text:
MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN. (Phd értekezés) - PDF
MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN. (Phd értekezés)
Download "MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN. (Phd értekezés)"
1 PTE Állam- és Jogtudományi Karának Doktori Iskolája Kajtár Edit MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN (Phd értekezés) Témavezető Kiss György tanszékvezető egyetemi tanár, az MTA doktora Pécs 2011
2 Tartalomjegyzék Bevezetés Kettős optika: a sztrájk, mint emberi jogi és gazdasági jelenség Az értekezés célja, szerkezete, a kutatás módszerei... 1 I. Alapvetések Munkaügyi konfliktus Munkaügyi vita A munkaharc eszközrendszere A sztrájk A sztrájk fogalma A sztrájk természete A sztrájkjog evolúciója A sztrájk, mint alapjog A sztrájk jogalapja A nemzeti szabályozás szintjei Az alternatív vitarendező módszerek Sztrájk a statisztikák tükrében II. A sztrájkjog nemzetközi szabályozása A sztrájkhoz való jog az ENSZ alapdokumentumaiban Az ILO Az ILO szerepe a sztrájk szabályainak kialakításában Alapdokumentumok ILO egyezmények A 87. sz. egyezmény az egyesülési szabadság és a szervezkedési jog védelméről A 98. sz. egyezmény a szervezkedési jog és a kollektív tárgyalási jog elveinek alkalmazásáról A közszférára vonatkozó speciális szabályok Intézményrendszer Az Egyezmények és Ajánlások Alkalmazásának Független Szakértői Bizottsága Az Egyesülési Szabadság Bizottság A jogszerű sztrájk szabályozás a CFA esetjogának tükrében Az ILO sztrájkkoncepciója A sztrájkjog alanya A sztrájk célja A politikai sztrájk megítélése Békekötelem A sztrájkot megelőző eljárások, egyeztetés, sztrájkbizottság A munkáltató előzetes tájékoztatása, lehűlési idő Előzetes szavazás, a sztrájkban részt vevők személyének megismerhetősége A sztrájk korlátozása és tilalma Közszféra Alapvető szolgáltatás Minimumszolgáltatás előírása, garanciális szabályok A sztrájk befejezését célzó kényszerítő eszközök: visszarendelés, munkaerőkölcsönzés A hatóság (rendőrség, hadsereg) beavatkozása Szankciók Közvetítés, békéltetés, döntőbíráskodás igénybe vételének szabályozása Részkövetkeztetések, az ILO sztrájkszabályozásának megítélése és hatása... 60
3 III. Az Európa Tanács sztrájkszabályai Sztrájkjogi vonatkozású jogforrási és intézményrendszer Az Emberi Jogok és Alapvető Szabadságok Védelméről szóló Európai Egyezmény Az Emberi Jogok Európai Bíróságának sztrájkfelfogása Az Emberi Jogok Európai Bírósága Kiemelkedő esetek Schmidt and Dahlström v. Sweeden Demir and Baykara v. Turkey Enerji Yapi-Yol Sen v. Turkey és Saime Özcan v Turkey Satılmış and Others v. Turkey Danilenkov v Russia Az Európai Szociális Charta A Szociális Charta jelentősége Intézményrendszer és ellenőrző mechanizmus A jogszerű sztrájk szabályozása a Szociális Charta esetjogának tükrében Sztrájkkoncepció A sztrájkjog alanya A sztrájk célja A politikai sztrájk megítélése Békekötelem A sztrájkot megelőző eljárások A munkáltató előzetes tájékoztatása lehűlési idő Előzetes szavazás A sztrájk korlátozása és tilalma Közszféra Alapvető szolgáltatás, minimumszolgáltatás előírása, garanciális szabályok Közvetítés, békéltetés, döntőbíráskodás igénybevételének szabályozása A sztrájk befejezését célzó kényszerítő eszközök: visszarendelés, munkaerőkölcsönzés, a sztrájk felfüggesztése Következmények, felelősség, szankciók Részkövetkeztetések, az Európa Tanács sztrájkszabályozásának megítélése és hatása IV. A sztrájkjog az Európai Unióban A szabályozás tágabb környezete: az európai munkajog A szociális dimenzió kialakulása A jogforrások Közösségi Charta a Munkavállalók Alapvető Szociális Jogairól Az Európai Unió Alapjogi Chartája Az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés Az alapszabadságok Az alapjogok helye az uniós jogban A sztrájkhoz való jog A Szerződés és az Alapjogi Charta ütközése Az esetjog Az Európai Bíróság szerepe Commission versus France Albany Viking Laval A nemzetközi és az uniós sztrájkfelfogás ütközése BALPA
4 5.2. Strasbourg vagy Luxembourg? A sztrájk alternatívái, az ADR technikák használata Részkövetkeztetések, az uniós szabályozás megítélése V. A sztrájkhoz való jog Magyarországon A sztrájkjog evolúciója Magyarországon A sztrájk, mint büntetőjogilag üldözött szövetkezés Szemléletbeli áttörés Sztrájk a szocializmus alatt : formálódó sztrájk törvény Sztrájk a számok tükrében A jogforrási rendszer A jogforrási rendszer struktúrája A sztrájkjog belső forrásai A sztrájk alkotmányi szabályozása: sztrájkhoz való jog az alapjogok rendszerében A munkaalkotmány A sztrájkhoz való jog mint alapjog A sztrájk és más alapjogok kollíziója, az alapjogok konkurálásának tipikus területei Az évi VII. tv Az Mt. szabályanyaga A sztrájkszabályozás kritikus elemei A sztrájk tárgya: az érdekvita rendezése A gazdasági és szociális érdek A politikai sztrájk megítélése A munkáltató nélküli sztrájk: a szolidaritási sztrájk problematikája Kit illet a sztrájkjog? A sztrájk abszolút tilalma A köztisztviselők sztrájkja A közszükségletet kielégítő szolgáltatást nyújtó munkáltatónál folyó sztrájk az elégséges szolgáltatás Az előzetes szavazás, (ballot) követelménye A sztrájkolók anyagi háttere: a sztrájkalap A bejelentési és tájékoztatási kötelezettség A lehűlési idő A figyelmeztető sztrájk Munkaharc békekötelem Átmeneti vizsgálat, közbenső intézkedés A jogszerű sztrájkkal szemben támasztott követelmények A jogellenes sztrájk esetei Az önkéntesség Ultima ratio Az arányosság elve Mikortól kérhetik a felek a jogellenesség megállapítását? A jogszerű sztrájk hatása a sztrájkban résztvevő és attól tartózkodó munkavállalókra A munkajogviszony felfüggesztése A díjazás kérdése A sztrájk miatt kieső munkaidő A sztrájkbizottság A károk enyhítése, a sztrájktörés problematikája, a kölcsönzött munkaerő A jogellenes sztrájk jogkövetkezményei szankciórendszer
5 6. A évi CLXXVIII. törvény a sztrájkról szóló évi VII. törvény módosításáról A módosítás körülményei és fogadtatása Sztv Sztv : az elégséges szolgáltatás Szabályozásmódosítás előtt és után Szabályozási alternatívák Az elégséges szolgáltatás mértékének megállapítására nyitva álló határidő A Ptk. szabályanyaga Alapvetések Az alkalmazott károkozása A kártérítés mértéke A fogyasztóvédelem Szabálysértési, büntetőjogi következmények A sztrájk kollektív szerződés- szintű szabályozása A sztrájk alternatívái, az ADR technikák használata Az ADR technikák előnyös és hátrányos vonásai ADR a hazai gyakorlatban az MKDSZ Kitekintés A szabályozás hatása Részkövetkeztetések Összegzés és konklúzió Mellékletek melléklet melléklet melléklet melléklet melléklet melléklet melléklet Rövidítések jegyzéke Irodalomjegyzék Summary
7 Bevezetés 1. Kettős optika: a sztrájk, mint emberi jogi és gazdasági jelenség A sztrájk speciális minősülése összefügg a munka kettős természetével. A munkaerő nem áru szögezi le elsőként alapelvei között az 1944-es Philadelphiai Deklarációban a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO 1 ). Ugyanakkor az emberi jogi dimenzió mellett a munka gazdasági tényező, a termelés egyik (bár kétségtelenül speciális) alkotóeleme is. A sztrájk tehát több optikán át szemlélhető. A jog lencséjén keresztül nemzetközi, európai, illetve nemzeti jogforrások védelmét élvező emberi jog, a munkavállalói érdekek előmozdításának egyik alapvető eszköze. A sztrájk a kollektív munkajog természetes alkotóeleme, ha úgy tetszik, az az ár, amellyel a plurális demokráciáért fizetünk. 2 A sokat idézett gondolattal élve: sztrájkhoz való jog nélkül az autonóm kollektív alku nem több puszta koldulásnál. 3 A gazdaság lencséjén keresztül a sztrájk kevésbé konstruktív jelenség, sokkal inkább a gazdaság működésében fennakadást okozó, a ipari kapcsolatokat instabillá tévő, az érintett vállalatok versenyképességét befolyásoló tényező. Nem véletlen, hogy háború, illetve szükségállapot esetén a sztrájk nem megengedett. A munkabéke fenntartása, a gazdaság zavartalan működése azonban békeidőben is érdek. Mérlegelni kell tehát, mi lenne a legmegfelelőbb, az emberi jogokat legteljesebben érvényre juttató, gazdaságilag még elfogadható sztrájkot szabályozó megoldás. 2. Az értekezés célja, szerkezete, a kutatás módszerei Az értekezés célja a sztrájkjog súlyponti problémáinak kritikus elemzése, és annak vizsgálata, hogy mennyiben megfelelő a magyar szabályozás és gyakorlat. A sztrájkjog szabályozásának négy szintjét vizsgálja, úgymint nemzetközi, európai (értve ezalatt az Európa Tanácsot) európai uniós, illetve a nemzeti. A tételes jogi jogforrások ismertetését követően taglaljuk az esetjogot, a nemzetközi és európai alapjogi ítélkező szervek és szakértői bizottságok (az ILO esetén az Egyesülési Szabadság Bizottsága és az 1 A hazai jogirodalom a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet rövidítésére egyaránt használja az ILO és az NMSZ megnevezést. Mivel az ILO jóval elterjedtebb, e dolgozat is az angol nyelvű rövidítést használja. 2 Foegen, Joseph H.: A qualified right to strike in the public interest. Labor Law Journal 1967/2, Blanpain, Roger: European labour law. 12., rev. ed., The Hague, Kluwer Law International, 2010,752. 1
8 Egyezmények és Ajánlások Alkalmazásának Független Szakértői Bizottsága, az Európa Tanács kapcsán a Független Szakértők Bizottsága és az Emberi Jogok Európai Bírósága) következtetéseit, illetve az Európai Unió (Európai Bíróság) sztrájkfelfogását. Ugyancsak nagy hangsúlyt fektetünk a magyar Legfelsőbb Bíróság határozatokon, elvi határozatokon keresztül megnyilvánuló álláspontjának, illetve az alacsonyabb szintű bíróságok eseti döntéseinek elemzésére. Az Alkotmánybíróság vonatkozó határozatainak ismertetése szintén elengedhetetlen. Az értekezés ismerteti a hazai, illetve külföldi irodalomban megjelenő szakmai közvélemény, a jogintézmény körül kialakuló szakmai vita főbb irányvonalait, és kialakítja saját álláspontját. A német gyakorlatban az irodalom (das Schrifttum) és a doktrina (die Lehre) előkelő helyet foglal el, akárcsak az olaszoknál (la dottrina), illetve a franciáknál (la doctrine). A jogforrások értelmezésénél kiemelkedő szerepet kaphatnak a belső emberek, vagyis az intézményeknél alkalmazott jogászok által írott elemzések. 4 Ugyan ez a helyzet a nemzetközi jogi dokumentumok esetén (gondoljunk például az ILO hivatalos publikációira). Az Európai Bíróság főtanácsnokai szintén gyakran merítenek a jogirodalom megállapításaiból, így például Poiares Maduro az Arcelor esetben kifejtett véleményében tíz különböző jogi szakirodalmi forrásra hivatkozott. 5 A vonatkozó jogirodalom, jogdogmatika vizsgálata kapcsán nem csupán a jogtudományt akadémikus keretek között művelő elméleti szakemberek műveire gondolunk, hanem a gyakorlati szakemberek, így bírák, ügyvédek tapasztalatainak felhasználására is. A magyar szabályozás elemzésénél az egyes jogintézmények kapcsán alkalmazzuk a más államok megoldásaival való összevetést. A kodifikációs módszerként is gyakran alkalmazott jogösszehasonlításnak több praktikus előnye van. A külföldi megoldások sajátosságainak fényében más megvilágításba kerül a sokszor evidenciaként felfogott hazai szabályozás, a törvényi háttér és a bírói gyakorlat. A szakmai közvélemény megállapításainak összevetése megerősítheti a célba vett irány helyességét, ugyanakkor lehetővé teszi máshol már kipróbált megoldások átvételét, a fiaskók elkerülését is. Az összehasonlítás eredményeként felmerülhet úgynevezett jogi transzplantátumok 6 4 De Witt, Bruno: European Union law: A unified academic discipline? EUI working papers, Law, 2008/34, A főtanácsnok május 21-i véleménye. Arcelor Atlantique et Lorraine and Others (Arcelor) Case C- 127/07 [2008] ECR I Az ügy tárgya többek között az esélyegyenlőség értelmezése, illetve az Európai Bíróság és a nemzeti bíróságok kapcsolata volt. De Witt, B. 2008, A jogi transzplantátumokat jogtörténeti kontextusban vizsgálja Watson, Alan: Legal transplants: An approach to comparative law. 2. ed. Athens, Georgia, The University of Georgia Press, 1993, ; Az intézmény jogszociológiai megközelítését lásd például Kahn-Freund, Otto: On uses and misuses of comparative law. The Modern Law Review 1974/37,
9 alkalmazása. Külföldi megoldások, technikák, koncepciók, vagy akár egész törvények, jogrendszerek átvétele nem új keletű intézmény. Valóban újszerű sui generis megoldás felfedezése a jogban igen ritka, Sacco meglátása szerint ezer esetből, ha egy a valódi innováció, a többi puszta imitálás. 7 A teljes átvétel ugyancsak kivételes, a gyakorlatban inkább jogi patchwork -ről, 8 mint klasszikus értelemben vett jogi transzplantátumról beszélhetünk. Az átvételnél figyelembe kell vennünk, hogy a jog, mint plurális jelenség nem pusztán szabályrendszer, jóval tágabb formális forrásainál, 9 a mindenkori társadalmi, gazdasági, politikai környezettel van kölcsönhatásban. Ez két szempontból is jelentős. Egyrészt az átvételt megelőző összehasonlítás természetéből fakadóan egy szűk területre koncentrál; a mindenáron hasonlóság keresése miatt nagy a veszélye az erőltetett analógiának, illetve annak, hogy szem elől tévesztjük a jogrendszer sajátosságait. 10 Másrészt, míg a nemzeti jog a társadalmi változásokra reagálva fokozatosan alakul ki, a mechanikus átvételnél ez az érési folyamat kimarad. A jogi transzplantátum akkor lesz a leghatékonyabb, ha az átvevő országnak hasonló a politikai, szociális és gazdasági háttere, így ezek figyelembevételétől nem szabad eltekinteni. E megállapítás különösen igaz a sztrájkra. A sztrájk, mint az érdekegyeztetés végső eszköze nem oka, hanem tünete a feszültségeknek, méghozzá olyan feszültségeknek melyek jogi szabályozással nem mindig kezelhetőek. 11 Az értekezés interdiszciplináris szemléletmódot alkalmaz. Bár a jog megkísérli keretek közé szorítani, a sztrájk nem pusztán jogi kérdés. A sztrájk szabályozása nem függetleníthető az adott ország történelmi, politikai, ideológiai és főként gazdasági viszonyaitól (ez utóbbi alatt értve olyan tényezőket, mint gazdasági prosperitás, infláció, munkanélküliség, a különböző ágazatok sajátosságai). A téma komplex vizsgálatához tehát elengedhetetlen e szempontok figyelembe vétele, a sztrájkjog fejlődéstörténetének, dogmatikai és ideológia változásának bemutatása, a konkrét törvény-előkészítési anyagok vizsgálata. Ugyancsak szükséges a szociológia eredményeinek, illetve szemléletmódjának felhasználása. A társadalmi tények és törvényszerűségek megismerését kutató ezen alaptudomány a jogász kezében nem új keletű módszer. A szociológia, mint demisztifikáló 7 Sacco, Rodolfo: Legal formants: A dynamic approach to comparative law. American Journal of Comparative Law 1991/39, Nelken, David: Comparativists and transferability. In: Legrand, Pierre Munday, Roderick (eds): Comparative legal studies: Traditions and transitions. Cambridge, Cambridge University Press, 2003, , Maczonkai Mihály: Jogszociológia. Budapest Pécs, Dialóg Campus, 2005, A jogösszehasonlítás előnyeiről és hátulütőiről lásd részletesen Watson, A. 1993, Halmos Csaba: Rendszerváltás a munkaügyben. Pécs, JPTE, 1999, 92. 3
10 tudomány, segít tisztázni a sztrájk jogi szabályozásának társadalmi hátterét, elkerülni mind a technokráciát mind a bürokratizmust. 12 Az értekezés írása során törekedtem minél szélesebb körű irodalom feldolgozására. A nemzetközi és európai összehasonlításhoz szükséges anyagok nagy része a fiesolei European University Institute és a trieri Institut für Arbeitsrecht und Arbeitsbeziehungen in der EG könyvtárából származik. Az olasz gyakorlat jobb megértéséhez személyes interjúkat készítettem. A II. és III. fejezet esetei közötti tájékozódást többek között az ILO és az Európa Tanács által kiadott dokumentumok segítették. A magyar sztrájktörténeti rész megírásához az eredeti törvényelőkészítő anyagokat, a társadalmi vitára bocsátott törvénytervezetre reagálásként érkező javaslatokat, állampolgári leveleket tekintettem át. A hazai bírói gyakorlatot eseti döntések alapján dolgoztam fel. A kollektív szerződések elemzésénél az általam hozzáférhető szerződésekre, illetve a FMM megbízásából készült, több száz kollektív szerződést feldolgozó kutatások eredményeire hagyatkoztam. Az alternatív vitafeloldó módszerek és a sztrájk kapcsolatát vizsgáló alfejezetek megírását nagyban segítették a 2004-ben, az Új Mexico-i Egyetemen folytatott tanulmányaim. A Rézler Gyula Alapítvány ösztöndíjasaként betekintést nyertem az ADR technikák világába, a szemináriumokon és tréningeken elhangzottak, különösen Scott Hughes és T. Zane Reeves professzor sokat formáltak azon, ahogyan ma látom a konfliktusokat. Szerkezetét tekintve az értekezés hét részre oszlik. A bevezetés után fogalmi alapvetések következnek (I. fejezet), majd a nemzetközi (II. fejezet), az európai (III. fejezet), illetve az európai uniós (IV. fejezet) szabályozást elemezzük. A sztrájkhoz való jog Magyarországon cím alatt (V. fejezet) a sztrájkjog hazai fejlődésének bemutatása után a sztrájk egyes relációi kerülnek elemzésre. Az Összegzés és konklúzió címet viselő záró fejezet az értekezés szerkezete és tematikája mentén haladva pontokba szedi a szerző legfontosabb megállapításait, térképet készít a problémás területekről és javaslatokat fogalmaz meg. 12 Fleck Zoltán: Szociológia jogászoknak. Budapest, Napvilág Kiadó, 2004, 16. 4
11 I. Alapvetések 1. Munkaügyi konfliktus Annak eldöntése, hogy harmónia, vagy konfliktus jellemzi az emberi társadalmakat, a legalapvetőbb filozófiai kérdések egyike. 13 A konfliktuselmélet kiindulópontja szerint a társadalom érdekeik mentén cselekvő, jól elkülöníthető csoportokból tevődik össze, melyben a konfrontáció lehetősége folyamatosan fennáll, a konfliktus tehát szükségszerű. 14 Ezen elmélet képviselői között szerepel Marx, Weber, Pareto, Dahrendorf. 15 Dahrendorf modern társadalmi konfliktus modellje a szabadság és a szolidaritás között feszülő ellentmondást hangsúlyozza. A XX XXI. század alapkonfliktusa nem más, mint hogy a gazdasági prosperálás ellenére sokaknak vagy nincsenek jogaik, vagy nem képesek azokkal élni, a hatalom olykor igazságtalanul oszlik meg. 16 A konfliktuselmélet ellenpontja a funkcionalizmus. A Durkheim, Talcott, Parsons, illetve később többek között Luhman, Alexander, Münch által képviselt elmélet szerint a társadalom egyensúlyban lévő, harmonikus rendszer, mely az együttműködésre épül, vagyis a konfliktus, mint a rendet megbontó elem, társadalmi probléma, diszfunkcionális, és a dezintegráció tünete. Bármely sztrájkkal foglalkozó írás kikerülhetetlen alapfogalma a konfliktus, illetve a munkaügyi konfliktus. Az előbbi az emberek, vagy emberek csoportjai közötti versengés formája, ahol is a versengés olyan célokért vagy javakért folyik, melyek ténylegesen, vagy legalábbis a felek meggyőződése szerint nem érhetőek el mindenki számára. 17 A munkaügyi konfliktus az ipari kapcsolatok különböző, ellentétes érdekű, vagy érdekközösség által egymásra utalt szereplői között a munkaszervezetben, vagy a szervezeteik között felmerült, munkaviszonyra közvetlenül vagy közvetlenül kapcsolatban lévő nyílt, manifesztált, vagy rejtett ellentét. 18 Megítélése kapcsán újra a fenti dilemmával 13 Andorka Rudolf: Bevezetés a szociológiába. Budapest, Osiris, 1997, Giddens, Anthony: Szociológia. 2. kiad. Budapest, Osiris, 2008, Marx elmélete elválik a többiekétől, amennyiben úgy tartja, hogy az osztályharcokból álló történelem során elérhető az az utópisztikus forma, a kommunizmus, melyben már nem lesznek konfliktusok. Weber Marxszal ellentétben nem két osztályról, hanem több, társadalmi hatalomért küzdő státuscsoportról beszél. Koncepciójának lényege a régi, hatalmon lévő és az új, hatalomra törekvő elit közti konfliktus. A konfliktuselmélet részletes ismertetése túlmutat az értekezés keretein, így nem térünk ki a két nagy irányzat, a kritikai szociológia és a weberiánus szemlélet közötti eltérésre sem. 16 Dahrendorf, Ralf: Class and class conflict in industrial society. Stanford, Stanford University Press, 1959, Fodor László: A kommunikáció alapjai. Budapest, Perfekt, 2003, Tóth Ferenc: Munkahelyi, munkaügyi konfliktusok és viták az ezredvégzáró évtizedben. Munkaügyi Szemle 2000/7 8,
12 kerül szembe az elemző, amikor el kell döntse, a munkabékét vagy a konfliktust tekinti-e természetes állapotnak. A spektrum egyik végén az unitarista felfogás áll, mely patológiás jelenségként tekint a konfliktusra. Ezzel ellentétben a pluralista, radikalista, materialista, illetve a legsarkosabb, a marxista elmélet a ipari kapcsolatok természetes velejárójának tekinti a konfliktusokat. A dolgozat kiindulópontja: a konfliktus szükségszerű, ugyanakkor a szabályozatlan, kontrollálatlan konfliktus a társadalmi összetartás ellen hat, gazdaságilag romboló. A konfliktus természetes velejárója az emberi társadalom múltjának, jelenének, jövőjének. Míg a megfelelő módon kezelt, domesztikált, konfliktus képes előre vinni a társadalmat, a nem kezelt konfliktus a társadalom integritását, végsősoron pedig fennmaradását veszélyezteti. 19 Bár a konfliktus szóhoz a köznyelvi használatban pejoratív tartalom társul, ugyanakkor sem a konfliktus, sem pedig ellenpárja, a harmónia nem minősíthető önmagában kizárólag jónak vagy rossznak, mindkettő pusztíthat és építhet. 20 Hasonlóképpen, a munkáltató és a munkavállalói oldal közötti konfliktus a munkaügyi kapcsolatok természetes velejárója. Bár természetesen a munkabéke tekinthető az ideális állapotnak, a felek eltérő érdekei, illetve a közöttük lévő erő-egyensúlytalanság óhatatlanul súrlódást okoz. S a kérdés nem annyira az, hogy elkerülhető-e a konfliktus, hanem az, hogy hogyan lehet kanalizálni. Az értekezés pluralista szemléletet vall, vagyis abból indul ki, hogy a jól kezelt munkahelyi konfliktus produktív és egészséges, a felek közötti párbeszédet jelzi. 2. Munkaügyi vita A munkáltatói és a munkavállalói oldal eltérő érdekei sokszor vezetnek látens, vagy nyíltan felvállalt konfliktushoz. Rejtett konfliktust jelezhet például, ha a munkavállalók nagy száma folyamatosan beteget jelent, vagy felmond. Ha a konfliktus nyíltan jelenik meg, munkaügyi vita alakul ki. A nyíltan megjelent konfliktusnak számos kimenetele van, s ezek közül csak az egyik a sztrájk. A munkavállalóknak elégedetlenségük kifejezésére eszközök széles tárháza áll rendelkezésre, mint például munkalassítás (a munka színlelése, más néven amerikázás), túlóra megtagadása, petíciók beadása, a média bevonása, stb. 21 Ebből 19 Andorka R. 1997, Csepeli György: A szervezkedő ember: A szervezeti élet szociálpszichológiája. Budapest, Osiris, 2003, Jefferys, Steve et al.: A five country study of third party dispute resolution. Social dialogue and the changing role of conciliation, arbitration and mediation services in Europe (CAMS).) 2010, 6
13 következik, hogy nem tehetünk egyenlőségjelet sztrájk és konfliktus között, helyesebb úgy fogalmazni, hogy a sztrájk a konfliktus egyik lehetséges tünete. Egy másfajta felosztás szerint: a konfliktusok megoldhatóak informális és formális módon. Ez utóbbi, vagyis a formalizált, intézményes konfliktus a munkaügyi vita. A munkaügyi konfliktusokból származó vitákat a vitában állók (egyén vagy kollektíva) és a vita tárgya (jog vagy érdek) figyelembevételével csoportosíthatjuk. 22 Így négy esetet különböztetünk meg: egyéni jogvita, kollektív jogvita, egyéni érdekvita, illetve kollektív érdekvita. Az egyén szintjén inkább a jog-, kollektív szinten inkább az érdekvita a jellemző. 23 A konfliktus ugyancsak csoportosítható aszerint, hogy tartalmi anyagi jogi vagy eljárási jogi célokat kíván-e elérni. Az előbbihez a béremelésért, az utóbbihoz például a döntéshozatali eljárásban történő intenzívebb részvételért folytatott harc hozható fel példaként A munkaharc eszközrendszere A sztrájk egy, a munkavállalói és munkáltatói oldal által alkalmazható nyomásgyakorlási eszközökből álló rendszer, a munkaharc része. Anélkül, hogy részletesen jellemeznénk ezeket, elmondható, hogy a munkavállalói oldal rendelkezésére álló fegyvertár jóval terjedelmesebb: a sztrájk és a nyomásgyakorlás egyéb eszközeinek széles tárháza áll rendelkezésre. Az egyes munkaharci eszközök esetenként felcserélhetőek (például a túlórázás megtagadása, vagy a túlzottan előírásszerű munkavégzés), máskor kiegészítik egymást. A kollektív akciók fajtái, többek között a munkavállalók veszteségeit minimalizálandó, egyre bővültek a történelem folyamán, illetve a sztrájknak elterjedtek a csupán részleges munkabeszüntetéssel járó formái. 25 (Letöltve: ) A részletezőbb csoportosítás a jog- és érdekvita helyett jogi és nem jogi vita között tesz különbséget, az utóbbihoz sorolva az érdek- mellett az ún. erkölcsi vitákat is. Lásd pl. Hajdú József Rúzs Molnár Krisztina: Az alternatív vitamegoldás rendszerének általános jellemzői, különös tekintettel a munkaügyi vitákra. In: Ploetz, Manfred Tóth Hilda: A munkajog és a polgári jog kodifikációs és funkcionális összefüggései. Miskolc, Novotni Kiadó, 2001, , Az egyéni és a kollektív kategóriák között helyezkedik el a semi-kollektív, mely esetben az első látásra egyéni vitának tűnő eset kollektív elemeket hordoz. Ezek az úgynevezett precedensteremtési célzattal megindított akciók. Gall, Gregor Hebdon, Robert: Conflict at work. In: Paul Blyton (ed.): The Sage handbook of industrial relations. Los Angeles, Calif. [etc.], Sage, 2008, Gall, G. Hebdon, R. 2008, Lehoczkyné Kollonay Csilla: A sztrájkjog. In: Lehoczkyné Kollonay Csilla (ed.): A magyar munkajog I. Budapest, Vince Kiadó, 1997, ,
14 Gyakran alkalmazott eszköz a blokád (blockade, Blockierung, blocco, barrage). Nem jár ugyan teljes munkabeszüntetéssel, de a teljesítmény visszafogásával mégis képes nyomásgyakorlásra a munkalassítás (go slow, Bummelstreik, sciopero bianco, grève perlée), illetve a túl szabályszerű munkavégzés (work-to-rule, Dienst nach Vorschrift, sciopero pignolo, grève du zele). Az utóbbi esetben a munkavállalók csak a legszükségesebb feladatokat látják el, illetve végletes precizitással betartják valamennyi biztonsági előírást, s ezáltal lelassítják a munkavégzést. Ezen akció jelentősége leginkább azoknál a munkáltatóknál jelentkezik, ahol a sztrájkhoz való jog erősen korlátozott (pl. közszféra), illetve ahol tilos a munkabeszüntetés (pl. rendőrség). A túlóra megtagadása természetszerűen csak ott lehet hatékony eszköz a munkavállalók kezében, ahol a túlóra nagy szerepet játszik a cég életében, mert egyik napról a másikra extra megrendelések érkezhetnek, vagy például a tömegközlekedésben. Speciális munkaharci eszköz a visszaélés az évi rendes szabadsággal. E módszert a japán gyakorlat alkalmazza, a lényege, hogy a munkavállalók (a gyakorlatban főként közalkalmazottak) a szakszervezet felhívására egyszerre veszik ki a szabadságukat, ezáltal okozva fennakadást a munkáltató tevékenységében. 26 Üzemen kívüli alkalmazható akció például a tüntetés, a bojkott (a támogatási kapcsolat megszakítása rákényszerítési célból 27 ), illetve az ülősztrájk. Míg más eszközök, így például a tiltakozó nagygyűlés, aláírásgyűjtés, petíció, éhségsztrájk üzemen belül és kívül egyaránt megszervezhetők. A sztrájk jellegű, ám annak nem minősülő eszközök tárgyalása azért fontos, mert a munkavállalók gyakran vetik be ezeket, akár sztrájkkal együtt, akár attól függetlenül. Ugyanakkor minősítésük legalábbis kétséges, általában nem részesülnek a sztrájkot megillető védelemben. A védelem megtagadásának oka sok esetben a választott eszköz túlzó, vagy nem tisztességes volta. A híres-hírhedt, Budapest forgalmát szinte teljesen megbénító 1990-es taxisblokád kapcsán fejti ki Szabó Máté: Gúzsba akarja kötni, túszul kívánja ejteni az egész társadalmat az ilyen sztrájk, amelynek a megszervezésére nincsen semmiféle alkotmányos és jogállami lehetőség. 28 A munkahely elfoglalása a tulajdonjog sérelmére való hivatkozással a jogellenes eszközök közé tartozik. A munkáltatói oldalon olyan eszközöket találunk, mint a hazánkban nem alkalmazott, de több más országban funkcionáló kizárás, a kollektív létszámleépítés, a rejtett feketelistázás, a blokád. Ezek alkalmazhatók önállóan, illetve válaszreakcióként a 26 Hajdú József: A japán munkaügyi kapcsolatok alapvető sajátosságai a kezdetektől 1995-ig. Szeged, Pólay Elemér Alapítvány, 2006, Román László: A munkajog alapintézményei I. Pécs, JPTE ÁJK, 1994, Szabó Máté: Vitaindító előadás. PMJK 2009/1, 95 97, 97. 8
15 sztrájkra. A munkaharc tehát mind a munkavállalói, mind a munkáltatói oldal rendelkezésére áll. Míg azonban a munkavállalók eszközei a történelem során kibővültek, a munkáltatónak egyre kevesebb eszköze maradt. Az alkalmazott munkaharci eszközök egyben árulkodóak az adott ország munkaügyi kapcsolataira nézve. Kooperációra, a békésebb megoldások keresésére utal a karszalag, kitűzők, fejpántok viselése 29, míg az erőszakos cselekmények, úgymint a menedzsment foglyul ejtése (Franciaország) feszültségekkel terhelt munkaügyi kapcsolatokat jelez. A munkáltató által alkalmazható nyomásgyakorlási eszközök tárából sok kiesett, vagy erejét veszítette a történelem folyamán. A tömeges létszámleépítés, illetve a blokád a munkavállalókat védő rendelkezések miatt veszített a jelentőségéből. Bár gyengült, még mindig kiemelkedő a kizárás, vagyis az az eset, mikor a munkáltató kizárja a munkavállalót a munkavégzés helyéről, ezzel akadályozva meg a teljesítést. A kizárás (lock out, Aussperung, serrata, a francia szaknyelvben az angolból átvett lock out, vagy grève patronale), mint munkáltatói munkaharci eszköz terén jelentős eltérést találunk a nemzeti szabályozásokban. A magyar gyakorlat az Alkotmány hallgatását tilalomként értelmezi. A lock out megengedett, azonban szigorú követelmények teljesítéséhez kötött például a török, német, francia illetve olasz jogban. Általánosságban elmondható, hogy a támadó kizárás tilos. 30 Az olasz jog elismeri a serrata létjogosultságát: A kizárás ugyanakkor súlyát és kereteit tekintve jóval gyengébb a sztrájknál. A támadó kizárás jogellenes, az ún. védekező kizárás azonban alkalmazható, a gyakorlatban tipikusan például akkor, ha a forgósztrájk lehetetlenné teszi a foglalkoztatást, vagy ha a sztrájk személyi-, illetve vagyonbiztonságot veszélyeztet, illetve a munkáltató gazdasági ellehetetlenülésének veszélye esetén. 31 A német és az osztrák gyakorlat csak a védekező kizárást ismeri el jogszerűnek. A jogellenes sztrájkra reagáló védekező kizárás engedélyezése magyarázza többek között, hogy miért fordulnak a munkáltatók a bírósághoz a sztrájk jogszerűségének megítélésért. Összefoglalóan elmondható, hogy a kizárás mellett szóló tradicionális érvek a XXI. századra veszítettek erejükből. Bár jelenleg a munkáltató keze jelentősen meg van kötve, a vállalat prosperitása változatlanul azok közé az érvek közé tartozik, amire akár csoportos létszámleépítés is alapozható, illetve a munkáltatónak joga van azokat a munkavállalókat 29 Egészen a közelmúltig a japán munkahelyeken alkalmazták előszeretettel, napjainkra visszaszorultak. Hajdú József 2006, Ben-Israel, Ruth: Stikes, lockouts and other kinds of hostile actions. In: Hepple, Bob (chief editor): International encyclopedia of comparative law. Vol. XV. Labour law. Chapter 15. Tübingen, Mohr Siebeck, Dordrecht etc., Nijhoff, Az olasz Legfelsőbb Bíróság, a Corte di Cassazione 711/1980 as döntése. 9
16 kizárni, akik jogellenes erőszak alkalmazásával akadályozzák munkáltatói jogai alkalmazásában A sztrájk 4.1. A sztrájk fogalma A sztrájkjog vizsgálatához elengedhetetlen annak pontos meghatározása, mit tekintünk sztrájknak. Álljon itt néhány megközelítés. Köznapi értelemben a munkavégzés koncentrált abbahagyása a munkavállalók egy csoportja által, a szervezett munka fő fegyvere, 33 a munkáltató által megkívánt feltételek melletti munka kollektív megtagadása a munkavállalók által. 34 A Britannica Hungarica világenciklopédia tovább részletezi a sztrájk alapjául szolgáló érdekeket: Az alkalmazottak csoportos, szervezett munkabeszüntetése, amellyel munkaügyi, gazdasági vagy politikai érdekeiknek próbálnak érvényt szerezni. 35 A következő megfogalmazás már a szolidaritási sztrájkokra is utal: A sztrájk ideiglenes munkabeszüntetés a munkavállalók egy vagy több csoportja általi követelések megerősítése vagy elutasítása, sérelem kifejezése, illetve más munkavállalók követelésének vagy sérelmének támogatása érdekében. 36 Az enciklopédiák és jogi szaklexikonok a sztrájk fogalmát gyakran a bérkövetelésekhez kötik. A munkavállalók részéről történő munkabeszüntetés, amelyre akkor kerül sor, ha érdekeiket, főleg bérköveteléseiket a munkáltatókkal szemben nem tudják másként érvényesíteni 37 szól az 1992-es magyar jogi lexikon sztrájkdefiníciója. Valóban, a bérek rendezése az egyik leggyakoribb sztrájkkövetelés. A gazdasági elmélet az alku elmélet keretei között tárgyalja a sztrájkot, és a bér körüli vitákra koncentrál. Ezen elmélet szerint minél nagyobb a rés a munkáltató által fizetni kívánt bér és a munkavállalók igényei között, annál nagyobb a sztrájk valószínűsége. 32 Swiatkowski, Andrzej, M: Lockout as the old labour problem in new environment of post-socialist country. In: Engels, Chris Weiss, Manfred (eds.): Labour law and industrial relations at the turn of the century. Liber amicorum in honour of Roger Blanpain. The Hague; Boston, Kluwer Law International, 1998, The Columbia encyclopedia. 5. ed. New York, Columbia Univ. Press, 1993, Sztrájk szócikk, Encyclopaedia Britannica Vol. 11. Sztrájk szócikk, Britannica Hungarica világenciklopédia. XVII. kötet Resolution concerning statistics of strikes, lockouts other action due to labour disputes, adopted by the Fifteenth International Conference of Labour Statisticians. January dgreports/ integration/ stat/documents/normativeinstrument/wcms_ pdf 37 Pomogyi László (szerk.): Jogi lexikon. Budapest, Unió Kiadó, 1992,
17 Természetesen a sztrájkhajlandóságot olyan tényezők is befolyásolják, mint a felek közötti erőviszonyok, az általános gazdasági helyzet vagy a munkanélküliségi ráta. 38 Szociológiai szempontból a sztrájk egyfajta erődemonstráció, melynek fő célja, hogy a munkaadó termelését megakassza, anyagi hátrányt okozva engedményeket harcoljon ki. Fegyver azoknak a kezében, akik viszonylag hátrányos helyzetben vannak a munkahelyen, akiknek életét érzékenyen érinti a munkáltatói döntés, melyre nincs, vagy csak igen csekély a befolyása. 39 A sztrájkolók egy olyan külső szereplőre kívánnak nyomást gyakorolni, akiről úgy tartják, hogy képes megváltoztatni, szabályozni a munkafeltételeket. A jogtudomány képviselői maguk is kimunkáltak sztrájkdefiníciót. röviden a sztrájk annyi, mint pihenés, nem dolgozás szól Ágoston Péter összefoglalása. 40 A Despax Rojot francia szerzőpáros megfogalmazásában Több munkavállalót, de nem feltétlenül a munkavállalói közösség egészét érintő ideiglenes, koncentrált abbahagyása/felfüggesztése, követelések kielégítése céljából. 41 Davies és Freedland a munkavállalók együttes munkabeszüntetését hangsúlyozza, és gazdasági jelenségként tekint a sztrájkra ben egy vezető angol bíró a kollektív alku lényeges elemeként aposztrofálja a sztrájkot. 43 Kiss György szerint a sztrájk a munkavállalók többségének ideiglenes munkabeszüntetése meghatározott céllal, a munkajogviszony előzetes felmondása nélküli. 44 Közös nevező, hogy a sztrájkot, mint meghatározott, kollektív munkavállalói érdek érvényesítéséért folyó munkabeszüntetést határozzák meg. 45 A sztrájk valamennyi fogalmi elemének jelentősége van. Ideiglenes, tehát nem beszélhetünk sztrájkról, amennyiben a munkavállalók véglegesen meg kívánják szüntetni a munkaviszonyukat. Munkabeszüntetés, tehát sztrájkhoz közeli módszerek (pl. a munkalassítás) nem tartoznak ide. Csoportos, vagyis egy munkavállaló munkabeszüntetése nem minősül sztrájknak Venturini, Alessandra: Strikes in Europe: an attempt at implementing the bargaining theory model and some empirical tests: France, Italy and the United Kingdom, Florence, European University Institute, 1982, Giddens, A. 2008, Ágoston Péter: A sztrájk büntetése. Nagyvárad, Sebő I. kiadása. 1908, Despax, Michel Rojot, Jacques: Labour law and industrial relations in France. Deventer [etc.] Kluwer Law and Taxation Publishers, 1987, Davies, Paul Freedland, Mark: Labour law text and materials. 2nd ed. London, Weidenfeld and Nicolson, 1984, Crofter Hand Woven Harris Tweed Co. v. Veitch 1942 AC 435 at Kiss György: Munkajog. Budapest, Osiris, 2005, Radnay József: Munkajog. Szent István Társulat, Budapest, 2004, 257; Orlandini, Giovanni: Sciopero e servizi pubblici essenziali nel processo d'integrazione europea. Uno studio di diritto comparato e comunitario. Giappichelli, Torino, 2004, Kivétel az olasz szemlélet. 11
18 ellen. 49 (2) Az akció nagysága, kiterjedése alapján beszélhetünk általános, teljes, vagy A fentieket megfontolva az alábbi megfogalmazást javasoljuk: A sztrájk a munkavállalók csoportjának ideiglenes és előre bejelentett munkabeszüntetése saját, illetve más munkavállalói csoportok gazdasági és szociális érdekeinek előmozdítása érdekében. E definíció kizárja a tisztán politikai sztrájk lehetőségét ( gazdasági és szociális érdekeinek ) azonban magába foglalja a szolidaritási megmozdulásokat ( más munkavállalói csoportok ). Utalás történik arra, hogy a munkavállalók nem kívánják jogviszonyukat megszüntetni ( ideiglenes ). A munkavállalók csoportjának megfogalmazás nem köti szakszervezethez illetve a többség részvételéhez a sztrájkot, azonban kizárja az egyéni demonstrálást. A munkabeszüntetés megfogalmazás kizárja a sztrájk köréből az olyan sztrájk-szerű megmozdulásokat, mint túlóramegtagadás, tömeges szerződésbontás, lassított munkavégzés, egyes részfeladatok megtagadása, stb. Az előre bejelentett -ség fogalmi elemmé tétele kizárja a védett körből a jelenleg nagy károkat okozó, visszaélésszerű gördülő- és meglepetés sztrájkokat. A sztrájkokat több szempont alapján csoportosíthatjuk. 47 E helyütt a legfontosabbakat említjük: (1) Tér- és időbeli szervezése szerint beszélhetünk például folyamatos, megszakításos, váltakozó, lépcsőzetes, bozóttűz sztrájkról, illetve hazánkban újabban megjelentek a mozaik- és gördülősztrájkok. 48 A sztrájk nem mindig marad országhatárokon belül. Nemzetközivé duzzadt munkaharcra példa a novemberi események, mikor is tucatnyi európai országból gyülekeztek vasutasok ezrei a European Transport Workers Federation (ETF) felhívására Párizsban, hogy tiltakozzanak a vasút privatizációja súlyponti akciókról. Az általános sztrájkok nagyméretű társadalmi összefogásra utalnak, s igen nagy nyomást képesek gyakorolni. Nagy-Britannia sztrájktörténeti emlékezetébe beleégett az 1926-os három milliós részvétellel tartott általános sztrájk, mely, amellett, hogy megbénította a gazdaságot, a kormány megdöntésével is fenyegetett, így nem véletlen, hogy az elemzők az apokaliptikus jelzőt használják rá Radnay József: A sztrájk egyes kérdései a külföldi jogrendszerekben. Munkaügyi Szemle 1990/5, Román L. 1994, Berki Erzsébet: Kísérlet néhány sztrájkkal kapcsolatos illúzió eloszlatására. Munkaügyi Szemle 2010/1, Carley, Mark McKay, Sonia Welz, Christian: Industrial relations developments in Europe Luxembourg, Office for Official Publications of the European Communities, (Letöltve: ) Pugh, Martin: The general strike. History Today, 2006/5,
19 (3) Aszerint, hogy ki hívja életre, beszélhetünk szakszervezet vagy nem a szakszervezet által szervezett, ún. vadsztrájkokról. E megkülönböztetés főként ott lényeges, ahol a sztrájkszervezés szakszervezeti előjog, s így a vadsztrájk jogellenesnek minősül. (4) Önállósága szerint fő, illetve szimpátia sztrájkot különíthetünk el, az utóbbi kategória idegen érdeket feltételez, s sokszor más szabályok vonatkoznak rá, mint az alapsztrájkra (a magyar jogban például csak a szakszervezet kezdeményezheti, ugyanakkor nem kell betartsa az amúgy irányadó előzetes egyeztetési szabályokat). (5) Ugyancsak csoportosítási szempont lehet, hogy ki tette meg az első lépést (támadó és védekező sztrájk), mely megkülönböztetés jelentőséggel bír azon országokban, ahol a kizárás jogszerűen igénybe vehető eszköz. (6) Alapvető jelentőségű elhatárolási szempont, hogy kire gyakorol nyomást az akció. Ha a munkáltatóra, munkajogi sztrájkról, ha az államra, politikai sztrájkról beszélünk. Az utóbbi (tiszta formájában) szinte mindenütt tilos. (7) Kategorizálhatunk aszerint is, hogy milyen jogviszonyban állnak a sztrájkolók. A munkajogviszony, közalkalmazotti, illetve köztisztviselői jogviszony mellett hazánkban Berki Erzsébet beszámol a Ptk. hatálya alá tartozók sztrájkban való részvételéről, hozzátéve, hogy feltehetően színlelt szerződéssel történő foglalkoztatottak álltak a háttérben. 51 (8) A sztrájkot az esetek többségében figyelmeztető sztrájk a sztrájk speciális esete előzi meg. (9) Végezetül, a leglényegesebb, s sok esetben a legnehezebben eldönthető kategória a jogi megítélés szerint jogszerű és jogellenes sztrájkot különböztet meg. Nem feledkezhetünk meg arról sem, hogy a sztrájkjog több mint munkajogi szankciós jog, szinte mindenféle kötelező teljesítéshez kapcsolódó érdek harcias védelmére alkalmas. 52 Értelemszerűen az értekezés a sztrájkot csak munkajogi fogalomként vizsgálja, s figyelmen kívül hagyja a köznyelvben sztrájknak nevezett, de a munkajoghoz nem kapcsolódó jelenségeket (pl. éhségsztrájk a börtönben) A sztrájk természete A hatásukban, az okozott károkat tekintve kis túlzással élve, akár elemi csapásokkal összevethető megmozdulásokat látva felmerül a kérdés, vajon vis maiornak tekinthető-e a 51 Berki Erzsébet: A sztrájkok hazai gyakorlata. Mit mutatnak a számok? PMJK 2008/2, , Román László: A munkajog alapintézményei. III. Pécs, JPTE Állam- és Jogtudományi Kar, 1997,
20 sztrájk. A vis maior emberileg abszolút és prima facie ellenállhatatlan erőhatalom, olyan természeti vagy emberi hatás, amelynek következményei a technikai fejlettség adott szintjén emberi erővel nem háríthatóak el, pl. földrengés, háború, árvíz, járvány. 53 Bár van hasonlóság, a sztrájk mégsem sorolható ebbe a kategóriába, Jacobi szavaival élve, a munkásoknak az a sztrájkja, melyben a munkaadót nem terheli vétkesség, hasonlóan egy kazán robbanásához, nem tekinthető magasabb erőhatalomnak, vis majornak, csupán véletlennek. Ez a megállapítás a bizonyítás szempontjából jelentős. A sztrájk bekövetkeztét, annak a kötelezettség teljesítésére gyakorolt hatását, a hatás mértékét a sztrájkra hivatkozónak kell bizonyítani. Ezzel ellentétben vis major bekövetkeztekor a bizonyítási teher nem nehezedik teljes egészében a magasabb erőhatalomra hivatkozóra. 54 Az 1900-as évek első évtizedének magyar vasúti sztrájkjai kapcsán született bírói ítéletek kitértek a munkáltató által a sztrájk miatt okozott kár megtérítésének kérdéskörére, illetve arra, vis maiornak tekinthető-e a sztrájk. A vasút mentesült a szállítás kényszere alól, valamint szállítási póthatáridőt alkalmaztak a már úton lévő árukra, illetve azokra is, amelyek fuvarozását már a szállítási póthatáridő engedélyezése előtt befejezték. A kúria sorra utasította el a kártérítési igényeket, ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a munkaadó felelős a sztrájkért, ha az az ő hibájának következménye, vagy ha a sztrájk adott körülmények folytán nem olyan mérvű és méretű, hogy erőhatalomnak lehessen tekinteni. Erőhatalom jelleget ölt magára a sztrájk, ha mértékénél és jellegénél fogva valamely területen vagy munkaágban meghatározott időre, vagy egyáltalán, vagy az adott eset körülményeihez képest lehetetlenné teszi, hogy a munkaadó a munka elvégzéséhez alkalmazottakat szerezhessen. A munkaadó által leküzdhetetlen sztrájkot a munkaadó mentesítése szempontjából a háborúhoz, lázadáshoz vagy más külső természeti eseményhez hasonlítja a Kúria, hiszen mind az előbbi, mind az utóbbiak meggátolják a teljesítést A sztrájkjog evolúciója the first step towards understanding a system of labour law is to grasp its social history, above all the history of its labour movement. 56 (Adott munkajogi rendszer megértéséhez 53 Pomogyi L. 1992, Jacobi Andor: A vis-major fogalma és a háború. In: Jogi dolgozatok: A Jogtudományi Közlöny ötven éves fennállásának emlékére: Budapest, Franklin-Társulat, 1916, , Baumgarten Nándor: Kereskedelmi joggyakorlatunk fejlődése. In: Jogi dolgozatok: A Jogtudományi Közlöny ötven éves fennállásának emlékére: Budapest, Franklin-Társulat, 1916, 68 87, Wedderburn, Kenneth William: Trade union liability in strikes in Britain and France. In: Labour law and freedom. Further essays in labour law. London, Lawrence & Wishart, 1995,
Kutatási beszámoló. A Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálat tevékenységének társadalmi hasznossága c. kutatás. Rézler Gyula Mediációs Intézet
Kutatási beszámoló A Munkaügyi Közvetítői és Döntőbírói Szolgálat tevékenységének társadalmi hasznossága c. kutatás Rézler Gyula Mediációs Intézet A kutatásban résztvevő munkatársak Balogh Eszter Dr. Bodnár
MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN. Phd értekezés tézisei
PTE Állam- és Jogtudományi Karának Doktori Iskolája Kajtár Edit MAGYAR SZTRÁJKJOG A NEMZETKÖZI ÉS AZ EURÓPAI SZABÁLYOZÁS FÉNYÉBEN Phd értekezés tézisei Témavezető Kiss György tanszékvezető egyetemi tanár,
A SZTRÁJKJOG MEGÍTÉLÉSE AZ ALAPTÖRVÉNY TÜKRÉBEN RÁCZ ZOLTÁN *
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXX/2. (2012), pp. 569 575. A SZTRÁJKJOG MEGÍTÉLÉSE AZ ALAPTÖRVÉNY TÜKRÉBEN RÁCZ ZOLTÁN * A tanulmány a sztrájk fogalmára vonatkozó
Bevezetés a kollektív munkajogbakollektív. dr. Mélypataki Gábor
Bevezetés a kollektív munkajogbakollektív szervezetekmunkaküzdelem dr. Mélypataki Gábor A kollektív munkajog fogalma és szintjei Fogalma: a munkavállalók és a munkáltatók, illetve ezek érdekképviseleti

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
sui generis
kúria


text:
3. Az alapvető emberi, gyermeki és diákjogok és az ezekhez társuló kötelességek > Bethlen Gábor Általános Iskola és Gimnázium > Társadalomismeret
Szerző: Dudásné Kass Mária @ 2012. szeptember 24. - 20:32 :: 12014 megtekintés :: :: Társadalomismeret
3. Témakör: Jogi alapismeretek
állampolgárság, szabadságjogok, törvény, ENSZ, demokrácia, állam, társadalom, nemzet, kiskorú, gyám, gyámügy Az emberi jogokat kinyilatkoztató történelmi dokumentumok (Az Egyesült Államok Függetlenségi Nyilatkozata, az Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozata). Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (ENSZ).
közoktatási törvény, gyermekvédelmi törvény, pedagógiai szakszolgálat
Meg tudod határozni, hogy melyek az emberi jogok?
Milyen történelmi korokhoz köthetőek az emberi jogok generációi?
Milyen intézmények garantálják ezeket, jogsérelem esetén milyen jogorvoslati lehetőségek vannak nemzeti és nemzetközi szinten?
1. Az emberi jogok
Emberi jog – ami minden embert – e minőségénél fogva – egyenlően megillet, közös lehetőség, szabadság. Az elidegeníthetetlen jogokat mindenekelőtt az államnak kell tiszteletben tartania. Az emberi jogok veleszületett jogkénti megalapozása a természetjogi gondolkodás része. Locke szerint (1688) az emberek természettől fogva mindnyájan szabadok, egyenlők és függetlenek, joguk van tulajdonra. E jogok kikényszerítését átruházták a kormányzatra. A jogokat semmibe vevő zsarnoksággal szemben ellenállásnak van helye. Az Amerikai Függetlenségi Nyilatkozat (1776) az ember elidegeníthetetlen jogait magától értetődőnek tekinti. A kifejezés a 18. század második felében terjedt el Franciaországból. A Francia Forradalom Alkotmányozó Nemzetgyűlése fogadta el az Ember és Polgári Jogainak Nyilatkozatát (1789). – Az emberi jog nemzetközi jogi elismerésére csak a II. világháború embertelenségeinek, a totalitariánus barbarizmusnak az elutasítására, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában került sor (ENSZ Közgyűlés, 1948), az emberi méltóság feltétlen tisztelete diktálta. A szabadságjogok listáját a gazdasági és szociális jogok egészítik ki. Jogilag kötelezővé az 1966-os Politikai és Polgári Jogok, illetve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Egyezségokmányai tették. További egyezmények konkretizálják – egyebek közt – a nők egyenlőségét, a faji megkülönböztetés, a tortúra tilalmát. Az emberi jogi mozgalmak hatékony jogérvényesítésre törekedve a nemzeti és nemzetközi kapcsolatok tényezői. (Magyar Virtuális Enciklopédia)
http://www.enc.hu/1enciklopedia/fogalmi/jog/emberijog.htm
Az emberi jogok története:
• Természetjogi tanok
o magasabb rendű normák › természeti, isteni eredetű, örök erkölcsi tv-ek
o a teremtő által meghatározott rend > Aquinói Szent Tamás
o az emberi ész parancsa > Hugo Grotius
o az állam szerződésen alapul > Hobbes: Leviatán
o társadalmi szerződés: élet, szabadság és vagyon védelme > Locke: korlátozott kormányzat; „hatalommal szemben hatalom”: Montesquieu
o közcélok elsőbbsége, „általános akarat” > Rousseau
18. sz. vége – 19. sz. eleje: emberi jogok = veleszületett jogok
• Locke szerint (1688) az emberek természettől fogva mindnyájan szabadok, egyenlők és függetlenek, joguk van tulajdonra. E jogok kikényszerítését átruházták a kormányzatra. A jogokat semmibe vevő zsarnoksággal szemben ellenállásnak van helye.
• Az Amerikai Függetlenségi Nyilatkozat (1776) az ember elidegeníthetetlen jogait magától értetődőnek tekinti. A kifejezés a 18. század második felében terjedt el Franciaországból.
• A Francia Forradalom Alkotmányozó Nemzetgyűlése fogadta el az Ember és Polgári Jogainak Nyilatkozatát (1789).
• Az emberi jogok nemzetközi jogi elismerésére, a II. világháború embertelenségeinek, a totalitariánus barbarizmusnak az elutasítására, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában került sor (ENSZ Közgyűlés, 1948), valamint az ennek végrehajtására született „római egyezményben” került sor. (Egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről.Róma, 1950. )
• A szabadságjogok listáját a gazdasági és szociális jogok egészítik ki. Jogilag kötelezővé az 1966-os Politikai és Polgári Jogok, illetve a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Egyezségokmányai tették. További egyezmények konkretizálják – egyebek közt – a nők egyenlőségét, a faji megkülönböztetés, a tortúra tilalmát. Az emberi jogi mozgalmak hatékony jogérvényesítésre törekedve a nemzeti és nemzetközi kapcsolatok tényezői.
Az emberi jogok állami és nemzetközi biztosítékai:
• Az Alkotmány tartalmazza a legfontosabb alapjogok felsorolását, de nem kevésbé fontos ezek érvényre jutásának biztosítékrendszere. Ilyen legfontosabb biztosítékok az alapjogokra vonatkozóan csak törvényben lehet rendelkezni, de lényeges tartalmukat az sem korlátozhatja; vannak olyan alapjogok, amelyeket semmilyen körülmények között pl. szükségállapot, rendkívüli állapot - sem lehet korlátozni, felfüggeszteni; az alapjogok megsértése esetén megfelelő fórumrendszer (bíróságok, Alkotmánybíróság, ombudsman) áll rendelkezésre, a szankciókat pedig külön törvények (pl. Büntető Törvénykönyv, Polgári Törvénykönyv stb.) tartalmazzák.
• A jogvédelem nemzetközi szintű eszköze a már említett „római egyezmény"-ben részes országok által életrehívott és működtetett Emberi Jogok Európai Bírósága. Az Emberi Jogok Európai Bíróságához közvetlenül fordulhatnak a magánszemélyek, és ítéletei a tagországok számára kötelező érvényűek. A Bíróság ugyanannyi bírából áll, mint az egyezmény részes tagországainak száma. A bírákat az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése választja az illető kormány által javasolt, három személyt tartalmazó listából. A bírák teljes függetlenséget élveznek feladataik végrehajtása során, és nem képviselhetik az őket küldő államokat. A Bíróság jelenlegi elnöke Jean-Paul Costa (Franciaország). Az ügyet csak akkor lehet a Bíróság elé terjeszteni, ha az összes hazai jogorvoslati lehetőséget már kimerítették. A Bíróság nem foglalkozik olyan egyéni kérelemmel, amely névtelen, vagy lényegileg azonos egy olyan üggyel, amelyet korábban már megvizsgált. Ha a Bíróság az egyezmény megsértését állapítja meg, és az érdekelt országok belső joga csak részleges jóvátételt tesz lehetővé, igazságos elégtételt ítél meg a sértett félnek. A részes országok vállalták, hogy a Bíróság ítéletét magukra nézve kötelezőnek tekintik.
Az emberi jogok csoportosítása:
A jogtudomány különböző szempontok alapján, különbözőképpen csoportosítja az alapjogokat. A leginkább elfogadott, hagyományos csoportosítás a személyiségi és kollektív szabadságjogok; a gazdasági, szociális és kulturális jogok; az állam tevékenységében részvételt biztosító jogok és az egyenjogúságot biztosító jogok. Van még egy csoportosítást és ez az emberi jogok (a minden embert emberi mivoltából eredően megillető jogok), és az állampolgári jogok (csak az adott állam polgárát - állampolgári mivoltában - megillető jogok).
Az emberi jogok generációi:
Első generáció (18. század): szabadság
személyi (polgári)
politikai: részvételi jogok (közvetlen, közvetett , petíciós)
Második generáció (19. század): egyenlőség
gazdasági: munkához való jog, szaksz., sztrájk, tulajdon
szociális: tb., eü. ellátás, lakhatás
kulturális: oktatás, művészet, tudomány
nem emberi jogok < nincs morális alapjuk
(bíróság előtt) kikényszeríthetetlen államcélok
Harmadik generáció (20. század): testvériség, szolidaritás
fejlődő világ népeinek önrend., fejlődéshez, közös örökségből részesedéshez való joga
államok eredménytelensége: béke, egészséges környezet, humanitárius segély
reprodukciós jogok: „jövő nemzedékek jogai”, információs technológiák
Néhány jog:
Személyiségi és kollektív szabadságjogok: a személyi sérthetetlenség; az élethez és a testi épséghez való jog, a levéltitok és lakás sérthetetlensége; az egyesülési és gyülekezési jog; a szólás- és sajtószabadság; és a lelkiismereti és vallásszabadság.
Gazdasági, szociális és kulturális jogok: a munkához, a munka és foglalkozás megválasztásához,; a pihenéshez; a testi és lelki egészséghez,; a szociális biztonsághoz; a művelődéshez való jog.
Az állam tevékenységében részvételt biztosító jogok: a közvetlen demokrácia gyakorlásának joga (népszavazás); választójog; panaszjog; az igazságszolgáltatásban való részvétel joga (népi ülnökök). Az egyenjogúságot biztosító jogok: a különbségtétel tilalma (tilos a faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti megkülönböztetés); a bíróságok előtti egyenlőség stb.
http://mek.oszk.hu/00000/00056/html/228.htm
Az Emberi és Polgári Jogok Egyetemes Nyilatkozata, 1948
Az alapvető emberi és állampolgári jogok. Az idézetek segítségével mutassa be az emberi és állampolgári jogok elméletének kialakulását! Magyarázza meg, hogy honnan erednek a „velünk született" jogok! Mutassa be ezen jogokat, s különítse el egymástól az emberi és az állampolgári jogokat! Magyarázza meg, hogy e jogok és az állampolgári kötelességek között milyen viszony áll fenn, ill. az egyes jogok hogyan származnak egymásból! Nevezzen meg olyan kérdéseket, ahol napjainkban jogvita folyik az emberi jogok kérdéskörén belül!
„...magától értetődőnek tartjuk azokat az igazságokat, hogy minden ember egyenlőnek teremtetett, s az embert a teremtője olyan elidegeníthetetlen jogokkal ruházta fel, amelyekről le nem mondhat, s ezek közé a jogok közé tartozik a jog az élethez és a szabadsághoz, valamint jog a boldogságra való törekvésre." (A Függetlenségi Nyilatkozat, 1776)
„Mivel a francia nép Nemzetgyűlésben összegyűlt képviselői úgy látják, hogy a társadalmi problémáknak és a kormányok romlottságának egyedüli oka ember jogainak nem ismerése vagy megvetése, úgy határoztak, hogy ünnepélyes nyilatkozatban teszik közzé, az ember természetes, elidegeníthetetlen és szent jogait, abból a célból, hogy a nyilatkozat állandóan a társadalmi testület minden tagjának a szeme előtt legyen, s folyamatosan emlékeztethesse őket a jogaikra és kötelességeikre, abból a célból, hogy a törvényhozó és a végrehajtó hatalom aktusait mindig össze lehessen mérni valamennyi politikai intézmény céljával, és így nagyobb tiszteletben részesüljenek...
Az emberek szabadnak, jogilag egyenlőnek születnek, és azok is maradnak....
Minden politikai egyesülés célja az ember természetes és elévülhetetlen jogainak megőrzése. Ezek a jogok a szabadság, a tulajdon, a biztonság és az elnyomásnak való ellenállás."
A középkor társadalmi felfogása nem ismerte az emberi jogegyenlőség fogalmát. A rendi alapon szervezett társadalomban csak a kiváltságolt társadalmi csoportok (nemesség, egyház, városok) rendelkeztek jogokkal.. A humanista filozófia néhány gondolati elemét felhasználva csak a felvilágosodás változtatta meg a társadalmi értékrendet. Locke a XVII. század végén az angol politikai hagyományokat követve kiállt a hatalom korlátozása mellett. Locke elméletileg a parlamentáris kormányzás rendszerét dolgozta ki, ahol a kormányzatot a parlamenti többség adja, s így a kormány felelőssége is a parlament felé áll fenn. E rendszer már számos szabadságjogot tartalmazott: a tulajdon szabadsága, a törvény előtti egyenlőség, a szólás szabadsága, választójog. Ezen elvek és az angol példa képezte a XVIII. századi filozófia továbbfejlődésének gyökerét. Amerikában 1776-ban a Függetlenségi Nyilatkozat fejtette ki a szabad emberek társulására épülő államra vonatkozó elveket, amit a francia Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozata követett. E liberális elvek azután az európai forradalmi mozgalmak zászlajára kerültek a XIX. század első felében, s az abszolutikus kormányzatok bukásával beépültek az európai alkotmányos gyakorlatba.
Az idézett dokumentumok velünk született jogokról beszélnek, melyek elidegeníthetetlenek. E jogokat a Függetlenségi Nyilatkozat Isten akaratából vezette le („minden ember egyenlőnek teremtetett"), s éppen ezért nevezte elidegeníthetetlennek ezeket. Bár a Függetlenségi Nyilatkozat már megfogalmazta az élethez való jogot, ám ez még nem bírt konkrét jogi következménnyel, hiszen a halálbüntetés még sokáig gyakorlatban maradt. Az élethez való jog a későbbi jogfejlődésben vált anyajoggá, azaz olyan elvvé, amelyből minden más jog levezethető. Az élet ugyanis egyszeri és megismételhetetlen, s mint ilyen válik különösen védett értékké. A XIX. századi jogfejlődés különíti el egymástól a minden emberre kiterjedő jogokat (pl. jó hírnév védelme, tulajdon szentsége, szólásszabadság) és csak az adott állam polgárai által gyakorolhatóakat (pl. választójog). Mára elfogadottá vált, hogy ez emberi jogok nem feltételesek, tehát nem függnek semmilyen kötelességek teljesítésétől. Napjainkban is tart a jogelmélet újraértelmezése. Az élethez való jog újraértelmezését a kegyes halál kérdése tette szükségessé (emberhez méltó élet!). Hasonló probléma az abortusz kérdése is, amely az anyajog érvényességének határait (!) feszegeti. Éppen e viták jelzik, hogy nincsenek velünk született jogok, legfeljebb csak olyan értelemben, hogy egy adott kor adott társadalmi-jogi normái illetnek meg minket születésünk pillanatától fogva.
2. A gyermekek jogai
A gyermekek számára biztosított jogok az emberi jogok különleges részterületét képezik. Minden gyermeknek joga van az élethez, szociális biztonsághoz, oktatáshoz, ahhoz, hogy szabad véleménynyilvánításhoz való jogát ne korlátozzák, és véleményét korára, egészségi állapotára és fejlettségi szintjére tekintettel figyelembe is vegyék. A gyermeket megilleti a pihenéshez és a szabadidő eltöltéséhez, a korának megfelelő játékhoz és szórakoztató tevékenységekhez való jog. A gyermeket szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon lehet elválasztani. – Ezen jogokat biztosítja a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezményt kihirdető 1991. évi LXIV. törvény, valamint az 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról. A Magyar Köztársaság Alkotmánya szerint a gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. – A gyermek jogainak érvényesítése és védelme során kiemelt szerepe van a rendőrségnek, ügyészségnek, bíróságnak, a települési önkormányzat jegyzőjének, a gyámhivatalnak, a gyermekjóléti szolgálatnak, a területi gyermekvédelmi szakszolgálatnak és az állampolgári jogok országgyűlési biztosának. (Magyar Virtuális Enciklopédia)
Az alábbi szövegek segítségével mutassa be az alapvető gyermeki jogokat!
Melyek azok a tanulói jogok, amelyek a törvény ellenére a gyakorlatban ritkán valósulnak meg? Mutassa be ennek néhány lehetséges okát is!
16. cikk. A gyermeket nem szabad alávetni magánéletével, családjával, lakásával vagy levelezésével kapcsolatban önkényes vagy törvénytelen beavatkozásnak, sem pedig becsülete vagy jó hírneve elleni jogtalan támadásnak.
18. cikk. Az Egyezményben részes államok minden erejükkel azon lesznek, hogy biztosítsák annak az elvnek az elismertetését, amely szerint a szülőknek közös a felelősségük a gyermek neveléséért és fejlődésének biztosításáért. (…)
Kivonat a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. Törvényből
(2) A köznevelés közszolgálat, amely a felnövekvő nemzedék érdekében a magyar társadalom hosszú távú fejlődésének feltételeit teremti meg, és amelynek általános kereteit és garanciáit az állam biztosítja. A köznevelés egészét a tudás, az igazságosság, a rend, a szabadság, a méltányosság, a szolidaritás erkölcsi és szellemi értékei, valamint az egyenlő bánásmód határozzák meg. A köznevelés egyetemlegesen szolgálja a közjót és a mások jogait tiszteletben tartó egyéni célokat.
(2) Az állam, a települési és nemzetiségi önkormányzatok, valamint az egyházak által fenntartott intézményekben az óvodai nevelés, az óvodai nevelést és az iskolai nevelés-oktatást kiegészítő pedagógiai szakszolgálatok igénybevétele, valamint a kollégiumi ellátás az ingyenes oktatásban részt vevő, e törvényben meghatározott feltételeknek megfelelő tanulók számára térítésmentes.
30. A gyermekek, a tanulók kötelességei és jogai, a tankötelezettség
(3) A tankötelezettség a tanuló tizenhatodik életévének betöltéséig tart. A sajátos nevelési igényű tanuló tankötelezettsége meghosszabbítható legfeljebb a huszonharmadik életévének betöltéséig. A tankötelezettség meghosszabbításáról a szakértői bizottság dönt.
(7) A tankötelezettség általános iskolában, középfokú iskolában Hídprogram keretében is, fejlesztő nevelés-oktatásban teljesíthető.
(2) A gyermek, a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.
a) képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön, képességeihez mérten továbbtanuljon, továbbá alapfokú művészetoktatásban vegyen részt tehetségének felismerése és fejlesztése érdekében,
b) nemzeti, etnikai hovatartozásának megfelelő nevelésben és oktatásban részesüljön,
c) részére az állami és települési önkormányzati fenntartású iskola egész pedagógiai programjában és tevékenységében a nevelés-oktatás során a tájékoztatás nyújtása és az ismeretek közlése tárgyilagosan és többoldalú módon történjék,
d) egyházi és magánintézményben vegye igénybe az óvodai, iskolai, kollégiumi ellátást, továbbá, hogy az állami, és települési önkormányzati fenntartású nevelési-oktatási intézményben hit- és vallásoktatásban vegyen részt,
e) személyiségi jogait, így különösen személyiségének szabad kibontakoztatásához való jogát, önrendelkezési jogát, cselekvési szabadságát, családi élethez és magánélethez való jogát a nevelési-oktatási intézmény tiszteletben tartsa, e jogának gyakorlása azonban nem korlátozhat másokat ugyanezen jogainak érvényesítésében, továbbá nem veszélyeztetheti a saját és társai, a nevelési-oktatási intézmény alkalmazottai egészségét, testi épségét, valamint a művelődéshez való jog érvényesítéséhez szükséges feltételek megteremtését, fenntartását,
f) állapotának, személyes adottságának megfelelő megkülönböztetett ellátásban – különleges gondozásban, rehabilitációs célú ellátásban – részesüljön, és életkorától függetlenül a pedagógiai szakszolgálat intézményéhez forduljon segítségért,
g) az emberi méltóság tiszteletben tartásával szabadon véleményt nyilvánítson minden kérdésről, az őt nevelő és oktató pedagógus munkájáról, az iskola, kollégium működéséről, továbbá tájékoztatást kapjon személyét és tanulmányait érintő kérdésekről, valamint e körben javaslatot tegyen, továbbá kérdést intézzen az iskola, a kollégium vezetőihez, pedagógusaihoz, az iskolaszékhez, a kollégiumi székhez, és arra legkésőbb a megkereséstől számított tizenöt napon belül – az iskolaszéktől, kollégiumi széktől a tizenötödik napot követő első ülésen – érdemi választ kapjon,
h) vallási, világnézeti vagy más meggyőződését, nemzeti vagy etnikai önazonosságát tiszteletben tartsák, és azt kifejezésre juttassa, feltéve, hogy e jogának gyakorlása nem ütközik jogszabályba, nem sérti másoknak ezt a jogát, és nem korlátozza a társai tanuláshoz való jogának gyakorlását,
l) kérje a tanórai foglalkozásokon való részvétel alóli felmentését,
q) kérelmére, indokolt esetben szociális ösztöndíjban, szociális támogatásban részesüljön.
(7) A tanuló jogainak gyakorlása során nem sértheti társai és a közösség érdekeit, a közösségi jogokat.
A gyermekek jogairól szóló egyezmény (1989, New York)
http://www.osztalyfonok.hu/cikk.php?id=67
http://www.gosz.hu/sites/default/files/a_nemzeti_koznevelesrol_2011-cxc_0.pdf

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Tájékoztató a rendkívüli ítélkezési szünetre vonatkozó kérdések kapcsán | Vásárhelyi & Bodoki Ügyvédi Iroda
Tájékoztató a rendkívüli ítélkezési szünetre vonatkozó kérdések kapcsán
A rendkívüli ítélkezési szünettel kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében 2020. március 31. napján hatályba lépett a veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: „Korm. rendelet”). A Korm. rendelet általános jelleggel valamennyi, a veszélyhelyzet által érintett eljárásjogi változásról rendelkezik, azonban jelen írás a továbbiakban kifejezetten a polgári peres eljárásokat érintő változásokra koncentrál. A Korm. rendelet ezzel kapcsolatos első és legfontosabb rendelkezése az, hogy a veszélyhelyzet a határidők folyását nem érinti. Ettől függetlenül az eljárás lefolytatására természetesen az alábbiakban ismertetett speciális szabályok irányadóak.
ujpolgariperrendtartas veszélyhelyzet per
A koronavírus járványra tekintettel 2020. március 11. napján a Kormány a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló 40/2020. (III. 11.) Korm. rendeletével veszélyhelyzetet rendelt el egész Magyarországon. Ezt követően a Kormány több, a járvánnyal összefüggésben szükségessé váló rendkívüli intézkedés meghozataláról döntött. A 45/2020. (III. 14.) Korm. rendelet - többek között - a rendkívüli ítélkezési szünet 2020. március 15. napjától kezdődő elrendeléséről rendelkezett. Tekintve, hogy hatályos eljárásjogi szabályaink nem ismerik a rendkívüli ítélkezési szünet intézményét, okkal merült fel a kérdés, hogy ez valójában mit is takar, és milyen hatást gyakorol a már folyamatban lévő, valamint megindítandó eljárások vonatkozásában. Nem volt tisztázott, hogy a rendkívüli ítélkezési szünet ideje alatt az eljárások hogyan folytathatóak a továbbiakban, ahogyan az sem, hogy a határidők számítása miként alakul.
A rendkívüli ítélkezési szünettel kapcsolatos kérdések tisztázása érdekében 2020. március 31. napján hatályba lépett a veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: „Korm. rendelet”). A Korm. rendelet általános jelleggel valamennyi, a veszélyhelyzet által érintett eljárásjogi változásról rendelkezik, azonban jelen írás a továbbiakban kifejezetten a polgári peres eljárásokat érintő változásokra koncentrál.
A Korm. rendelet ezzel kapcsolatos első és legfontosabb rendelkezése az, hogy a veszélyhelyzet a határidők folyását nem érinti. Ettől függetlenül az eljárás lefolytatására természetesen az alábbiakban ismertetett speciális szabályok irányadóak.
Az eljárások kapcsán az alapvető koncepció az, hogy személyes meghallgatásra, személyes közreműködést igénylő eljárási cselekményre, illetve a felek személyes jelenlétében történő tárgyalások tartására nem kerül sor, azonban az eljárások megkezdése, valamint folytatása továbbra is biztosítva marad. Ebből következően főszabályként az írásbeliség, valamint az egyre több területen érvényesülő elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő kommunikáció az irányadó. Ennek fényében a peres eljárások menete a következők szerint fog zajlani.
Perfelvételi tárgyalásra irányadó szabályok
A polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: „Pp.”) szerinti perfelvételi tárgyalás nem tartható, még a felek ilyen irányú, kifejezett kérelmére sem. Ennek alapján a perfelvétel teljes mértékben írásban történik, azonban a bíróságoknak a tájékoztatási kötelezettsége e tekintetben bővül. A perfelvétel során a bíróságok írásban hívják fel a feleket, ha további nyilatkozatok benyújtása szükséges részükről, majd a perfelvétel lezárása előtt, az erre történő figyelmeztetéssel egyidejűleg további nyilatkozatok benyújtására biztosít lehetőséget. A perfelvétel lezárultáról szintén írásban értesíti a bíróság a feleket.
Érdemi tárgyalásra irányadó szabályok
A Pp. szerinti érdemi tárgyalások, valamint a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: „Régi Pp.”) alapján folyamatban lévő perek során a tárgyalást elsősorban elektronikus kommunikáció eszközeinek igénybevételével szükséges megtartani (pl.: Skype). Amennyiben ez nem kivitelezhető a tárgyalás az előzőekben kifejtett perfelvételi eljáráshoz hasonlóan, írásbeli nyilatkozatok nyomán történik.
Amennyiben valamely eljárási cselekmény lefolytatása az előbb kifejtettek szerint nem lehetséges, és az mindenképpen személyes közreműködést igényel, erről a bíróság végzést hoz, amelyben az akadály bekövetkeztének időpontját megállapítja. A határidő számításának módja szempontjából fontos, hogy ilyenkor az akadály elhárultáig vagy a veszélyhelyzet megszűnéséig tartó időszak a határidőbe nem számít bele.
Az eljárási cselekményt továbbá nem lehet lefolytatni, ha annak foganatosítására járványügyi intézkedés hatálya alatt álló helyen kerülne sor. Ilyenkor az eljárási cselekmény lefolytatására nyitva álló határidő a veszélyhelyzet feloldását követő napon újrakezdődik.
Fontos megjegyezni, hogy az eljárás szünetelésének a felek közös kérelme alapján mindenféle időbeli megkötés nélkül lehetőség van.
Azokban az esetekben, amikor további eljárási cselekmény foganatosítására nincs szükség, a bíróság írásban figyelmezteti a feleket a tárgyalás berekesztéséről, egyidejűleg további nyilatkozatok megtételére biztosít lehetőséget. Ha a felek további írásbeli nyilatkozatokat nem terjesztenek elő, a bíróság tárgyaláson kívül meghozza ítéletét. A felek jogvitájukat a tárgyalásra irányadó szabályok szerint megkötött egyezséggel is rendezhetik, amelyet a bíróság szintén tárgyaláson kívül meghozott végzésével hagy jóvá.
Fellebbezési és felülvizsgálati eljárásokban irányadó szabályok
Fellebbezési és felülvizsgálati eljárásokban a bíróság első sorban tárgyaláson kívül határoz. Tárgyalás tartása nem kérhető, azonban a felek közös kérelmére van lehetőség a tárgyalásra irányadó szabályok szerinti írásbeli nyilatkozatok előterjesztésére, valamint az elektronikus kommunikáció csatornáin keresztül történő meghallgatásra.
Speciális rendelkezések a rendkívüli ítélkezési szünet elrendelése, valamint annak a részletszabályait kidolgozó Korm. rendelet hatályba lépése közötti bizonytalan időszak vonatkozásában
Tekintve, hogy a rendkívüli ítélkezési szünet elrendelése, valamint az erre vonatkozó szabályok kidolgozása és hatályba lépése között több, mint két hét telt el, az ebben az időszakban keletkezett bizonytalanságok kiküszöbölésére tekintettel külön rendelkezéseket tartalmaz a Korm. rendelet.
Ha valamely határidő a rendkívüli ítélkezési szünet elrendelése és az annak részletszabályait kidolgozó Korm. rendelet hatálybalépését követő 15. napig terjedő időszakban jár le, azaz 2020. március 15. és 2020. április 15. napja közötti időszakban jár le, a határidő meghosszabbodik a Korm. rendelet hatálybalépését követő 30. napig, vagyis 2020. április 30. napjáig.
Amennyiben valamely eljárás félbeszakadását állapította meg a bíróság, a félbeszakadás 2020. március 31. napjával megszűnik, azaz a félbeszakadás megállapításától a határidők megszakadtak, azonban azok 2020. március 31. napjával újrakezdődtek.
Abban az esetben, ha valamely peres eljárásban még a rendkívüli ítélkezési szünetet megelőzően a tárgyalás berekesztésre került, csupán az ítélet meghozatala és kihirdetése került elhalasztásra, a bíróság indokolással ellátott ítéletét írásba foglaltan kézbesítve közli a felekkel.
Összefoglalva a fentieket megállapítható, hogy a veszélyhelyzetre tekintettel elrendelt rendkívüli ítélkezési szünettel érintett peres eljárásokban a határidők nem szünetelnek, azok folynak tovább, vagyis fokozott figyelemmel szükséges eljárnunk a folyamatban lévő eljárásokban előírt határidők kapcsán, mivel azok elmulasztása hátrányos jogkövetkezményekkel járhatnak.
A tárgyalások menete viszont láthatóan eltérő a szokásostól, így azok a személyes kontaktus kerülésével lehetőleg az elektronikus kommunikáció eszközeinek igénybevételével, illetve írásban zajlanak majd.
Amennyiben folyamatban lévő peres eljárásával, vagy a fentiekkel kapcsolatban bármilyen kérdése adódik, természetesen készséggel állunk rendelkezésre.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Tájékoztató a Kúria Kfv.V.35.427/2017/3 számú döntéséről, az elsőfokú adóhatározat visszavonásáról rendelkező elsőfokú adóhatározatot helybenhagyó másodfokú határozat nem az adóügy érdemében meghozott döntés, ezért bíróság általi felülvizsgálata kizárt | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria Kfv.V.35.427/2017/3 számú döntéséről, az elsőfokú adóhatározat visszavonásáról rendelkező elsőfokú adóhatározatot helybenhagyó másodfokú határozat nem az adóügy érdemében meghozott döntés, ezért bíróság általi felülvizsgálata kizárt
A felperes keresete előterjesztésével közigazgatási pert kezdeményezett, amelynek következtében az elsőfokú bíróság kötelezettsége (polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény – a továbbiakban: Pp. 124.§ (1) bekezdés) volt, hogy a keresetlevelet nyomban, de legkésőbb a bírósághoz érkezésétől számított harminc napon belül megvizsgálja annak megállapítása érdekében, nem kell-e azt a félnek hiánypótlásra visszaadni (95.§), nincs-e helye az ügy áttételének (129.§), a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának (130.§), illetőleg el kellett járnia a közigazgatási perekre speciális intézkedési szabályok: a Pp. 332.§ - 332/C.§-ai alapján is.
A közigazgatási perben a felperes részéről felülvizsgálni kért határozat a kormányhivatal az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (a továbbiakban: Art.) 10.§ (1) bekezdés d) pont) másodfokú határozata, amelyben az alperes az önkormányzati adóhatóság (Art. 10.§ (1) bekezdés c) pont) elsőfokú határozatával szemben előterjesztett fellebbezést bírálta el. Az alperes határozata annak a határozati láncolatnak az utolsó eleme volt, amelyben az első határozatot az önkormányzati adóhatóság iparűzési adónemben folytatott ellenőrzés eredményeként hozta meg, a második határozat is az önkormányzati adóhatóság határozata, amelyben az elsőfokú hatóság visszavonta a saját határozatát, a harmadik határozat az alperesé, amelyben a visszavonó elsőfokú határozatot hagyta helyben.
Az elsőfokú hatóság határozat visszavonásáról rendelkezett. Az Art. 135.§ (1) bekezdése azt írja elő, ha az adóhatóság megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata (végzése) jogszabálysértő, a határozatát (végzését) az adózó terhére a határozat (végzés) jogerőre emelkedésétől számított egy éven belül, az adózó javára az adó megállapításához való jog elévüléséig módosítja vagy visszavonja. E jogszabályhely alkalmazásával járt el az elsőfokú hatóság, mindhárom döntés (elsőfokú, elsőfokú határozatot visszavonó, visszavonó határozatot helybenhagyó másodfokú határozat) meghozatala 1 éven belül, 2016-ban történt.
A per tárgyát képező döntéseket határozati formában hozta meg a hatóság. A döntésekről az Art. 123.§-ában rendelkezett a jogalkotó, kimondva: hogy az adóhatóság az adóügy érdemében határozattal, az eljárás során eldöntendő egyéb kérdésben végzéssel dönt.
Az Art. az Adóigazgatási eljárást szabályozó VIII. fejezetben, a Hatósági eljárás cím alatt szabályozza az egyes jogorvoslati eljárásokat, közöttük a fellebbezést és az adóhatósági határozat bírósági felülvizsgálatát. Az Art. bírósági jogorvoslatot biztosító 143.§ (1) bekezdése, figyelemmel az Art. 123.§-ára (ahogyan a Ket. 71.§ (1) bekezdése és 109.§-a is), az ügy érdemében hozott határozat felülvizsgálatát engedélyezi. Az adóügy érdeméhez tartozik az Art. 123.§-a szerint minden, az adókötelezettséget érintő, az adózó, az adó megfizetésére kötelezett személy jogát, kötelezettségét megállapító döntés.
Az elsőfokú bíróságnak tehát akkor, amikor a keresetlevél megérkezését követően annak tartalmát vizsgálta (Pp. 124.§, a XX fejezetben: 332.§), meg kellett volna állapítania, hogy a perben nincsen az ügy érdemében meghozott adóhatározat, ugyanis a felülvizsgálni kért határozatok: az elsőfokú határozatot visszavonó elsőfokú és az azt helybenhagyó másodfokú határozatok a felperes helyi iparűzési adókötelezettségéről, adózói jogáról, kötelezettségéről döntést nem tartalmaznak. Azt a törvényi feltételt, hogy a bíróságtól felülvizsgálni kért határozatok a közigazgatási ügy érdemében meghozottak legyenek, az elsőfokú határozatot visszavonó elsőfokú és az azt helybenhagyó másodfokú határozat nem teljesítette. A törvényi (Art., Pp.) előírásoknak meg nem felelő határozatok bíróság általi felülvizsgálata kizárt. Az elsőfokú bíróságnak ezért a keresetlevelet a Pp. 130.§ (1) bekezdés b) pontja alapján idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítania, illetve az ügy tárgyalásának kitűzése folytán, a Pp. 157.§ a) pontja alkalmazásával, a pert meg kellett volna szüntetnie.
Rámutat a Kúria, hogy az Art. 137.§ (2) bekezdése értelmében a fellebbezést - az ügy összes iratával a fellebbezés beérkezésének napjától számított 15 napon belül - fel kell terjeszteni a felettes szervhez, kivéve, ha az adóhatóság a megtámadott határozatot (végzést) visszavonja. Az elsőfokú hatóságnak e jogszabályhely alapján – ellentétben felperes állításával – nem volt kötelezettsége a fellebbezést az ügy összes iratával felterjeszteni az alpereshez, mert a határozatát visszavonta.
A Kúriát a felülvizsgálati kérelem keretei nem kötik akkor, ha a per elsőfokú szakaszában a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kellett volna utasítani, vagy tárgyaláson a pert meg kellett volna szüntetni. Mindezek folytán a Kúria a Pp. 275.§ (4) bekezdése alkalmazásával a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette.

matches: Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria