text:
⭐HALÁLBÜNTETÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKBAN
HALÁLBÜNTETÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKBAN
Download "HALÁLBÜNTETÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKBAN"
1 GULYÁS Attila HALÁLBÜNTETÉS AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKBAN DEATH PENALTY IN THE USA A cikk rövid, kronologikus összefoglalója az amerikai büntetőjogszabályok változásának a halálbüntetés tekintetében, az első kolóniák megjelenésétől napjainkig. A legsúlyosabb büntetés alkalmazásának fordulatai a társadalmi-gazdasági viszonyok változása és a világtörténelmi események megítélése alapján. Elemzi és értelmezi a halálbüntetés ideológiai fejlődését, az amerikai liberális gazdasági és társadalmi kapcsolatok folyamatában. This article is a short résumé about American penal law s historical mutation from the first colonies to present days. The death penalty s adjudication in the fluctuation of socio-economical relations and the world history s influence of the American courts death penalty practise. A HALÁLBÜNTETÉSRŐL SZÓLÓ TÖRVÉNYEK ELŐZMÉNYEI Az első hivatalos feljegyzés a halálbüntetés alkalmazásáról az időszámításunk előtti XVIII. századból eredeztethető. A babiloni Hammurápi király törvényeiben a legsúlyosabb büntetést 25 súlyos bűntett elkövetése esetén helyezte kilátásba. 1 A halálbüntetés más uralkodók törvénykönyveiben is megjelent, például a Krisztus előtti XIV. századbeli Hittite Code-ban, 2 a Krisztus előtti VII. századbeli, athéni Drákói törvényekben 3 vagy a szintén időszámításunk előttre datálható, az V. századból származó 12 táblás törvények a római jogban. 4 E történelem előtti időkben a halálbüntetés módszerei is rendkívüli kegyetlenséget mutattak: keresztre feszítés, vízbefojtás, megkövezés, máglyahalál vagy karóba húzás. Az időszámítást követő X. századtól már az akasztás vált preferált kivégzési móddá az angolszász birodalomban, és Hódító Vilmos 5 idején már csak háborús időkben lehetett alkalmazni a halálbüntetést. Törvénykezési gyakorlatát azonban a későbbi királyok és hercegek nem követték, VIII. Henrik 6 uralkodása alatt, a korabeli feljegyzések szerint embert ítéltek halálra 7 a legkülönfélébb kivégzési módszerekkel: vízben forralás, karóba húzás és elégetés, lefejezés, felnégyelés. Halálbüntetés immáron a mai megítélés szerinti enyhébb kihágások elkövetése miatt is kiszabásra került, mint például házasságkötés zsidó személlyel, vallatás esetén az elvárt bűntett be nem vallása vagy árulás, hitszegés. Anglia törvénykezési gyakorlatában a halálbüntetéssel való fenyegetettség az elkövetkezendő 200 évben nőtt. Az 1700-as években, Angliában 222 törvény elleni cselekmény volt büntethető halállal. Halállal illették a lopást, az illetéktelen fakivágást, vagy a tenyészállatok eltulajdonítását. A szigorú törvények miatt számos bíróság eltekintett az ítélet meghozatalától, hogy elkerülje a vádlott (sokszor minden alapot nélkülöző vádaskodás miatti) legszigorúbb megbüntetését. 8 E bírói gyakorlat aztán meg is hozta a régen várt büntetőjogi reformokat, 1823 és 1837 között a reformok kapcsán a korábbi 222 halállal büntetendő cselekmény közül több, mint 100 esetben enyhítés történt, azaz csupán 120 bűncselekmény büntetési tétele maradt a halálbüntetés. 9 1 Hammurapi király ( B.C.) kőbe vésett törvénykönyvének fordítása alapján. A törvénykönyv alkalmazza a korabeli vélekedés szerinti, a szemet szemért, fogat fogért elvet, amely később a Bibliából vált ismertté a keresztény világban (talio elv). 2 A Hettita nép a zsidó Bibliában a 2. népcsoport a 11 közül (Kananiták) 3 Drákói szigor: minden bűn egyedüli büntetése a halál. 4 A 12 táblás törvények az V. században (A.D.), az első írott formájú alaptörvény a Római köztársaság történelmében (462 A.D.). 5 I. (Hódító) Vilmos ( ), Normandia hercege ( ), később Anglia királya (1066) 6 VIII. Henrik ( ) Anglia királya és Írország hercege, a Tudor-ház feje 7 The Catholic Encyclopedia, Volume VII. Published in Tom D. Campbell: The Contribution of Legal Studies (1993). 9 David Anderson: The death penalty (1998). 2. fejezet. 542 BRIT BEFOLYÁS A brit óhazából eredeztethető ítélkezési gyakorlat nagyobb hatással volt az amerikai kontinens ítélkezési gyakorlatára, mint bármely más befolyás, amely későbbi évszázadok alatt érte. Amikor az első európai telepesek elérték Amerika partjait, magukkal hozták hazájuk törvénykezési gyakorlatát, és mivel az első kolóniák túlnyomórészt angol telepes kolóniák voltak, egyértelmű, hogy a brit törvénykezési gyakorlat vált irányadóvá. 10 Az első feljegyzett kivégzés is egy angol tiszt kivégzése, akit Jamestown (Va)-ban ítéltek halálra a spanyol birodalom számára végzett kémkedésért. 11 Ez a cselekmény is, és a kolóniákon történő egyéb visszaélések is generálták, hogy Sir Thomas Dale virginiai kormányzó rendkívül komoly büntetési tételeket fogalmazott meg az 1612-ben megalkotott törvénykönyvében. 12 E törvénykönyv a mai szemmel kis súlyú cselekmények miatt is halálbüntetést szabott ki, mint például szőlőlopás, más tulajdonában lévő csirkék levágása és elfogyasztása, vagy kereskedelem az indián őslakosokkal. Az akkori szempontok szerint az életben maradás feltétele volt a megfelelő élelem, ruházat és tüzelő biztosítása, így nem tűnhetett olyan súlyosnak a legsúlyosabb ítélet, az élet elvétele a kolóniák életben maradása érdekében, mint egy-egy egyén megbüntetése. Azonban a korabeli, helyi törvénykönyveket értelmezve kiderül, hogy a büntető jogszabályok kolóniáról kolóniára eltérőek voltak. 13 Az újonnan megalakult kolóniák közössége, amit a történelemkönyvek ma New-Englandként említenek, még nem fogadott el büntető törvénykönyvet, az egységesítés lassan haladt. Az elszeparált kolóniák a saját döntéseiket hozták meg. A massachusetti Öböl Kolónia 1630-ban hajtotta végre az első kivégzését. Az időbeli elcsúszás az, amiből kitűnik, hogy nem volt egységes jogi értelmezés abban a tekintetben, mi számít olyan súlyú bűncselekménynek, ami halálbüntetéshez vezet. 14 A New York-i telepes kolónia emelte hatályba az úgynevezett Duke-törvényeket, 15 amelyek szintén szigorúan ítéltek meg olyan bűncselekményeket is, mint a szülők bántalmazása, vagy az istenkáromlás. A HALÁLBÜNTETÉS KÉRDÉSE A KOLÓNIÁK KORAI IDŐSZAKÁBAN Azok, akik nem támogatták a halálbüntetést az amerikai gyarmatosítás idején, támogatásra találtak a korabeli európai filozófusok, történészek gondolatrendszerében, írásaiban (Montesquieu, Voltaire, Bentham, John Bellers és John Howard). A korabeli ítélkezési gyakorlatot alapjaiban meghatározta az olasz Cesare Beccaria és Gaetano Filangieri munkássága. A milánói iskola jeles képviselője Cesare Beccaria, a nápolyi iskolát pedig Gaetano Filangieri képviselte. Beccaria a kifinomult és felvilágosult milánói társaság ösztönzésére írta meg a korszak egyik mérvadó könyvét A bűncselekményekről és a büntetésekről címmel, mely az olasz felvilágosodás legismertebb és legnagyobb hatású, egyben legtöbbet vitatott műve volt (1764), és komoly hatással bírt a korabeli, erősödő amerikai államok büntetőtörvénykezésének kialakulására.. A mű az új, európai polgári büntetőjog-tudomány számos alapelvét fogalmazza meg, meglehetősen vonzó és világos stílusa nagyban hozzájárult sikeréhez, csakúgy mint az, hogy nyíltan kiállt a halálbüntetés eltörlése mellett, követelte a kínzással kicsikart vallomások figyelmen kívül hagyását, elvetette a kínzás alkalmazását. Síkraszállt a büntetések enyhítése mellett, kifejtette, hogy valószerű arányban kell lennie a bűntettnek és a büntetésnek; elutasította a vagyonelkobzás intézményét. Filangieri azonban, aki képzettebb jogi szakértő hírében állt Beccarianál, azzal szerzett nagy érdemeket, hogy enciklopédikus egységbe foglalta mindazt, amit a felvilágosodás idején a törvényhozás különféle ágainak viszonyaival kapcsolatban megfogalmazott. A jogi konstrukció harmóniája gyak- 10 John M. Murrin: No Awakening, No Revolution? More Counterfactual Speculations. Reviews in American History, Vol. 11, No. 2 (Jun., 1983), pp George Kendall kapitány Thomas Dale: Divine, Moral and Martial laws (1612). 13 Lawrence M. Friedman: A History of American Law. New York: Simon and Schuster Peter Hoffer: Law and People in Colonial America. Baltimore: Johns Hopkins University Press Duke laws (1665) 553 Gulyás Attila ran elnyomja Filangieri gondolatainak eredetiségét, de a kortársak szerint nagyra értékelendő az a fáradozás, amit a jövő jogrendszerének követelményeiként megfogalmazott. 16 Az amerikai új entellektüel réteg tehát nagymértékben Beccaria művének befolyása alá került. Ez eredményezte a korábbi évszázad oly szigorú büntetőtörvényeinek enyhülését. Az első reformtörekvés a büntetési gyakorlat gyökeres átalakítására Thomas Jefferson nevéhez fűződik, aki Virginia állam büntető törvénykönyvének enyhítése érdekében utasított e törvények felülvizsgálatára. Az általa beterjesztett törvényjavaslat tartalmazta a büntetési tételek újragondolt változatát, ezek alapján a legsúlyosabb büntetési tétel immáron csakis gyilkosság esetén volt alkalmazható. A virginiai törvényhozás végül nem fogadta be e törvénymódosítást, büntető törvény-reformot, azonban az akkori közgondolkodásra jellemző a pozitív fordulat, hogy a virginiai parlamentben a javaslat csupán egy szavazattal maradt alul. 17 Dr. Benjamin Rush, a Függetlenségi Nyilatkozat egyik aláírója és a Pennsylvaniai Börtöntársulás 18 megalapítója nyilvánította ki írásaiban, hogy a halálbüntetés alkalmazásának elsősorban elrettentő, megelőző erővel kellene jelentkeznie egy esetleges büntetőjogi reform esetén. Úgy gondolta, hogy a halálbüntetések gyakori alkalmazása nem csökkenti a bűnözői kedvet. 19 Rush elképzeléseihez támogatót is talált Benjamin Franklin személyében, sőt a későbbiekben megnyerte elméleti elgondolásaihoz a philadelphiai Legfőbb Ügyész, William Bradford támogatását is. W. Bradford, akit a későbbiekben az Amerikai Egyesült Államok Legfőbb Ügyészévé választottak, őszintén hitte, hogy a halálbüntetés gyakori alkalmazása egyáltalán nem visszatartó tényező a bűnözők számára. 20 Bradford elérte, hogy Pennsylvania állam vált az első amerikai állammá, ahol a halálbüntetés ugyan jelen volt a büntetőjogi kódexekben, azonban kiszabása a bíróságok számára nem vált automatikus mozzanattá egy-egy bűncselekmény elkövetése esetén, hanem komolyan mérlegelni kellett az elkövetett tettet, a tényeket és bizonyítékokat végére Pennsylvania állam eltörölte a halálbüntetést az állam büntető törvénykönyveiből, kivéve a minősített eseteket, a kínzást és gyilkosságot. 22 GYÖKERES VÁLTOZÁSOK A pozitív példák mellett szól, hogy a XIX. század első évtizedére az amerikai államok nagy része jelentősen csökkentette büntető törvénykönyveiben a halálbüntetéssel kötelezően büntetendő bűncselekmények számát, illetve ezzel egy időben jelentős börtönkapacitás-bővítést irányoztak elő, és valósítottak meg. Pennsylvania állam most is élen járt a forradalmi újítások bevezetése területén ben Pennsylvania volt az első állam, ahol a kis számban kiszabott halálbüntetés immáron nem a nép szórakoztatásának eszköze, hanem távol a nyilvánosságtól, a börtönépületek erre kialakított helyiségében, kevés számú (bírók, ügyészek, védők, hozzátartozók és néhány fotóriporter) megjelent előtt került végrehajtásra ban Michigan állam teljesen törölte büntetőjogi kódexeiből a halálbüntetést, egy bűncselekmény kivételével: ez a hazaárulás volt. Később Rhode Island és Wisconsin teljesen eltörölte a halálbüntetést saját területén. 23 A jó példa valamint a statisztikák által alátámasztott eredmények alapján nem csak amerikai, hanem európai és dél-amerikai államok is követték a pozitív példát. Venezuela, Portugália, Hollandia, Costa Rica, Brazília továbbá Equador is eltörölte a halálbüntetést. Jóllehet egy olyan folyamat kezdetén vagyunk, ami sok követőre talál majd a történelem folyamán, nem minden amerikai államban ment egyszerűen a halálbüntetés-reform. Elsősorban az olyan államok, amelyekben az emberi jogok eltiprása egyébként is gyakorlat volt (az amerikai déli államok közössége) húzódoztak a bevezetés elől, és 16 Dei delitti e delle pene, di Cesare Beccaria, edito da U. Mursia & C., 1973 a cura di Renato Fabietti. 17 Macaulay, History, I. 602; Mackintosh, History of the Revolution of 1688, p Pennsylvania Prison Society 19 The National Archives: The Declaration of Independence: A History, 20 Horle, Foster, & Scheib: Philadelphia: Lawmaking and Legislators in Pennsylvania, The University of Pennsylvania Press, The American Council of Learned Societies: The Dictionary of American Biography. New York, Charles Scribner's Sons, Mark A. Bedau: Exploring the Dynamicsof Adaptation with Evolutionary Activity Plots (2006) p D.W. Bercot: Will the Real Heretics, Please Stand Up. Scroll Publishing, Tyler, TX, (1989). p4 megpróbálták minden jogi lehetőségüket megragadva késleltetni e folyamatot. Ezek az államok, hogy a reformfolyamatokba legalább látszólagosan be tudjanak integrálódni, törölték törvénykönyveikből a kötelező halálbüntetés-kiszabásának lehetőségét, azonban ideiglenes jelleggel még kiszabható volt (1836). A bírói kar tetszés szerint alkalmazhatta; ezzel kielégítette a néptömegek igényét a nyilvános, látványos kivégzésekre. Az ideiglenesen bevezetésre kerülő, a halálbüntetés kiszabását lehetővé tévő törvényrészek egészen 1963-ig több, mint 100 évig voltak hatályban. 24 Az amerikai polgárháború folyamán ( ) a halálbüntetés elleni állami jogalkotási folyamat ellaposodott, helyette a rabszolgaság intézményrendszerének megszüntetését célzó törvényalkotói erőfeszítések voltak a meghatározóak. A Polgárháborút követően is csak nagyon lassan fordult a társadalom érdeklődése a halálbüntetés eltörlésének irányába, e század végén inkább a kivégzéshez használatos módszerek és eszközök fejlődése az, ami a közvélemény figyelmét felkeltette. New York város Tanácsa építtette az első villamosszéket 1888-ban, az első kivégzés ezen eszközön 1890-ben történt (William Kemmler). 25 Később sok állam átvette e kivégzési módszert, és előszeretettel alkalmazta is halálraítéltjein. A XX. SZÁZADI JOGSZABÁLYI ERŐFESZÍTÉSEK 1907 és 1917 között hat amerikai állam nyilvánította törvényen kívülinek illetve törölte a halálbüntetést a büntető törvénykönyveiből, újabb három állam pedig jelentősen lecsökkentette e legsúlyosabb ítélet kiszabásának lehetőségét, csak bizonyos, a társadalmi normák elleni súlyos vétség esetén engedélyezte azt (hazaárulás és gyilkosság). 26 Sajnálatos módon e reformfolyamat csak rövid életű volt, hiszen a világpolitika eseményei kedvezőtlen mértékben változtak e reformokat sürgetők számára. Az Amerikai Egyesült Államok jogalkotó testületei, de még az egyszerű állampolgárok is meglepődéssel vegyes félelemmel figyelték az Oroszországban, a Lenin által vezetett forradalom által létrejött állapotokat, a növekvő bolsevik forradalom eredményeit. Tartottak a bolsevik terjeszkedéstől. Ezzel egy időben az USA belépett az I. világháborúba, ami jelentős osztályharcot eredményezett nemcsak az európai frontvonalakon, hanem a hátországokban, az államokban is. A bolsevik fenyegetés túllihegéséből adódóan, az európai hadszíntereken a katonai bíróságok által kialakított büntetőjogi ítélkezési trendnek megfelelően a fent említett hat, a halálbüntetést eltörlő államból öt teljesen visszaállította a XIX. század végén alkalmazott büntetőjogi törvényeit valamint gyakorlatát (1920). 27 A módszerek is megváltoztak a nagy háború hatására ben bevezették a ciángázzal történő elgázosítást, mint kivégzési módszert (Nevada, 1924); Nevada állam élen járt a humánusabb kivégzési módszerek kutatásában. A Las Vegas-i intranetes jogszabályi és történeti irattár szerint az első elitélt egy Gee Jon nevű férfi, akin sikertelenül hajtották végre a ciángázos ítéletet. Míg a férfi aludt, a gázt bejuttatták a cellájába, azonban a felhígulás miatt nem volt olyan összetételű, ami az elítélt halálát eredményezte volna. Valószínű ennek hatására ezért alakították ki később a gázkamrát. A kis területű, zárt helyiségben a szükséges gázkoncentráció nagyon rövid időn belül fájdalommentes halált okozott és 1940 között újjáéledt a halálbüntetés alkalmazása ismételt jogszabályi lehetőségének a megteremtését célzó mozgalom. Ez nem csak a korábban említett bolsevik veszély elhárításának vagy legalábbis az elrettentésnek az eszköze, de a korabeli kriminológusok is a halálbüntetés gyakorlatának a minél gyakrabban történő alkalmazása mellett emelték fel szavukat. Az 1930-as évekre rányomta bélyegét a szesztilalom és a világválság okozta óriási munkanélküliség, földönfutók óriási hada lepte el az utakat munkát és megélhetést keresve szerte a föld- 24 Robert M. Bohm: Deathquest (1999), p The New York Times article: The Supreme Court to Review Use of Electric Chair by Bill Dedman, published: October 28, Charles Rembar: The Law of the Land. Simon and Schuster, New York (1980). 27 Robert M. Bohm: Deathquest (1999), p Nevada State Library and Archives: Behaviour policy (2004) 575 Gulyás Attila részen. Az óriási pénztelenség temérdek erőszakot szült, ebben az évtizedben volt a legtöbb kivégzés az Amerikai Egyesült Államok történelmében (átlagosan 167 személy évente). 29 Az 1950-es évekre ismét fordulat állt be a közvélekedésben a halálbüntetés jogosságát, szükségszerűségét tekintve. Ez a győztes II. világháborúnak valamint a szárnyaló gazdasági eredményeknek voltl köszönhető, ami szociális jólétet teremtett, és megalapozta egy humánusabb világ büntető jogrendszerét. Nemcsak a szövetségesek oldalán harcoló európai országokban csökkent radikálisan a jogszabályi lehetőség a halálos ítéletek meghozatalára, de egyre több amerikai állam is enaktálta ismét a halálbüntetés eltörlését lehetővé tévő törvényeket. 30 A törvényeknek köszönhetően számszakilag is kimutathatóan, a gyakorlatban is csökkent a kivégzések száma: míg az 1940-es évtizedben 1289 kivégzés történt, addig az 1950-es évtizedben már csak 715, és a szám között 191 főre csökkent ban volt az Amerikai Egyesült Államok legkevesebb kivégzése a történelme folyamán, Gallup kutatások alapján a halálbüntetést támogatók ezekben az években voltak a legkevesebb számban (42%). 31 ALKOTMÁNYOS VÁLTOZTATÁSOK A HALÁLBÜNTETÉS MEGÍTÉLÉSÉBEN Az 1960-as években a halálbüntetés jogi alapjainak vizsgálatában komoly változások következtek be. Korábban az amerikai Alkotmány V. VIII. és XIV. kiegészítése tette lehetővé, alapozta meg a halálos ítéletek meghozatalát (legalábbis a különböző államok büntetőkódexei ezen kiegészítések alapján vélték jogszerűnek a halálos ítéletek meghozatalát). Az 1960-as évektől azonban, amikor is felerősödött az emberi jogok tiszteletben tartásának kikényszerítése, 32 a közvélemény is átalakult: a halálbüntetés immáron egy kegyetlen és jogállamban szokatlan gyakorlattá vált az állampolgárok szemében, amelyet sürgősen felül kellett vizsgálni. Az amerikai Legfelsőbb Bíróság az 1958-as Trop kontra Dulles 33 ügyben kinyilvánította (hivatkozással a VIII. kiegészítésben írott gondolatokra, azonban új felfogásban és megközelítéssel) hogy: egy érett társadalomra a folyamatos fejlődés jellemző a néptömegekkel szembeni irányítás felelősségtudatának tekintetében. Jóllehet a fenti ügy nem tartozott abba a körbe, amelyért a halálos ítélet kiszabható lett volna, a halálbüntetést ellenzők széles tábora (abolicionisták) úgy értelmezték ezen kinyilatkoztatást, mint lehetőséget a büntetőjogi reformokra a halálbüntetés tekintetében. Szerintük az amerikai társadalom érettsége már elérte azt a fejlődési szintet, ahol a legsúlyosabb bűncselekményeket sem kell automatikusan a halálos ítéletnek követnie. 34 Az 1960-as évek végére az abolicionista mozgalom komoly eredményeket tudott felmutatni szerte a földrészen, és a Legfelsőbb Bíróság is átvette mintegy finomhangolta nézeteit a halálbüntetéssel kapcsolatban de ami a legfontosabb, hogy az elé kerülő ügyek esetében már jelentősen enyhébb ítéleteket hirdetett, mellőzve a legsúlyosabb büntetést. A HALÁLBÜNTETÉS FELFÜGGESZTÉSE A változtatási folyamat tehát elindult, azonban a Legfelsőbb Bíróságnak még komoly erőfeszítéseket kellett tennie, hogy az államok részéről is elfogadott legyen e reformfolyamat. Egyes államok bíróságainak önkényes és szeszélyes döntései, ítéletei meghozatalát, annak egységesítését nagyban segítette a Legfelsőbb Bíróság Furman kontra Georgia állam ügyének végkimenetele (1972). 35 Furman és védői (lelkes abolicionalisták), akinek feljebbviteli tárgyalását a Legfelsőbb Bíróság tette meg, a VIII. kiegészítésre hivatkozva azt próbálta elérni, hogy a Legfelsőbb Bíróság hirdesse ki, hogy Georgia állam Alkotmánya szerint senki sem ítélhető halálra (további hivatkozások a Legfelsőbb Bíróság korábbi állásfoglalásaira). 29 Carl Snyder: The World-Wide Depression of 1930, The American Economic Review, Vol. 21, No. 1, p Eric Monkkonen: Crime and Justice in American History: The Colonies and Early Republic, vol. 2 (1991) Dr. Martin Luther King: The Measure of a Man (Philadelphia: Pilgrim Press, 1959). 33 Trop v. Dulles (356 U.S. 86) 34 Rhona K.M. Smith: Textbook on International Human Rights, Oxford University Press (2005), p Furman v. Georgia, (408 U.S. 238) 586 A Legfelsőbb Bíróság bíráinak álláspontja szerint az állami ítélőbíróságok gyakorlatában, a szavazás jellegéből (titkos szavazás) adódóan lehetnek visszaélésekre utaló jelek, amelyek ellenkeznek a VIII. kiegészítésben megfogalmazott elvrendszer új értelmezésével, ezért semmisnek nyilvánította Georgia állam halálos ítéletét. A korabeli visszás állapotokra jellemző, hogy a Legfelsőbb Bíróság, amely testület maga is titkos szavazással hozza meg döntéseit, 5:4 arányban tudott álláspontra jutni ebben az ügyben. További figyelembe veendő körülmény, hogy a déli államok, köztük Georgia állam is a korábbi évszázadok rabszolgatartó rendszerétől örökölt büntetőjogi szerkezetet továbbá az általános amerikai vélekedésektől eltérő véleményeknek adott hangot, amikor az emberi jogok érvényre juttatása volt a fő kérdés. Ennek az ügynek is köszönhető tehát, hogy a Legfelsőbb Bíróság június 29-én az előtte fekvő 40 halálbüntetésre ítélt személy ügyét visszaadta az állami bíróságoknak az enyhítésre és további 629, a különböző államokban elítéltnek változtatta meg a büntetését életfogytig tartó rabságra 36. A Legfelsőbb Bíróság tehát egy nem hivatalos moratóriumot hirdetett meg a halálbüntetések tekintetében. A DEMOKRÁCIA ÚJ ÚTJAI Jóllehet a fent vázolt az emberi jogok, az élet tiszteletben tartását hirdető mozgalom ismét útjára indult, a Legfelsőbb Bíróság tagjai közül azonban csak két bíró állt ki magánvéleményével határozottan a halálbüntetés ellen. 37 A Legfelsőbb Bíróság későbbi állásfoglalása alapján a Furman kontra Georgia állam egyedi eset, melynek tapasztalatai és gyakorlata minta lehet az Egyesült Államok bíróságai számára, azonban korántsem követendő. Ily módon a Legfelsőbb Bíróság mintegy ajtót nyitott a különböző állami bíróságoknak, hogy azok dolgozzák ki és fogadtassák el a saját büntetőjogi kódexüket, ezen belül a legsúlyosabb ítélet meghozatalát is önállóan dönthessék el. Az első állam Florida, ahol már öt hónappal a nevezett, precedensértékű esetet követően komplett reform valósult meg a büntetőjog, ezen belül a büntetési tételek változtatásának tekintetében, majd ezt követte rövid időn belül 34 állam büntetőjogi reformja. A reformok lényege, hogy a halálos ítéletek meghozatala, szavazás esetén az esküdtek csakis személyazonosságuk nyilvánosságra hozatala mellett ítélkezhetnek; ezzel a módszerrel vélték biztosítottnak az önkényeskedés, a személyeskedés és a szeszélyes döntéshozatal elleni leghatározottabb fellépést. 38 Némely állam kereste a lehetőségét az immáron nyílt esküdtszéki szavazás további irányításának, az esküdtek befolyásolásának. Iránymutatásokat szerkesztettek az esküdtszék tagjai számára, melyben összefoglalták egy esetleges súlyosbítás vagy enyhítés lehetséges körülményeit, a megvalósítás jogi módszereit és az ügyészi-védői személyes tevékenységet. 39 A Legfelsőbb Bíróság is befogadta és jogszerűnek ítélte Florida, 40 Georgia és Texas 41 állam meghozott döntéseit a halálbüntetések illetve a bírósági iránymutatások tekintetében. Az évek múltával nagyban változott a halálbüntetések meghozatalának a gyakorlata is. Általánossá vált a többlépcsős tárgyalás, amikor is az esküdtszék eldöntötte, hogy a vádlott bűnös olyan vádban, amit az adott állam büntető törvénykönyvei halálbüntetéssel sújtanak. A korábbi, Gregg kontra Georgia állam esetből származtatva, az első tárgyalást és esküdtszéki ítélethozatalt követte egy második. A második esküdtszék feladata immáron az volt, hogy a bűnelkövető cselekményét megítélje, vagyis hogy ítélete halál, vagy életfogytiglani szabadságvesztés legyen. Egy másik államközi gyakorlat az volt, hogy az első tárgyalást, esküdtszéki állásfoglalást és bírósági ítéletet követően automatikusan került az ügy az adott állam feljebbviteli bírósága elé. Azon túlmenően, hogy e feljebbviteli bíróság ismételten megvizsgálta az adott ügy dokumentumait továbbá a hozott ítéletet, megváltoztathatta azt. To- 36 Robert Woll: The Death Penalty and Federalism: Eighth Amendment Constraints on the Allocation of State Stanford Law Review, Vol. 35, No. 4 (1983), p Brennan és Marshall bírók 38 Woodson v. North Carolina, the Supreme Court 428 U.S. 280 (1976) 39 Gregg v. Georgia, the Supreme Court 428 U.S 153 (1976) 40 Proffitt v. Florida, the Supreme Court 428 U.S. 242 (1976) 41 Jurek v. Texas, the Supreme Court 428 U.S. 262 (1976) 597 Gulyás Attila vábbi fő feladata volt még a konkrét ügy hasonló fajsúlyú ügyekkel való egybevetése, a párhuzamosságok vizsgálata és lehetőség szerint a meghozott ítéletek harmonizációja, arányosítása. 42 Ezek a reformlépések egyeztek a Legfelsőbb Bíróság akaratával is, amely testület mindenkor kiállt az emberi jogok tiszteletben tartása mellett. Néhány állam azonban ragaszkodott az önrendelkezés jogához ebben a kérdésben is, vagyis hogy az adott állam bírósága és esküdtszéke szabadon dönthessen (a szavazóik felhatalmazása által) élet vagy halál kérdésében. A földrész demokratikus hagyományait őrizve a Legfelsőbb Bíróság nem tette kötelezővé a halálbüntetésről szóló büntetőjogi cikkelyek semmissé tételét, ennek megfelelően a korábbi Legfelsőbb Bírósági moratórium is idejétmúlttá vált, ben ismét halálbüntetést hajtottak végre Utah államban. 44 Még ugyanabban az évben Oklahoma állam volt az első, amely elfogadta a halálos injekciót, mint halálnemet, de újabb öt év telt el, mikorra Texas állam alkalmazta is ezen kivégzési módot újonnan annektált büntetőjogi törvényei alapján. 45 A LEHETŐSÉG KORLÁTOZÁSA A II. világháborút követően az európai demokratikus államok többsége kizárta vagy legalábbis jelentősen leszűkítette a halálbüntetés kiszabásának feltételeit. E folyamat az Egyetemes Emberi Jogok Nyilatkozatának elfogadásakor felerősödött. Az Amerikai Egyesült Államok is hajlott e változások felé, azonban az egyes államok továbbra is fenntartották a halálbüntetés kiszabásának jogát, a legfajsúlyosabb esetekben. Egy 1977-es bűncselekmény esetén, a Legfelsőbb Bíróság állásfoglalása szerint a halálbüntetés alkotmányellenes: egy nemi erőszak áldozatává vált hölgy kapcsán, aki szerencsére túlélte a cselekményt. 46 További az emberi jogok tiszteletben tartása szempontjából kedvező esetek döntések születtek az 1970-es, valamint az 1980-as években, ami az abolicionisták lelkében ismét szikrát gyújtott, felragyogott a halálbüntetések teljes tiltásának reménye. 47 Újabb kapaszkodót nyújtott e küzdelemben, amikor a szellemi beszámíthatatlanságra vonatkozó védőügyvédi érveléseket a Legfelsőbb Bíróság több esetben is befogadta. 48 A halálbüntetést ellenzők győzelemnek tekintették a Legfelsőbb Bíróság döntését az Atkins kontra Virginia állam (2002) büntetőperben, a beszámíthatatlanság immáron kizáró okká vált a halálbüntetés kiszabásának tekintetében. FAJI MEGKÜLÖNBÖZTETÉS A Legfelsőbb Bíróság tévedhetetlenségének is vannak határai. A faji megkülönböztetés vezető vitatémává vált a Legfelsőbb Bíróság egy 1986-os döntése következtében. 49 A vitatott ügy rossz hírnevét a lehetséges esküdteknek az eljáró ügyészség általi, a faji megkülönböztetésen alapuló előválogatása eredményezte, amely széles társadalmi rétegek ellenállását váltotta ki. Újabb, a mai szemmel talán hibás döntés született egy másik büntetőügy felülvizsgálatánál, ahol a védők úgy próbálták a védenc bűnelkövetését igazolni, hogy különböző, az évszázadok alatt felhalmozott, és immáron statisztikai formában is rendelkezésre álló kutatási eredményekkel próbálták alátámasztani, hogy az adott kisebbséghez tartozó bűnelkövetők milyen arányban lettek sújtva a legsúlyosabb büntetéssel. 50 A Legfelsőbb Bíróság nem fogadta el a statisztikai megközelítésen alapuló érvelést, ismételten kinyilvánította, hogy Justicia vak, minden amerikai állampolgárnak azonos jogokat, védelmet biztosít. FIATALKORÚAK 2005 márciusában a Legfelsőbb bírósági döntés a Roper kontra Simmons ügyben egyértelműen megfogalmazta, hogy a halálbüntetés azon személyek esetében, akik életkora a bűnelkövetés időpontjában a 18. életévet még nem haladta meg, az Alkotmánnyal ellentétes, ily módon szigorúan tiltott. 42 USA Today: Appellate court's longest-serving judge battles death penalty, (2007. julius 01.) 43 Jackson and Witherspoon, január Gary Gilmore, firing squad (Utah Appellate Court 25/36/1977) 45 Charles Brooks, december Coker v. Georgia, the Supreme Court 433 U.S. 584 (1977) 47 Ford v. Wainwright, the Supreme Court 477 U.S. 399 (1986) 48 Penry v. Lynaugh, the Supreme Court 492 U.S. 584 (1987) 49 Batson v. Kentucky, the Supreme Court 476 U.S. 79 (1986) 50 McCleskey v. Kemp, the Supreme Court 481 U.S. 279 (1987) 608 Kinyilvánította továbbá, hogy az érett társadalom eszméje megköveteli a fiatalkorúak magasabb szintű védelmét; ezen keresztül a hangsúlyt ismételten eltolta a bűncselekmények megelőzésének, a megelőzés hatékonyságának növelése irányába. A fiatalkorúak védelmének gondolata tehát egy államközi mozgalom kialakulásához vezetett, amely alapján egyre több tagállam annektálta a fiatalkorúak védelmének, a megelőzésnek a büntetőjogban is megjelenő új vonalas politikáját. A Legfelsőbb Bíróság megfogalmazza: a mai társadalmunkban a társadalom úgy tekint a fiatalkorúakra, mint kategorikusan kevesebb bűnnel rendelkező állampolgári csoportra, az átlagos népességhez viszonyítva. 51 Újabb kedvezőtlen fordulat, és a Legfelsőbb Bíróság szeszélyes döntési gyakorlatára rendkívül jellemző egy konkrét ügy kapcsán, hogy az amerikai Alkotmány VIII. kiegészítésére hivatkozva nem tekintette alkotmányellenesnek az olyan fiatalkorú halálbüntetését, akinek életkora csupán 16 vagy 17 év ben az Amerikai Egyesült Államok ratifikálta a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányát. Az egyezmény hatodik fejezete megszabja, hogy halálbüntetés nem alkalmazható azon személyek esetében, akik a bűnelkövetés időpontjában a 18. életévüket még nem töltötték be (ahogyan a korábbiakban már tárgyaltuk, ez a momentum megjelent már a Legfelsőbb Bíróság döntéseiben is). Ily módon az USA bíróságainak, a Legfelsőbb Bíróságnak ismételten revideálni szükséges a döntési mechanizmusát; jóllehet továbbra is fenntartják a jogot a fiatalkorú bűnelkövetők esetén a halálbüntetés kiszabásának. ÚJ SZELEK FÚJNAK Egy 1993-as büntetőügy felülvizsgálatakor a Legfelsőbb Bíróság vizsgálta a halálbüntetés alkotmányosságát az elkövető ártatlanságának esetleges kiderülésekor. 53 A Legfelsőbb Bíróság deklarálta, hogy az elkövető ártatlansága, mint matematikai valószínűség, előfordulhat, azonban olyan kis százalékos arányban, ami a Legfelsőbb Bíróság elé kerülő ügyek esetén elenyésző, gyakorlatilag nulla. Ezen álláspontjával az abolicionalisták azon álláspontját kívánta gyengíteni, mely szerint a halálbüntetés egy örök és visszafordíthatatlan folyamat az elitélt életében, amelyet a későbbiekben felmerülő, az elitélt ártatlanságát bizonyító tények már nem változtathatnak meg. Fenntartotta azt a korábban már világosan kinyilvánított álláspontját is, hogy az egymásra épülő vádeljárások, a különböző bíróságok által végzett vizsgálatok során az elitéltnek és védőinek lehetősége nyílik felszínre hozni az összes, a védelmet befolyásoló-elősegítő körülményt, bizonyítékot. A fenti büntetőügy vizsgálatakor nem fogadta el a Legfelsőbb Bíróság az abolicionalisták álláspontját, az elítélt kivégzése megtörtént. Az abolicionalisták által képviselt elvek mégis célt értek, 2006 augusztusáig 123 személy kapta meg felmentését a legsúlyosabb ítélet alól, a Legfelsőbb Bíróság döntései alapján. 54 TÁRSADALMI TÁMOGATOTTSÁG A halálbüntetés, mint legsúlyosabb, visszafordíthatatlan büntetés megítélése az amerikai társadalom szempontjából folyamatosan változott az évszázadok alatt. A Gallup Intézet kutatásai, a kérdőívek vizsgálata alapján kiderül, hogy 1936-ban a vizsgálatba bevont személyek 61%-a helyesnek ítélte a halálbüntetést az olyan elkövetők esetén, akik gyilkosság miatt kerültek elzárásra. A százalékos arány az 1960-as évek közepére lecsökkent 42%-ra, majd újbóli emelkedést követően 1994-ben 80%-ra kulminálódott óta ismételt csökkenés figyelhető meg, napjainkra a halálbüntetés elfogadottsága körülbelül a 70%-os érték körül mozog, jóllehet figyelembe kell vennünk a reprezentatív, a mintát biztosító társadalmi réteg kiválasztását is, így valószínű, hogy a valós számadatok ennél alacsonyabbak Thompson v. Oklahoma, the Supreme Court 487 U.S. 815 (1988) 52 Stanford v. Kentucky, Wilkins v. Missouri, the Supreme Court 492 U.S. 361 (1989) 53 Herrera v. Collins, the Supreme Court 506 U.S. 390 (1993) 54 Carol Walker: U.S. Supreme Court Rules on Death Penalty Sentencing (2005) 55 A. Demil: Death penalty degrades presumed civilized society (Palm Beach Post január 15.) 61 Több megjelenítése
MAJLÁTH GYÖRGY TUDOMÁNYOS PÁLYÁZAT Ezt egy életen át kell játszani és még azon is túl Büntetőjogi Szekció A tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés emberi jogi megítélése érvek, ellenérvek Kegyetlen Részletesebben A büntető hatalom korlátainak megtartása:
SZERKESZTETTE: Borbíró Andrea. Inzelt Éva. Kerezsi Klára Lévay Miklós. Podoletz Léna A büntető hatalom korlátainak megtartása: a büntetés mint végső eszköz Tanulmányok Gönczöl Katalin tiszteletére A büntető Részletesebben AZ ALKOTMÁNY MORÁLIS ÉRTELMEZÉSE ÉS A TÖBBSÉGI ELV*
Ronald Dworkin AZ ALKOTMÁNY MORÁLIS ÉRTELMEZÉSE ÉS A TÖBBSÉGI ELV* ALKOTMÁNYOS ELLENTMONDÁSOK A legtöbb modern alkotmány nagyon széles és absztrakt megfogalmazásban deklarálja az állammal szembeni egyéni Részletesebben A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG
A Partners for Democratic Change International tagja A BÜNTETŐ ÜGYEKBEN ALKALMAZHATÓ KÖZVETÍTŐI TEVÉKENYSÉG BEVEZETÉSÉNEK TAPASZTALATAI MAGYARORSZÁGON - 2008 - Budapest 2 A büntető ügyekben alkalmazható Részletesebben Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola. dr. Váczi Péter. A jó közigazgatási eljáráshoz való alapjog és annak összetevői
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Váczi Péter A jó közigazgatási eljáráshoz való alapjog és annak összetevői Doktori értekezés Témavezető: Dr. Patyi András, PhD tanszékvezető Részletesebben A STRASBOURGI BÍRÓSÁG ÉS AZ EURÓPAI KONSZENZUS
Polgári Eszter A STRASBOURGI BÍRÓSÁG ÉS AZ EURÓPAI KONSZENZUS ÉRTELMEZÉSI MÓDSZER VAGY UTÓLAGOS IGAZOLÁS? A globalizáció hatására a különbözô bíróságok közötti kommunikáció egyre intenzívebbé válik, és Részletesebben AZ ALAPJOGOK HELYZETE MAGYARORSZÁGON 2004-BEN *
Halmai Gábor AZ ALAPJOGOK HELYZETE MAGYARORSZÁGON 2004-BEN * BEVEZETÔ MEGJEGYZÉSEK Az Európai Parlament (EP) 2001. július 5-i ajánlására az Európai Unió Bizottsága 2002 szeptemberében létrehozott egy független Részletesebben A fogyatékkal élô személyek jogai. tükrében
Bárd Petra A fogyatékkal élô személyek jogai az acquis communautaire tükrében A fogyatékkal élô személyek jogainak szabályozása jelentôs változáson ment keresztül az elmúlt évtizedekben, és ez a változás Részletesebben A MEGFIGYELÉS TÁRSADALMÁNAK PROLIFERÁCIÓJÁTÓL AZ ETNIKAI PROFILALKOTÁSON ÁT AZ ÁLLAMI FELELŐSSÉG KISZERVEZÉSÉIG
Pap András László A MEGFIGYELÉS TÁRSADALMÁNAK PROLIFERÁCIÓJÁTÓL AZ ETNIKAI PROFILALKOTÁSON ÁT AZ ÁLLAMI FELELŐSSÉG KISZERVEZÉSÉIG FÖLDrész Könyvek Sorozatszerkesztők: Balogh Lídia, Majtényi Balázs, Pap Részletesebben Magyar külpolitika a bipoláris világban, 1945 1991 1
Magyar külpolitika a bipoláris világban, 1945 1991 1 Békés Csaba A kelet-közép-európai régió sorsát, lehetőségeit lényegében egészen 1989-ig alapvetően a második világháború végén, 1945-ben létrejött európai Részletesebben 14/15 AZ AMNESTY INTERNATIONAL 2014/15-ÖS JELENTÉSE AZ EMBERI JOGOK HELYZETE A VILÁGBAN
14/15 AZ AMNESTY INTERNATIONAL 2014/15-ÖS JELENTÉSE AZ EMBERI JOGOK HELYZETE A VILÁGBAN AMNESTY INTERNATIONAL Az Amnesty International egy több mint hétmillió embert magába tömörítő globális mozgalom, Részletesebben A kriminálpolitika és a társadalmi bűnmegelőzés kézikönyve 2009. Borbíró Andrea Kiss Anna Velez Edit Garami Lajos (szerk.)
A kriminálpolitika és a társadalmi bűnmegelőzés kézikönyve 2009 II. Borbíró Andrea Kiss Anna Velez Edit Garami Lajos (szerk.) ISBN: 978-963-88445-0-7 Ö ISBN: 978-963-88445-2-1 Nyomdai munkák: FRESH ART Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ BÜNTETŐJOGI JOGALKOTÁSÁNAK LEGÚJABB TENDENCIÁI UDVARHELYI BENCE
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXXII. (2014), pp. 321 337. AZ EURÓPAI UNIÓ BÜNTETŐJOGI JOGALKOTÁSÁNAK LEGÚJABB TENDENCIÁI UDVARHELYI BENCE A 2009-ben hatályba Részletesebben A környezeti ügyek nyilvánossága az információszabadság jövője?
A környezeti ügyek nyilvánossága az információszabadság jövője? Bevezető Nonprofit Szektor Analízis Tanulmányok a részvételi demokrácia gyakorlatáról Dr. Kerekes Zsuzsa Ez a tanulmány azt kívánja bemutatni, Részletesebben A NEMZETKÖZI VÉDELEM NEM EU-HARMONIZÁLT FORMÁI MAGYARORSZÁGON Gyulai Gábor Budapest, 2009. augusztus
A NEMZETKÖZI VÉDELEM NEM EU-HARMONIZÁLT FORMÁI MAGYARORSZÁGON Gyulai Gábor Budapest, 2009. augusztus 2 A NEMZETKÖZI VÉDELEM NEM EU-HARMONIZÁLT FORMÁI MAGYARORSZÁGON 2009 Gyulai Gábor. Minden jog fenntartva. Részletesebben Magyar büntetőjog. Általános rész Balogh, Ágnes Tóth, Mihály
Magyar büntetőjog. Általános rész Balogh, Ágnes Tóth, Mihály Magyar büntetőjog. Általános rész írta Balogh, Ágnes és Tóth, Mihály Publication date 2010-03-31 Szerzői jog 2010-03-31 Ágnes, Balogh; Mihály, Részletesebben Új világrend? Nemzetközi kapcsolatok a hidegháború utáni világban. Szerkesztette Rada Péter
Nemzetközi kapcsolatok a hidegháború utáni világban Szerkesztette Rada Péter A kötet szerzői: Dr. Csicsmann László, egyetemi adjunktus, Budapesti Corvinus Egyetem, Nemzetközi Tanulmányok Intézet Dr. Horváth Részletesebben A TERRORIZMUS KIALAKULÁSÁNAK TÖRTÉNETI HÁTTERE, MEGNYILVÁNULÁSI FORMÁI ÉS JELENLÉTE A XXI. SZÁZADBAN
DETRE ZOLTÁN százados A TERRORIZMUS KIALAKULÁSÁNAK TÖRTÉNETI HÁTTERE, MEGNYILVÁNULÁSI FORMÁI ÉS JELENLÉTE A XXI. SZÁZADBAN THE BACKGROUND HISTORY, FORMS OF APPEARANCE, AND PRESENCE OF TERRORISM IN THE Részletesebben PHD-értekezés. Dr. Kisteleki Károly:
PHD-értekezés Dr. Kisteleki Károly: Az állampolgárság fogalmának és jogi szabályozásának történeti fejlődése - koncepciók és alapmodellek Európában s Magyarországon Témavezető: Dr. Fürész Klára ELTE Állam- Részletesebben A helyreállító igazságszolgáltatás európai jó gyakorlatai a büntetôeljárásban
A helyreállító igazságszolgáltatás európai jó gyakorlatai a büntetôeljárásban 2010 megállapodás mediáció - mediationmediáció jóvátétel reintegráció A helyreállító igazságszolgáltatás európai jó gyakorlatai Részletesebben Koltay András. A Vajnai-ügy * Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélete a vörös csillag viselésének büntethetőségéről
JeMa 2010/1 strasbourgi joggyakorlat Koltay András A Vajnai-ügy * Az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélete a vörös csillag viselésének büntethetőségéről Hivatalos hivatkozás: Vajnai v. Hungary, judgment Részletesebben Egyezmény az emberi jogok és alapvetô szabadságok védelmérôl. és kiegészítô jegyzõkönyvei
Egyezmény az emberi jogok és alapvetô szabadságok védelmérôl és kiegészítô jegyzõkönyvei 1 Official version: Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms as amended by Protocol Részletesebben -------------------------------- Biztonságpolitikai prognózis 2015-ig -------------------------------- Biztonságpolitikai prognózis 2015-ig
Biztonságpolitikai prognózis 2015-ig Megjelenik a Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma támogatásával BHKKA 2010 1 Előszó... 3 dr. Erdős André: Az ENSZ előtt álló kihívásokról... 5 Dunay Pál: Takaréklángon. Részletesebben EGYPÁRTI ALKOTMÁNYBÍRÁK A KÉTHARMAD SZOLGÁLATÁBAN. Az egypárti alkotmánybírák 2011-2014 között hozott egyes döntéseinek elemzése
EGYPÁRTI ALKOTMÁNYBÍRÁK A KÉTHARMAD SZOLGÁLATÁBAN Az egypárti alkotmánybírák 2011-2014 között hozott egyes döntéseinek elemzése 2015 1 Tartalomjegyzék Bevezető... 3 Új bírák, új többség... 7 Bevezető Táblázat Részletesebben Miért a kérdés, hogy mi lett volna, ha?
GAVRIEL ROSENFELD Miért a kérdés, hogy mi lett volna, ha? Elmélkedések az alternatív történetírás szerepéről * Az alternatív történelem A történeti tényeknek ellenszegülő, kontrafaktuális (conterfactual) Részletesebben tanulmányok A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésen alapuló térség jogforrásainak feltárása [*] CZIGLER DEZSŐ TAMÁS HORVÁTHY BALÁZS
tanulmányok CZIGLER DEZSŐ TAMÁS HORVÁTHY BALÁZS A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésen alapuló térség jogforrásainak feltárása [*] I. BEVEZETŐ Az Európai Unión belül a határok megszüntetése, Részletesebben DGAPbericht. Nr. 29 / Juni 2015
DGAPbericht Nr. 29 / Juni 2015 Magyarország a médiában 2010-2014 a sajtótudósítások kapcsán A Magyarország Munkacsoport zárójelentése (Klaus von Dohnanyi (Elnök), Gelencsér Ágnes, Hegedűs Dániel, Gereon Részletesebben Egy pragmatikus idealista: John Braithwaite
Egy pragmatikus idealista: John Braithwaite Preventing crime is an impoverished way of conceiving criminologist s mission. Crime is an opportunity to prevent greater evils, to confront crime with a grace Részletesebben A fegyvertartást, fegyverviselést és fegyverhasználatot szabályozó rendszer változásai az Egyesült Államokban és tanulságok Magyarország számára
KISS ÁLMOS PÉTER TÖBB FEGYVER KEVESEBB BŐNÖZÉS A fegyvertartást, fegyverviselést és fegyverhasználatot szabályozó rendszer változásai az Egyesült Államokban és tanulságok Magyarország számára Az Egyesült Részletesebben AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁS ALKOTMÁNYOSSÁGI KÉRDÉSEI. KOLTAY ANDRÁS egyetemi adjunktus (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare VII. 2011/2. 31 141. AZ ÚJ MAGYAR MÉDIASZABÁLYOZÁS ALKOTMÁNYOSSÁGI KÉRDÉSEI KOLTAY ANDRÁS egyetemi adjunktus (PPKE JÁK) LAPSÁNSZKY ANDRÁS egyetemi docens (SZIE DFK, ELTE ÁJK) I. Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG


text:
Az Európai Közösségek Bíróságának munkaprogramja | hírek | Jogi Fórum
2006.07.12. Jogi Fórum / EKB
A luxemburgban működő európai bíróságokon 2006. július 17-től szeptember 3-ig ítélkezési szünet lesz, így mai összeállításunkban az ezt megelőző utolsó munkahéten zajló fontosabb eljárási cselekményeket ismertetjük.
A július 17-től július 21-ig tartó munkahét során az Európai Közösségek Bírósága (Bíróság) 2006. július 18-án, kedden adja ki sajtóközleményét a Bizottság kontra Olaszország (C-119/04) ügyben hozott ítéletéről. Olaszországban az idegen nyelvi lektorok alkalmazási feltételei már korábban is több eljárás tárgyát képezték az Európai Bíróság előtt. 1989-ben és 1993-ban a Bíróság úgy ítélte meg, hogy az idegen nyelvi lektorok alkalmazási szerződéseinek időtartamát szabályozó olasz törvény ellentétes a közösségi joggal. 1995-ben Olaszország törvényt fogadott el az idegennyelv-oktatás megreformálására. Ennek keretében megszüntették az „idegen nyelvi lektor“ státuszt, melynek helyébe „a nyelvtudományi munkatárs“ státusz lépett. E törvény hatálybalépése után a Bizottsághoz számos panasz érkezett a korábbi idegen nyelvi lektoroktól, hogy a státuszváltozás során a javadalmazás és a társadalombiztosítási juttatások tekintetében nem vették figyelembe a lektorként ledolgozott szolgálati időt. A Bizottság e panaszok alapján jogi eljárásokat indított Olaszország ellen.
2001. június 26-án, a C-212/99 sz. Bizottság kontra Olaszország ügyben a Bíróság úgy találta, hogy Olaszország a munkavállalók szabad mozgása tekintetében nem tett eleget az EK-Szerződésből eredő kötelezettségeinek, mivel nem biztosította az egykori idegen nyelvi lektorok szerzett joginak elismerését, annak ellenére, hogy az olasz állampolgárok tekintetében az elismerésre sor került.
A Bizottság 2004. március 4-én ismét eljárást indított Olaszország ellen, melynek keretében annak megállapítására kéri a Bíróságot, hogy Olaszország nem tett eleget a 2001. júniusi ítéletnek. Emellett egy napi 309 750 euró összegű kényszerítő bírság kivetését is kéri Olaszországra, mégpedig a jelen ügyben meghozandó ítélet napjától a kötelezettségszegés megszüntetéséig tartó időszakra.
Poiares Maduro főtanácsnok 2006. január 26-án megtett indítványában úgy vélte, hogy Olaszország továbbra sem tesz eleget a 2001. júniusi ítéletben foglaltaknak, és egy napi 265 000 euró összegű kényszerítő bírság Olaszországra történő kiszabását javasolta az Európai Bíróságnak.
Ezen a napon jelenik meg továbbá a De Cuyper ügyben (C-406/04) hozott ítélet. Ennek tényállása szerint a belga állampolgárságú De Cuyper 1997-től kezdődően munkanélküli ellátásban részesült Belgiumban. 1998-ban – idős korára tekintettel – mentesült a munkanélküli ellátásban részesülőket terhelő, a helyi munkaügyi hivatalnál való rendszeres megjelenés kötelezettsége alól. 1999-ben azt az információt közölte a munkaügyi hivatallal, hogy állandó lakóhelye Belgiumban van. 2000-ben a munkaügyi hivatal rutinvizsgálat keretében megvizsgálta a De Cuyper által a lakóhelyével kapcsolatban szolgáltatott adatok valódiságát. E vizsgálat során kiderült, hogy De Cuyper 1999 januárja óta már nem Belgiumban, hanem Franciaországban lakott állandó jelleggel. Így már nem felelt meg a belga jog által a munkanélküli ellátás folyósításához támasztott azon feltételnek, hogy állandó lakóhelye Belgiumban legyen, e feltétel teljesülésének hiányában pedig a munkaügyi hivatal leállította a munkanélküli ellátás folyósítását, követelve emellett az 1999 januárja óta jogalap nélkül kifizetett összeg, 12,452.78 euró visszafizetését.
De Cuyper a munkaügyi hivatal határozatát belga bíróságok előtt megtámadta, és ezen eljárások keretében merült fel a közösségi jog, konkrétan az 1408/71. sz. rendelet (a szociális biztonsági rendszerekről szóló rendelet) és a személyek szabad mozgása elve értelmezésének szükségessége. Az eljáró belga bíróságnak ugyanis kétségei vannak afelől, hogy a munkanélküli ellátás folyósításához megkívánt tényleges ottlakás kötelezettsége összhangban van-e a közösségi joggal.
Geelhoed főtanácsnok 2006. február 2-án megtett indítványában úgy vélte, hogy a kérdéses belga szabályozás és igazgatási gyakorlat összhangban van a közösségi joggal.
Végezetül nyilvánosságra kerül a Bíróság döntésea Meca-Medina és Majcen kontra Bizottság (C-519/04 P) ügyben is, amely fellebbezés az Elsőfokú Bíróság T-313/02 ügyben hozott ítélete ellen. Itt a két felperes hosszútávúszó sportoló, amely sport a vízi maratonnak felel meg. A Salvador de Bahiában (Brazília) megrendezett hosszútávúszó világbajnokságon, ahol a felperesek az első és a második helyet szerezték meg, 1999. január 31-én végzett doppingellenőrzésen a nandrolon tekintetében mindkettőjük doppingtesztje pozitív lett. A Nemzetközi Úszószövetség Dopping Panelja 1999. augusztus 8-án hozott határozatával a két sportolót négy évre eltiltotta, mely eltiltást később két évre mérsékelték. A felperesek ezt követően panaszt tettek a Bizottságnál, amelyben felvetették a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) által elfogadott, és a Nemzetközi Úszószövetség által átültetett doppingellenes szabályzat egyes rendelkezéseinek, valamint a doppingvizsgálat során követett egyes gyakorlatok összeegyeztethetetlenségét a közösségi versenyszabályokkal és a szolgáltatásnyújtás szabadságával. Mindenekelőtt a tűréshatárnak a nandrolon tekintetében 2 ng/ml-ben történt meghatározása minősülhet álláspontjuk szerint a NOB és az általa akkreditált 27 laboratórium közötti összehangolt magatartásnak. Ez a küszöbérték véleményük szerint tudományos szempontból megalapozatlan, és az ártatlan vagy csak egyszerűen gondatlan sportolók eltiltásához vezethet. A felperesek szerint esetükben a tűréshatár megállapított túllépése származhatott a nem herélt kan disznó húsát tartalmazó étel fogyasztásából is. Továbbá a NOB által elfogadott objektív felelősségi szerkezet, valamint a sport területén a jogviták választottbírósági úton történő eldöntésére felállított intézményeknek (Sport Választottbíróság és Nemzetközi Sport Választottbírósági Tanács) a NOB-tól való nem kellő függetlensége mind a szabályozás versenyellenes jellegét erősítik. A Bizottság határozatban utasította el a felperesek panaszát, megállapítva, hogy a doppingszabályozásra nem vonatkoznak az Unió versenyjogi rendelkezései.
A felperesek a Bizottság e határozatát először az Elsőfokú Bíróság előtt támadták meg, amely a keresetet megalapozatlanként elutasította (T-313/02 ügy). A két sportoló a jelen eljárásban az Elsőfokú Bíróság ezen ítélete ellen nyújtott be fellebbezést az Európai Bírósághoz. Léger főtanácsnok 2006. március 23-án megtett indítványában a fellebbezés elutasítását javasolta az Európai Bíróságnak.
Az Európai Bíróságon július 17-től szeptember 3-ig ítélkezési szünet van. Ítélethirdetésre – kivételesen – az ítélkezési szünetben is sor kerülhet.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Hét másodperc: fair use! – COPY21
Hét másodperc: fair use!
ápr 03, 2013 by Dr. Mezei Péter	in fair use
Ezen a blogon nem egyszer hangzott már el a fair use mágikus kifejezés. A napokban született egy olyan ítélet, amely kiválóan példázza, mit is jelent ez az amerikai jogintézmény. Vegyük röviden szemügyre miről is van szó.
Ed Sullivan (forrás: Filmbug)
Adott egy felperes, aki az Ed Sullivan Show felvételeinek szerzői jogait gyakorolja. (Sullivan 1948 és 1971 között zenés műsora keretében igyekezett megismertetni az amerikai televízió nézőkkel a legújabb zenei szenzációkat. Sokak szerint a The Beatles amerikai sikere is a showban történő fellépésnek köszönhető.) A Four Seasons zenekar (többek közt) 1966. január 2-án járt a stúdióban, és mutatta meg tehetségét. Sok-sok évvel később a perben alperes Dodger Productions színpadra vitt egy musicalt, “Jersey Boys” címmel, mely a Four Seasons karrierjét mutatta be négy felvonásban. A felvonásokhoz a zenekar négy énekese, az “évszakok” adták a hangjukat: Tommy DeVito (tavasz), Bob Gaudio (nyár), Nick Massi (ősz) és valamennyiük legismertebbike, Frankie Valli (tél). Az első felvonás végén az említett 1966-os felvétel hát másodperces részletét vetítették ki a színházban, ahogy Ed Sullivan felkonferálja a maga jól ismert módján a Four Seasons-t.
A Dodger céget a műsor szerzői jogait gyakorló SOFA cég alapítója azért perelte be, mert a musical készítői nem kértek tőle engedélyt a felhasználásra. A szövetségi fellebbviteli bíróság azonban helyben hagyta az elsőfokú bíróság azon ítéletét, amely a keresetet elutasította, mondván: a felhasználás fair use-nak tekinthető.
E jogintézmény négy különálló faktor vizsgálatát és egyensúlyozását teszi szükségessé annak eldöntésekor, hogy jogsértésről, vagy engedélyhez és díjfizetéshez nem kötött (egyfajta) szabad felhasználásról beszélhetünk.
Az első faktor azt vizsgálja, hogy kereskedelmi célú-e a hasznosítás vagy sem. Bár erre a válasz egyértelmű igen, a bíróság arra is utalt, hogy a gyakorlatnak megfelelően mindez mellékessé válik, ha a felhasználás transzformatív, vagyis átalakító jellegű. A bíróság úgy látta: a múlt eme jeles eseményének a felhasználása történelmi jelentőségénél fogva indokolt lehet az első faktor alapján. (Nem mondom, ez európai fülnek kissé furcsa érvelés, de nem árt tudni, hogy nem ez az első hasonló döntés. A Kennedy elnök ellen elkövetett merényletről készült, nagyon híres Zapruder videóból kiemelt képkockák üzleti célú felhasználását is fair use-ként értékelte a bíróság arra tekintettel, hogy a népnek joga van megismerni annak tartalmát.)
A második faktor a forrás mű (vagy részlete) természetére kérdez rá, vagyis hogy mennyire védi az adott kifejezést a szerzői jog. A bíró szerint bár a show egésze egyértelműen jogvédettnek tekinthető, a felkonferálás maga nem.
A harmadik faktor azt vizsgálja, hogy a felhasznált rész mennyiségileg túlzó-e vagy minőségileg kiemelkedően fontos-e. A bíróság erre ugyancsak nemleges választ adott: a hét másodperc nem sok, Sullivan védjegyszerű gesztikulálását pedig nem a szerzői jog feladata védeni. Ahogy a bíróság mondta:
“charisma, however, is not copyrightable”.
Végül a negyedik faktor azt próbálja kideríteni, hogy a felhasználásnak volt-e bármiféle negatív hatása a forrásmű potenciális piacára. A bíróság erre ismételten elutasító választ adott, mondván, hogy a musical képtelen lenne helyettesíteni az eredeti show-t.
Mindent egybevetve tehát a bíróság egyértelműen a fair felhasználás mellett tette le a voksát. Trott bíró szavaival élve:
“this case is a good example of why the ‘fair use’ doctrine exists”.
Az ügy kapcsán lásd még Duane Morris bejegyzését a blogján. (Köszönet a hírért külön-külön Hajdú Dórinak és Munkácsi Péternek.)
Tagged with: Ed Sullivan Show, SOFA v. Dodger

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Kúria határozatot hozott munkáltató egészségsértése miatti kártérítés tárgyában | K Ú R I A
A Kúria határozatot hozott munkáltató egészségsértése miatti kártérítés tárgyában
Tájékoztató a Kúria M.I. tanácsa által 2019. június 17-én tárgyaláson kívül elbírált Mfv.I.10.521/2018. számú jelentős ügyről.
A döntés elvi tartalma: I. A bíróságok tájékoztatási kötelezettsége és a feleket terhelő bizonyítási szabályok figyelembevételével kell állást foglalni arról, hogy a munkavállaló betegségének munkaviszonnyal való összefüggése nagymértékben valószínűsíthető-e, továbbá megállapítható-e, hogy a kárt a munkáltató működésével összefüggésben szenvedte el.
II. Ennek során kiemelten kell értékelni a konkrét munkafeladatokhoz tartozó munkavédelmi előírásokat, a védőeszközök biztosítását és mindezek használatának ellenőrzését.
A felperes korábban különböző munkáltatóknál fényezőként, majd 1997. június 15-től az alperesnél festőként állt munkaviszonyban. 2013-ban szájfenéki tumort és nyaki nyirokcsomó áttétet diagnosztizáltak nála, 2013. július 15-ei operáció során nyelvét eltávolították. Az ÁNTSZ megállapította, hogy a felperes megbetegedése és 35 évi fényező, festő munkakörben elszenvedett multiplex vegyi anyag expozíciója között az ok-okozati összefüggés nem zárható ki. Erre tekintettel a Kormányhivatal megállapította, hogy a felperes megbetegedése foglalkozási megbetegedés. A felperes keresetében vagyoni és nem vagyoni kárának megtérítését, az alperes a kereset elutasítását kérte. Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította. A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a jogszabályoknak megfelelően a keresetnek történő helyt adást kérte. Az alperes ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában való fenntartására irányult.
A felülvizsgálati kérelem megalapozott. Jelen perben abban a kérdésben kellett állást foglalni, hogy a felperes megbetegedése és az alperesnél 16 éven át végzett tevékenysége között fennáll-e az okozati összefüggés, így a munkáltatót terheli-e kártérítési kötelezettség. A csatolt orvosszakértői vélemény szerint nem volt kétséget kizáróan igazolható az okozati összefüggés a felperes megbetegedése és az alperesnél fennálló munkavégzés között, de az nem is zárható ki. A szakvélemény azt is rögzítette, hogy a vegyi anyagok nem voltak rákkeltő besorolásúak, azonban ezek némelyike csekély mértékben, de tartalmazott rákkeltőnek minősülő összetevőt. A vélemény azt is tartalmazta, hogy az Egészségügyi Világszervezet Nemzetközi Rákkutató Ügynökségének jelentése szerint a festő munkakörben dolgozók esetében a tüdő és hólyagtumor lehetősége valószínűbb. A jogvita eldöntése szempontjából nem hagyható figyelmen kívül az Mt. 51. § (4) bekezdése, amely szerint a munkáltató biztosítja az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munkavégzés követelményeit. Ezen jogszabályhely betartását az eljárás során nem vizsgálták, és nem értékelték a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény (Mvt.) 42. § b) pontját sem. A perben nem vizsgálták, hogy a munkavégzés ezen előírásoknak megfelelt-e. Fentiekre figyelemmel a felperes alappal sérelmezte, hogy a bíróságok a szakértői vélemény kiegészítését nem tartották szükségesnek, ez által pedig az őt terhelő bizonyítási kötelezettség ellenére a tényállás tisztázásának lehetőségétől elzárták [Pp. 141. § (2) bekezdés; Pp. 177. § (1) bekezdés]. A kifejtettek miatt a bizonyítási kötelezettség, valamint a bíróság erre irányuló tájékoztatási kötelezettsége szabályainak figyelembevételével a tényállást a fentiek szerint ki kell egészíteni (igazságügyi szakértői vélemény, munkavédelmi szabályok, ezek betartásának tényleges ellenőrzése, konkrét munkafeladatok, védőeszközök biztosítása). A kifejtettekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság ítéletére kiterjedően hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította a Pp. 275. § (4) bekezdése értelmében.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
⭐Tantárgyi tematika Nemzetközi- és európai pénzügyi jog
Download "Tantárgyi tematika Nemzetközi- és európai pénzügyi jog"
1 Tantárgyi tematika Tantárgy neve Nemzetközi- és európai pénzügyi jog Neptun kódja: J3:xD(ae):Nmod:07 Képzés- tagozat: osztatlan jogász mester nappali tagozat Tantárgy kreditszáma: 3 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Simon István, tanszékvezető egyetemi docens Számonkérési forma: beszámoló Erős előfeltétel: J3:PÜJ(1) Gyenge nincs előfeltétel/társfeltétel: Kapcsolódik-e hozzá nem gyakorlat/szeminárium? Előadások tematikája: 1. hét: Alapkérdések. Nemzetközi globális regionális pénzügyi jog? A nemzetközi- és európai pénzügyi jog tárgya és rendszere. A globális pénzügyi szabályozás/irányítás szervezetei. Regionális integrációk. Fejlesztési bankok 2. hét: Globális számviteli standardok és az EU szabályozás 3. hét: Az államok makrogazdasági problémáinak globális kezelése és az EU megoldás. A KBER. Az államadósság finanszírozásának EU intézményei 4. hét: A pénzügyi piac szabályozásának módszerei. Liberalizáció, dereguláció, rereguláció. Az EU belső piaca. A Bázeli Bizottság, az OECD, a WTO és az FSB. 5. hét: Bankunió és a pénzügyi piac felügyelete az EU-ban. Pénzügyi csoport felügyelete. A bankválság kezelése az Európai Unióban 6. hét: Az ENSZ költségvetése. Az EU költségvetése. Nemzetközi vámjog, EU vámjog. 7. hét: Nemzetközi adójog I. Bevezetés, alapkérdések. Modellegyezmények. Az OECD Modellegyezmény szerkezete, a hatály kérdései, fogalmak 8. hét: Nemzetközi adójog II. Munkajövedelmek, közszolgálatból származó jövedelmek, nyugdíjak, hallgatók jövedelme és a professzori klauzula, művészek és sportolók 9. hét: Nemzetközi adójog III. Ingatlan hasznosításából és vállalkozásból származó jövedelem, telephely, kapcsolt vállalkozások, 10. hét: Nemzetközi adójog IV. Passzív jövedelmek, tőkenyereség, egyéb jövedelem, a vagyon adóztatása, a kettős adóztatás elkerülése, a diszkrimináció tilalma, információcsere,egyéb rendelkezések, 11. hét: EU adójog I. A Szerződés adózásra vonatkoztatható rendelkezései. Adóharmonizáció. Az Európai Bíróság esetjoga 12. hét: EU adójog II. Az Európai Bíróság esetjoga 13. hét: Tanulságok Tananyag: [A tananyag egyes részei angol nyelven készültek, ezeket így bocsátjuk a hallgatók rendelkezésére (jelöljük meg a közvetlen internetes elérhetőséget), magyarul nem érhetők el.] 1. Az előadásokon elhangzottak 2. Nagy Tibor: Nemzetközi Pénzügyi jog in: Pénzügyi jog II. (szerk: Simon István) Osiris, Bp. 2012, VIII. rész 3. Nagy Tibor: A nemzetközi pénzügyi jog rendszerének és elméletének változásai In: Fazekas Marianna, Nagy Marianna (szerk.) Tanulmányok Berényi Sándor tiszteletére. 488 p. Budapest: ELTE Eötvös Kiadó, pp Nagy Tibor: Magyarország részvétele a NATO pénzügyi integrációban in: Blahó András (szerk.) Elmaradottság - fejlődés - átalakulás /Underdevelopment - development - transition: Tanulmányok Szentes Tamás akadémikus 70. születésnapja tiszteletére. 443 p. Budapest: BKÁE Világgazdasági Tanszék, 2003.2 Kötelező és ajánlott irodalom: pp A Pénzügyi jog I. [szerk: Simon István (Osiris Bp. 2007)] és a Pénzügyi jog II. [szerk.: Simon István (Osiris Bp. 2012)] tankönyvek vizsgakövetelményekben meghatározott részei 6. Simon István: A pénzügyi piac strukturális szabályozása, JoGoK 1/1., Az előadásokon meghatározott, a Neptun rendszerbe feltöltött szakirodalom, nemzetközi szervezetek dokumentumai, jogesetek. 8. A vizsgakövetelményekben megjelölt tárgykörben kibocsátott jogszabályok Neptun rendszerbe feltöltött kivonatai Ajánlott irodalom a tananyag körében megjelölt művekben meghatározott szakirodalom, továbbá a következő művek: (1) Magyar nyelven megjelent művek: Lőrincz Alajosné: Nemzetközi Pénzügyek, Aula, 2007, Budapest; BOD Péter Ákos: Pénzügyi alapok; Magyar Szemle Könyvek, 2013, Budapest; Dani RODRIK: A globalizáció paradoxona, Corvina, Budapest, 2014; POLÁNYI Károly: A nagy átalakulás, Napvilág, Budapest, 2002; IVÁN Gábor: Bevezetés az Európai Unió költségvetésébe, Osiris, 2007, Budapest; VÍGVÁRI András et al.: A magyar államháztartás és az Európai Unió közpénzügyei, Complex, 2013, Budapest; ERDŐS Gabriella FÖLDES Balázs ŐRY Tamás: Az Európai Unió adójoga, Complex, 2013, Budapest (e-pub); (2) Idegen nyelven megjelent művek: Charles PROCTOR: Mann on the Legal Aspects of Money, Cambridge University Press, 2012, Cambridge; Thomas COTTIER, John H. JACKSON, and Rosa M. LASTRA (eds.): International Law in Financial Regulation and Monetary Affairs; Oxford University Press, 2012, Oxford; Rosa LASTRA and Lee BUCHHEIT (eds.): Sovereign Debt Management, Oxford University Press, 2014, Oxford; 2012; Chris BRUMMER: Soft Law and the Global Financial System - Rule Making in the 21st Century, Cambridge University Press, 2011, Cambridge; Cynthia C. LICHTENSTEIN: Hard Law vs. Soft Law: An Unnecessary Dichotomy?, The International Lawyer, vol.35., no. 4, Winter 2001, pp ; Joseph STIGLITZ: The Stiglitz Report: Reforming the International Monetary and Financial Systems in the Wake of the Global Crisis, The New Press, 2010; Jean-Pierre CASEY: The MiFID Revolution, Cambridge University Press, 2009, Cambridge; Douglas W. ARNER: Financial Stability, Economic Growth and the Role of Law, Cambridge University Press, 2009, Cambridge; Hugh J. AULT and Brian J. ARNOLD. Comparative Income Taxation: A Structural Analysis (3rd ed). Alphen aan den Rijn, the Netherlands: Kluwer Law International, 2010.; Alan SCHENK and Oliver OLDMAN: Value Added Tax: A Comparative Approach, Cambridge University Press, 2007, Cambridge; Michael LANG: Introduction to the Law of Double Taxation Conventions (2nd edition), IBFD-LINDE, 2013, Amsterdam; Klaus VOGEL: On Double Taxation Conventions, Third Edition, Kluwer Law International, 1997; Klaus VOGEL: Double Tax Treaties and Their Interpretation; Berkeley Journal of International Law, Vol. 4, Iss. 1 [1986], Art. 1 (http://scholarship.law.berkeley.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1039&context= bjil); Reuven S. AVI-YONAH: International Tax as International Law; CUP, 2007, Cambridge; Ekkehart REIMER et al (eds): Permanent Establishments: A Domestic Taxation, Bilateral Tax Treaty, and OECD Perspective; Kluwer Law International, 2011; Niels BAMMENS: The Principle of Non-discriminartion in International and European Tax Law, IBFD, 2012, Amsterdam; Ben J. M. TERRA and Peter J. WATTEL: European Tax Law - 6th Edition,3 Vizsgakövetelmények: Wolters Kluwer, 2012; Michael LANG et. al. (eds) Introduction to European Tax Law: Direct Taxation, Spiramus, 2013, London; Christiana HJI PANAYI: European Union Corporate Tax Law, CUP, 2013, Cambridge; Miguel Poiares MADURO, Pasquale PISTONE et al (eds): Human Rights and Taxation in Europe and the World; IBFD, 2011, Amsterdam; Pasquale PISTONE (ed.): Legal Remedies in European Tax Law, IBFD, 2009, Amsterdam; Wolfgang SCHÖN et.al. (eds.): Allocating Taxing Powers within The European Union, Springer, 2013; Wolfgang SCHÖN (ed.): Tax Competition in Europe, IBFD, 2003, Amsterdam; I. témakör Alapkérdések 1. Nemzetközi, regionális, globális pénzügyi jog; az alternatív kollégium tárgya és tárgyalt joganyag rendszere 2. A BIS és az ENSZ szakosított intézményei (Bretton-Woods: IMF, Világbank csoport), az OECD 3. Standardkészítő szervezetek (Bázel, IOSCO, IAIS); WTO (ENSZ) 4. A G20 és az FSB (Financial Stability Board) 5. Regionális integrációk 6. A regionális fejlesztési bankok - Nagy Tibor: Nemzetközi pénzügyi jog o., o., o. - Nagy Tibor: A nemzetközi pénzügyi jog rendszerének és elméletének változásai - A tárgyalt szervezetek alapító dokumentumainak megjelölt részei (Neptun) II. témakör Nemzetközi számviteli jog 1. A számvitel globális környezete 2. Harmonizáció és standardizáció 3. Számviteli szabályozás az Európai Unióban 4. Az IFRS-ek rendszere áttekintés 5. A US GAAP alapelemei 6. IFRS US GAAP konvergencia program - Constitition of the IFRS Foundation (Neptun) - IFRS, US GAAP, EU jogszabályok részletei (Neptun) III. témakör Nemzetközi monetáris jog, szuverén pénzügyi egyensúlytalanság és kezelése 1. A Bretton-Woods-i intézményi megoldás, az IMF funkciója 2. Devizaszabályozás és liberalizáció 3. A Bretton-Woods-i intézményi megoldás módosulása, a Washingtoni konszenzus 4. A 2008-as pénzügyi válság következményei, szabályozási és intézményi újítások4 5. Az euró; konvergencia kritériumok a Maastrichti Szerződésben, a Központi Bankok Európai rendszere; a Stabilitási és Növekedési Paktum 6. A 2008-as pénzügyi válság hatása az euro zóna tagjaira; a válságkezelés és a gazdasági kormányzás új eszközei (EFSF, ESM szemeszter, euró plusz) - Nagy Tibor: Nemzetközi pénzügyi jog o., o. - Pénzügyi jog I. VII. rész, 3. fejezet - Az IMF és az OECD alapító dokumentumainak részletei (Neptun) - Az OECD deviza liberalzációs kódexei (részletek, Neptun) - A tárgyat érintő EU joganyagok részletei (Neptun) IV. témakör A pénzügyi piac szabályozása 1. A szabályozás céljai; a piacszabályozás módszerei: az eszköztár 2. A tevékenységi kör korlátozása, a kizárólagosság elve, dereguláció és az új piacszerkezet jellemzői 3.A nemzetközi tőkeműveletek korlátozása; liberalizáció; off-shore 4. A határon átnyúló pénzügyi szolgáltatások: korlátozás és liberalizálás; a WTO GATS; az EU belső piaca 5. Globális standardardok: re-reguláció 6. A globális pénzpiaci kormányzás alapelemei - Pénzügyi jog I o. - Simon István: A pénzügyi piac strukturális szabályozása - A Lámfalussy-jelentés kivonata (Neptun) - A tárgyat érintő joganyag kivonata (Neptun) V. témakör Bankunió és az Európai Unió felügyeleti rendszere 1. A de Larosière-jelentés, az EU felügyeleti rendszer létrejötte 2. Spanyol bankválság (2012 nyara), döntés a bankunióról, törésvonalak 3. Bankunió, az új felügyeleti rendszer, USA EU párhuzamok (FED, EKB) 4. Az EKB hatáskörei, a tagállami felügyeletek hatáskörei 5. Szanálási mechanizmus; Betétbiztosítás 6.Pénzügyi csoportok felügyelete - A tárgyat érintő joganyag kivonata (Neptun) - A de Larosière-jelentés részletei (Neptun) 1. Nemzetközi költségvetési jog VI. témakör Költségvetés, vámjog5 2. Nemzetközi szervezetek költségvetése; ENSZ, NATO 3. Az EU költségvetése, a költségvetési eljárás, az EU Számvevőszéke 4. Az EU költségvetés bevételi oldalának szerkezete és nagyságrendje 5. Az EU költségvetés kiadási oldalának szerkezete, a hosszú távú keretek 6. A nemzetközi és az EU vámjog alapkérdései - Nagy Tibor: Nemzetközi pénzügyi jog o., o., 487. o., o. - Nagy Tibor: Magyarország részvétele a NATO pénzügyi integrációban - A tárgyat érintő joganyag kivonata (Neptun) Ajánlott irodalom: Iván Gábor: Bevezetés az Európai Unió költségvetésébe, Osiris, 2007, Budapest VII. témakör A nemzetközi adójog alapkérdései, alapproblémái az OECD Modellegyezmény és hatálya 1. A nemzetközi adójog alapkérdései, a jövedelem és a vagyon kettős adóztatása 2. A modellegyezmények. Az OECD Modellegyezmény szerkezete. A kommentár 3. Az egyezmény értelmezésének alapkérdései 4. Személyi hatály 5. Tárgyi hatály 6. Fogalom meghatározások - Nagy Tibor: Nemzetközi pénzügyi jog Simon István: Nemzetközi adójog, Pénzügyi jog II. IX. rész o. - OECD Modellegyezmény I. és II. rész (Neptun) - Az OECD Modellegyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun) VIII. témakör A magánszemélyek jövedelmeinek nemzetközi adózása 1. A munkajövedelmek adózása; a gazdasági munkáltató 2. Közszolgálatból származó jövedelmek 3. Nyugdíj 4. Hallgató jövedelme és a professzor klauzula 5. Igazgatósági tagok jövedelme 6. Művészek, sportolók jövedelme - Simon István: Nemzetközi adójog, Pénzügyi jog II. IX. rész o. - OECD Modellegyezmény III. rész cikk (Neptun) - Az OECD Modell egyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun)6 IX. témakör Vállalkozási jövedelmek nemzetközi adózása 1. Ingatlan hasznosításból származó jövedelem 2. Vállalkozásból származó jövedelem, hibrid vállalkozási formák 3. A telephely koncepciója, definíciója, példák 4. A telephelynek betudható jövedelem meghatározása 5. Kapcsolt vállalkozások, transzfer ár, adótervezés 6. Az elektronikus üzleti tevékenységből származó jövedelem problémája - Simon István: Nemzetközi adójog, Pénzügyi jog II. IX. rész o. - OECD Modellegyezmény II. rész 5. cikk, III. rész 6.,7.,9. cikk (Neptun) - Az OECD Modell egyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun) - ENSZ Modellegyezmény, meghatározott részek (Neptun) - Az ENSZ Modellegyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun) X. témakör Passzív jövedelmek, tőkenyereség, egyéb rendelkezések 1. A haszonhúzó 2. Kamatjövedelem, osztalékból származó jövedelem, jogdíj 3. Tőkenyereség és egyéb jövedelem, a vagyon adóztatása 4. A kettős adóztatás elkerülésének módszerei, 5. Információcsere, adóhatóságok közötti egyeztetés, a diszkrimináció tilalma 6. Az adóelkerülés korlátozása: a belső jog és a nemzetközi adójog viszonya - Simon István: Nemzetközi adójog, Pénzügyi jog II. IX. rész o. - OECD Modellegyezmény III. rész 13., 21. cikk, IV-VII. rész (Neptun) - Az OECD Modell egyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun) - ENSZ Modellegyezmény, meghatározott részek (Neptun) - Az ENSZ Modellegyezmény kommentárja, meghatározott részek (Neptun) XI. témakör Adóharmonizáció az Európai Unióban, a Bíróság esetjoga 1. Adózás a szerződésekben 2. A közvetett adók harmonizációja 3. Az Európai Bíróság fontosabb döntései a közvetett adók körében 4. Harmonizáció a közvetlen adók körében, az irányelvek 5. Adóverseny és magatartási kódex 6. Joggyakorlat: a munkavállalók szabad áramlása - Nagy Tibor: Nemzetközi pénzügyi jog o. - Pénzügyi jog II o., o. - Az Európai Bíróság esetjoga (Neptun)7 XII. témakör Az Európai Bíróság adótárgyú döntései 1. Joggyakorlat: a letelepedés szabadsága 2. Joggyakorlat: a tőkeáramlás szabadsága 3. Joggyakorlat: a szolgáltatások szabad áramlása 4. Joggyakorlat: a diszkrimináció tilalma 5. Joggyakorlat: adóelkerülés, joggal való visszaélés 6. A nemzetközi adójog és az Európai adójog viszonya - Pénzügyi jog II o., - Az Európai Bíróság esetjoga (Neptun) XIII. témakör Tanulságok 1. A Bretton Woods-i intézményrendszer válsága 2. Dereguláció, liberalizáció: globális konglomerátumok 3. Információtechnológiai forradalom: virtuális valóság és üzlet 4. Szabályozási verseny, offshore, adótervezés és szabályozási arbitrázs 5. A BRICS kihívás 6. A válság és az új megoldások körvonalai. Tananyag: előadás Egyebek: Hasonló dokumentumok
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Pénzügyi jog 2. Neptun kódja: J3:PÜJ(2) Képzés- tagozat: osztatlan jogász mester nappali tagozat Tantárgy kreditszáma: 6 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Simon István, tanszékvezető Részletesebben Tantárgyi tematika. Tantárgy neve Pénzügyi jog 1.
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Pénzügyi jog 1. Neptun kódja: JL4:PÜJ(1) Képzés- tagozat: osztatlan jogász mester levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 0 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Simon István, tanszékvezető Részletesebben A NEMZETKÖZI KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSÉNEK ESZKÖZEI ÉS ADÓTERVEZÉSI VONATKOZÁSAI
A NEMZETKÖZI KETTŐS ADÓZTATÁS ELKERÜLÉSÉNEK ESZKÖZEI ÉS ADÓTERVEZÉSI VONATKOZÁSAI Nobilis Benedek főosztályvezető Adópolitikai és Nemzetközi Adózási Főosztály Kettős adóztatás elkerülésének eszköztára Részletesebben Tantárgyi tematika. A pénzügyi piac szabályozása
Tantárgyi tematika Tantárgy neve A pénzügyi piac szabályozása Neptun kódja: J3:xD(ae):Kmod:10 Képzés- tagozat: osztatlan jogász mester nappali tagozat Tantárgy kreditszáma: 3 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben Tantárgyi tematika. Tantárgy neve Pénzügyi jog 1.
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Pénzügyi jog 1. Neptun kódja: J3:PÜJ(1) Képzés- tagozat: osztatlan jogász mester nappali tagozat Tantárgy kreditszáma: 0 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Simon István, tanszékvezető Részletesebben TEMATIKA Államháztartástan 2. Pénzügyi Jog és Közmenedzsment Tanszék
TEMATIKA Államháztartástan 2. Pénzügyi Jog és Közmenedzsment Tanszék Tárgy neve: Államháztartástan 2. Szak: IGAZGATÁSSZERVEZŐ Tárgy besorolása: kötelező Kreditértéke: 3 Helye a mintatantervben: BA III. Részletesebben NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1)
NEMZETKÖZI MAGÁNJOG 1. J1:NMJ (1) Az előadások tematikája 1. A nemzetközi elemmel rendelkező tényállások elbírálásának különböző módszerei. Nemzeti jogok és nemzetközi jogviszonyok. 2. A nemzetközi kollíziós Részletesebben NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar TANTÁRGYI PROGRAM. 1. számú példány
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar 1. számú példány TANTÁRGYI PROGRAM 1. A tantárgy kódja: RVPTB07 2. A tantárgy megnevezése (magyarul): Adóztatás 1. 3. A tantárgy megnevezése (angolul): Részletesebben Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajogi és tb. alapismeretek Neptun kódja: I1:MUJ Képzés- tagozat: Igazságügyi igazgatási képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 8 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Részletesebben Változó munkajog. Dr. Jakab Nóra Miskolci Egyetem ÁJK, Munka- és Agrárjogi Tanszék 2013/2014 II. félév Oktatási segédanyag
Változó munkajog Dr. Jakab Nóra Miskolci Egyetem ÁJK, Munka- és Agrárjogi Tanszék 2013/2014 II. félév Oktatási segédanyag A kutatás az Európai Unió és Magyarország támogatásával, az Európai Szociális Alap Részletesebben Államháztartási jog fakultatív kollégium
A tantárgy szakmai tartalma Államháztartási jog fakultatív kollégium Előadó: dr. Kaibás Gábor Márk A tantárgy célja, hogy a magyar államháztartási rendszert a Pénzügyi jog tantárgy keretében tanultakat Részletesebben AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK. Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre)
III. évfolyam Pénzügy és számvitel szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Közösségi (EU) pénzügyek tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Közösségi (EU) pénzügyek Részletesebben A globalizáció és pénzügyi rendszer. Dr. Vigvári András egyetemi docens vigvaria@inext.hu
A globalizáció és pénzügyi rendszer Dr. Vigvári András egyetemi docens vigvaria@inext.hu Tudnivalók a kurzusról Szintetizáló funkció, átfogó témákról előadások. Vizsga írásban. Tananyag: Előadások+ Vigvári Részletesebben ÁROP-2.2.22-2013-2013-0001 KÉPZÉS A KONVERGENCIA RÉGIÓKBAN LÉVŐ ÖNKORMÁNYZATOKNAK FENNTARTHATÓ ÖNKORMÁNYZAT E- TANANYAGOKAT BEMUTATÓ KONFERENCIA
ÁROP-2.2.22-2013-2013-0001 KÉPZÉS A KONVERGENCIA RÉGIÓKBAN LÉVŐ ÖNKORMÁNYZATOKNAK FENNTARTHATÓ ÖNKORMÁNYZAT E- TANANYAGOKAT BEMUTATÓ KONFERENCIA A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK FINANSZÍROZÁSI RENDSZERÉNEK AKTUÁLIS Részletesebben BAGER GUSZTÁV. Magyarorszá] =1828= AKADÉMIAI KIADÓ
BAGER GUSZTÁV Magyarorszá] =1828= AKADÉMIAI KIADÓ TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ I. RÉSZ - HÁTTÉR 1. BEVEZETÉS, 1.1. Az elemzés célja 5 1.2. A könyv szerkezete 6 2. A NEMZETKÖZI VALUTAALAP SZEREPVÁLLALÁSA, TEVÉKENYSÉGE Részletesebben Tartalom. I. A nemzetközi adózás alapkérdései. Kettős adóztatás elkerülése, kettős adóegyezmények, az OECD Modellegyezmény
Tartalom I. A nemzetközi adózás alapkérdései II. Kettős adóztatás elkerülése, kettős adóegyezmények, az OECD Modellegyezmény III. Európai Uniós Irányelvek IV. Néhány gyakorlati példa V. Magyarország a Részletesebben 2012/2013. tanév I. (őszi) félév
TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER 2012/2013. tanév I. (őszi) félév TANTÁRGY NEVE: MUNKA- ÉS SZOCIÁLIS JOG III. Neptun kódja: 30703 Előfeltétele: 30702, 30712 Helye a mintatantervben: VII. szemeszter Meghirdetés: Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Regionális gazdaságtan
III. évfolyam Gazdálkodási és menedzsment, Pénzügy és számvitel BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Regionális gazdaságtan TÁVOKTATÁS Tanév: 2014/2015. I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Regionális gazdaságtan Részletesebben Adóterhek optimalizálása Magyarországon és Ausztriában WTS Klient Adótanácsadó Kft. Gyányi Tamás Partner tamas.gyanyi@klient.hu
Adóterhek optimalizálása Magyarországon és Ausztriában WTS Klient Adótanácsadó Kft. Gyányi Tamás Partner tamas.gyanyi@klient.hu Miről lesz szó? A WTS-ről röviden Ausztria általános adózási információk Részletesebben GAZDASÁGSZOCIOLÓGIA I.
GAZDASÁGSZOCIOLÓGIA I. Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TáTK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Tanszék az MTA Közgazdaságtudományi Részletesebben 2014/2015. tanév I. (őszi) félév. Előfeltétele: 30702, 30712 (30702M) Helye a mintatantervben: VII. szemeszter Meghirdetés: őszi szemeszter
TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER 2014/2015. tanév I. (őszi) félév TANTÁRGY NEVE: MUNKA- ÉS SZOCIÁLIS JOG III. Neptun kódja: 30703 (30703M) Előfeltétele: 30702, 30712 (30702M) Helye a mintatantervben: VII. Részletesebben 10.15774/PPKE.JAK.2015.002
dr. Sólyom Borbála AZ ADÓCSALÁS ÉS AZ ADÓELKERÜLÉS ÉS ELLENI HARC AZ EURÓPAI UNIÓBAN AZ ÁLTALÁNOS FORGALMI ADÓZÁS TERÜLETÉN KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG JOGGYAKORLATÁRA DOKTORI ÉRTEKEZÉS Tudományos Részletesebben ADÓK ÉS TÁMOGATÁSOK ALAPJAI
ADÓK ÉS TÁMOGATÁSOK ALAPJAI Budapest, 2007 Szerzők: Burján Ákos Dr. Szebellédi István Sztanó Imréné dr. Dr. Tóth József Szerkesztő: Sztanó Imréné dr. Lektor: Dr. Bokor Pál ISBN 978 963 638 246 9 Kiadja Részletesebben Az Off-shore cégek alkalmazásának elınyei
Az Off-shore cégek alkalmazásának elınyei Stricca Lilla Szmicsek Sándor 2007. november 20. Magyar Könyvvizsgálói Kamara Adótanácsadói Tagozat Témák Az off-shore társaság fogalma, kialakulása A magyar off-shore Részletesebben ÜZLETI KÖRNYEZET AZ EURÓPAI UNIÓBAN
ÜZLETI KÖRNYEZET AZ EURÓPAI UNIÓBAN ELÉRHETŐSÉGEK Oktató: Dr. Törzsök Éva kutató professzor D épület ll. 229 E-mail: torzsok.eva@kkk.bgf.hu Fogadóóra: csütörtök 13.00-14.30 Tanszéki titkárság: Molnárné Részletesebben A pénzügyi rendszer fogalma és funkciói. Monetáris és fiskális politika 1. előadás Dr. Vigvári András vigvaria@inext.hu
A pénzügyi rendszer fogalma és funkciói Monetáris és fiskális politika 1. előadás Dr. Vigvári András vigvaria@inext.hu Tananyag-egyéb tudnivalók Tankönyv:Vigvári András: Pénzügy(rendszer)tan. KJK-KERSZÖV. Részletesebben AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK. Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre)
AJÁNLOTT SZAKDOLGOZATI TÉMAKÖRÖK Pénzügy - Számvitel szak részére (2012/13. Tanévre) Közgazdasági, Pénzügyi és Menedzsment Tanszék: Detkiné Viola Erzsébet főiskolai docens 1. Digitális pénzügyek. Hagyományos Részletesebben Az MNB által előfizetett bel- és külföldi lapok, folyóiratok, adatbázisok listája - 2011
Belföldi lapok Külföldi lapok Acta Oeconomica Állam- és Jogtudomány Chip Számítógép Magazin (DVD melléklettel) Élet és Irodalom Figyelő /Profit plusz csomag: Figyelő TOP 200; Figyelő Trend Figyelő /plusz Részletesebben dr. Hetényi Géza Főosztályvezető EU Gazdaságpolitikai Főosztály Külügyminisztérium
Az Európai Unió jelenlegi kihívásai A gazdasági válság kezelésére kidolgozott átfogó uniós gazdaságpolitikai intézkedéscsomag dr. Hetényi Géza Főosztályvezető EU Gazdaságpolitikai Főosztály Külügyminisztérium Részletesebben 08/10/2015 A PÉNZÜGYI INTEGRÁCIÓS FOLYAMAT
2 A PÉNZÜGYI INTEGRÁCIÓS FOLYAMAT ÚT A GAZDASÁGI ÉS MONETÁRIS UNIÓ MEGVALÓSÍTÁSA FELÉ A GAZDASÁGI KORMÁNYZÁS MEGERŐSÍTÉSE KENGYEL ÁKOS Ph.D., Doc. Habil. EGYETEMI DOCENS BCE NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK INTÉZET Részletesebben Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév. Előadások tematikája
Tantárgy neve Munkajog 1. Neptun kódja: J3:MUJ (1) Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Részletesebben A nemzeti gazdaságpolitikák környezete: a globalizáció. Dr. Dombi Ákos (dombi@finance.bme.hu)
A nemzeti gazdaságpolitikák környezete: a globalizáció Dr. Dombi Ákos (dombi@finance.bme.hu) I. A globalizáció értelmezése II. A globalizáció externáliái III. A globalizáció újratervezése A globalizáció Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben Magyar Tudomány Ünnepe 2014
Magyar Tudomány Ünnepe 2014 A foglalkoztatáspolitika jelene és jövője az EU-ban és Magyarországon tudományos konferencia az Általános Vállalkozási Főiskolán 2014. november 6. A konferencia védnöke: Vastagh Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Szolgáltatás menedzsment. tanulmányokhoz
IV. évfolyam szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Szolgáltatás menedzsment tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) II. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Szolgáltatás menedzsment Tanszék: Tantárgyfelelős Részletesebben Közgazdaságtan műszaki menedzsereknek I. SGYMMEN226XXX. Tantárgyfelelős: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens
Közgazdaságtan műszaki menedzsereknek I. SGYMMEN226XXX Tantárgyfelelős: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Tárgyelőadó: dr. Paget Gertrúd főiskolai docens Gyakorlatvezető: dr. Paget Gertrúd Tantárgyi leírás Részletesebben PSZK Mester és Távoktatási Központ / H-1149 Budapest, Buzogány utca 10-12. / 1426 Budapest Pf.:35 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Adózás-Adóigazgatás
PSZK Mester és Távoktatási Központ / H-1149 Budapest, Buzogány utca 10-12. / 1426 Budapest Pf.:35 III. évfolyam GZM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Adózás-Adóigazgatás 2013/2014. I. félév 1 Tantárgy megnevezése Részletesebben Képességek: A nemzetközi pénzügyi rendszer alapvető összefüggéseinek feltárásán keresztül eligazodás a nemzetközi pénzügyi kérdésekben.
Tantárgy neve: Nemzetközi pénzügyek Kódja: LMG_NT127K4 Kreditszáma: 4 A tanóra típusa és száma: 10 óra előadás / 2 konzultációs alkalom Az értékelés módja: kollokvium A tantárgy tantervi helye (hányadik Részletesebben NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM KÖZGAZDASÁGTUDOMÁNYI KAR
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM KÖZGAZDASÁGTUDOMÁNYI KAR NYME KTK Pénzügyi és Számviteli Intézet Finanszírozás kockázatkezelés csaláskutatás pénzügyi, adózási és számviteli szakmai konferencia SOPRON 2012. Részletesebben AZ EURÓ VÁLSÁGA GÖRÖG NÉZİPONTBÓL
DÉLKELET EURÓPA SOUTH-EAST EUROPE INTERNATIONAL RELATIONS QUARTERLY, Vol. 3. No.2. (Fall 2012 Ősz) AZ EURÓ VÁLSÁGA GÖRÖG NÉZİPONTBÓL Thanos Skouras professzor elıadása Budapesten HEGEDÜS ZSUZSANNA Kivonat Részletesebben Szintetikus és analitikus elszámolások. A könyvviteli zárlat. Leltár és leltározás. A költségvetési szervek számlakerete.
TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER 2012/2013. tanév I. (őszi) félév TANTÁRGY NEVE SZÁMVITELI ALAPISMERETEK Neptun kódja: I608E Előfeltétele: - Helye a mintatantervben: V. szemeszter Meghirdetés: őszi szemeszter Részletesebben KÖZPÉNZÜGYI ALAPOK TÁVOKTATÁS II. KONZULTÁCIÓ (2012. NOVEMBER 17.)
KÖZPÉNZÜGYI ALAPOK TÁVOKTATÁS II. KONZULTÁCIÓ (2012. NOVEMBER 17.) Dr. Sivák József tudományos főmunkatárs, c. egyetemi docens sivak.jozsef@pszfb.bgf.hu Az állam hatása a gazdasági folyamatokra. A hiány Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Vállalkozási jogi ismeretek. tanulmányokhoz
III. évfolyam GM szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jogi ismeretek tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2015/2016) őszi félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozási jogi ismeretek Tanszék: Részletesebben TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER
Tantárgyi tematika - 2015/2016 I. félév Tantárgy neve Munkajog 1. Neptun kódja: JL4:MUJ (1) Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge előfeltétel/társfeltétel: Részletesebben A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben Lamanda Gabriella lamanda@finance.bme.hu 2014. október 22.
Lamanda Gabriella lamanda@finance.bme.hu 2014. október 22. Hasznos Érinteni kívánt témák: Monetáris rendszer Pénzügyi piacok Pénzügyi ellenőrzés Tananyag: jegyzet és előadások és esetleges kiegészítések Részletesebben PwC s Academy Képzési naptár. 2014. ősz
PwC s Academy Képzési naptár 2014. ősz Pénzügy és Számvitel Szept. Okt. Nov. Dec. Jan. ACCA DipIFR Nemzetközi számviteli képzés DipIFR Alapozó modulok 7 9. 3 nap / 24 óra DipIFR Kiegészítő modulok 29 Részletesebben Foglalkoztatáspolitika
Foglalkoztatáspolitika Az Unióban és hazánkban Munkaügyi Kapcsolatok szakirány (N,L) Szegedi Egyetem Munkajogi és Szociális Jogi Tanszék (előadás és olvasószeminárium) 2004/05 őszi félév Borbély Tibor Részletesebben Hogyan mérjük egy ország gazdasági helyzetét? Mi a piac szerepe? Kereslet-Kínálat
Bevezetés a Közgazdaságtanba Vizvári Boglárka Témák Általános gazdasági fogalmak Gazdaság és nemzetközi szervezetek Külkereskedelem Általános Gazdasági Fogalmak Mivel foglalkozik a közgazdaságtan? Hogyan Részletesebben Dr. Bozsik Sándor Egyetemi adjunktus pzbozsi@uni-miskolc.hu
NEMZETKÖZI PÉNZÜGYEK Dr. Bozsik Sándor Egyetemi adjunktus pzbozsi@uni-miskolc.hu A4/414. szoba 1 Tantárgy célja Makroszinten: nemzetgazdaságok közötti együttműködés és az árfolyammozgások főbb jellemzői, Részletesebben EURÓPAI FÜZETEK 50. TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL. Nagy Csaba Gazdaságpolitikai koordináció és fiskális politika a GMU-ban
EURÓPAI FÜZETEK 50. SZAKMAI ÖSSZEFOGLALÓ A MAGYAR CSATLAKOZÁSI TÁRGYALÁSOK LEZÁRT FEJEZETEIBÔL Nagy Csaba Gazdaságpolitikai koordináció és fiskális politika a GMU-ban Gazdasági és Monetáris Unió A Miniszterelnöki Részletesebben TANSZÉKI TÁJÉKOZTATÓ a KONTROLLING tantárgyhoz
TANSZÉKI TÁJÉKOZTATÓ a KONTROLLING tantárgyhoz Nappali tagozat Pénzügy és számvitel szak Budapest, 2015. február A TANTÁRGY OKTATÁSÁNAK CÉLJA A tantárgy oktatásának célja az alkalmazott számviteli eljárásokból Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Szervezeti magatartás és vezetés tanulmányokhoz
III. évfolyam GM/VSZ BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozás az EU-ban tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS 2015/2016 I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Vállalkozás az EU-ban Tanszék: Vállalkozás és Emberi Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben Miről lesz szó? A fejlesztési források növelése. Trendek, elképzelések és várható fejlemények a nemzetközi fejlesztési együttműködésben
Trendek, elképzelések és várható fejlemények a nemzetközi fejlesztési együttműködésben Szent-Iványi Balázs Miről lesz szó? A fejlesztési források növelése Migráció szerepe a fejlődésben Kereskedelmi nyitás Részletesebben Euróválság, válságkezelés bankunió? Dr. Losoncz Miklós kutató professzor, BME GTK
Euróválság, válságkezelés bankunió? Dr. Losoncz Miklós kutató professzor, BME GTK Tartalomjegyzék A GMU szerkezeti hiányosságai A felügyelés erősítése 2010-ben Az integrált pénzügyi keret (bankunió) terve Részletesebben Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK
egyetemi docens Társadalomtudományi Kar Nemzetközi Tanulmányok Intézet Karrier Felsőfokú végzettségek: 1988-1993 Budapesti Közgazdaságtudományi Egyetem, Európa szakirány Tudományos fokozatok: 1998, PhD Részletesebben Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar. Közigazgatás-tudományi Doktori Iskola
1 Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Kar Közigazgatás-tudományi Doktori Iskola Tantárgy neve: A közszféra humánerőforrás gazdálkodásának nemzetközi trendjei Oktató: Linder Viktória, PhD Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Számviteli Sajátosságok. tanulmányokhoz
III. évfolyam Számvitel szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Számviteli Sajátosságok tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév: 2014/2015. I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Számviteli Sajátosságok Tanszék: Részletesebben KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK. Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2011. március 10.
KAPCSOLT VÁLLALKOZÁSOK Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2011. március 10. a tulajdonosok között férj magyar kft. feleség férj férj részesedés szerzés feleség feleség férj, feleség Részletesebben NEMZETKÖZI, ILLETVE EURÓPAI ADÓJOGI KONFLIKTUSOK ÉS KEZELÉSÉNEK MÓDJAI
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, TomusXXV/1. (2007), pp. 267-265 NEMZETKÖZI, ILLETVE EURÓPAI ADÓJOGI KONFLIKTUSOK ÉS KEZELÉSÉNEK MÓDJAI ERDŐS ÉVA* Jelen tanulmány címe felvetheti elsőként azt a kérdést, Részletesebben Monetáris Unió.
Monetáris Unió Ajánlott irodalom: Horváth Zoltán (2007): Kézikönyv az Európai Unióról 303-324. oldal Felhasznált irodalom: Györgyi Gábor: Magyarország: az eurokritériumok romlása a konvergencia programokban Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. Gazdasági jog 2. tanulmányokhoz
I. évfolyam GM/PS szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog 2 tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS 2014/15 tavaszi félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Gazdasági jog 2 Tanszék: Közgazdasági Tanszéki Osztály Részletesebben A pénzügyek jelentősége
Pénzügyek alapjai A pénzügyi rendszer fogalma, funkciói, elemei, folyamatai és struktúrái és alrendszerei Dr. Vigvári András intézetvezető egyetemi docens vigvari.andras@pszfb.bgf.hu Pénzügy Intézeti Tanszék Részletesebben NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar TANTÁRGYI PROGRAM
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar 1. számú példány TANTÁRGYI PROGRAM 1. A tantárgy kódja: RVPTB31 2. A tantárgy megnevezése (magyarul): Gazdasági szakismeretek (pny.) 1. 3. A tantárgy Részletesebben Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Kar Budapest Pénzügy mesterszak Tantárgyi útmutató
Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Kar Budapest Pénzügy mesterszak Nappali tagozat Tantárgyi útmutató Pénzügyi kontrolling 1 Tantárgy megnevezése: PÉNZÜGYI KONTROLLING Tantárgy kódja: Részletesebben MSC szakdolgozati témák 2015/2016. tanév I. félév
MSC szakdolgozati témák 2015/2016. tanév I. félév Dr. Bozsik Sándor Megyei jogú város gazdálkodásának bemutatása és komplex pénzügyi elemzése Adóellenőrzés egy gazdálkodási szerv esetében Nemzetközi adózási Részletesebben A NEMZETKÖZI ADÓZÁS ÚJ KIHÍVÁSAI: A DIGITÁLIS GAZDASÁG
RÁCZ DÁNIEL Pénzügyi Jogi Tanszék Témavezető: dr. Simon Istán tanszékvezető egyetemi docens A NEMZETKÖZI ADÓZÁS ÚJ KIHÍVÁSAI: A DIGITÁLIS GAZDASÁG A nemzetközi adózás első számú szabályozási kihívása napjainkban Részletesebben Európai adóharmonizáció más szemmel
Európai adóharmonizáció más szemmel Predesztináció vagy szakmai deficit? Dr. Herich György MOKLASZ 1 VII. Nemzetközi Adókonferencia 2 Predesztináció A predesztináció, vagy eleve elrendelés a görög prooridzó Részletesebben Vizsgakérdések az A magyar pénzügyi és költségvetési politika fejlődési útja napjainkig című fejezethez
Vizsgakérdések az A magyar pénzügyi és költségvetési politika fejlődési útja napjainkig című fejezethez 15 pontos kérdések 1. kérdés: Mutassa be a pénz és a pénzügyi igazgatási rendszer szerepének alakulását Részletesebben Tantárgyi program 2013/2014. I. félév
Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Kar Vállalkozás és Emberi Erőforrások Intézeti Tanszék Tantárgy megnevezése Tantárgyi program 2013/2014. I. félév Vállalkozástan II. Tantárgy kódja: Részletesebben Téma Megjegyzés Tanszék Konzulens Fogyasztóvédelem az Európai Unióban Alapszakosoknak. Európai Köz- és Magánjogi Tanszék Dr. Bóka János Az Európai
Téma Megjegyzés Tanszék Konzulens Fogyasztóvédelem az Európai Unióban Alapszakosoknak. Európai Köz- és Magánjogi Tanszék Dr. Bóka János Az Európai Unió intézmény- és döntéshozatali rendszere Alapszakosoknak. Részletesebben A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása
A nem állami nyugdíjrendszerek európai szabályozása Párniczky Tibor IX. Pénztárkonferencia - Eger - 2006. november 8.-9. Tájékoztató Melyik Európa? A szabályozás területeiről Tagok jogai Intézményi szabályozás Részletesebben Penta Unió Zrt. A telephely szabályozása kettős adóztatási egyezményeinkben
Penta Unió Zrt. A telephely szabályozása kettős adóztatási egyezményeinkben NÉV: Szőke Angéla Szak: Okleveles nemzetköziadó-szakértő Konzulens: Csantavériné Botgál Tünde Tartalomjegyzék 1. Bevezetés... Részletesebben NEMZETKÖZI LEHETŐSÉGEK A KÖZIGAZGATÁS-TUDOMÁNYI KARON KOWALIK TAMÁS DÉKÁNI HIVATAL, NEMZETKÖZI ÜGYEK E-MAIL: KOWALIK.TAMAS@UNI-NKE.
NEMZETKÖZI LEHETŐSÉGEK A KÖZIGAZGATÁS-TUDOMÁNYI KARON KOWALIK TAMÁS DÉKÁNI HIVATAL, NEMZETKÖZI ÜGYEK E-MAIL: KOWALIK.TAMAS@UNI-NKE.HU Nemzetközi kapcsolataink bővülése Az NKE KTK-n (2011-2014) Nemzetközi Részletesebben Tantárgyi tematika Tantárgy neve Neptun kódja: Képzés- tagozat: Tantárgy kreditszáma: Tantárgyfelelős: Számonkérési forma: Erős előfeltétel: Gyenge
Tantárgyi tematika Tantárgy neve Munkajog 2. Neptun kódja: JL4:MUJ (2) Képzés- tagozat: osztatlan jogász képzés levelező tagozat Tantárgy kreditszáma: 7 kredit Tantárgyfelelős: Dr. Horváth István habilitált Részletesebben Nemzetközi Adózás - Gyakorlati példák a kettős adóztatás és kettős nem adóztatás területéről
Nemzetközi Adózás - Gyakorlati példák a kettős adóztatás és kettős nem adóztatás területéről Jancsa-Pék Judit LL.M. Vezető manager, LeitnerLeitner 2012. október 5. Sopron 1. Bevezetés Eddig áttekintettük: Részletesebben Pénzügyi és Számviteli Intézet intézetvezető: Prof. Dr. Vigvári András CSc. Számvitel Intézeti Tanszék
TANTÁRGYAK INTÉZETI TANSZÉKI BONTÁSBAN A Budapesti Gazdasági Főiskolán és a karokon szakmai intézetek működnek. Az intézetekhez intézeti tanszékek illetve intézeti tanszéki osztályok kapcsolódnak. A Pénzügyi Részletesebben Az MNB szerepe a fizetési rendszerek fejlesztésében
Az MNB szerepe a fizetési rendszerek fejlesztésében 2001/2 Készítette a Pénforgalmi önálló osztály Vezetõ: Prágay István fõosztályvezetõ Kiadja a Magyar Nemzeti Bank Titkárságának Tájékoztatási Osztálya Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ HUMÁNGAZDÁLKODÁS ÉS MENEDZSMENT SZAK NAPPALI TAGOZAT
Számvitel Intézeti Tanszék /fax: 383-8480 Budapest 72. Pf.: 35. 1426 III. ÉVFOLYAM TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ HUMÁNGAZDÁLKODÁS ÉS MENEDZSMENT SZAK NAPPALI TAGOZAT Humán kontrolling c. tárgy tanulmányozásához 2014/2015.tanév Részletesebben KUTATÁSI PROJEKT. Dr. SZŐKE Gergely László Pécsi Tudományegyetem, Állam- és Jogtudományi Kar Informatikai- és Kommunikációs jogi Kutatóintézet (IKJK)
KUTATÁSI PROJEKT Dr. SZŐKE Gergely László Pécsi Tudományegyetem, Állam- és Jogtudományi Kar Informatikai- és Kommunikációs jogi Kutatóintézet (IKJK) ALAPINFORMÁCIÓK A projekt időtartama 2011.01. 2012.12.31 Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program A közpolitikai, kormányzati és közszolgálati hatékonyság nemzetközi modelljei Nemzeti Közszolgálati Egyetem Postacím: Részletesebben Feltételes Adómegállapításokkal és Jellegükben vagy Hatásukban Hasonló Egyéb Intézkedésekkel Foglalkozó Különbizottság JELENTÉSTERVEZET
Európai Parlament 2014-2019 Feltételes Adómegállapításokkal és Jellegükben vagy Hatásukban Hasonló Egyéb Intézkedésekkel Foglalkozó Különbizottság 20.7.2015 2015/2066(INI) JELENTÉSTERVEZET a feltételes Részletesebben VEZETÉSELMÉLET ÉS MÓDSZERTAN
Budapesti Gazdasági Főiskola Pénzügyi és Számviteli Kar Budapest Levelező tagozat SZÁMVITEL MESTERSZAK VEZETÉSELMÉLET ÉS MÓDSZERTAN Tantárgyi útmutató 2012/2013 tanév őszi félév 1 Tantárgy megnevezése: Részletesebben Keresztély Tibor. Tanulmányok. Tanítási tapasztalat. Kutatási tevékenység
Keresztély Tibor Budapesti Corvinus Egyetem Közgazdaságtudományi Kar Statisztika Tanszék 1093 Budapest, Fővám tér 8. Telefon: 06-1-482-5183, 06-1-373-7027, 06-20-776-1152 Email: tibor.keresztely@uni-corvinus.hu, Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. EU szabályozási környezet. tanulmányokhoz
IV. évfolyam GM/Vállalkozásszervező szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ EU szabályozási környezet tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS Tanév (2014/2015) I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: EU szabályozási Részletesebben Adódiplomáciai dilemmák
Adódiplomáciai dilemmák Dr. Herich György elnök 1 Szabad tőke, munka, termék, szolgáltatás Globalizáció Határt átlépő jövedelmek aránya nő Nemzetközi adózás szerepe nő Állami adórendszerek 1 Nemzetközi Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Az Európai Unió pénzügyi rendszere 140. lecke Elméleti alapok Integráció Részletesebben TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. E-business alapjai. tanulmányokhoz
IV. évfolyam Gazdálkodási és Menedzsment Szak, Vállalkozásszervező Szakirány BA TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ E-business alapjai tanulmányokhoz TÁVOKTATÁS 2015/2016 Tanév I. félév A KURZUS ALAPADATAI Tárgy megnevezése: Részletesebben Munkahely: Cím: Collegium Budapest (Szentháromság u.2., Budapest, Hungary, 1014) Tel: 36-1-224-8312 Fax: 36-1-224-8328 e-mail: kornai@colbud.
Kornai János akadémikus. Munkahely: Cím: Collegium Budapest (Szentháromság u.2., Budapest, Hungary, 1014) Tel: 36-1-224-8312 Fax: 36-1-224-8328 e-mail: kornai@colbud.hu Kutatási témák Kornai János a szocialista Részletesebben A török bankrendszer: A reorganizációtól a túlfűtöttségig*
Hitelintézeti Szemle, 14. évf., Különszám, 2015. november, 220 230. o. A török bankrendszer: A reorganizációtól a túlfűtöttségig* Csortos Orsolya Dancsik Bálint Molnár György A török bankrendszer a 2000-es Részletesebben I. Általános információk az előadásokról, szemináriumokról, szak- vagy laborgyakorlatokról
BABEŞ BOLYAI TUDOMÁNYEGYETEM KOLOZSVÁR KÖZGAZDASÁG- ÉS GAZDÁLKODÁSTUDOMÁNYI KAR EGYETEMI ÉV: 2009-2010 FÉLÉV: IV I. Általános információk az előadásokról, szemináriumokról, szak- vagy laborgyakorlatokról Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/530 HATÁROZATA
2015.3.28. HU L 84/67 AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2015/530 HATÁROZATA (2015. február 11.) az éves felügyeleti díjak kiszámításához használt díjtényezőkre vonatkozó adatok meghatározására és összegyűjtésére Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
z Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG