szövetségének blogja.
Indián és környezetvédő aktivisták hosszú évek óta küzdenek a vezeték építése és használata ellen, így az ítéletet hatalmas sikernek értékelik – a fosszilis projekteket támogató Trump kormányzat azonban láthatóan frusztrált az eredmény miatt.
Breaking: Judge Orders Dakota Access Pipeline to be SHUT DOWN! #NoDAPL #ProtectTheSacred pic.twitter.com/UxhUgdfA2Q
A vezeték lekapcsolását azért rendelte el a szövetségi bíróság, mert a az Egyesült Államok Műszaki Hadteste hiányos környezetvédelmi hatástanulmány alapján adott engedélyt a Standing Rock rezervátumon áthaladó vezeték építésére. E szerint az Oahe tó alatti, Észak- és Dél-Dakota területén található szakasz a problémás, viszont emiatt a teljes csővezeték működését le kell állítani.
A CNN idézi az ügyben eljáró James Boasberg bírót, aki szerint
„a súlyos környezeti következményektől tartva a közeli rezervátumok amerikai indián törzsei évekig küzdöttek a szövetségi engedélyek érvénytelenítéséért, melyek értelmében a Dakota Access vezeték olajat szállíthatott a tó alatt. Ma végre elérték céljukat – legalábbis egy időre.”
A bíró ezzel arra utalt, hogy a döntés szerint a cégnek 13 hónapja van arra, hogy leadja a hatástanulmányt, ami alapján engedélyezhetik a vezeték működését egy később lefolytatandó eljárásban, így egyelőre nem gátolták meg örökre a Bakken palaolaj-mezőről 1 886 kilométer hosszan olajat szállító vezeték működését.
A vezetéket fejlesztő Energy Transfer természetesen felszólalt az ítélet ellen, mondván a bíróság túllépte a hatáskörét, és meg is fogja támadni a döntést, ez azonban nem változtatott azon, hogy a cég értéke hét százalékot zuhant a szövetségi bíróság döntése után.
Mike Faith, az Álló Szikla sziú törzs prominense a döntésről elmondta,
„történelmi nap a mai az Álló Szikla sziú törzs, és a rengeteg ember számára, akik támogattak minket a vezeték elleni küzdelemben. Ezt a vezetéket itt soha nem szabadott volna megépíteni. Ezt már kezdetektől fogva mondtuk nekik.”
Az Energy Transfer mellett a Trump kormányzat is élesen – a zöldlobbi népszerű, összeesküvés-elméletekre hajazó toposzát használva – kritizálja a döntést, Dan Brouillette energiaügyi miniszter szerint
„csalódást keltő, hogy egy állások ezreit és gazdasági tekintetben dollármilliókat biztosító energia-infrastruktúra projektet ismét leállított a komoly támogatásokat élvező környezeti lobbi, az agendájuk támogatására használva nemzetünk bírósági rendszerét.”
Bob McNally, a Bush-kormány energiaipari tisztviselője ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy a bírósági döntés utóélete nagyban függ a novemberben esedékes elnökválasztások eredményétől is. Véleménye szerint amennyiben Trumpot újraválasztják, a vezetéket minden bizonnyal ismét engedélyezni fogják, akár a környezetvédelmi törvény átszabása árán is, miután a jelenlegi kormányzat nagyban épít a fosszilis energia-projektekre. Ezzel szemben úgy látja, amennyiben Joe Biden, a Demokrata Párt jelöltje győzedelmeskedik, a vezeték „gyakorlatilag halott”.
A vezeték építését kezdettől fogva erős kritikák és komoly ellenállás övezte, azonban 2017-ben így is beindulhatott rajta a kőolajszállítás – ami környezetvédők és indián aktivisták szerint veszélyezteti a természetes vizek tisztaságát, és szent helyeken, temetőkön halad keresztül.
Az olajipari lobbi azonban ezidáig végig erősebb volt az aggályoknál, ahogy ezzel egyébként el is dicsekedtek prominens lobbisták egy kiszivárgott hangfelvétel alapján, többek között épp a Dakota Access vezeték sikerére és kormányzati támogatására hivatkozva.
Ugyanakkor kialakulni látszik egy tendencia, miszerint az Egyesült Államok szövetségi bíróságai keményebben érvényesítik a környezetvédelmi törvényeket a fosszilis energiaprojektekkel szemben: a legfelsőbb bíróság megerősítette egy alsóbb rendű bíróság döntését, mely felfüggeszti a Keystone XL vezeték környezetvédelmi engedélyét.
Emellett a Keystone esetében is eljáró montanai Brian Morris bíró kilátásba helyezte, hogy Egyesült Államok-szerte további 70 olajvezeték-projekt megvalósítását is akadályozni fogja, miután egyetért környezetvédőkkel abban, hogy az Egyesült Államok Műszaki Hadteste túlságosan könnyen adott engedélyt olyan projektekre, melyek veszélyeztetik egyes régiók vizeinek tisztaságát.
Címlapkép: Sacred Stone Camp / Facebook

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság