text:
IV/01412/2018
. IV/01412/2018
Első irat érkezett: 09/17/2018
Az ügy tárgya: A Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (illetmény megállapítása)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 11/08/2018
Előadó alkotmánybíró: Horváth Attila Dr.
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján – a Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítélete, a Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.006./2017/4. számú ítélete és a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.198/2016/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadta, hogy a bíróság illetménnyel kapcsolatos szolgálati jogviszonyból származó perében az általa foglalkoztatott közalkalmazottak részére illetménykülönbözet megfizetésére kötelezte. A bíróság indokolása szerint a közalkalmazottakat a garantált bérminimum összege illette meg garantált illetményként, amelynek összegét az indítványozó hibásan állapította meg.
Az indítványozó álláspontja szerint a bíróság tévedett akkor, amikor az illetményt illetményelemekre bontotta, és annak alapján állapította meg annak összegét, hiszen a felek a közalkalmazotti kinevezéskor az illetményben, nem pedig illetményelemekben állapodnak meg.
Az indítványozó véleménye szerint a bíróság a magasabb összegű ileltmény megállapításával megsértette az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdése szerinti tulajdonhoz való jogát..
Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú, a Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.006./2017/4. számú és a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.198/2016/8. számú ítélete
IV_1412_0_2018_indítvány_anonim.pdf IV_1412_2_2018_indkieg_anonim.pdf
A határozat száma: 3085/2019. (IV. 17.) AB végzés
Az ABH 2019 tárgymutatója: állami szervek érintettsége (alkotmányjogi panasz eljárásban); indítványozói jogosultság
A határozat kelte: Budapest, 04/09/2019
2019.04.09 9:30:00 1. öttagú tanács
3085_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó (Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság; 8000 Székesfehérvár, Deák Ferenc utca 2.) jogi képviselője útján (dr. Ozsváth Zsolt kamarai jogtanácsos) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítványozó – az Abtv. 27. §-a alapján – a Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítélete, a Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.006/2017/4. számú ítélete és a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.198/2016/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[3]	1.1. A perbeli tényállás szerint a felperesek az indítványozónál álltak közalkalmazotti jogviszonyban, az I. és II. rendű felperes középfokú végzettséget, a III. rendű alperes alapfokú végzettséget igénylő munkakörben.
[4]	Az indítványozó az I. rendű felperest 2013. január 1-jétől a D fizetési osztály 5. fizetési fokozatából a 6. fizetési fokozatba sorolta át, garantált illetményét 88 900 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 57 000 forintban állapította meg, így az I. rendű felperes havi 145 900 forint illetményben részesült. 2015. január 1-jétől az alperes az I. rendű felperes garantált illetményét 122 000 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 23 900 forintban, ekként illetményét változatlanul 145 900 forintban határozta meg. Az indítványozó 2016. január 1-jétől az I. rendű felperest a D fizetési osztály 6. fizetési fokozatából 7. fizetési fokozatba sorolta át, garantált illetményét 129 000 forintban, munkáltató döntésen alapuló illetményrészét 24 600 forintban, ekként illetményét 153 600 forintban határozta meg.
[5]	Az indítványozó 2013. február 1-jétől az II. rendű felperes garantált illetményét havonta 93 800 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészének összegét 56 900 forintban állapította meg, így a II. rendű felperes havi 150 700 forint illetményben részesült. Az indítványozó a II. rendű felperest 2014. január 1-jétől a D fizetési osztály 8. fizetési fokozatából a 9. fizetési fokozatba sorolta át, garantált illetményét 96 800 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 62 400 forintban állapította meg, így a II. rendű felperes illetménye 159 200 forint volt. Az indítványozó 2016. január 1-jétől a II. rendű felperes garantált illetményét havonta 129 000 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 30 200 forintban határozta meg, így a II. rendű felperes illetménye 159 200 forint maradt.
[6]	Az indítványozó 2013. január 1-jétől a III. rendű felperest az A fizetési osztály 9. fizetési fokozatából a 10. fizetési fokozatába sorolta át, garantált illetményét 80 900 forintban, a garantált összegen felüli munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 41 000 forintban állapította meg, így illetménye 121 900 forint volt. Az alperes 2015. január 1-jétől a III. rendű felperes garantált illetményét 105 000 forintban, a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 16 900 forintra módosította, így illetménye változatlanul 121 900 forint volt. Az indítványozó 2016. január 1-jétől a III. rendű felperest az A fizetési osztály 11. fizetési fokozatába sorolta át, ezen időponttól garantált illetményét 111 000 forintban, a munkáltató döntésen alapuló illetményrészét 18 000 forintban, összes illetményét 129 000 forintban határozta meg.
[7]	2013. augusztus 1. és 2016. január 1. között a munkáltatói döntésen alapuló illetményelem változásáról, annak csökkentéséről a fenti határozatokat kivéve az indítványozó a felpereseket írásban nem tájékoztatta.
[8]	A felperesek kereseti kérelmükben 2013. augusztus 1-jétől 2016. október 31-ig terjedő időszakra illetménykülönbözet megfizetésére kérték kötelezni az indítványozót arra hivatkozással, hogy az indítványozó munkáltatóként nem tett eleget a garantált illetmény garantált bérminimumra, illetve minimálbérre való felemelésére vonatkozó kötelezettségének, illetve a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt nem a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 66. § (9) bekezdése szerinti garantált illetményen felül biztosította.
[9]	Az első fokon eljáró Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az indítványozót illetménykülönbözet megfizetésére kötelezte. Ítéletének indokolása szerint a felperes garantált illetményének 2013. augusztus 1-jétől el kellett érnie a minimálbérnek, illetve a garantált bérminimumnak megfelelő összeget, azonban e kötelezettségének az indítványozó nem tett eleget. A közigazgatási és munkaügyi bíróság álláspontja szerint az illetmény a garantált illetményből és a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészből áll, amely utóbbi illetményelemet a munkáltató módosíthatja és annak összegét a garantált illetmény jogszabályon alapuló emelkedése esetén csökkentheti is, de csak olyan mértékben, hogy a teljes illetmény összege ne csökkenjen. A munkáltatói döntésen alapuló illetményrész a közalkalmazott illetményének olyan lényeges eleme, amelyről a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 6. § (4) bekezdése, illetőleg az Mt. 155. § (2) és (3) bekezdései alapján tájékoztatni kell a közalkalmazottat. Az alperes által kiadott bérjegyzékek megfeleltek ennek, mivel az illetmény kifizetése, annak jogcímei és az elszámolás módja egyértelműen megállapítható volt. A közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapította, hogy a felperesek összes illetménye valóban folyamatosan elérte a garantált bérminimum, illetve a III. rendű felperes esetében a minimálbér összegét, azonban a Kjt. 66. § (9) bekezdése szerint ezt a mértéket nem a teljes illetménynek, hanem a garantált illetménynek kellett volna elérnie.
[10]	Az indítványozó fellebbezése alapján másodfokon a Székesfehérvári Törvényszék járt el, amely az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta, az indítványozót terhelő marasztalás összegét felemelte, egyebekben az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. A Kjt. 66. § (7)–(8) bekezdéseinek 2009. január 1-jétől hatályos rendelkezéseiből következően a közalkalmazott egyrészt a minősítéstől függően számíthat a garantált illetménynél magasabb összegű járandóságra, másrészt a kinevezéskor határozható meg részére a garantált összeget meghaladó illetmény. Kitért arra is, hogy az egyes illetményelemek (garantált illetmény, illetménypótlékok és a munkáltatói döntésen alapuló illetményrész) eltérő jogi természetűek, így más szabályok vonatkoznak módosításukra és jogszerű közlésükre, e körben utalt a Kúria Mfv.II.10.460/2015/10. és Mfv. II. 10.043/2016/6. számú elvi határozataiban megjelenő iránymutatásra a tekintetben, hogy a munkáltatónak jogosultsága van a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt csökkenteni, azonban arra nincs lehetősége, hogy automatikusan, külön intézkedés nélkül a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt hozzászámítsa a garantált illetményhez a garantált bérminimumra történő kiegészítésként.
[11]	Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében hivatkozott a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény és a Kjt. egyes rendelkezéseinek megsértésére. Az indítványozó szerint – többek között – a jogerős ítélet az illetménynek egy szűkebb és egy tágabb fogalmát határozta meg, amellyel mesterségesen megosztotta az illetményt, és azon belül önálló jogcímként kezelte a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt és önálló fogalomként használta az összilletmény fogalmát a Kúria egyedi ügyekben hozott ítéleteire hivatkozva indokolásának jogi alapjait mellőzve, megsértve ezzel jogi indokolási kötelezettségét. Az indítványozó felülvizsgálati kérelme szerint a másodfokú bíróság nem vizsgálta a perben becsatolt iratoknak az indítványozó álláspontját alátámasztó részét. Az indítványozó érvelése szerint a másodfokú bíróság az illetményrendszer fogalmát az illetmény fogalmával cserélte fel, amely jogértelmezés elfogadhatatlan.
[12]	A Kúria ítélete szerint az indítványozó felülvizsgálati kérelme nem volt megalapozott. A jogerős ítélet tartalmazta a jogi érvelést, megjelölte a megsértett jogszabályhelyeket, így a Kjt. és az Mt. releváns rendelkezéseit, kiegészítve azokat a Kúria eseti döntéseiben kifejtett iránymutatásokkal. A törvényszék ítélete az alkalmazott jogszabályhelyek jogértelmezésére tehát kitért, tartalmazta a konkrét jogszabályhely-megjelöléseket. A kúriai ítélet megerősítette, hogy a másodfokú bíróság helyes jogi álláspontja szerint nincs lehetőség arra, hogy a munkáltató külön intézkedés nélkül úgy tekintse a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt, hogy az a jogszabályváltozás miatt emelésre szoruló garantált illetmény emelésének fedezetéül szolgált. A közalkalmazott garantált illetménye és illetménypótlékai jogszabályon alapuló, kötelező mértékű juttatások, amelyek a jogszabály változásakor akkor is a jogszabálynak megfelelően változnak, ha arról a munkáltató nem hoz semmilyen írásbeli intézkedést, illetve a változásról nem tájékoztatja a közalkalmazottat. A munkáltatói döntésen alapuló illetményrész ezzel szemben más jogi természetű, mivel nem alanyi jogon jár a közalkalmazottnak, hanem munkáltatói döntésen alapul, illetve ezt a jellegét nem veszíti el a garantált illetmény jogszabályon alapuló emelésekor sem. Erre tekintettel munkáltatói kifejezett döntés, írásbeli intézkedés hiányában ezen illetményrész összege változatlan marad a következő munkáltatói intézkedésig. Ha tehát a garantált illetmény mértéke jogszabályon alapulóan emelkedik, és a felek között nem jön létre újabb megállapodás a kinevezés módosításával az illetmény emeléséről, és a munkáltató sem hoz döntést a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészről, akkor a garantált illetmény emelése fedezetét a változatlan összegű illetmény nem biztosítja.
[13]	1.2. Az indítványozó ezt követően fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában előadta, hogy álláspontja szerint a Kúria ítélete ellentétes az Alaptörvény XIII. cikkével, XXVIII. cikk (1) bekezdésével és 28. cikkével.
[14]	A panaszban írtak szerint a Kúria és a törvényszék ítélete sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogot, illetve annak részelemét, az indokolt bírói döntéshez való jogot, valamint a tisztességes bírósági eljáráshoz való joggal összefüggésben a kérelem elbírálásához való jogot is. Álláspontja szerint a törvényszék és a Kúria egyes, a per érdemét érintő jogszabályi hivatkozásait nem vizsgálta, a jogszabályszövegek összevetéséből nem vont le következtetéseket, a Kúria nem tért ki indokolásában az indítványozó által jelentősnek tartott jogértelmezési kérdéssel kapcsolatos álláspontjára, különösen az Mt. 46. §-ával és a Kjt. 66. §-ával, valamint a felek közötti megállapodás részleges semmisségével kapcsolatban. Az indítványozó szerint a Kúria nem bírálta el teljes körűen jogi érvelését és kérelmeit.
[15]	Az indítványozó az Alaptörvény 28. cikkének sérelmét állítja, mivel a Kúria eltérő álláspontra jutott az Mt. 46. §-ának és a Kjt. 66. §-ának értelmezésekor. Az indítványozó szerint a Kjt. 66. § (9) bekezdésének helyes, a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgáló értelmezése az, hogy a jogalkotói cél az volt, hogy a közalkalmazotti illetmény ne lehessen kevesebb a minimálbérnél, illetve a garantált bérminimumnál. Az indítványozó álláspontja szerint a törvényszék és a Kúria az adott tényállásra nem vonatkozó jogszabályi rendelkezést alkalmazott, az indítványozó jogi érvelése elutasításának indokairól nem adott megfelelően számot.
[16]	Az indítványozó álláspontja szerint az eljárt bíróságok döntései sértik az Alaptörvény XIII. cikkét, a tulajdonhoz való jogot. Ezzel kapcsolatban az indítványozó panaszában kiemelte, hogy az első-, a másodfokú és a felülvizsgálati eljárás során is hivatkozott arra, hogy a felek között jogszabályi rendelkezések alapján létrejött speciális szerződés (kinevező határozat) főkötelezettsége tekintetében a bíróságnak – jogi rendelkezések hiányában – nincs módja az indítványozó által vitatott ítélet meghozatalára. Az indítványozó kiemelte a felperessel létrejött szerződésben kifejezett szerződéses akaratot, amely szerint a közalkalmazott a közalkalmazotti feladatokat ellátja, míg az indítványozó – szerződéses akarata szerint – a szerződésbe foglalt mértékű illetményt fizet. Ennek alapján indítványozó a foglalkoztatási szerződés megkötése során egyúttal élt a tulajdonhoz való jogával. Az indítványozó szerint a Kúria azon érvelése, hogy az illetmény a garantált illetmény és a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészre bontható, mely illetményrészek eltérő jogi tulajdonságokkal rendelkeznek, ezért önálló jogcímként illetik meg a közalkalmazottat, azért ütközik az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésébe, mert alkotmányos indok nélkül, önkényesen korlátozza az indítványozót abban, hogy a tulajdonába tartozó dolgok (pénzeszközök) fölött a jogrendszer nyújtotta keretek között rendelkezzen.
[17]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben előírt befogadhatósági feltételeknek.
[18]	Az Alkotmánybíróság elsőként az indítványozói jogosultság vizsgálatát folytatta le, tekintettel arra, hogy az indítványozó megyei rendőr-főkapitányság, és mint ilyen az állami szervezetrendszer része [Abtv. 51. § (1) bekezdés]. A 3091/2016. (V. 12.) AB határozat szerint az állami szervek is rendelkezhetnek indítványozói jogosultsággal az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasz előterjesztésére, amennyiben magánjogi jogalanyként jártak el az alapul fekvő jogviszonyban. A határozat azt is megállapította, hogy ennek vizsgálatát esetről esetre kell elvégezni {3091/2016. (V. 12.) AB határozat, Indokolás [19]–[22]}.
[19]	Jelen ügyben az indítványozó rendőr-főkapitányság munkáltatóként, egy munkaügyi jogvitában, mellérendelt jogalanyként mint a polgári per alperese szerepelt. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a jelen ügyben az indítványozó indítványtételi jogosultsága erre tekintettel megállapítható.
[20]	Az alkotmányjogi panasz határidőben érkezett, mivel az indítványozó a támadott bírósági döntést, a Kúria
Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítéletét 2018. július 17-én vette át, az alkotmányjogi panaszt pedig 2018. szeptember 13-án nyújtotta be személyesen az elsőfokú bíróságon.
[21]	Az indítványozó alkotmányjogi panaszában egyebekben megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét és az indítványozó jogosultságát megalapozó törvényi rendelkezést, az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [XIII. cikk, XXVIII. cikk (1) bekezdése, 28. cikk], a támadott bírói döntést, a Kúria Mfv.II.10.538/2017/4. számú ítéletét, továbbá az alaptörvény-ellenességre vonatkozó okfejtést, valamint kifejezett kérelmet a bírói döntés megsemmisítésére. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, valamint jogosultsága és érintettsége egyértelmű, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztette elő alkotmányjogi panaszát.
[22]	Az Alkotmánybíróság gyakorlata értelmében az Alaptörvény 28. cikkében foglalt, a bíróságoknak címzett jogértelmezési segédszabály nem tekinthető olyan Alaptörvényben biztosított jognak, amelynek sérelmére hivatkozva alkotmányjogi panaszt lehetne benyújtani {3084/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [6]; 3176/2013. (X. 9.) AB határozat, Indokolás [29]}.
[23]	Erre tekintettel az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz az Alaptörvény 28. cikkével összefüggésben nem felel meg a befogadhatóság feltételeinek tekintettel arra, hogy az Alaptörvény 28. cikke nem minősül az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának. Az alkotmányjogi panasz ebben a részében nem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdésének b) pontján alapuló feltételnek, így az alkotmányjogi panasz érdemi vizsgálatának nincs helye.
[24]	3. Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így fennállásukat az Alkotmánybíróság külön-külön vizsgálja {3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}.
[25]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmével kapcsolatban az Alkotmánybíróság hangsúlyozza azt a következetes gyakorlatát, hogy „az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján az ítéleteknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálata során van jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kiküszöbölésére, azonban nincs hatásköre a rendes bíróságok jogalkalmazásának felülbírálatára […]” {3212/2015. (XI. 10.) AB határozat, Indokolás [11]}. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában „a tisztességes eljárás alkotmányos követelménye a bírói döntésekkel szemben azt a minimális elvárást mindenképpen megfogalmazza, hogy a bíróság az eljárásban szereplő feleknek az ügy lényegi részeire vonatkozó észrevételeit kellő alapossággal megvizsgálja, és ennek értékeléséről határozatában számot adjon. Ennek megítéléséhez az Alkotmánybíróság vizsgálja a jogvita természetét, az alkalmazandó eljárási törvény rendelkezéseit, a felek által az adott ügyben előterjesztett kérelmeket és észrevételeket, valamint az ügyben választ igénylő lényeges kérdéseket” {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [34]}. Az Alkotmánybíróság gyakorlata következetes abban a tekintetben, hogy a bizonyítási eljárás eredményének felülmérlegelésére az alkotmányjogi panasz-eljárás nem adhat keretet, mert ebben az eljárásban csak a bírósági döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség felülvizsgálatára kerülhet sor {3116/2014. (IV. 17.) AB végzés, Indokolás [54]; 3039/2014. (III. 13.) AB végzés, Indokolás [19]; 3027/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [20]}. A bíróságok mérlegelési körébe tartozik az a kérdés is, hogy a fél bizonyítási indítványának helyt ad-e.
[26]	A vizsgált ügyben ezt a mérlegelést a bíróságok elvégezték, ennek felülmérlegelésére az Alkotmánybíróságnak a fentebb idézett gyakorlata alapján az alkotmányjogi panasz keretében nincsen módja. Az indokolási kötelezettséggel kapcsolatosan az Alkotmánybíróság hangsúlyozza, hogy a tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}. Az alkotmányjogi panaszban felhívott érvek alapján az indokolási kötelezettség konkrét ügyben történő megsértésének kételye nem merül fel, mivel a Kúria ítéletéből megállapítható, hogy a Kúria érdemben megvizsgálta az indítványozó érveit, a törvényszék jogerős ítéletét pedig kiegészített indokolással tartotta fenn hatályában.
[27]	Az Alkotmánybíróság a fentiek alapján megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz a XXVIII. cikk (1) bekezdésének állított sérelme vonatkozásában nem veti fel a támadott bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét, és nem alapoz meg alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem, ennek megfelelően az alkotmányjogi panasz e vonatkozásban nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek.
[28]	Az indítványozó érvei az Alaptörvény XIII. cikkének sérelmével kapcsolatban egyrészt a XXVIII. cikk (1) bekezdésével kapcsolatban előadottakat ismétlik, másrészt az indítványozó egyet nem értését fejezik ki az eljáró bíróságok jogértelmezésével kapcsolatban. Önmagában az a körülmény, hogy az indítványozó nem ért egyet a bíróságok döntésével és annak indokolásával, nem elégséges érv a támadott döntés alaptörvény-ellenességének alátámasztására {3364/2017. (XII. 22.) AB végzés, Indokolás [21]}.
[29]	Fentiekre figyelemmel az indítvány nem tartalmaz olyan érvet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne értékelni, vagy amely felvetné a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kérdését.
[30]	A fentiek alapján az alkotmányjogi panasz nem felel meg részben az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében, részben az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételeknek. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjai alapján visszautasította.
. 09/17/2018
. Constitutional complaint against the judgement No. Mfv.II.10.538/2017/4 of the Curia (establishing remuneration)
. 3085/2019. (IV. 17.)

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Ítélet a bíróra és ügyészre támadó vádlottak ügyében
Az utóbbi időben jellemzővé váltak a bíróságok és a bírák elleni durva, fizikai és szóbeli támadások a peres eljárások során. Erről a különböző sajtóorgánumok tájékoztatást adtak és több alkalommal dr. Lomnici Zoltán, a Legfelsőbb Bíróság és az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Elnöke is aggodalmának adott hangot.
Európai Közösségek Bíróságának munkaprogramja
2006. február 27-e és 2006. március 5-e közötti munkanapokon az Európai Bíróságon (Bíróság) ún. "semaine blanche" lesz, azaz érdemi eljárási aktusok megtételére nem kerül sor. A következő héten szonban több fokozott érdeklődésre számot tartó ügy kerül a luxemburgi bíróságok napirendjérére.
APEH: kényszerintézkedések - emelkedő januári eredmények
2006. január végéig az APEH kintlévőségeiből kényszerintézkedések hatására csődeljárásból, felszámolásból és végrehajtásból összesen 18,66 Mrd. forint bevétel eredt. Összehasonlítva 2005 hasonló időszakának eredményével ez 4,5%-al nagyobb összeget jelent.
A Bizottság közleményben számolt be az eltiltásokkal kapcsolatos szabályozási törekvésekről
Az EU egységesíteni törekszik a polgári és politikai jogok gyakorlásától vagy a különböző tevékenységektől való eltiltás büntetőjogi alkalmazását és az európai államok közti kölcsönös elismerését – ezt erősíti meg a Brüsszelben múlt héten kiadott sajtóközlemény.
A külügyminiszterek hétfői találkozóján a nyugat-balkáni és a közel-keleti ügyek uralják a napirendet. Az Európai Bizottság ezen a héten indítja útjára a globalizációs alapot, találkozókat tart ukrán és orosz energiaügyi vezetőkkel és új segélycsomag létrehozását jelenti be.
Lakat kerül a generikus kiskapura
Nehezebb lesz kijogászkodniuk a szabadalmi védettség alól a gyógyszermolekulákat a főként koppintásra szakosodott magyarországi cégeknek. Hamarosan eljár ugyanis az idő a gyógyszeripar egyik kedvenc jövedelemfokozó receptje fölött: kifutnak a 90-es évekbeli, eljárásokra vonatkozó szabadalmak.
Lejárt az első női alkotmánybíró mandátuma
Az Alkotmánybíróság teljes ülésén búcsúztatták el kollégái Tersztyánszkyné Vasadi Évát, akinek február 23-án lejárt az alkotmánybírói mandátuma.
Az Alkotmánybíróság 2006. február 27-28-ai teljes ülésének napirendje
Az Alkotmánybíróság hétfői teljes ülésén tűzi napirendjére azt az indítványt, amely a Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 74/E. § (6) bekezdésének egyes szövegrészeit támadja. Az érintett rendelkezés az alapítványok bírósági nyilvántartásba vételével kapcsolatos szabályokat tartalmazza.
A spanyol főügyész semmisnek igyekszik nyilvánítani a terrorügy kapcsán hozott ítéletet
A spanyol főügyész véleménye szerint az ország legfelsőbb bíróságnak meg kell semmisítenie azt az ítéletet, melyben egy bizonyos Imad Eddin Barakat Yarkast terrorizmusban való együttműködés miatt 15 éves börtönbüntetésre ítéltek.
Új típusú elektronikus aláírásra szolgáló eszköz Franciaországban
A CertiMail nevű francia szolgáltató február 22-én olyan eszközt dobott piacra, amely az elektronikus levelezés, az adattitkosítási és adattárolási technológiák, továbbá a pendrive-ok előnyeit ötvözve a személyazonosság elektronikus megállapításának újszerű módját teszi lehetővé.
Rekordokkal zárta munkáját a parlament
A múlt héten zárult háromhetes tavaszi ülésszakban negatív, a parlamenti ciklus négyéves átlagát tekintve viszont pozitív rekordot hagytak hátuk mögött a képviselők.
Somogyi Ferenc előadása az ASEM budapesti emberi jogi szemináriumán
"A magyar kormány elkötelezett az országban élő nemzeti kisebbségek jogainak védelme iránt, és mivel a kisebbségek az ország területén szétszórtan élnek, a kulturális autonómia biztosítására a kisebbségi önkormányzatok fejlesztésének útját választotta" - jelentette ki Somogyi Ferenc az Ázsia-Európa Párbeszéd emberi jogi szemináriumának bevezető előadásában Budapesten.
Megtorpantak a költségvetésről szóló tárgyalások
Bár az Európai Parlament kész arra, hogy engedményeket tegyen a költségvetés ellenőrzését illetően, a tagállamok nem engednek a kialkudott összegekből.
A nemzeti e-kormányzatok összekapcsolását javasolja a Bizottság
Egy svéd-olasz szerelmespárnak többtucatnyi nyomtatványt kell kitöltenie ahhoz, hogy összeházasodhasson, mert a két ország adminisztrációs szervei képtelenek egymással elektronikus kapcsolatot teremteni. Ezt - a nemcsak a szerelmeseket érintő - helyzetet szeretné feloldani a Bizottság az e-kormányzatok összekapcsolásával.
Emberkereskedelem Bács-Kiskun megyében - Végzés a Szegedi Ítélőtáblán
A Bács-Kiskun Megyei Bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte, és az I. fokon eljáró bíróságot új eljárás lefolytatására kötelezte a Szegedi Ítélőtábla Gyurisné dr. Komlóssy Éva vezette büntető tanácsa abban az ügybe, amelyben emberkereskedelemmel vádoltak meg több vádlottat. A táblabíróság döntését azzal indokolta, hogy az I. fokú bíróság több eljárási szabályt is megsértett, ítélete felülbírálatra alkalmatlan.
Elmarasztalná a Bizottság volt tagját a főtanácsnok
Geelhoed főtanácsnok álláspontja szerint Cresson asszonyt alappal vádolja a Bizottság az őt a Bizottság tagjaként terhelő kötelezettségek megszegésével elkövetett jogtalan előnyben részesítéssel
A szomszédos jogok kiterjesztése megoldás lehet a fájlcserélőkkel kapcsolatos jogi vitákra?
Franciaország továbbra sem fogadta el a fájlcserlélők legalizálásáról szóló, a szakmai és politikai közvéleményt megosztó törvénytervezetet, de az ennek kapcsán kialakult vita segíthet az internet és szerzői jog kapcsolatát meghatározó jogszabályok koncepciójának újragondolásában.
Senkinek sem felel meg a kereskedelmi törvény
Hiába tiltja majd a kereskedelmi törvény az erőfölénnyel való visszaélést, ha nem születik átfogóbb szabályozás. Ráadásul nemcsak a hipermarketek alkalmaznak árprést, hanem maguk a megvédendő beszállítók is.
Elfogadták az adatőrzésről szóló irányelvet
Felemás eredményt értek el brüsszeli tanácskozásukon az EU-tagállamok igazságügy-miniszterei a terrorizmus elleni küzdelem hatékonyabbá tételét szolgáló új rendelkezések terén: véglegesen elfogadták az adatőrzési kötelezettségről szóló irányelvet, de továbbra is nagyok az ellentétek egy új, kulcsfontosságú intézkedés, az európai bizonyításfelvételi parancs ügyében.
Jogellenesen tulajdonított gyógyhatást termékeinek az Ökonet-Európa Kft.
A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa 2006. február 21-én megtartott tárgyalásán megállapította, hogy az Ökonet-Európa Kft. a fogyasztói döntések tisztességtelen befolyásolására alkalmas magatartást tanúsított azzal, hogy tizenhárom, általa forgalmazott terméknek gyógyhatást tulajdonított, holott azok nem rendelkeztek az ehhez szükséges szakhatósági engedélyekkel.
Alkotmányellenes az állami termőföld kisajátítási joga
Az Alkotmánybíróság 2006. február 21-én kelt határozata alkotmányellenesnek nyilvánította és a határozat kihirdetése napjával megsemmisítette a Nemzeti Földalapról szóló 2001. évi CXVI. törvény 8. § (3) bekezdését. E rendelkezés alapján az állam a tulajdonszerzéstől számított három éven belül kisajátíthatta a 2002. január elsejét követően vásárolt termőföldet, ha az nem a termőföldtörvényben meghatározott elővásárlásra jogosult tulajdonába került.
Németország a telekommunikációs adatok megfigyelésére vonatkozó törvényt fogadott el
Élénk vita után a német törvényhozás koalíciós többsége elfogadta azt a törvénytervezetet, amely az ország törvényalkotásában a vonatkozó európai irányelvnek megfelelően teszi lehetővé a hírközlési adatok hat hónapon át tartó tárolását.
A spammel kapcsolatos jogszabály változásáról
Megjelent a belső piaci eredménytábla
Az Európai Bizottság megjelentette a belső piaci jogszabályok megvalósulásáról szóló eredménytábláját, melyben azt vizsgálja, hogy melyik tagország nem ültette át a belső piaci jogszabályokat saját jogrendjébe.
Nem lehetett volna zárt a tárgyalás
Nem azért volt zárt Farkas Péter olimpiai bajnok bírósági tárgyalása, mert államtitokról esett szó, vagy vádalku köttetett - ezt ügyvédje állítja. A bíróság vezetője szerint a zárt tárgyalás elrendelésének módja jogszabálysértő volt.
EKB: nem vonható le az adó visszaélésszerű ügyletek után
A hozzáadottérték-adóról szóló hatodik irányelv kizárja, hogy az adóalany az előzetesen felszámított adó levonására vonatkozó jogát olyan ügyletek után gyakorolja, amelyek visszaélésszerű magatartást valósítanak meg
Szemérem elleni erőszak - végzés a Szegedi Ítélőtáblán
Hatályon kívül helyezte a Békés Megyei Bíróság ítéletét a Szegedi Ítélőtábla dr. Hegedűs István vezette büntető tanácsa abban az ügyben, amelyben egy medgyesbodzási férfit I. fokon felmentettek a szemérem elleni erőszak és más bűncselekmények vádja alól.
Szaddam Husszeint hamarosan kivégezhetik
Az iraki diktátor ügyében eljáró egyik vezető ügyész a hétvégén bejelentette, hogy Szaddam Husszeint a jogerős ítélet megszületésétől számított pár hónapon belül ki fogják végezni.
Pedofília: házkutatás már állami intézményeknél is
Tizenegyezer pedofil jellegű bűncselekmény miatt indított nyomozást a rendőrség az elmúlt évben. A kiskorúakról készült pornográf fotókat nem csak otthon, hanem munkahelyen is letöltöttek, az érintettek között segédmunkás ugyanúgy megtalálható, mint orvos vagy rendőr.
Ezen a héten az iráni külügyminiszter az Európai Parlamentbe látogat, folytatódnak a CIA börtönök ügyében folyó vizsgálatok, és kezdetét veszi az európai mobilitási év is.
Öt tagállam egységes EU energiapiacot hoz létre
Franciaország, Németország, és a Benelux államok tárgyalásokat kezdtek az egységes európai piac létrehozásáról.
A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) Versenytanácsa a 2006. február 16-án tartott tárgyalásán megállapította, hogy a Elektro Computer, a Budapest Bank, a Credigen Bank és a Magyar Cetelem Bank az „Elektro Pont” műszaki áruházláncban igénybe vehető, „ingyen hitel”-ként hirdetett hitelkonstrukciókra vonatkozó tájékoztatási gyakorlattal a fogyasztók megtévesztésére alkalmas magatartást tanúsítottak.
Rekordszámú nemzetközi védjegy 2005-ben
A WIPO honlapján megjelentetett beszámoló szerint a tavalyi évben rekordszámú, mintegy 33 565 nemzetközi védjegy bejegyzése iránti kérelem érkezett a szellemi tulajdon világszervezetéhez.
A Strasbourgi Bíróság elítélte Oroszországot
Január végén az Emberi Jogok Európai Bírósága meghozta ítéletét a poszt-szovjet időszak egyik legszélsőségesebb, rendőri brutalitással kapcsolatos ügyében, melyben az ártatlanul meghurcolt vádlottat felmentette az ellene felhozott vádak alól. Az ügy ismét rávilágított arra, hogy orosz állami és belügyi szervek működése sok tekintetben továbbra is ellentmond a jogállamiság követelményeinek.
Húsz éve írták alá az Egységes Európai Okmányt
Az Európai Közösségek addigi alapszerződéseit nagymértékben továbbfejlesztő Egységes Európai Okmányt 1986-ban írták alá és 1987. július 1-jén lépett hatályba.
Élőmunka, kísérleti adókönnyítéssel
A magánlakások felújítását és a házi gondozást szeretné a PM a kedvezményes áfa-körbe átsorolni, a végső döntést leghamarább a nyár végén hozhatja meg az Ház.
Emberölés kísérlete Bács-Kiskun megyében - Ítélet a Szegedi Ítélőtáblán
Helybenhagyta az I. fokú bíróság döntésének büntetési tételekre vonatkozó részét a Szegedi Ítélőtábla Gyurisné Dr. Komlóssy Éva vezette büntető tanácsa, így jogerősen 5 év fegyházbüntetést kapott az a kiszállási férfi, K. Z., aki késsel támadt saját húgára.
A február 20-tól február 24-ig tartó munkahét zsúfoltnak ígérkezik mind az Elsőfokú Bíróság, mind az EKB számára. A fokozott munkatempóra talán magyarázatot nyújt, hogy 2006. február 27-e (hétfő) és 2006. március 5-e (vasárnap) között az Európai Bíróságon ún. "semaine blanche" lesz, azaz az említett héten nem lesznek tárgyalások, ítélethirdetések, és nem kerül sor főtanácsnoki indítványok benyújtására sem.
Magyarország hátrányba kerülhet a digitális műsorszórás területén
A kormány január 18-i ülésén elfogadta, a Parlament pedig február 13-án tűzte ki végszavazásra a földi digitális műsorszórás szabályozásáról szóló törvény tervezetét. Ezzel úgy tűnt, hogy utolsó fejezetéhez érkezett az a törvényalkotói munka, amelyet az elektronikus hírközlés terén 2003. óta folytatott az informatikai tárca. Politikai konszenzus híján azonban a Parlament hétfőn nem szentesítette a törvényt.
Bírósági határozat alapján az internetszolgáltató köteles együttműködni a kalóz tevékenység megszüntetésében
A lemezipar üdvözli a dániai döntést, mely szerint a szolgáltatók kötelesek megakadályozni előfizetőik számára a szerzői jogok megsértését.
Elfogadták a szolgáltatási irányelvről szóló jelentést
Az Európai Parlament két évig tartó előkészítés után csütörtökön első olvasatban nagy többséggel elfogadta a belső piaci szolgáltatásokról szóló irányelvet. Az eredeti bizottsági javaslat számos ponton módosult, az alapvető célkitűzés azonban továbbra is a szolgáltatások szabad áramlásának biztosítása maradt. Az EP most úgy döntött, az irányelv nem lehet hatással a szociális jogokra, ezek továbbra is nemzetállami hatáskörben maradnak.
Az európai piac helyesli a befektetési alapok szabályozásának Bizottság által kijelölt útját
Az Európai Bizottság a közelmúltban tette közzé azt a kiadványát, melyben a befektetési piac szereplői által a 2005 júliusában megjelentetett Zöld Könyvre adott szakmai álláspontokat ismerteti.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN - PDF
Download "A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN"
1 A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN2 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk során. A pszichiátriai kezelést végzõ intézményekben egyes esetekben a beteg akarata ellenére is sor kerülhet kötelezõ gyógykezelésre, ennek feltételeit a törvény külön fejezete tartalmazza. Kiadványunkban a következõ kérdések köré csoportosítva ismertetjük a törvény rendelkezéseit: Milyen formában kerülhet sor pszichiátriai okokból kórházi kezelésre? Mi a bíróság szerepe a pszichiátriai gyógykezelés során? Mely jogok illetik meg a betegeket a kezelés folyamán? Hová fordulhat segítségért a beteg jogsérelmei miatt? MILYEN FORMÁBAN KERÜLHET SOR PSZICHIÁTRIAI OKOKBÓL KÓRHÁZI KEZELÉSRE? Az egészségügyi törvény a pszichiátriai kezelés alábbi fajtáit különbözteti meg: önkéntes kezelés; kötelezõ kezelés; azonnali sürgõsségi kezelés. Mit jelent az önkéntes nyilatkozat a kórházi felvételkor? Mindenkinek joga és lehetõsége van arra, hogy megfelelõ egészségügyi ellátásban részesüljön. Ha pszichés zavarok miatt orvosi segítségre van szükség, a cselekvõképes személyek önkéntesen kérhetik kezelésüket. A kórházi felvételhez a betegnek egy nyilatkozatot kell aláírnia. Amennyiben a beteg cselekvõképtelen, helyette törvényes képviselõje (szülõ, gyám, gondnok), ennek hiányában pedig közeli hozzátartozója (elsõsorban házastársa, gyermeke vagy szülõje) kérheti a gyógykezelést.3 Mely esetben lehet kötelezõ a pszichiátriai gyógykezelés? Kötelezõ kezelés elrendelése akkor lehet indokolt, ha a beteg pszichés zavara, illetve szenvedélybetegsége miatt olyan magatartást tanúsít, amely gyógykezelés nélkül veszélyezteti a beteg vagy mások életét, testi épségét és egészségét. Ilyen esetben a beteg szakorvosa a bíróságnál kezdeményezheti a kötelezõ pszichiátriai kezelés elrendelését. Mikor lehet sürgõsséggel beszállítani a beteget? Amennyiben az orvos a vizsgálat során arra a következtetésre jut, hogy a beteg pszichés állapota vagy szenvedélybetegsége miatt magára vagy másokra olyan veszélyt jelent, amely azonnali kezelést igényel, beszállíttatja a beteget. A mentõszolgálat szintén jogosult a veszélyeztetõ állapot megállapítására és a beteg beszállítására. MI A BÍRÓSÁG SZEREPE A PSZICHIÁTRIAI GYÓGYKEZELÉS SORÁN? Dönt a kezelés szükségességérõl, valahányszor az nem a beteg beleegyezésével történik. A kezelés indokoltságát idõszakonként ellenõrzi. Szükség esetén rendelkezhet a beteg hazaengedésérõl. Mi a feladata a bíróságnak a kezelés megkezdésekor? A kötelezõ kezelés megkezdésérõl a bíróság pszichiáter szakorvos kezdeményezésére határoz, döntését a kezdeményezést követõ 15 napon belül köteles meghozni. Ha sürgõsségi kezelés szükséges, a veszélyeztetõ állapotot észlelõ orvos szállíttatja be a beteget. Ilyen esetben a bíróság a beszállítást követõen legkésõbb 4 napon belül dönt a kezelés szükségességérõl, ez idõ alatt a beteg ideiglenesen az intézményben tartható.4 Mikor és hogyan vizsgálja meg a bíróság a kezelés indokoltságát? Az intézeti gyógykezelés idõtartama alatt a bíróság idõszakonként (fekvõbeteg-gyógyintézetben 30 naponként, rehabilitációs intézetben pedig 60 naponként) felülvizsgálja, hogy továbbra is szükségese a beteg gyógykezelése. Ennek eldöntéséhez a független igazságügyi elmeorvos-szakértõn és az eljárást kezdeményezõ orvoson kívül meghallgatja a beteget is, akinek a bírói felülvizsgálat alkalmával módja van arra, hogy személyesen elõadja mindazt, amit ügyének megítéléséhez fontosnak tart. A bírósági határozattal elrendelt kötelezõ gyógykezelések esetén a bírónak meghatározott idõközönként minden beteg ügyét felül kell vizsgálnia. Az önkéntes beteg kezelésének indokoltságára csak akkor terjed ki a bíró felülvizsgálata, ha az ellen a beteg nem tiltakozik. Mikor rendelkezhet a bíróság a beteg hazaengedésérõl? Abban az esetben, ha a bíróság felülvizsgálata során megállapítja, hogy a továbbiakban a beteg kezelése nem indokolt, intézkedik hazaengedésérõl. MELY JOGOK ILLETIK MEG A BETEGEKET A KEZELÉS FOLYAMÁN? A betegeket a pszichiátriai kezelés során kórházban, pszichiátriai betegek otthonában, pszichiátriai gondozóban egyaránt megilletik az alábbi jogok: a tájékoztatáshoz való jog; az egyes beavatkozásokba való beleegyezés joga; az egészségügyi dokumentáció megismeréséhez való jog. Kaphat-e tájékoztatást jogairól a kórházba felvett beteg? Pszichiátriai gyógykezelés esetén a kórházba felvett beteget szóban és írásban is tájékoztatni kell jogairól, különösképpen a kezelést elrendelõ bírósági eljárásról és a beteg ezzel kapcsolatos jogairól.5 Mit jelent a tájékoztatáshoz való jog? A betegeket teljes körû tájékoztatás illeti meg. A veszélyeztetõ állapotú betegeknél sem maradhat el a tájékoztatás: azt a lehetõségekhez képest ekkor is meg kell kísérelni, és a veszélyeztetõ állapot megszûnése után kell megadni a további információkat. Mire kell kiterjednie a tájékoztatásnak? A törvény pontosan meghatározza azokat az információkat, amelyeket a beteg személyiségét, életkorát, ismereteit is figyelembe véve a kezelés során közölni kell a beteggel. Így részletes tájékoztatás szükséges: a beteg egészségi állapotáról, annak orvosi megítélésérõl; a javasolt vizsgálatokról, beavatkozásokról; a vizsgálatok és beavatkozások tervezett idõpontjáról, azok elvégzésének, illetve elmaradásának lehetséges elõnyeirõl, kockázatairól, a várható eredményekrõl; a felmerülõ és alkalmazható egyéb eljárásokról, módszerekrõl; döntési jogáról; a javasolt életmódról. Mely egészségügyi beavatkozásoknál kell kérni a beteg beleegyezését? A pszichiátriai intézeti gyógykezelés során is a beleegyezés jogára vonatkozó általános szabályokat kell alkalmazni, így minden beavatkozás elõtt meg kell kérdezni a beteget, hogy ahhoz hozzájárul-e. A beleegyezését azonban megfelelõ tájékoztatásnak kell megelõznie. Amennyiben a beteg cselekvõképtelen, a törvényes képviselõje (szülõ, gyám, gondnok) dönt helyette, ennek hiányában a hozzátartozók nyilatkozhatnak. A beteg véleményét cselekvõképtelen állapotában is tiszteletben kell tartani, és a szakmailag lehetséges mértékig figyelembe kell venni.6 HOVÁ FORDULHAT SEGÍTSÉGÉRT A BETEG JOGSÉRELMEI MIATT? Szóban vagy írásban az intézmény vezetõjénél, illetve fenntartójánál panaszt tehet, amelyet 10 munkanapon belül kötelesek kivizsgálni; a kórház etikai bizottságához fordulhat; az egészségügyi iratokkal kapcsolatban keresheti a kórház adatvédelmi felelõsét. A Társaság a Szabadságjogokért jogvédõ civil szervezet. Jogsegélyszolgálatának munkatársai ingyenes tanácsadást nyújtanak betegjogi kérdésekben. Bejelentkezés munkanapokon 9-16 óráig a ös vagy a es telefonon. A Társaság a Szabadságjogokért eddig megjelent betegjogi tájékoztató füzetei: Az egészségügyi adatok megismeréséhez és védelméhez fûzõdõ jogokról A betegek jogairól A TASZ ismertetõje a betegek jogairól (plakát) Az érdeklõdõk számára ingyen eljuttatjuk a kért kiadványokat. Kiadta a 1999 márciusában. A kiadvány a Nyílt Társadalom Intézet Alapítvány támogatásával készült, az évi CLIV. törvény X. fejezetének rendelkezései alapján.7 TEL./FAX: ; HOME-PAGE: ADÓSZÁM:8 Lehetséges-e a gyógykezelés során a beteg személyes szabadságát korlátozni? A beteget feltétlenül indokolt esetben, önmaga vagy mások veszélyeztetése esetén korlátozhatják mozgásában és szabadságában. Ez a korlátozás mind jellegében, mind idõtartamában csak olyan lehet, amely a fennálló veszély elhárításához feltétlenül szükséges. A személyes szabadság korlátozását a kezelõorvos, olyan intézményekben pedig, ahol nincsen állandó orvosi felügyelet, orvos hiányában kivételesen indokolt esetben a szakápoló rendelheti el. Ebben az esetben 2 órán belül értesíteni kell az orvost, akinek az intézkedést jóvá kell hagynia. A törvény leszögezi, hogy a kezelések során nem sérülhet az emberi méltósághoz való jog, a beteg személyiségét mindvégig tiszteletben kell tartani. Megismerhetõ-e az egészségügyi iratok tartalma? A betegek is megismerhetik az egészségügyi dokumentumaikat. Az iratokba betekinthetnek, azokról saját költségükre másolatot kérhetnek. A gyógykezelés végeztével írásbeli összefoglalót kapnak az elvégzett vizsgálatokról, kezelésekrõl, állapotukról és a javasolt további terápiáról. A betegtõl abban az esetben tagadható meg a dokumentumok megismerése, amennyiben: az iratok vagy azok egy részének megismerése a beteg gyógyulását nagy mértékben veszélyeztetné; vagy a dokumentáció meghatározott része mások személyiségi jogait sértené. Ebben az esetben azonban csak erre a részre vonatkozhat a korlátozás. E megszorítások elrendelésére csak az orvos jogosult. Cselekvõképtelen beteg helyett törvényes képviselõje vagy hozzátartozója ismerheti meg a dokumentumokat. Hasonló dokumentumok
A betegek jogairól 1998. július 1-től új törvény védi a betegek jogait. Az egészségügyi törvény célja, hogy a betegek megfelelő színvonalú egészségügyi ellátásban részesüljenek, és gyógykezelésük során Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben A pszichiátriai betegek jogai
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A pszichiátriai betegek jogai Ellátottjogi Képviselő Képzés, Budapest 2015. május 30. Készítette: Szűcsné Részletesebben BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN
EK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI A MAGYAR EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÓRENDSZERBEN Feith Helga Judit PhD Társadalomtudományi Tanszék ETK-EDUVITAL 2013. ÁPRILIS 26. Stróbl Alajos Justitia szobra a XIX. századból Beteg Részletesebben A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN)
A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI (AZ 1997.ÉVI CLIV.TÖRVÉNY ALAPJÁN) I. Az egészségügyi ellátáshoz való jog Minden betegnek joga van jogszabályban meghatározott keretek között az egészségi állapota által Részletesebben A korlátozó intézkedések alkalmazásának lehetőségei. Pszichiátriai, szenvedélybetegek, idős demens betegek és értelmi fogyatékosok otthonaiban
A korlátozó intézkedések alkalmazásának lehetőségei Pszichiátriai, szenvedélybetegek, idős demens betegek és értelmi fogyatékosok otthonaiban Petőfi Sándor: Szabadság, szerelem Szabadság, szerelem, e kettő Részletesebben Betegek jogai és kötelezettségei
Betegek jogai és kötelezettségei Melyek a beteg jogai? 1. Az egészségügyi ellátáshoz való jog. A betegek legalapvetőbb joga, hogy megfelelő, megkülönböztetés nélküli ellátásban részesüljenek. Minden betegnek Részletesebben Korlátozó intézkedések szabályzata
Korlátozó intézkedések szabályzata Fogalom meghatározások A krízisállapot olyan, a személy bio-pszicho-szociális állapotában bekövetkezett változás, állapot, amely azonnali beavatkozást, szolgáltatást Részletesebben A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere. Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi feladatok
TÁMOP-557-08/1-2008-0001 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A jogvédők feladata és tevékenységi rendszere Gondnoksággal kapcsolatos ellátottjogi Részletesebben Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása
Beleegyezés a kezelésbe a kezelés visszautasítása Önrendelkezéshez való jog Önrendelkezési jog az egészségügyben: egészségügyi ellátás akkor nyújtható, a betegen beavatkozás akkor végezhető, ha abba a Részletesebben A KAPCSOLATTARTÁS JOGA
A KAPCSOLATTARTÁS JOGA Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. ÁPRILIS 24. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői hálózat és civil Részletesebben A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során. Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011.
A cselekvőképesség korlátozása a sürgősségi betegellátás során Talabér János MSOTKE Kongresszus 2011. Miről van szó? Cselekvőképességet fogjuk vizsgálni Előfordul, hogy korlátozni kell a sürgősségi ellátás Részletesebben Az EACH Charta összevetése a magyar jogrenddel. Összeállította: dr. Scheiber Dóra
Az EACH Charta összevetése a magyar jogrenddel Összeállította: dr. Scheiber Dóra A magyar Egészségügyi Törvénykönyvben nem szerepelnek a gyermekek és a serdülők kórházi ellátására vonatkozó jogai az EACH Részletesebben A PSZICHIÁTRIAI BETEGEK JOGVÉDELME
A PSZICHIÁTRIAI BETEGEK JOGVÉDELME GERŐCS KATALIN 2015. MÁJUS 07. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői hálózat és civil jogvédő munka fejlesztése Ép lélekben ép Részletesebben A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a
A személyhez fűződő jogok és a tájékoztatáshoz való jog relevanciája a betegellátásban, az invazív eljárást megelőző beleegyező nyilatkozat Szerző: dr. Fajta Gabriella bírósági titkár Az egészségügyről Részletesebben A pszichiátriai betegek jogvédelme
TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A pszichiátriai betegek jogvédelme Gerőcs Katalin betegjogi képviselő 2014 március 21 A pszichiátriai betegek Részletesebben ZALALÖVŐ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
ZALALÖVŐ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2013.(VI.28.) önkormányzati rendelete a személyes gondoskodást nyújtó szociális és gyermekjóléti ellátásokról, és a fizetendő térítési díjakról Zalalövő Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről (2013. április 1.-jével hatályos változat) II. Fejezet A BETEGEK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. Cím Az egyén szerepe 5. (1) Az egészségüggyel kapcsolatos társadalmi Részletesebben HUMÁN SZOLGÁLTATÓ KÖZPONT 4800 Vásárosnamény Bartók Béla út 20/a Telefon: 45/570-218 TÁJÉKOZTATÓ SZOCIÁLIS ÉTKEZTETÉS
HUMÁN SZOLGÁLTATÓ KÖZPONT 4800 Vásárosnamény Bartók Béla út 20/a Telefon: 45/570-218 TÁJÉKOZTATÓ SZOCIÁLIS ÉTKEZTETÉS Étkeztetés keretében azoknak a szociálisan rászorultaknak a legalább napi egyszeri Részletesebben Amit a klinikai vizsgálatok szabályairól tudni kell
Dr. Soós Andrea Ifj. Dr. Lomnici Zoltán Amit a klinikai vizsgálatok szabályairól tudni kell Áttekintő kézikönyv a klinikai vizsgálatok magyarországi jogszabályairól Budapest, 2012 Tartalomjegyzék BEVEZETŐ Részletesebben 4) Idősotthoni ellátás esetében a gondozási szükségletet megalapozó egyéb körülmények a következők:
I. A gondozási szükséglet, valamint az egészségi állapoton alapuló szociális rászorultság vizsgálatának és igazolásának részletes szabályairól szóló 36/2007. (XII.22.) SZMM rendelet főbb rendelkezései: Részletesebben Miskolci Egyesített Szociális, Egészségügyi és Gyermekvédelmi Intézmény. - Módszertani Központ. Értelmi Fogyatékosok Napközi Otthona (ÉNO)
GYERMEKVÉDELEM jegyzet A hazai gyermekvédelmi rendszer működtetése az állam és az önkormányzatok feladata. A legfontosabb gyermekvédelmi feladatok közé tartozik 1. a gyermekek családban való nevelkedésének Részletesebben HÁZI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS
HÁZI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS 1.) A házi segítségnyújtás célja: A házi segítségnyújtás alapvető célja, hogy a településen élő rászorulók önálló életvitelének fenntartását lakóhelyükön, saját lakásukban segítse Részletesebben hatályos: 2015.01.02 -
13/2014. (XII. 16.) IM rendelet a kényszergyógykezelés és az ideiglenes kényszergyógykezelés végrehajtásáról, valamint az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézet feladatairól hatályos: 2015.01.02 Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. Cél. Veszélyeztető állapot esetén alkalmazandó kényszerintézkedés. (1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet alapján) I. Cél...
1 TARTALOMJEGYZÉK I. Cél...1 II. Alkalmazási terület...1 III. Meghatározások.....1 IV. Az eljárás leírása...2 V. Mellékletek....8 Cél Veszélyeztető állapot esetén alkalmazandó kényszerintézkedés. (1/2000. Részletesebben Engedélyszám: 18211-2/2011-EAHUF Verziószám: 1. 2484-06 Sürgősségi ellátás szervezése követelménymodul szóbeli vizsgafeladatai
1. feladat Az intézetbe érkező külföldi ápoló tanulóknak mutassa be a sürgősségi betegellátás magyarországi rendszerét, ismertesse a progresszív ellátás elméletét! Az ismertetés során az alábbi szempontokra Részletesebben Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása. Dósa Ágnes
Önrendelkezési jog ellátás visszautasítása Dósa Ágnes Főszabály: a betegen csak a beleegyezésével szabad orvosi beavatkozást végezni, a beteg joga eldönteni, hogy mely orvosi beavatkozásokba egyezik bele, Részletesebben KÉRELEM ÉS ADATLAP. átfogó rehabilitációs alkalmassági vizsgálathoz vagy felülvizsgálathoz (kérjük aláhúzni)
KÉRELEM ÉS ADATLAP átfogó rehabilitációs alkalmassági vizsgálathoz vagy felülvizsgálathoz (kérjük aláhúzni) Rehabilitációs intézményben, vagy rehabilitációs célú lakóotthonban elhelyezésre kerülő, illetve Részletesebben A honlapról letölthető jelentkezési lapot a fenntartó részére a Hajdúsági. Szociális Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság címére
Jelentkezés módja A honlapról letölthető jelentkezési lapot a fenntartó részére a Hajdúsági Szociális Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság címére 4080 Hajdúnánás, Fürdő u. 1. szám alá kell Részletesebben FOGYTÉKOS SZEMÉLYEK ALAPVIZSGÁLATÁNAK PROTOKOLLJA
KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI SZOCIÁLIS MÓDSZERTANI INTÉZMÉNY MAGYAR MÁLTAI SZERETETSZOLGÁLAT 1033 Budapest, Miklós u. 32. FOGYTÉKOS SZEMÉLYEK ALAPVIZSGÁLATÁNAK PROTOKOLLJA Összeállította: Bálint Gergely szociális Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Krízis-Megoldás Kft PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Kelt Budapesten, 2013. június 10. napján Porpáczy Tamás ügyvezető 1 Krízis-Megoldás Kft Jelen szabályzat a Krízis-Megoldás Kft működésével kapcsolatos panaszügyek Részletesebben Szociális és gyermekvédelmi szabályozók PSZI-INT BENTLAKÁSOS INTÉZMÉNYI ELLÁTÁS IRÁNYELV
PSZI-INT PSZICHIÁTRIAI BETEGEK RÉSZÉRE NYÚJTOTT BENTLAKÁSOS INTÉZMÉNYI ELLÁTÁS IRÁNYELV Készítették: Bugarszki Zsolt Dr. Gárdos Júlia Gordos Erika Marketti Judit PSZI-INT.doc Létrehozás dátuma: 2007.01.13. Részletesebben Fogyatékos személyek adó-kedvezménye
Fogyatékos személyek adó-kedvezménye Az összevont adóalap adóját csökkenti a súlyosan fogyatékos magán-személynél az erről szóló igazolás alapján a fogyatékos állapot kezdő napjának hónapjától ezen állapot Részletesebben Gyermekvédelmi ellátás rendszere II.
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Gyermekvédelmi ellátás rendszere II. Előadó: Kátainé Lusztig Ilona gyermekjogi képviselő 2013. október Részletesebben NEM ADOM FEL Alapítvány
NEM ADOM FEL Alapítvány Támogató Szolgálat Cím:1126 Bp.Tartsay Vilmos u. 19. Tel: 20 296-2664, 06 1 501 47 08 Adószám: 18256529-1-43 Bankszámlaszám: CIB Bank 10700206 43547104 51100005 Honlap: www.nemadomfel.hu Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben OTTHONI SZAKÁPOLÁS ÉS HOSPICE ELLÁTÁS
OTTHONI SZAKÁPOLÁS ÉS HOSPICE ELLÁTÁS Dr. Türk Bernadett Észak-alföldi Területi Hivatal Nyíregyháza 2013. május 16. 1997. évi LXXXIII. törvény (Ebtv.) a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól 14. (3.) Részletesebben A jogvédelmi protokollra vonatkozó FOGALOM-TÁR
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet ----------------------------------------------------------------------- Iratminta száma: A jogvédelmi protokollra vonatkozó FOGALOM-TÁR A fogalomtár a jogvédelmi Részletesebben A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG
A TÁJÉKOZTATÁSHOZ VALÓ JOG BETEGJOGI KÉPVISELŐ KÉPZÉS BUDAPEST, 2015. MÁJUS 7. DR.SZENDYERZSÉBET BETEGJOGI KÉPVISELŐ AZ EGÉSZSÉGÜGYI ELLÁTÁS IGÉNYBEVÉTELEKOR AGGÓDÁS, STRESSZ - FÉLELEM A KIMENETELÉTŐL Részletesebben 59/2007. (XII. 29.) EüM rendelet
59/2007. (XII. 29.) EüM rendelet a határon túli magyarok magyarországi egészségügyi ellátásának támogatásáról A kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény (a továbbiakban: Részletesebben OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET!
OKTATÁSI MINISZTER TERVEZET! 8441-1/2006. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény végrehajtásáról rendelkező 20/1997. (II. 13.) Korm. rendelet módosításáról Budapest, Részletesebben Lőwné Szarka Judit ellátottjogi képviselő 2013. szeptember 21.
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Bentlakásos intézményekben nyújtott ellátások, a szakosított ellátások és* igénybevételüknek módja, eljárása Részletesebben SAJÓVÁMOS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 1/2015. (II. 12. ) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
SAJÓVÁMOS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 1/2015. (II. 12. ) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOKRÓL Sajóvámos Község Önkormányzat Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és szociális Részletesebben Előszó. szerkesztésében, 2002 januárjában. 1 Betegjogok Magyarországon Szabályok és gyakorlat. Kiadta a Társaság a Szabadságjogokért Heuer Orsolya
Tartalom Előszó I. Pszichiátriai kezelés és betegjogok II. A pszichiátriai otthonokról III. Kényszerítés törvényes keretek között IV. Kényszergyógykezelés Előszó A Társaság a Szabadságjogokért 2002 januárjában Részletesebben ZEMPLÉNI VÍZILABDA KLUB
ZEMPLÉNI VÍZILABDA KLUB KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 3950 Sárospatak, Eötvös utca 15. Adószám: 18448674-1-05 M E G H Í V Ó Tisztelt Egyesületi Tag! A Zempléni Vízilabda Klub Közhasznú Egyesület elnöksége nevében Részletesebben SZAKÉRTŐI BIZOTTSÁGI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM. ... település,... irányító sz. (Előző név, ha van:. ) Születési hely:..., év: hó:. nap:.. Anyja neve:.
A kérelmező intézmény neve: A kérelmező intézmény címe:.... település,... irányító sz.... utca, hsz., Tel.: Fax.:.. E-mail cím:. Tisztelt Bizottság! Kérem, hogy a nevű igénybe vevő (Előző név, ha van:. Részletesebben 3/2015. (11.16. ) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE
SAJÓECSEG KözsÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 3/2015. (11.16. ) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOKRÓL Sajóecseg Község Önkormányzat Képviselő-testülete a szociális igazgatásról és szociális Részletesebben Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet
Szentes Város Polgármesterétől 6600 Szentes, Kossuth tér 6. U-7115/2010. Témafelelős: Lencséné Szalontai Mária Tárgy: Szociális rendelet módosítása Mell.: 1 db rendelet-tervezet Szentes Város Önkormányzata Részletesebben Egészségügyi dolgozók munkaköri alkalmassági véleményezésének jogszabályi háttere
Egészségügyi dolgozók munkaköri alkalmassági véleményezésének jogszabályi háttere dr. Nagy Károly főosztályvezető Munkahigiénés Főosztály OMFI 2003. évi LXXXIV. törvény az egészségügyi tevékenység végzésének Részletesebben A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A STONEHENGE J.J KFT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA Verzió: Készítette: Hatályba lépés napja: v1 Sajti László szervezeti igazgató 2014. január 02. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK I.1. A Szabályzat célja Jelen Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény
1 Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte elsőbbséget kell élvezzen, továbbá, Részletesebben A pszichiátriai betegekről és az ő jogaikról
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A pszichiátriai betegekről és az ő jogaikról Gerőcs Katalin betegjogi képviselő 2014. Március 21. Ép emberben Részletesebben A rendelet célja 1. II. A rendelet hatálya
1 MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 52/2003.(XI.11.) sz. rendelete az önkormányzat fenntartásában lévő személyes gondoskodást nyújtó gyermekvédelmi intézmények által biztosított ellátások formáiról, Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről. I. Fejezet A TÖRVÉNY CÉLJA, ALAPELVEI ÉS HATÁLYA. 1. Cím. A törvény célja. 2. Cím.
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben Az ellátottjog területeit érintő jogszabályi változások, kitekintéssel az új PTK szabályaira
Az ellátottjog területeit érintő jogszabályi változások, kitekintéssel az új PTK szabályaira Előadó: dr Szedresi Alexandra jogi referens 2013 december 11 TÁMOP-557-08/1-2008-0001 1 Az új Ptk-ból következő Részletesebben A gyermeki és a szülői jogok, a gyermekvédelmi rendszer vázlata
dr. Sipos László PhD docens A gyermeki és a szülői jogok, a gyermekvédelmi rendszer vázlata Digitális oktatási segédanyag Debreceni Egyetem Egészségügyi Kar 2015. A gyermeki jogok testi, értelmi, érzelmi, Részletesebben SZABÁLYZAT ELŐJEGYZÉS ÉS INTÉZMÉNYI VÁRÓLISTA KEZELÉSÉRE VALAMINT A TERÜLETEN KÍVÜLI BETEG BEFOGADÁSÁRA
SZABÁLYZAT ELŐJEGYZÉS ÉS INTÉZMÉNYI VÁRÓLISTA KEZELÉSÉRE VALAMINT A TERÜLETEN KÍVÜLI BETEG BEFOGADÁSÁRA A példány sorszáma: A példány tulajdonosa: A MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI SZABÁLYZAT A DR. KENESSEY ALBERT KÓRHÁZ Részletesebben MiFiN Mikrofinanszírozó Pénzügyi Szolgáltató Zrt.
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben Frog Media Kft. Adatkezelési tájékoztató
Frog Media Kft. Adatkezelési tájékoztató Készült: 2015. március 2. Preambulum A Frog Media Kft. (a továbbiakban: Adatkezelő) célja, hogy a személyes adatok védelme érdekében megtegyen minden olyan szükséges Részletesebben Halottellátás körüli jogi, felelőségbeli problémák
Halottellátás körüli jogi, felelőségbeli problémák Dr. Francz Mónika Jósa András Oktató Kórház Pathológiai Osztály Nyíregyháza 67. Országos Patológus Kongresszus Keszthely, 2008.október 9-11. Vonatkozó Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben FELVÉTELI SZABÁLYZAT
ZALAEGERSZEGI EGYESÍTETT BÖLCSŐDÉK ZALAEGERSZEG, PETŐFI U. 21-25. FELVÉTELI SZABÁLYZAT Zalaegerszeg Megyei Jogú Város Önkormányzata a három éves kor alatti gyermekek napközbeni ellátását a Zalaegerszegi Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ Demens személyek nappali ellátására vonatkozó szabályok
TÁJÉKOZTATÓ Demens személyek nappali ellátására vonatkozó szabályok A nappali ellátás igénybevételéhez hasonlóan rendelkezni kell: - Szakmai Program - Szervezeti és Működési Szabályzat - Házirend A Szakmai Részletesebben 4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM. az ápolási díj megállapítására
4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez KÉRELEM I. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok az ápolási díj megállapítására 1. Személyi adatok Neve:... Születési neve:... Anyja neve:... Részletesebben SZOCIÁLIS FOGLALKOZTATÁSI ALKALMASSÁGI VIZSGÁLAT PROTOKOLLJA
KÖZÉP-MAGYARORSZÁGI SZOCIÁLIS MÓDSZERTANI INTÉZMÉNY MAGYAR MÁLTAI SZERETETSZOLGÁLAT 1033 Budapest, Miklós u. 32. SZOCIÁLIS FOGLALKOZTATÁSI ALKALMASSÁGI VIZSGÁLAT PROTOKOLLJA Összeállította: Bálint Gergely Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. Szem. ig. száma: TAJ száma: között az alábbi feltételek mellett:
MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a Hajdúsági Szociális Nonprofit Kft. 4080 Hajdúnánás Fürdő u. 1. (továbbiakban fenntartó) képviseletében Verdó György ügyvezető igazgató fenntartásában működő Hajdúsági Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Az Alaptörvény biztosítja a személyes adatok védelmét és a közérdekű adatok megismerhetőségét és terjesztését Fogalmak: Személyes adatok védelme adatvédelem Közérdekű adatok megismerhetősége információszabadság Részletesebben A gondnokságról. Mire szolgál a gondnokság intézménye?
A gondnokságról Mire szolgál a gondnokság intézménye? Minden ember maga a legjobb tudója annak, hogy mi az, ami számára jó. Ő dönt arról, mi az, ami az ő érdekét szolgálja, és mi az, ami nem. Mi történik Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1. Lakcíme/tartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési dátum (év, hó, nap): Születési hely:
SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1 1. A GYERMEK, A TANULÓ SZEMÉLYI ADATAI: Név: Lakcímetartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési dátum (év, hó, nap): Születési hely: Anyja neve: Lakcímetartózkodási Részletesebben Bevezetés az egészségügyi jogi ismeretekbe I. 13. hét
Bevezetés az egészségügyi jogi ismeretekbe I. 13. hét Az emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárások általános feltételei Emberi reprodukcióra irányuló különleges eljárásként testen kívüli megtermékenyítés Részletesebben G y e r m e k e i n k
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben VIZITDÍJ ÉS KÓRHÁZI NAPIDÍJ MÉRTÉKEK
Kedves Betegeink! Ezúton tájékoztatjuk Önöket, hogy a hatályos jogi szabályozás szerint Önöknek a járó-beteg ellátás igénybevételekor VIZITDÍJAT, fekvő betegként történő ellátásukkor KÓRHÁZI NAPIDÍJAT Részletesebben Tárgy: Tájékoztató a Gyámhivatal gondnoksággal kapcsolatos feladat- és hatáskörérõl
Szentes Városi Polgármesteri Hivatal Gyámhivatala 6601 Szentes, Kossuth tér 6. Pf. 58. Tel: (63) 510310 11-6847-3/2006. Szentes Város Önkormányzatának Képviselõ-testülete Helyben Tárgy: Tájékoztató a Gyámhivatal Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben WorCare Kft. ADATKEZELÉSI ÉS ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT 2015. július 3.
1. Bevezetés WorCare Kft. ADATKEZELÉSI ÉS ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT 2015. július 3. A WorCare Kft. (2133 Sződliget, Nyárfa köz 13., a továbbiakban szolgáltató, adatkezelő), mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek Részletesebben Polgári védelmi szervezetek alapképzése. Beosztotti jogok, kötelezettségek
Polgári védelmi szervezetek alapképzése Beosztotti jogok, kötelezettségek Polgári védelmi kötelezettség A polgári védelmi kötelezettség személyes kötelezettség az emberi élet és a létfenntartáshoz szükséges Részletesebben SZOLGÁLTATÁSI REND TÁMOGATÓ SZOLGÁLAT
SZOLGÁLTATÁSI REND TÁMOGATÓ SZOLGÁLAT A Sopron és Környéke Család és Gyermekjóléti Ellátás Intézetének Házirendjét Sopron és Környéke Szociális - Gyermekjóléti Intézményfenntartó Társulás Társulási Tanácsa Részletesebben KÉRELEM az ápolási díj megállapítására
4. számú melléklet a 63/2006. (III. 27.) Korm. rendelethez 1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1.1. Személyes adatok 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... Részletesebben AZ EGYESÜLET ADATAI. 2. Az Egyesület székhelye: 6800 Hódmezővásárhely, Medgyessy Ferenc u. 6/C fsz. 6.
Gyógyulás az STI-vel Egyesület Alapszabálya egységes szerkezetbe foglalva a 2006. január 31. napján kelt Alapszabály Módosítással azzal, hogy a módosításra kerülő rendelkezések dőlt betűvel kerültek feltüntetésre. Részletesebben Emberi Erőforrások Minisztériuma
Emberi Erőforrások Minisztériuma Szociális Alapszolgáltatások I. Étkeztetés Házi Segítségnyújtás Jelzőrendszeres Házi Segítségnyújtás Családsegítés Az alapszolgáltatások megszervezésével a települési önkormányzat Részletesebben az egészségi állapoton, illetve betegségen alapuló szociális rászorultság igazolásának szabályairól
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTER Szám: 14.484-1/2006-SZMM TERVEZET M i n i s z t e r i r e n d e l e t az egészségi állapoton, illetve betegségen alapuló szociális rászorultság igazolásának szabályairól Részletesebben Tájékoztatás a gyermek jogairól, az egészségügyi ellátáshoz való jogairól és a törvényes képviselő ez irányú feladatairól, kötelezettségeiről
Tájékoztatás a gyermek jogairól, az egészségügyi ellátáshoz való jogairól és a törvényes képviselő ez irányú feladatairól, kötelezettségeiről Az egészségüggyel kapcsolatos társadalmi kötelezettségek az Részletesebben B) Jövedelmi adatok. Egy főre jutó havi családi nettó jövedelem (ügyintéző tölti ki): Ft/hó
Hajdúhadház Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal 4242 Hajdúhadház, Bocskai tér 1. Tel.: 06 (52) 384-103, fax: 06 (52) 384-295, e-mail: titkarsag@hajduhadhaz.hu K É R E L E M Alulírott kérem, hogy Részletesebben A Magyar Nemzeti Bank elnökének 40/2013. (XII. 29.) MNB rendelete
A Magyar Nemzeti Bank elnökének 40/2013. (XII. 29.) MNB rendelete az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a pénzügyi intézmény, a pénzforgalmi intézmény, az elektronikuspénzkibocsátó intézmény, a magánnyugdíjpénztár, Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles Részletesebben Tárgy:a gyermekétkeztetési és egyéb étkezési térítési díjak megállapításáról
Összeállította: Dr. Szabó Attila Előterjesztette: Dr. Szabó Attila Látta: Tárgy:a gyermekétkeztetési és egyéb étkezési térítési díjak megállapításáról Tisztelt Képviselő-testület! A gyermekétkeztetési Részletesebben Esztergár Lajos Családsegítő Szolgálat és Gyermekjóléti Központ Központ:7632 Pécs, Anikó u. 5. Levelezési cím: 7616 Pécs, Pf.: 32.
Esztergár Lajos Családsegítő Szolgálat és Gyermekjóléti Központ Központ:7632 Pécs, Anikó u. 5. Levelezési cím: 7616 Pécs, Pf.: 32. Tel/Fax:72/444-877, 72/441-677 e-mail: esztergar.kertvaros@gmail.com Házirend Részletesebben Házirend. Komárom Esztergom Megyei Önkormányzat Integrált Szociális Intézmény Szent Rita Fogyatékosok Nappali Intézmény Esztergom, Dessewffy u. 20.
Komárom Esztergom Megyei Önkormányzat Integrált Szociális Intézmény Szent Rita Fogyatékosok Nappali Intézmény Esztergom, Dessewffy u. 20. Házirend Készítette: Horváthné Trepák Etelka telephely igazgató Részletesebben 1997. évi CLIV. törvény. az egészségügyről
Ez a dokumentum a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó tulajdona Hatályosság: 2011.01.01-1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről Az Országgyűlés a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, Részletesebben A betegjogi képviselők feladatai
Jogvédelmi tanfolyam 2013.06.07. A betegjogi képviselők feladatai Mina András dr. Fővárosi és Pest megyei betegjogi képviselő OBDK betegjogi szakreferens ÓRAREND - Tartalom 1. Jogforrási feladatok (Eütv, Részletesebben AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG Ü G Y R E N D J E. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ NYILVÁNOSAN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGÁNAK Ü G Y R E N D J E módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva Hatályos: 2010. október 26. napjától AZ ALTEO ENERGIASZOLGÁLTATÓ Részletesebben Szigethalom és Környéke Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgálat
Szigethalom és Környéke Gyermekjóléti és Családsegítő Szolgálat HÁZIREND Taksony A Házirend hatálybalépésének időpontja: A Házirendet az intézmény főállású dolgozói közösen megvitatták és elfogadták, értekezlet Részletesebben 1997. évi CLIV. Törvény az egészségügyről
1997. évi CLIV. Törvény az egészségügyről Az Országgyűlés - a lakosság egészsége iránt érzett felelősségétől áthatva, - attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
BÍRÓSÁG
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 58