text:
Polgári Jog 2018/11-12. Tanulmány - Szabó Klára: Az új Ptk. a Fővárosi Ítélőtábla gyakorlatában (A tanulmány a IV. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott előadás szerkesztett változata.) - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
Szabó Klára * : Az új Ptk. a Fővárosi Ítélőtábla gyakorlatában (A tanulmány a IV. Wolters Kluwer Jogi Konferencián elhangzott előadás szerkesztett változata.)
Hivatkozott jogszabályhelyek: Ptk. 2:42. §, 2:52. §, 3:1. §, 4:178. §, 5:6. §, 6:142. §, 6:223. §, 6:548. §
Címkék: sérelemdíj, személyiségi jog, tilos önhatalom, elővásárlási jog, kegyeleti jog, névjog, kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog, immunitás, jogalkotásért való felelősség, közhatalom gyakorlásával okozott károkért való felelősség
[1] Viszonylag sok időnek kellett eltelnie ahhoz, hogy egyáltalán beszélni lehessen a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénnyel (a továbbiakban: Ptk.) kapcsolatos ítélőtáblai gyakorlatról. A Ptk. alkalmazására ugyanis legelőször az ügyvédi praxisokban és az elsőfokú bíróságokon volt szükség, a másodfokú bíróságokra jóval később értek fel a Ptk. hatálybalépését követően keletkezett jogviszonyokon alapuló jogviták, illetve az ezekben született elsőfokú ítéletek.
[2] A Fővárosi Ítélőtábla Polgári Kollégiumának szakmai vezetőjeként most arra vállalkozom, hogy nagyjából körüljárjam azokat a polgári anyagi jogi jogterületeket, amelyek a Fővárosi Ítélőtábla tanácsainál a felülbírálat során - nemcsak egyedileg, hanem nagyobb számban - megjelentek, és ezek alapján bizonyos következtetések is levonhatók.
[3] A Ptk.-s jogviták leginkább a személyiségi jog területére esnek, és főleg a sérelemdíj mint új jogintézmény megítélésével kapcsolatosak. De ez érthető is, hiszen a Fővárosi Ítélőtáblára pl. csak a tavalyi évben 268 db személyiségi jogi per érkezett. A Ptk. szerződési joga kevésbé érintett még a másodfokú ítélkezés szempontjából, itt leginkább az elővásárlási joggal kapcsolatos kérdések merültek fel, de ezek is kisebb számban. Rengeteg volt ugyanakkor a közhatalom gyakorlásával okozott károk megtérítése iránt indított perünk (a tavalyi évben pl. 149 db ilyen ügy érkezett). Egyre több a jogalkotással okozott kárra hivatkozással indult per is.
[4] Az általánosságok után most térjünk át a konkrét kérdésekre, amelyeket konkrét ügyek, illetve a Fővárosi Ítélőtábla döntései ismertetésével próbálok megvilágítani.
[5] A személyiségi jog szabályozása a Ptk.-ban több újdonságot hozott, az egyik ilyen a sérelemdíj bevezetése a nem vagyoni kártérítés helyett. Sokszor olvasható ítéletekben is és más jogi anyagokban, hogy a felróhatóságtól független szankciók mellett a Ptk. a sérelemdíj megnevezés alatt egy felróhatóságtól függő jogkövetkezményt szabályoz: ezt alátámasztani látszik a sérelemdíj mértékére vonatkozó Ptk.-rendelkezés, amely szerint a sérelemdíj mértékét a bíróság az eset összes körülményeire figyelemmel - különösen (többek között) a felróhatóság mértékére tekintettel - határozza meg.
[6] A Fővárosi Ítélőtábla gyakorlata azonban teljesen egyértelmű abban, hogy ez nem így van: a sérelemdíj általánosságban nem minősíthető felróhatóságtól függő jogkövetkezménynek, hiszen a személyiségi jogsértésért járó sérelemdíj fizetésére kötelezés feltételeire - így pl. a kimentés módjára - a kártérítési felelősség szabályait kell alkalmazni. Ez pedig azt jelenti, hogy a mentesülés feltételeit a jogsértő személyre irányadó felelősségi rendszer határozza meg. Vagyis, ha szerződésen kívüli jogsértés okoz személyiségi jogi sérelmet, akkor szóba jöhet a deliktuális kártérítési felelősség általános szabálya, s e vonatkozásban a felróhatóság alóli kimentés lehetősége; de szóba jöhet a fokozott veszéllyel járó tevékenységért való felelősség szabályainak alkalmazása is, pl. közúti balesetek miatt érvényesített testi épség, egészség sérelmére alapított perekben. Ez utóbbiakban a személyiségi jogsértést is csak azzal lehet kimenteni, hogy a kárt a fokozott veszéllyel járó tevékenység körén kívül eső, elháríthatatlan ok idézte elő. Több olyan perünk is volt, amelynél a személyiségi jogsértést szerződésszegés okozta, ez esetben pedig a kontraktuális kárfelelősség szabályait kell alkalmazni, ami ugyancsak messze van a felróhatóságon alapuló kimentéstől. Az önként, átgondoltan vállalt szerződéses kötelezettség megszegése esetén ugyanis objektív alapú kimentésre van csak lehetőség. Speciális esetek is léteznek, pl. ha a dologi jog által szabályozott magatartás valósít meg személyiségi jogi jogsértést.
[7] A személyiségi jogsértő magatartásoknak tehát számtalan formája létezik, így a jogalkalmazásnak mindig az aktuális tényálláshoz kell igazodnia az alkalmazandó Ptk.-szabályokat - köztük a kimentésre vonatkozó szabályokat - illetően. Az alábbiakban olyan ügyeket ismertetek, amelyekben a személyiségi jogsértés a polgári jog különböző területeire eső magatartásokkal valósult meg.
3. Személyiségi jogsértés és tilos önhatalom
[8] Érdekes eset volt az, melyben a személyiségi jogi jogsértés a dologi jog által szabályozott magatartással (tilos önhatalommal) valósult meg. A tényállás szerint a felperesek az alperessel közös tulajdonban álló ingatlanukban úgy alakították át lakásukat, hogy a közös használatban levő előtér egy részét a lakásukhoz kapcsolták. Ennek érdekében az előteret gipszkarton fallal lezárták, és ebbe a falba bejárati ajtót helyeztek. Az alperes mint tulajdonostárs az előtér használatbavételéhez nem járult hozzá, utólag birtokvédelmet kért a jegyzőtől. A jegyző bontásra kötelezte a felpereseket, akik nem tettek eleget a határozatnak, de pert indítottak a jegyzői határozat megváltoztatása iránt. A bíróság ugyanakkor a jegyzői határozat végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelmüket elutasította. Az alperes a felperesek távollétében végül is elbontotta a gipszkarton falat, a bontási törmeléket és a kibontott bejárati ajtót pedig a felperesek bejárhatóvá vált lakásának a helyiségeiben helyezte el.
[9] Ilyen tényállás mellett az elsőfokú bíróság a felpereseknek a magánlakáshoz való joguk megsértése miatt indított perben az 1.000.000 Ft sérelemdíj megfizetése iránti keresetet elutasította. Indokolásában kifejtette, hogy a magánlakás védelme a birtokvédelemmel párhuzamos, azonos tárgyú jogvédelmet jelent. Ebből következően a felperesek akkor hivatkozhatnának magánlakásuk sérelmére, ha az alperes cselekménye megzavarta volna a jogszerű birtoklásukat. A jegyző határozatából kitűnően azonban a felperesek nem voltak jogosultak az alperes által lebontott fal jogszerű birtoklására, így a magánlakás sérthetetlenségéhez fűződő személyiségi joguk sem sérülhetett meg.
[10] A Fővárosi Ítélőtábla ezzel szemben arra az álláspontra jutott, hogy az alperes nem volt jogosult önhatalommal fellépni az elveszett birtok visszaszerzése érdekében. A Ptk. 5:6. § (2) bekezdése ugyanis kimondja, hogy az elveszett birtok visszaszerzése érdekében önhatalommal akkor lehet fellépni, ha a más birtokvédelmi eszköz igénybevételével járó időveszteség a birtokvédelmet meghiúsítaná. Ilyen helyzet az adott tényállás mellett nem állt fenn, a fal elbontásának időpontjában a jegyző határozata már végrehajthatóvá vált. Az alperes nem volt elzárva attól, hogy kérje a birtokvédelmi határozat végrehajtását. A további időmúlás a végrehajtást nem gátolta volna meg, a tilos önhatalom gyakorlásával tehát az alperes jogellenesen cselekedett. Tekintettel arra, hogy az alperes a gipszkarton fal elbontásával nyitottá tette a felperesek lakását, ahová maga is belépett a bontási törmelék elhelyezése érdekében, a magánlakáshoz való jog sérelme megvalósult. A magánlakáshoz való jog megsértésének tényén nem változtat az a körülmény, hogy a felperesek maguk is birtoksértő módon alakították ki a lakásuk külső határolófalát, e magatartással szemben a birtokvédelmi eljárás nyújt védelmet.
[11] A másodfokú bíróság a kért sérelemdíjat azonban eltúlzottnak tartotta, ezért személyenként 100.000 forintban határozta meg azt a pénzösszeget, amely a személyiség jogsérelem-kiegyensúlyozására alkalmas. Ennek kapcsán értékelte, hogy a felperesek maguk is a jogellenesség talajára léptek, nem állt szándékukban a jegyző határozatának önkéntes teljesítése. A felperesek felróható magatartása a sérelemdíj mérséklése irányába hatott.
[12] Az előbbi jogeset érdekessége, hogy az alperesnek a kimentése érdekében nem a felróhatósága hiányára kellett hivatkoznia, hanem a dologi jogi szabályokra figyelemmel azt kellett volna bizonyítania, hogy nem tilos önhatalommal járt el.
4. Kegyeleti jog megsértése
[13] A következő ítélőtáblai ítélet tényállása szerint a temetkezési cég és az elhunyt fiú apja mint felperes között egy halottkezelésre és temetkezési szolgáltatásra vonatkozó, vállalkozással vegyes megbízási szerződés jött létre. A kereset szerint az alperes oly mértékben szegte meg a szerződést, hogy azzal a felperes kegyeleti jogát is megsértette. A perben nem volt vitás, hogy a koporsó kisebb volt, mint amekkorára szükség lett volna, a ravatalozott holttest magából szagot árasztott, a holttestre a ruházatot nem megfelelő módon adták rá, a holttest kézfején kék folt, a csuklóján kötöző látszott, a ravatalozást az alperes dolgozói idő előtt be kívánták fejezni. Az alperes e kereset mellett arra hivatkozott, hogy őt felróhatóság nem terheli, károsulti közrehatás következett be, illetőleg a deliktuális kárfelelősségen belül a megbízott károkozásáért való felelősség szabályait kell alkalmazni. Álláspontja az volt, hogy kizárólag temetkezési szolgáltatásra vonatkozó kötelezettséget vállalt, ezért egy másik, önálló cég által végzett, a halottkezeléssel kapcsolatos hibás teljesítésért őt felelősség nem terheli.
[14] Az ítélőtábla ezzel szemben megállapította, hogy a kegyeletsértés a felek között létrejött szerződés megszegésével valósult meg, ezért a kontraktuális kárfelelősség szabályai alkalmazandók. A másodfokú bíróság megállapította azt is, hogy a honlapon található tájékoztatás szerint az alperes a temetkezéssel kapcsolatosan teljes körű szolgáltatást nyújt. A felperes a teljes körű szolgáltatás ajánlatának ismeretében vette igénybe az alperes tevékenységét, vagyis az alperesi szolgáltatás magában kellett, hogy foglalja a halottkezelési tevékenységet is. Ha erre vonatkozó egészségügyi szolgáltatói engedélye nem volt, ez nem jelenti, hogy a vállalt kötelezettségét ne kellett volna teljesítenie akár úgy is, hogy erre vonatkozóan mással szerződést köt. A teljes körű szolgáltatásra vonatkozó kötelezettség vállalása folytán az alperes a halottkezelés során bekövetkezett hibákért a hibás teljesítésre irányadó szabályok alapján felelősséggel tartozik akkor is, ha bizonyos tevékenységet nem maga végzett, hanem ahhoz teljesítési segédet vett igénybe.
[15] Mivel a szerződésszegéssel okozott károkért való felelősség szabályaiból kellett kiindulni, az alperes esetében a mentesülés feltételeire a Ptk. 6:142. §-át kellett alkalmazni. Így tehát az alperesnek kellett bizonyítania, hogy a szerződésszegést ellenőrzési körén kívül eső körülmény okozta, a szerződéskötés időpontjában ez előre nem volt látható, és nem volt elvárható, hogy a körülményt elkerülje, vagy a kárt (jogsérelmet) elhárítsa. Adott esetben a kimentés feltételei kapcsán az alábbiak voltak megállapíthatók. A perben irreleváns volt, hogy az alperes a holttestet a közreműködőjétől milyen állapotban vette át, hiszen maga vállalta a holttestnek az állapotához képest legméltóbb körülmények között való felravatalozását. A közreműködő tevékenysége az ellenőrzési körén belül esik. A felperessel való szerződéskötéskor előre látható volt az alperes mint erre szakosodott cég számára, hogy milyen problémák merülhetnek fel a holttesttel, ezért olyan időben kell gondoskodnia annak átvételéről, elszállításáról, amely időn belül a vállalt kötelezettség teljesítése lehetséges: a hiányosságok felismerhetők, korrigálhatók. Végül pedig elvárható volt a jogsérelem elhárítása: akár a hiányosságok korrigálásával, illetve utóbb a felperes tájékoztatásával is arra nézve, hogy fontolja meg a nyitott koporsós ravatalozás lehetőségét.
[16] A Ptk. 6:144. § (1) bekezdése szerint a károsult kármegelőzési, kárelhárítási és kárenyhítési kötelezettségére a szerződésen kívül okozott károkért való felelősség szabályait kell alkalmazni. A deliktuális kárfelelősség károsulti közrehatásra vonatkozó szabálya szerint a felperes részéről lenne szükség felróható magatartásra, ami azonban az adott esetben nem volt. Nem elvárható ugyanis, hogy a helyszínen kifogásolja a felperes az állapotokat, hiszen ez az egyszeri, megismételhetetlen alkalom szolgált arra, hogy ő és más hozzátartozók, barátok méltó módon végső búcsút vehessenek a felperes egyetlen gyermekétől. A ravatalozásnak a gyermek elvesztése miatti gyászban meghatározó jelentősége volt, annak méltatlan módon való lebonyolítása miatt sérült a halott emlékéhez kapcsolódóan a felperes kegyeleti joga.
[17] A sérelemdíj mértékének meghatározása során az első- és a másodfokú bíróság is egyetértett abban, hogy a szakértelemmel rendelkező alperesi társaságtól fokozottan elvárható lett volna, hogy szerződéses kötelezettségét megfelelő gondossággal teljesítse. Az esemény nyilvánvalóan egyszeri és nem megismételhető volt, a végső búcsú nem megfelelő módja a felperes gyászát elmélyítette, ezt pszichológus nyilatkozata is alátámasztotta. A jogsértés súlya és a kegyeletsértés sértettre gyakorolt hatása miatt az első- és másodfokú bíróság is egyetértett abban, hogy a 2.000.000 Ft-os sérelemdíj alkalmas a felperest ért személyiségi jogi hátrány kompenzálására és az alperes szankcionálására.
5. Szállodai szolgáltatással összefüggő igények
[18] A következő ítélőtáblai határozat szintén szerződésszegéssel, méghozzá a szállodai szolgáltatás igénybevételére vonatkozó megállapodás megszegésével okozott személyiségi jogi sérelem alapján született. A tényállás szerint az alperesi szállodában nyaraló felperes a hotel tóparti stégéhez az odavezető, kikövezett sétányon lement, de a lejárót keresztező, homokzsákokból álló védgáton elesett, és bokaszalag-szakadást szenvedett. A felperes emiatt az egészséghez, testi épségéhez fűződő joga sérelmére hivatkozva kért a szállodát üzemeltető alperestől 200.000 Ft sérelemdíjat, amelyet az elsőfokú bíróság megítélt és a másodfokú bíróság helybenhagyott. Az alperes a keresettel szemben azzal védekezett, hogy a felperes igényét a deliktuális kárfelelősség szabályai szerint kell elbírálni, őt pedig felróhatóság nem terheli. A homokzsákokat az önkormányzat helyezte el elsőfokú víz- és kárelhárítási készültség miatt.
[19] Az eljárt bíróságok a kontraktuális kárfelelősség szabályai alkalmazásával bírálták el az ügyet. Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a készültség a baleset napján már nem állt fenn. Igaz, hogy ezt követően is indokolt volt a homokzsákrendszer további fenntartása, mert a Balaton vízszintje nem csökkent, és szeles idő esetén a parti rész elöntésének veszélye továbbra is fennállt. A szerződésszerű teljesítés érdekében azonban az alperesnek lehetősége lett volna akár átjáró elhelyezésére a homokzsákok felett, akár kisebb szakasz felszabadítására a lejárónál, vagy legalább a veszélyforrás jól látható jelzésére. Álláspontjával az ítélőtábla egyetértett. A jogerős ítélet rögzítette, hogy az alperesnek szerződésben vállalt kötelezettsége volt, hogy a tóhoz való közvetlen lejutást biztosítsa, e szolgáltatását pedig a rendeltetésének megfelelően, biztonságosan kellett nyújtania. A homokzsákokat ugyan valóban nem az alperes, hanem az önkormányzat helyezte el a területen, azonban a baleset időpontjában védekezési készültség már nem állt fenn. Megállapította, hogy az alperes ellenőrzési körén belüli körülmény - a területén levő, balesetveszélyes védgát - okozta a balesetet. A szerződéskötéskor előre látható körülmény, hogy a tóparti szálloda esetén szükség lehet a Balaton áradása miatt homokzsákos védekezésre. Elvárható volt továbbá, hogy a lehetséges kárt az alperes intézkedéseivel elhárítsa, hiszen tudomása volt a konkrét időszakban az átkelés balesetveszélyességéről.
6. Jogi személyek személyiségi jogai
[20] A Ptk.-nak „A személyiségi jogok” Része természetes személyekre vonatkozik, de a Ptk. 3:1. § (3) bekezdése kiterjeszti a személyhez fűződő jogokra vonatkozó szabályokat a jogi személyekre, kivéve, ha a védelem jellegénél fogva csupán az embert illetheti meg. Ennek kapcsán a Ptk. szabályozza a jogi személyek általános szabályainál a névjogi sérelmet is (3:6. §). Az ítélőtábla által hozott ítélet szerint megvalósul a névjogi sérelem, ha az alperes cégneve nem különbözik olyan mértékben a korábban bejegyzett felperesi cég nevétől, hogy azzal ne lehessen összetéveszteni. Az ítélet kiemeli, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvényben (a továbbiakban: 1959-es Ptk.) megkívánt feltételekkel szemben a Ptk. más szabályozást tartalmaz. Míg az 1959-es Ptk. szerint a jogi személy nevének azoknak a korábban nyilvántartásba vett jogi személyeknek a nevétől kellett különböznie, amelyek hasonló működési körben és azonos területen tevékenykednek, addig ilyen feltétel a Ptk.-ban nincs. Ezzel szemben annak van jelentősége, hogy a névviselés jogát először kérelmezőnek elsőbbsége van, illetve vizsgálni kell azt is, hogy a névhasználathoz ez a jogi személy mint érintett hozzájárult-e. Nem sért ugyanis személyiségi jogot az a magatartás, amihez az érintett hozzájárult [2:42. § (3) bek.].
[21] A tényállás szerint a felperesi cégből kivált személyek által alapított alperesi cég - ami egyébiránt hasonló főtevékenységet végez a felperessel - nevében szerepeltette azt a vezérszót, ami a felperesi cég nevében is szerepel. A felperes ezért keresetében annak megállapítását kérte, hogy az alperes jogsértő módon használja nevében a vezérszót, és kérte kötelezni arra, hogy távolítsa el a cég nevéből, mivel azt a hamis látszatot kelti a piaci szereplőkben, hogy továbbra is fennáll a két cég közötti gazdasági kapcsolat. Az elsőfokú bíróság a keresetnek helyt adott, e döntést a másodfokú bíróság helybenhagyta, mivel a későbbi cégbejegyzésű alperes nevében a vezérszó azonossága folytán a két cégnév nem különböztethető meg egyértelműen. A vezérszavak egyezősége folytán a többletszóelemek - figyelemmel a tőhangsúlyos magyar nyelvre - nem küszöbölik ki az összetéveszthetőséget. A névjogi sérelem jogkövetkezményeként az alperest a bíróság eltiltotta a névhasználattól és arra is kötelezte, hogy cégbírósági eljárás kezdeményezésével törölje nevéből a hivatkozott elnevezést.
[22] A személyiségi jogsértés nemcsak a jogi személy terhére, hanem jogi személy által is elkövethető akár a saját társasági szerződése megszegésével is. Egy feltehetőleg sokak által ismert eset, amikor egy sportegyesület beperelte a hozzá kötődő labdarúgócsapatot működtető kft.-t jóhírnévsértés miatt. Az alperesi kft. ügyvezetője a társasági szerződés szerint használatos arculati elemeket - köztük a címert - úgy változtatta meg, hogy a kft.-ben kisebbségi üzletrésszel rendelkező felperesi sportegyesület hozzájárulását ehhez nem kérte. A társasági szerződés ugyanakkor kimondta, hogy az eredeti arculati elemek megváltoztatásáról csak 100%-os szavazattöbbséggel lehet határozni. A sportegyesület az általa indított perben a keresetét arra alapozta, hogy az alperesi kft. a társasági szerződésnek az arculati elemek megváltoztatásáról szóló pontja megszegésével megsértette a saját arculata integritásához, az egyesületi tradíciókból származó presztízs élvezéséhez való jogát. Előadta, hogy a perbeli labdarúgócsapatot 2014 óta az alperes működteti, ebben azonban jelentős mértékben támaszkodik az egyesületre, annak jóhírnevére, történelmére, a felpereshez köthető arculati elemekre. Az alperes a felperes jogán kezdhette meg a felnőtt labdarúgó-bajnokságon való részvételét, a felperes vagyonkezelésében álló stadiont használja, a felperes mottóját is a sajátjának tekinti. A rajongók számára nem különül el egymástól a labdarúgócsapat tekintetében a sportegyesület és a futballcsapatot működtető kft. személye, éppen ezért a társasági szerződés számos olyan korlátozást tartalmaz, amely azt biztosítja, hogy az arculati elemek és a névhasználat tekintetében az alperes ne tudjon a felperes nélkül érvényes döntést hozni.
[23] A perben a felperes a változtatás lényegét így írta le: az eredeti címeren megjelent a felperesre utaló elnevezés, a városrészt jelképező jellegzetes horgony szimbólum, az alapítás évszáma, valamint két csillag, amely a férfi felnőtt labdarúgócsapat húsz I. osztályú bajnoki győzelmét jelképezi. Ehhez képest az alperes úgy változtatta meg a címert, hogy a megváltoztatott címerben marginálisan szerepel csak az alapítás évszáma, nem szerepel a felperesre utaló elnevezés, a horgony alig észlelhetően a pajzs ívére került. A címerben viszont szerepel a lila-fehér szín, valamint a húsz bajnoki győzelemre utaló csillagok is. A kereset szerint a címer konkrét megváltoztatása alkalmas azt a hamis látszatot kelteni, hogy a sportegyesület beleegyezett abba, hogy a róla kialakult kép negatívan megváltozzon azáltal, hogy már a futballcsapattal nem azonos arculati elemek jellemzik: ezáltal kisebb vonzóerővel fog bírni a rajongók és a versenyszerűen futballozni vágyók előtt.
[24] Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította arra hivatkozva, hogy sem az arculati integritáshoz, sem a presztízs élvezéséhez való jog nem tartozik a jogi személy személyiségéhez. A társasági szerződés tartalmának lényegi eleme egyébként is a jogi személy létrehozása, ezért az nem szerződéses szolgáltatás, hogy az alperes tartózkodjon a címer megváltoztatásától addig, amíg ebben a kérdésben taggyűlési határozat nem születik.
[25] A felperesi fellebbezés folytán eljárt Fővárosi Ítélőtábla e kérdésben eltérő álláspontot foglalt el. Azt hangsúlyozta, hogy az önálló jogalanyisággal rendelkező szervezetek lényegi vonásait elsősorban a külvilág számára érzékelhető elemekkel lehet meghatározni. Érvényesülésüknek ezért lényegi része a megjelenés: sportegyesületek esetén a rajongók számára visszatükröződő kép, az ezáltal kifejezett egyediség, valamint a róluk megismerhető információk valósága. A szervezetről, annak tevékenységéről kialakuló képet alkotó összetevők ezért személyhez fűződő jogvédelemben részesülhetnek. A címer az arculat kiemelt eleme: az azonosság és az azonosulás egyik legfontosabb referenciapontja egy futballcsapat szurkolói, illetve a csapathoz köthető sportszervezetek számára.
[26] A jogerős ítélet hangsúlyozta: nem kizárólag valótlan tényállítással lehet jóhírnevet sérteni. Ide sorolható az az eset is, amikor a jogi személyről alkotott kép azáltal szenved sérelmet, hogy a hírnevét megalapozó jellemzőjétől a fogyasztói előtt jogellenesen, az arculatot kifejező szimbólumokon keresztül fosztják meg, és így keletkezik róla a rajongók, szponzorok előtt a valóságostól eltérő, az érvényesülését akadályozó kép. Minderre figyelemmel az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatva megállapította, hogy a férfi NB 1-es futballcsapat címerének a felperes hozzájárulása nélkül történő megváltoztatásával az alperes megsértette a felperes jóhírnevét. Rendelkezett a jogsértéstől való eltiltásról, valamint a megállapított jogsértés abbahagyásáról is, továbbá elégtétel adására kötelezte az alperest. Ennek módjaként elrendelte a jogerős ítélet rendelkező részének 30 napig az alperes honlapjának kezdő lapján való közzétételét.
7. A kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog
[27] A Ptk.-ban megjelentek újonnan nevesített személyiség jogok is, így pl. az Alaptörvény VI. cikkében már korábban is megjelent, a Ptk.-ba 2016-ban beillesztett a kapcsolattartás tiszteletben tartásához való jog, ami a jog tartalmát illetően még a felsőbíróságok között is vitára ad okot. Az ominózus rendelkezés szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy törvény és mások jogainak korlátai között személyiségi, így különösen a magán- és családi élet, az otthon, a másokkal való - bármilyen módon, illetve eszközzel történő - kapcsolattartás és a jóhírnév tiszteletben tartásához való jogát szabadon érvényesíthesse, és hogy őt abban senki ne gátolja [2:42. § (1) bek.].
[28] Az idézett jogszabályhellyel összefüggésben leginkább a kapcsolattartás kérdését, de különösen a külön élő szülő és a gyermek közötti kapcsolattartás jogának sérelmét ítélték meg másképpen az illetékességi területük alá tartozó elsőfokú bíróságok és a Fővárosi Ítélőtábla. A legtöbb elsőfokú ítélet indokolása arra helyezte a hangsúlyt, hogy a személyiségi jogi per nem szolgálhat más jogterületre (így a családjog területére) eső jogvita eldöntésére, de más eljárás (pl. gyámhatósági eljárás) jogorvoslati fóruma sem lehet. A kapcsolattartás szabályozására a családjogi jogintézmények szolgálnak, a végrehajtásáról a gyámhatóság gondoskodik, ezért a családjogi jogsértések megállapítására és az ezzel kapcsolatos jogkövetkezmények elrendelésére a személyiségi jogi per bírósága nem jogosult. Ezt az álláspontot képviselte a Debreceni Ítélőtábla is.
[29] Ezzel szemben a Fővárosi Ítélőtábla azt hangsúlyozza, hogy a Ptk. Családjogi Könyve (4:178. §) kétségtelenül szabályozza a kapcsolattartás jogát, és a kapcsolattartás akadályozásáért, szabályainak megszegéséért való felelősséget is (4:183. §), a magán- és családi élet tiszteletben tartásához fűződő személyiségi jogból azonban a szülő-gyermek közötti kapcsolattartás joga levezethető; a magánélethez fűződő jog alkotmányos és családjogi határai egyre inkább összemosódnak, s így a családjogi viszonyok védelme belefér a magánélethez való jog széles körű fogalmába. Önmagában ezért az, hogy a fél keresetének ténybeli alapja egy családjogi kapcsolat vagy a gyámhatóság végrehajtási mulasztása, ez nem zárja ki a személyiségi jogi igénye érvényesítését. A szülő-gyermek közötti kapcsolattartás ugyanis egyike az emberi individuumhoz legszorosabban kapcsolódó jogoknak: a személyiség részét képezi, hogy egy szülő a gyermekével milyen kapcsolatot tud kialakítani.
[30] Egyébként a személyiségi jogi perben nem is kerül sor más jogterületre tartozó jogvita eldöntésére. A személyiségvédelmi igény érvényesítése és a kapcsolódó jogkövetkezmények alkalmazása során nincs jogszabályi lehetőség a kapcsolattartás szabályozására és végrehajtására, amelyre valóban más hatóságok rendelkeznek hatáskörrel. A személyiségi jogi pernek tehát nem tárgya az elmaradt kapcsolattartások jogszerűségének, a bírósági és gyámhatósági döntések kikényszeríthetetlenségének vagy részbeni kikényszeríthetőségének a megítélése. A személyiségi jogi perben, adott esetben a szülői felügyeletet ellátó, valamint a külön élő szülő közötti jogvitában azt kell vizsgálni, hogy az alperes tanúsított-e olyan magatartást, ami abban nyilvánul meg, hogy a peresített - hosszabb - időszakban rendszeresen, visszaélésszerűen nem tette lehetővé a felperes számára azt, hogy gyakorolhassa a kapcsolattartási jogát. A személyiségi jogsértést tehát a szülő azzal követi el, hogy rendszeresen, visszaélésszerűen nem biztosítja a másik szülő jogát a gyermekével való kapcsolattartásra. A visszaélésszerűség kérdésének megítélése kapcsán azonban hangsúlyozni kell, hogy a személyiségi jogi jogsértés csak adott relációban, a szülők oldaláról megnyilvánuló akarati-tudati tényezők megléte esetében vizsgálható. A visszaélésszerű jelleg feltételezi, hogy a fél tisztában van a kötelezettségével, és alapos, kellő ok nélkül, saját akaratából nem tesz annak eleget.
[31] Ehhez képeset az ítélőtábla az egyik tényállás alapján nem ítélt meg sérelemdíjat a felperesnek arra az időszakra, amikor az alperes közreműködött a gyermekjóléti szolgálat kapcsolattartásra irányuló javaslatai megvalósításában, ami a gyermek és a felperes közötti közelítést szolgálta, de a gyermek elzárkózó magatartása miatt nem került ezekre sor. A bíróság azonban a kapcsolattartás visszaélésszerű akadályozását állapította meg arra a hosszabb időszakra, amelyben az alperes a kapcsolattartás realizálása elől teljes mértékben elzárkózott.
[32] Az adott tényállás sajátossága volt, hogy az alperes kapcsolattartást akadályozó magatartása miatt a bíróság a gyermek elhelyezését időközben megváltoztatta, és a gyermeket a felperesi apa gondozásában helyezte el; a gyermek, az apa és annak jelenlegi házastársa a személyiségi jogi per idején már életvitelszerűen együtt éltek. Erre figyelemmel az ítélőtábla úgy látta, hogy a jogsértés megállapítása elegendő a felperest ért sérelmek orvoslására, ezen túlmenően nincs olyan ellentételezést kívánó sérelem, ami sérelemdíj megítélését alapozná meg. Nem alkalmazható ugyanis a gyakorlatunk szerint sérelemdíj olyan körülmények között, amelyeknél az a kompenzációs funkcióját gyakorlatilag elveszíti és szinte kizárólag magánjogi büntetésként hat.
[33] Egy másik perben az ítélőtábla a gyámhatóság elleni perben - a hatályon kívül helyező végzésben adott utasításában - elrendelte annak vizsgálatát, hogy a szülők egymással szemben tanúsított magatartásából, illetve a szülő és a gyermek közötti kapcsolatból levezethető sérelmen felül a kifogásolt gyámhatósági eljárási késedelem, mulasztás eredményezett-e a felperesi oldalon olyan személyiségi jogsértést, amely jogvédelmet igényel. Általánosságban ugyanis nem mondható ki, hogy a kapcsolattartási ügyben eljáró gyámhatóság ügyintézési késedelme önmagában személyiségi jogot sért, azonban az sem jelenthető ki általánosságban, hogy a gyámhatósági ügyintézés késedelme nem alapozhat meg személyiségi jogi igényérvényesítést. Ez annál is inkább így van, mivel az EJEB egy Magyarország elleni perben már kimondta: a kérelmező kapcsolattartási joga érvényesítésének elmaradása a Római Egyezmény 8. cikkében biztosított családi élet tiszteletben tartásához való jog megsértésének minősül.
[34] A személyiségi jogi perekben egyébként a sérelemdíj összege a körülmények mérlegelésével és a bírói gyakorlat figyelembevételével kerül meghatározásra. Itt csak annyit jegyzek meg, hogy bizonyos esetekben mellőzzük a sérelemdíjra kötelezést, ha elég a jogsértés megállapítása a konkrét személyiségi jogsértésre figyelemmel. Ez valósult meg pl. a kapcsolattartási jog sérelme miatti, korábban ismertetett perben, amikor is a családjogi jogintézmények sikeres igénybevételével a sérelmes helyzet (a kapcsolattartás akadályozottsága) alapvetően megváltozott. Általános gyakorlat az is, hogy a 100.000 Ft alatti sérelemdíj a jogintézmény komolyságát veszélyezteti, ezért általában ezen összeg feletti mértéket ítélünk meg. A 100.000 Ft alatti összegnek sem kompenzációs, sem büntetőjellege, visszatartó ereje nincs. Az összeget egyébként a kereseti viszonyokhoz kell alakítani, illetve annak van jelentősége, hogy a jogsértés milyen hátrányokat okozott.
8. Elővásárlási joggal kapcsolatos perek
[35] Az új Ptk.-s kötelmi perek közül az elővásárlási joggal kapcsolatos ügyek azok, amelyek a Fővárosi Ítélőtáblára már eljutottak másodfokú elbírálásra.
[36] Az egyik elővásárlási joggal kapcsolatos perben az volt kérdéses, hogy az adásvételi szerződés hatálytalanságából eredő igényeket az elővásárlásra jogosult határidőben érvényesítette-e. A 6:223. § (2) bekezdése szerint a jogosultnak az igényét a szerződéskötésről való tudomásszerzéstől számított 30 napon belül kell érvényesítenie, ami gyakorlatilag az elővásárlási jog megsértéséről való tudomásszerzést jelenti. A Ptk. szerint ugyanis a tulajdonos csak akkor adhatja el a dolgot, ha a jogosult az ajánlati kötöttség ideje alatt nem tesz elfogadó nyilatkozatot. Ha azonban ezt megelőzően eladja, vagy a jogosult nyilatkozata nélkül vagy annak ellenére köt adásvételi szerződést, a szerződéskötés maga jelenti az elővásárlási jog megsértését.
[37] Probléma akkor merülhet fel, ha az 1959-es Ptk. talaján kialakult, korábbi gyakorlatnak megfelelően a tulajdonos a harmadik személytől származó vételi ajánlatot nem közli a jogosulttal a saját eladási ajánlataként, hanem a harmadik személlyel (az úgynevezett virtuális vevővel) írásba foglalt, a jogosult elővásárlási jogról lemondó nyilatkozatától függő megállapodást köt, és ezt küldi meg az elővásárlásra jogosultnak.
[38] Egy konkrét jogeset szerint az ingatlanhányad tulajdonosa 2016. március 21-én külső harmadik személlyel adásvételi szerződést kötött 92 millió forint vételár kikötése mellett azzal, hogy a szerződés akkor lép hatályba, ha az elővásárlásra jogosult (felperes) nem él az elővásárlási jogával. A vevőt meghatalmazott képviselte, de ő csak 86.250.000 forint vételárig volt feljogosítva a szerződés megkötésére. Ezt a szerződést küldte meg az eladó tulajdonos a felperes ingatlan-nyilvántartásban szereplő címére, amely nem azonos a tényleges lakcímével. Másolatban a szerződést ugyancsak megküldte annak az ügyvédnek is, aki a felperest általában képviselni szokta.
[39] A felperes valahogy nyilván tudomást szerzett a szerződésről, mert 2016. március 31-én levélben közölte a tulajdonostársával, hogy mi a tényleges lakcíme, továbbá úgy nyilatkozott, hogy él elővásárlási jogával, ha a szerződést aláíró felek igazolják, hogy a vevő ténylegesen elfogadta a 92 millió forintos vételárat tekintettel arra, hogy a meghatalmazottnak erre nem volt jogosultsága. Ezt követően a jogosult 2016. május 9-én megkapta postai úton az adásvételi szerződést és a vevő meghatalmazottjának írásbeli feljogosítását a 92 millió forintos vételárra vonatkozóan. A jogosult még aznap írásban elfogadta az ajánlatot. Ennek ellenére az okiratot szerkesztő ügyvéd a vevő tulajdonjog-bejegyzési kérelmét és az adásvételi szerződést május 17-én benyújtotta a földhivatalba. A vevő tulajdonjoga bejegyzésre került az ingatlan-nyilvántartásba, és aki ezután birtokba is lépett.
[40] A Fővárosi Ítélőtábla előtti perben a peres felek mindegyike egyetértett abban, hogy ha a jogosult az ajánlatot a szerződés szövegéből ismeri meg, a szerződéskötésről való tudomásszerzés időpontja egybeesik az ajánlati kötöttség kezdő időpontjával, ami a 6:64. § (2) bekezdése szerint az ajánlat hatályossá válásával - a címzetthez való megérkezéssel - veszi kezdetét. A perben az alperes védekezése és az elsőfokú bíróság álláspontja szerint is az elővásárlásra jogosult felperes elmulasztotta a 30 napos igényérvényesítési határidőt, mert a szerződéskötésről a szerződés szövegének megküldésével egyidejűleg - azaz legkésőbb 2016. március 31-én - tudomást szerzett. Ehhez képest 30 napon belül nem indított pert: vagyis az igényérvényesítés elkésett.
[41] A Fővárosi Ítélőtábla ezzel nem értett egyet. Nyilvánvalóan felmerül a jogeset kapcsán, hogy az eladó és a külső vevő között a meghatalmazás korlátozása miatt egyáltalán létrejött-e az adott tartalommal a szerződés 2016. március 21-én. Ehhez képest kell ugyanis eldönteni, hogy a felperes mikor kapott jogilag megfelelő ajánlatot a szerződés megküldése útján. Az ügyben azonban a legérdekesebb az eljáró tanács által felvetett probléma volt. Ez a következő.
[42] Az ítélet rögzítette: a Ptk. 6:223. §-ának célja az elővásárlásra jogosult elővásárlási jogból származó jogainak a védelme. E céllal ellentétes lenne, ha az igényérvényesítési határidő korábban kezdődhetne meg az eladási ajánlat helyett megküldött szerződés hatálybalépésénél. Ellentétes lenne a törvény céljával az is, ha a jogosult nem érvényesíthetne igényt akkor, ha a tulajdonos közvetlenül a jogosult szerződéskötésről való tudomásszerzésétől számított 30 nap eltelte után szegi meg az elővásárlási jogból eredő kötelezettségét. A Fővárosi Ítélőtábla tanácsa a jogosult jogainak védelmét az elévülés szabályainak alkalmazásával biztosította.
[43] Álláspontja szerint abban az esetben, ha az ajánlat közlésére a már megkötött adásvételi szerződést tartalmazó okirat jogosult számára való megküldésével kerül sor, akkor a jogosult mindaddig menthető okból nem tudja érvényesíteni az adásvételi szerződés vele szembeni hatálytalanságából eredő igényeit, amíg tudomást nem szerez az elővásárlási jogának megsértéséről. Ezért a határidő a jogosult elővásárlási jog megsértéséről való tudomásszerzéséig nyugszik. Az elővásárlási jog megsértéseként pedig az a magatartás értékelhető, amikor a szerződő felek a megkötött adásvételi szerződést hatályosnak tekintve például megkezdik a teljesítését: a vevő a szerződést benyújtja a földhivatalba. Ha pedig a jogosult az elővásárlási joga megsértéséről tudomást szerez, akkor ettől számítva - az elévülés nyugvására vonatkozó szabályok szerint - 3 hónap alatt érvényesítheti igényét.
[44] A megoldás érdekes, de a magam részéről azzal nem tudok egyetérteni, hogy a jogosultnak ilyenkor több ideje maradna az igényérvényesítésre, mint a Ptk. szó szerinti betartása esetén. Egyebekben azért sem szükséges ez a kissé bonyolult megoldás, mert az elővásárlásra jogosult érdeke e nélkül is megfelelően érvényesíthető. A Ptk. 6:223. § (1) bekezdése alapvetően abból a helyzetből indul ki, amikor a tulajdonos (eladó) egyáltalán nem közli az ajánlatot az elővásárlásra jogosulttal, és így köt harmadik személlyel adásvételi szerződést. Más a helyzet akkor, ha az ajánlat közlése - akár a feltételtől függő adásvételi szerződés megküldése útján - megtörténik, a jogosult tesz is elfogadó nyilatkozatot, de vitás, hogy az teljes körű elfogadásnak minősül-e, illetve határidőben érkezett-e.
[45] Véleményem szerint ez utóbbi esetben abból kell kiindulni, hogy a Ptk. 6:222. § (2) bekezdése szerint a harmadik személytől kapott és a tulajdonos által elfogadni kívánt ajánlat közlése a tulajdonos által tett eladási ajánlatnak minősül. Ebből az is következik, hogy amennyiben a harmadik személy és a tulajdonos a feltételtől függő adásvételi szerződést megköti, és ezt az eladó az elővásárlásra jogosultnak megküldi, akkor maga a szerződés minősül át a tulajdonos eladási ajánlatává; tehát az elővásárlásra jogosult szempontjából az nem szerződés. A jogosultnak így a megállapodás szövegéből kitűnő ajánlatot kell megfontolnia, az eladó ajánlati kötöttsége pedig a feltételtől függő szerződés megküldését követően, annak a hatályosulásával veszi kezdetét: ez pedig a szerződés felpereshez való megérkezésének időpontja. Az ajánlati kötöttsége pedig - a távollevők közti ajánlatra figyelemmel - addig áll fenn, amíg a válasz megérkezését rendes körülmények között várhatja [6:65. § (1) bek.]. Ehhez képest a tulajdonos az elővásárlási jogból eredő kötelezettségeit akkor szegi meg, ha az ajánlati kötöttsége megszűnése előtt az eladási ajánlatként megküldött szerződést végleges, hatályos, feltételtől már nem függő szerződésnek tekinti, és erre figyelemmel a szerződő felek megkezdik annak teljesítését (pl. az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztetik). Vagyis a Ptk. 6:222. § (2) bekezdése és a 6:223. § (2) bekezdésének együttes értelmezése alapján az írásbeli megállapodás megküldése esetén a „szerződéskötésről való tudomásszerzés” valójában a hatályosnak tekintett szerződésről való tudomásszerzést jelenti, vagyis ez az arról való tudomásszerzés, hogy a jogosult elővásárlási jogát megsértették. A felperest ettől számítva 30 nap illeti meg az igényérvényesítésre.
[46] Az elővásárlási jogos ügyekben a másik kérdés, amit a peres felek vitássá tettek, az volt, hogy a 6:223. § (2) bekezdésében megkívánt igényérvényesítési feltétel megvalósulására, a teljesítőképesség igazolására mikor kell, hogy sor kerüljön. Az 1959-es Ptk.-n alapuló gyakorlat szerint erre a perben a tárgyalás berekesztését megelőzően bármikor sor kerülhetett. A 223. § (2) bekezdése szerint a hatálytalanságból eredő igényeket a jogosult a szerződéskötésről való tudomásszerzéstől számított 30 napon belül érvényesítheti azzal a feltétellel, hogy az igényérvényesítéssel egyidejűleg az ajánlatot elfogadó nyilatkozatot tesz és igazolja teljesítőképességét. A Fővárosi Ítélőtábla ítélete ezt a szabályt úgy értelmezte, hogy a teljesítőképesség igazolására is az igényérvényesítéssel egyidejűleg kell, hogy sor kerüljön. Vagyis a jogosultnak a teljesítőképességét a bíróság előtti igényérvényesítéssel egyidejűleg, a keresetlevél benyújtásakor nyomban igazolnia kell. Ezt az értelmezést alátámasztani látszik a Ptk. magyarázata, amely szerint szükséges, hogy a jogosult bizonyságát adja annak, hogy ha lett volna lehetősége az elővásárlási joga gyakorlására, akkor élt volna ezzel a lehetőséggel. Ezt pedig akkor tudja egyértelművé tenni, ha a hatálytalanságból eredő igényei előterjesztésével egyidejűleg elfogadó nyilatkozatot tesz. Ez ugyanis arra utal, hogy a jogosult a szerződési feltételeket már eredetileg is elfogadta volna. Az elővásárlási jog gyakorlásának valós szándékát azonban a jogosultnak azzal is alá kell támasztania, hogy a teljesítőképességét igazolja, ennek hiányában a szerződéses feltételek valódi elfogadása kétséges. A teljesítőképesség igazolásának megkövetelése a visszaélésszerű igényérvényesítést is korlátozza. Abból pedig, hogy a teljesítőképesség igazolása a bíróság előtti igényérvényesítés anyagi jogi feltétele, az következik, hogy a keresetlevél tartalmi eleme kell, hogy legyen [az új Pp. alapján tehát ennek hiánya olyan egyéb hiánynak minősül a keresetlevél vonatkozásában, amely esetében hiánypótlásra lehet szükség; lásd új Pp. 176. § (2) bekezdés e) pont]. Egy másik ügyben a Fővárosi Ítélőtábla kiemelte, hogy az elővásárlási jog gyakorlásának azonban nem előfeltétele a teljesítőképesség igazolása.
9. A közhatalom gyakorlásával okozott károkért való felelősség
[47] Néhány szó még a közhatalom gyakorlásával okozott károk megtérítése iránti perekről. A közhatalom gyakorlásával okozott kárért való felelősség szabályainak alkalmazása a vagyoni károkat illetően lényegében nem változott, csak a közigazgatási határozatoknál kell most már közigazgatási bírói eljárást is megkövetelni a kár elhárítása körében. Az ilyen típusú perekben az okozott problémát, hogy amennyiben a közhatalmat gyakorló szerv jogellenes magatartásával vagy mulasztásával személyiségi jogot sért, és emiatt a felperes a perben sérelemdíj iránti igénnyel él, akkor a Második Könyv vagy a Hatodik Könyv rendelkezései alkalmazandók-e vagy esetleg mindkettő egyidejűleg.
[48] Az 1959-es Ptk. alapján ez a kérdés azért nem merült fel, mert a személyiségi jogsértés esetén ugyanúgy kártérítés volt megítélhető, mint vagyoni károkozásnál, még ha az első esetben ezt nem vagyoni kár megtérítésének is neveztük. A kártérítés fogalma tehát egyértelművé tette, hogy a közigazgatási jogkörben okozott károk megtérítési kötelezettsége a nem vagyoni károkra is vonatkozott, mégpedig ugyanazokkal a feltételekkel, mint a vagyoni károk esetében. Vagyis nem vagyoni kár iránti igénynél is megkívántuk azt a speciális feltételt, hogy a kár rendes jogorvoslattal nem volt elhárítható. De mi a helyzet a sérelemdíjjal, amely a kártérítés körébe semmilyen módon nem vonható, hiszen még a kötelemkeletkeztető tény is más: vagyoni kár megtérítése iránti igénynél a károkozás, a sérelemdíjnál pedig a személyiségi jogsértés (tehát nem a joghátrányokozás).
[49] A Ptk. 2:52. § (2) bekezdése a sérelemdíj-fizetésre kötelezés feltételeire a kártérítés szabályait rendeli alkalmazni; de vajon ebbe beleértendő-e a közhatalmi jogkörben okozott károk megtérítésére vonatkozó rendelkezéseknél szabályozott speciális anyagi jogi feltétel: szükséges-e, hogy a fél a személyiségi jogsértéssel okozott hátrányt megkísérelje elhárítani rendes jogorvoslattal, illetve közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárásban, illetve egyáltalán a személyiségi jogsértés elhárítható-e ezeken a módokon. Ez olyannyira problémát jelentett, hogy az előző években a Kúriáról visszaérkező határozatok sem voltak egységesek e kérdés megítélésében. A Fővárosi Ítélőtáblán mára eldőlt, hogy a közhatalom gyakorlásával okozott személyiségi jogsértés esetén, a sérelemdíj iránti igény érvényesítésekor vizsgáljuk, hogy a jogsérelem az egyedi, konkrét esetben elhárítható-e rendes vagy peres jogorvoslattal, és ha igen, megkívánjuk ennek igénybevételét.
[50] A Fővárosi Ítélőtábla már egy 2016-ban befejezett ügyében kimondta, hogy a közhatalom gyakorlásával okozott személyiségi jogsértés esetén, ha a felperes sérelemdíj iránti igényt terjeszt elő, akkor - már a jogalap fennálltának megállapításához - együtt kell alkalmazni a 2:52. § (1) és (2) bekezdését, a 6:548. §-t vagy 6:549. §-t, valamint a 6:519. §-t is. Tehát a személyiségi jogsértést feltételező sérelemdíj érvényesítésekor is meg kell kívánni, hogy a felperes megkísérelje a jogsérelme rendes jogorvoslattal, illetve közigazgatási határozat esetén, annak bírósági felülvizsgálata útján való elhárítását. Ha azonban olyan jogsérelemről van szó, ami a konkrét esetben eleve nem hárítható el a megkívánt jogorvoslatokkal, a törvényben megkívánt speciális feltétel akkor is megvalósul, ezért a többi feltétel fennálltának vizsgálatára át lehet térni.
[51] Érdekes kérdés még ezeknél a pereknél, hogy bizonyos hatósági intézkedések, cselekmények (pl. amikor a nyomozó hatóság elrendeli, illetve a rendőrség foganatosítja valakinek az elővezetését) egyértelműen korlátozzák az érintett személy személyiségi jogát, ez mégsem minősül személyiségi jogsértésnek a magatartás jogellenessége hiányában. Vagyis itt a deliktuális kárfelelősség általános szabályaira is figyelemmel kell lenni: tehát nemcsak a károkozásra, hanem a személyiségi jogsértésekre is igaz, hogy a jogszabály által megengedett magatartás - amíg a közhatalmat ellátó szerv a jogszabály keretein belül marad és ennek megfelelően, szabályszerűen jár el - a jogellenességet, így a személyiségi jogsértés megvalósítását is kizárja.
10. A jogalkotással okozott kárért való felelősség
[52] Végül egy, a Ptk.-ból kimaradt téma. A kodifikáció során határozott elképzelés volt, hogy a jogalkotással okozott károk megtérítésére vonatkozó szabályok is bekerüljenek a Ptk.-ba. Bár a Ptk. tervezete a kérdés szabályozására javaslatot tett, a javaslatot a jogalkotó az Országgyűlésnek benyújtott törvényjavaslatból elhagyta, így a kérdés szabályozása a Ptk.-ból kimaradt. A törvényjavaslat indokolása azonban rögzíti, hogy a jogalkotással okozott kár megtérítésére irányuló igényt a szerződésen kívül okozott károkért való felelősségre irányadó általános szabályok alapján lehet elbírálni. Ez ugyan utal arra, hogy a jogalkotó maga sem zárja ki teljes egészében kárfelelősségét a jogalkotással okozott károkért, mégis újra és újra erőre kap az a nézet, hogy a jogalkotót a közjog szabályai alapján immunitás illeti meg a jogalkotási tevékenysége és az ahhoz kapcsolódó felelőssége vonatkozásában.
[53] A Fővárosi Ítélőtábla gyakorlata egységes abban, hogy az immunitásra alapozó álláspont megalapozatlan, ezért mind az 1959-es Ptk., mind a Ptk. alapján az állam kárfelelősségét több esetben megállapította.
[54] A Fővárosi Ítélőtábla egy 2012-es ügyben alkotmánysértő törvény miatt marasztalta az államot kártérítésben. A jogerős ítélet kimondta: ha az Országgyűlés egyedi ügyben jogszabályi formába öltöztetett, de tartalmilag jogalkalmazói döntést hoz, és e tény kimondásával az Alkotmánybíróság a jogszabályi rendelkezést határozatával megsemmisíti, akkor a diszfunkcionális működés polgári jogilag is jogellenessé teszi a jogalkotó magatartását. Az e jogellenes magatartással okozati összefüggésben keletkezett kár megtérítésére pedig az állam köteles.
[55] A későbbiekben a Fővárosi Ítélőtábla az államot a szervezett utazási formákról szóló uniós irányelv implementálására vonatkozó jogalkotói kötelezettségének a megsértése miatt marasztalta (lásd PJD2018. 28.). Az e tárgyban megalkotott jogszabály ugyanis az irányelv által megfogalmazott célok hatékony megvalósulását biztosító rendszert nem alakította ki, ezért az igényt érvényesítő fogyasztó az utazási iroda fizetésképtelensége esetén nem jutott hozzá az általa befizetett valamennyi összeghez, illetve a külföldről történő hazaszállítása is elmaradt. Az ebből eredő kárát az ítélet szerint az államnak meg kellett térítenie.
[56] Az állam immunitása a jogalkotásért való felelősség körében a Fővárosi Ítélőtáblán született ítéletek szerint azért sem tartható, mert Magyarország ma már az Európai Unió tagja, ezért vonatkoznak rá az Európai Unió Bíróságának döntései, így az úgynevezett Brasserie-ügyben hozott ítélet is. Ez részletesen rögzíti az állam jogalkotás miatti, uniós jogon alapuló kárfelelősségének feltételeit, amennyiben az uniós jog alkalmazási körébe eső tényállásról van szó.
[57] A Fővárosi Ítélőtábla legutóbb (a BDT2018. évi 2. számában) hasonló tárgyban közzétett jogesete szerint az állam jogalkotásért való kárfelelőssége a Ptk. 6:518-6:519. §-ára alapozva is megállapítható kell, hogy legyen, mert az Alaptörvénnyel és a törvény előtti egyenlőség elvével nem lenne összeegyeztethető, ha az állam az uniós jog megsértésével történt jogalkotásáért kárfelelősséggel tartozna, de belső tényállás mellett ugyanez a felelőssége nem állna fenn.
[58] Ez a közzétett eseti döntés egyébként egy közismert ügyet ismertet: a történet az egyik önkormányzat által az állam ellen indított perről szól, amelyben a felperes azokat a törvényeket kifogásolta, amelyekkel az alperes az önkormányzati oktatási rendszert államosította, illetve bevezette a szolidaritási hozzájárulás intézményét. Arra hivatkozott, hogy az alperesi jogalkotás jogellenes, mert visszaélésszerű, és az a felperesi önkormányzatot ellehetetleníti. A marasztalásra irányuló keresetnek az elsőfokú bíróság bizonyos időszakot tekintve helyt adott, ezzel azonban a Fővárosi Ítélőtábla nem értett egyet.
[59] A jogerős ítélet indokolása szerint, ha a bíróságnak az alkalmazandó jogot illetően alkotmányossági aggályai merülnek fel, azokat a jogszabály értelmezésével maga nem oldhatja fel. Ha ugyanis úgy látja, hogy a felperes terhére fizetési kötelezettséget megállapító jogszabály jogellenes, akkor annak alaptörvény-ellenességét kell vizsgálni, ezt pedig csak az Alkotmánybíróság teheti meg. Vagyis a kereseti igényt megalapozó jogszabályok tartalmi alaptörvény-ellenességét a felperes csak az Alkotmánybíróság által hozott megsemmisítő határozattal tudja alátámasztani: így a jogalkotás mint magatartás jogellenessége a polgári bíróság számára lényegében ténykérdés és nem jogkérdés. Mivel az adott perben a felperes a hivatkozott jogszabályok alaptörvény-ellenességét megállapító alkotmánybírósági határozatot nem csatolt, ilyennel nem bizonyította a jogalkotás jogellenességét, ezért keresete alaptalan volt.
[60] Az elmondottak alapján látható, hogy a Fővárosi Ítélőtábla a Ptk. alkalmazása során sok jogértelmezési kérdéssel szembesül, és sok esetben ítélkezési tevékenysége jogfejlesztő jellegű.
A szerző a Fővárosi Ítélőtábla tanácselnöke.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
⭐A Paloznaki Civil Egyesület Közhasznúsági jelentése évi működéséről
A Paloznaki Civil Egyesület Közhasznúsági jelentése évi működéséről
Download "A Paloznaki Civil Egyesület Közhasznúsági jelentése 2008. évi működéséről"
1 Paloznaki Civil Egyesület Paloznak, Balatoni u.7. KSH nyilvántartási szám: 1156/06 KSH azonosító: Jogállás: közhasznú Bírósági bejegyzés száma: 2.591/2005 A Paloznaki Civil Egyesület Közhasznúsági jelentése évi működéséről Tartalma: 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. Vagyonfelhasználással kapcsolatos kimutatás 4. Cél szerinti juttatások 5. Központi költségvetési szervtől, elkülönített állami pénzalapból, helyi önkormányzattól, pályázatokból kapott támogatás mértéke. 6. A közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások mértéke, összege 7. A közhasznú szervezet működéséről szóló rövid tartalmi beszámoló Paloznak,2 A Paloznaki Civil Egyesületet év júniusában a Veszprém megyei Bíróság közhasznú szervezetként nyilvántartásba vette. A közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. Tv. 19. alapján az alábbi közhasznúsági jelentést terjesztem elő:. 1.) Számviteli beszámoló: Alaptevékenység bevételei: Tagdíj Ft Egyéb alaptev. Kapcs. Bevétel Ft Egyéb támogatás Ft Önkormányzattól kapott támogatás Ft Egyéb szervtől kapott támogatás Ft Kamat bevétel Ft Összesen Ft Alaptevékenység költségei, kiadásai:3 Anyagköltség Ft egyéb anyag ktg Ft (rendezvényekhez vásárolt agok) Irodaszer, nyomtatvány Ft Sportfelszerelés - Ft közüzemi díjak Ft Igénybevett szolgáltatások ktg-ei Ft Szállítási díjak Ft Bérleti díjak Ft Reklám ag Ft Oktatási ktg - Ft Telefon, posta ktg Ft Könyvelési díj Ft E. ig.bevett szolg ktg-ei Ft Egyéb szolgáltatások ktg-ei Ft bankktg-ek Ft Különféle e. ktg-ek Ft Személyi jellegű kifizetések Ft gk. ktg térítés Ft Értékcsökkenés Ft egyösszegben elszám. ÉCS Ft Egyéb ráfordítás Ft Nyújtott támogatás (rendezv.sátor) Ft Összesen: Ft Pénzeszközök állománya december 31- én Bankszámlán Ft Házipénztár Ft Összesen Ft Összes bevétel Ft Összes költség, kiadás Ft Eredmény (összes bev-összes kltg, kiadás) Ft Eredménytartalék (2007-s eredmény) Ft Szállítói tartozás (pályázati díj Ft Pénzeszközök összesen Ft A 224/2000 Korm.rendelet szerinti beszámolót mellékelten csatolom. 2.) Költségvetési és támogatások felhasználása:4 Egyesületünk közvetlen költségvetési támogatásban nem részesült, az egyéb támogatások az e) pontban kerülnek részletezésre. 3.) Vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás; Az Egyesület nagy érték ű vagyontárggyal nem rendelkezik. A kis érték ű tárgyi eszközöket (< Ft) túlnyomórészt az Önkormányzat által rendelkezésre bocsátott helyiségben tartja. Elkészült a Farkas-féle ház lépcsőfeljárójában kialakított egyesületi szertár novemberében kezelésre megkaptuk a Paloznaki Sportpályát.. Gondnoki szerző dést kötöttünk Szente Zsolttal ( Paloznak, Sáfrány u.4) a pályát a jó gazda gondosságával üzemeltetjük. A pálya nyereségesen üzemel. 4.) Cél szerinti juttatások kimutatása; Magánszemélyt vagy gazdasági társaságot cél szerinti juttatásban nem részesítettünk. Célfeladatra az egyesületen belül működ ő csoportok az alábbi támogatást kapták. Csoport támogatások: Terv Tény Sport Ft Ft Nyugdíjasklub Ft Ft Kórus Ft Ft Hímzőkör Ft Ft 2008.decemberében új csoport alakult, Faluvéd ő Csoport ( PaCiFa) néven, mely a településkép megő rzésében, településfejlesztési tevékenységben, az épített-és a természeti környezet védelmében mű ködik közre. A csoport nem részesült juttatásban. A csoport bírósági bejegyzése márciusára várható. 5.) A központi költségvetési szervtő l, az elkülönített állami pénzalaptól, a helyi önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától és mindezek szerveitő l kapott támogatás mértéke: Paloznak Község Önkormányzatától: évre kapott támogatás Ft, 2009 februárban Önkormányzat felé elszámolva. A beszámolót a Képviselő testület egyhangúan elfogadta.5 NCA Közép dunántúli regionális kollégiumának mű ködési célú pályázata: Megvalósítás idő szaka: 2007 június május 31. Elnyert összeg: Ft júniusban elszámolva Az adó 1%-ából befolyt összeg Ft- felhasználásáról ig kell elszámolni. A támogatásokat az Egyesület alapszabályában foglalt célok megvalósítására használta fel. 6.) A közhasznú szervezet vezet ő tisztségviselő inek nyújtott juttatások értéke, illetve összege: Tisztségviselő k társadalmi munkában végezték munkájukat. Munkabért, költségtérítést részükre nem számoltunk el. Természetbeni juttatásban nem részesültek. Minden felmerülő költségüket térítésmentesen adták az Egyesület részére. 7.) A közhasznú tevékenységrő l szóló rövid tartalmi beszámoló: Egyesületünket a hét tagú Elnökség irányítja. Tagjaink száma 133 f ő, akik zöme paloznaki lakos. Az Ellenőrző Bizottság az Elnökség üléseire mindig meghívást kapott, munkánkat figyelemmel kísérte. Rendezvényeinkhez a helyiségeket az Önkormányzat térítésmentesen bocsátja rendelkezésünkre. Az egyesület tevékenysége nyilvános, az általa nyújtott szolgáltatások közösségi célokat szolgálnak. A keletkezett eredményt nem osztotta fel, azt a közhasznú célok megvalósítása érdekében használta fel. Az egyesület politikai tevékenységet nem folytatott, pártoktól függetlenül működött, tőlük anyagi támogatást nem kapott, nem fogadott el. Programjaink jellege szerint: -közösség építő (falunapok, kirándulások, bálok, disznóvágás, Márton nap) -sport és egészség megőrző (sportversenyek, gyalogtúrák, biciklitúra) -kulturális- ismeretterjesztő (kiállítások, előadások) körbe sorolhatók. Programjaink nyitottak, az egész faluközösség számára hozzáférhetőek. Egyesületünk tagjai az elmúlt évek során is jelentős társadalmi tevékenységet végeztek, aktívan részt vettek és részt kívánnak venni a közösségi életben, immár szervezett formában.6 Programlista 2008 dátum program rendező január 5. Pohárköszöntő Önkormányzat január 19. Pótszilveszter Nyugdíjasklub január 25. Ökumenikus imahét zárás Ref. Egyházk. január 26. Disznóvágás PaCi, január 26. Fazekas kiállítás PaCi, február 14. Egészségnap Önk.-Asszonyklub-PaCi március Békéscsaba textilkonferencia Hímzőkör, március 16. Húsvéti játszóház PaCi március 21. Passió Csopak Kórus műsor, Református Egyház március 24. Barkatúra PaCi március 28. Gólyafészek PaCi április 5. Faluszépítés Önkormányzat, társadalmi munka április 11. Mandulaünnep,kiálítás felsőörs Riviéra,hímzőkör április 12. Mandulaünnep Riviéra, Kórus. április 17. Alalkuló ülés Éltető-Balaton F.E É.B.F.E április Papírgyűjtés PaCi április 25. Színház Petőfi színház május 1. Focikupa PaCi május 5. Hangfelvétel Kórus május Magyarpolány pünkösdi forgatag Mpolány Önkormányzat május 24. Kirándulás Tata,Komárom,Komárno PaCi május 25. Csereber piac/lángos sütés PaCi május Mór továbbképzés Régió,Hímzőkör május 31. Jutalomkirándulás Cuha völgy PaCi június 7. Színház Petőfi színház Paloznak június éves a hímzőkör Önk.PaCi Hímzékör,Kórus június Országos hímzőtábor Tálya Tálya Önk.Hímzőkör június 21. Ürgeleső túra PaCi június 24. Román Magy.Népm.Egyesület Hímzőkör, július 4. Magyar kézm.vajdahunyadvára Nemz.Kult.Örökség, Hímzőkör július 29. Papsoka Balatonfüred B.für.önk.Kórus augusztus Pusztaszentlászló, kirándulás Hímzőkör, 6. Szüret-elő P.SzH.E,PaCi 9. Madárijesztő megbeszélés Riviéra, Csopak Önk. 10. Falunapi megbesz. Paloznak Önk. 11. Falumegújítás Paloznak Önk. 17. Márton napi megbeszélés PaCi 20. Madárijesztő Riviéra, Csopak Önk. 26. Falunap Paloznak Önk. október Hangfelvétel II. Kórus7 november 8. Márton nap PaCi,P.SzH.E november Budapest zsűrizés Nemz.Kult.Örökség, Hímzőkör november 14. Berecz est Pal.önk.Alapítvány,PaCi november 22. Biblia éve PaCi november 28. Sz.f.v.adventi kiállítás Sz.f.vönk,Hímzőkör november 29. Megyei Kórus Találkozó Pétf.önk,Kórus december 6. Szépkorúak ünnepsége Paloznak Önk.Kórus december 12. Ünnepv. kar.fa díszítő Alsóörs Alsóörsi önk.hímzőkör december 13 Játszóház,Luca napi ping-pong PaCi Állandó programok: Paloznaki Kórus próbái hetente, Paloznaki Hímzőkör összejövetelei novembertől áprilisig hetente, tömegsport (jóga, futbal, asztalitenisz heti rendszerességgel.)nyugdíjas klub 2 hetente ősztől tavaszig Kapcsolattartás, publikáció: Külkapcsolataink rendezettek. A Paloznakon belüli Civil szervezetekkel, Alapítványokkal, Katolikus és Református egyházzal, Önkormányzattal napi munkakapcsolatunk van. A Paloznaki Hírmondóban havonta tájékoztatjuk a lakosságot tevékenységünkről. A Balatonfüredi térségi Civil kerekasztal munkájában részt veszünk, Leitold József az elnökség tagja. A Balatonfüredi Mozgáskorlátozott Egyesülettel együttműködési megállapodásunk van. A környező településeken a Kórus és a Hímzőkör rendszeresen részt vesz előadóként, kiállítóként a programokon. Veszprém megye: o A munkánkról a Veszprém megyei Napló évente többször tudósít. o A Balatonfelvidék Leader Akciócsoport alapító tagjai vagyunk, üléseiken részt veszünk.. o A Veszprém megyei Közművelődési Intézettel együttműködési megállapodásunk van. o A Veszprémi Civil Ház rendezvényein részt veszünk. Országos kapcsolatok: Az MTV1 és a Kossuth rádió programismertetőiben jelentősebb programjainkról ismertetőt adnak (Ürge leső kerékpár túra, disznóvágás, falunap, Márton nap). Az Országos Turisztikai Egyesület Márton napi rendezvényünket a 2009-as programajánlójában szerepelteti. Együttműködési megállapodásunk van a Csákánydoroszlói Civil Egyesülettel. Kárpát- medence: Pálpataka testvértelepüléssel való kapcsolattartásban aktívan részt veszünk. Kérem a Közgyűlést, hogy beszámolómat elfogadni szíveskedjék. Paloznak, március 24 Hernádi Péter8 Elnök Hasonló dokumentumok
Paloznaki Civil Egyesület Paloznak, Balatoni u.7. KSH nyilvántartási szám: 1156/06 KSH azonosító: 602006 Jogállás: közhasznú Bírósági bejegyzés száma: 2.591/2005 A Paloznaki Civil Egyesület Közhasznúsági Részletesebben A Lovas Jövőjéért Egyesület. Közhasznúsági jelentése 2010. évi működéséről
Lovas Jövőjéért Egyesület Lovas, Fő u. 8. KSH azonosító: 721338 Jogállás: közhasznú Bírósági bejegyzés száma: 60.067/2009/5. A Lovas Jövőjéért Egyesület Közhasznúsági jelentése 2010. évi működéséről Tartalma: Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2012 év Tüttő János Nótaklub Közhasznú Egyesület egyéb szervezet megnevezése 8800 Nagykanizsa, Munkás u. 1/B címe Részletesebben 2011. évi. Közhasznúsági jelentése
Varázshangok az Egészségért Egyesület 8315 Gyenesdiás, Madách u. 24. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Amely készült a Varázshangok az Egészségért Egyesület 2011. évi működéséről A közhasznú szervezetekről Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
KÖRZETI TŰZOLTÓ EGYESÜLET LETENYE 8868 Letenye, Kossuth L. u.58. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013 évről Készítette: Talentum Kontakt kft 2014-04-22 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2003. évről
Moravcsik Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2003 Budapest, 2004. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Moravcsik Alapítvány számviteli beszámolója 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány 1223.Budapest Közgazdász utca 9-11 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012 évről Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. Számviteli beszámoló 3. Kimutatás a költségvetési Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2014 év
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2006 Üllıi Mozgáskorlátozottak Egyesülete székhely: 2225. Üllı, Pesti út 124. adószám: 18664940213 közhasznúsági fokozat: kiemelkedıen közhasznú szervezet kiemelkedıen Részletesebben TASSI HELYTÖRTÉNETI EGYESÜLET 6098 Tass, Dózsa György út 24.
Magyar NetGombász Közhasznú Egyesület 1142 Budapest, Dorozsmai u. 9/c. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2011. február 26. Mezei György elnök 1 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Magyar NetGombász Közhasznú Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Közhasznúsági jelentés Békés és Környéke Biokultúra Közhasznú Egyesület Időszak: 2008.január 1,-2008.december I. A beszámoló tartalma: 1, Számviteli beszámoló. A költségvetési támogatás felhasználása. Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
BJO Nonprofit Kft. K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2011 Budapest, 2012. május 25. 2 T a r t a l o m 1. A kettős könyvvitelt vezető BJO Nonprofit Kft. egyszerűsített éves beszámolója 2. Kimutatás Részletesebben MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16
MAGYAR ATLANTI TANÁCS Budapest,1016. Bérc.u.13-16 Közhasznúsági jelentés és a 2010. évi beszámoló kiegészítő melléklete 1. A szervezet alapadatai, működési formája: Működési forma: társadalmi szervezet Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
Magyar Viselkedéstanulmányi és Kognitív Terápiás Egyesület K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2007 Budapest, 2008. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A Magyar Viselkedéstanulmányi és Részletesebben FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT 2011. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. Részletesebben ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
ŐCSÉNYI REPÜLŐKLUB SE K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2010 TARTALOM 1. Számviteli beszámoló 2. Költségvetési támogatás felhasználása 3. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 4. Cél Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS (TERVEZET) Környezeti Tanácsadók Egyesülete 2008
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS (TERVEZET) Környezeti Tanácsadók Egyesülete 2008 1. Számviteli beszámoló A Mérleg és az Eredménylevezetés mellékelve. 2. A költségvetési támogatás felhasználása Az egyesület ilyen Részletesebben Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft Közhasznúsági jelentés. Készítette: Quadrantida Kft. 2015 március 31.
Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft Közhasznúsági jelentés Készítette: Quadrantida Kft. 2015 március 31. Pomázi Zenekastély Nonprofit Kft. 2013 Pomáz, Templom tér 3. 2014. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentés
Törökbálinti Városőrség Polgárőr Egyesület, Törökbálint 18028049-1-13 i Közhasznúsági jelentés Kelt: Törökbálint, 2011. május 10. képviselő 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A szervezet ben gazdálkodásáról a számviteli Részletesebben Budakeszi Cserkészekért Alapítvány 2092 Budakeszi, Rózsa u. 3.
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009 Az egyéb szervezet megnevezése: Budakeszi Cserkészekért Alapítvány Az egyéb szervezet címe (székhely): Adószám: 18693805-1-13 Közhasznúsági fokozat: közhasznú Közhasznúsági Részletesebben SZKÉNÉ SZÍNHÁZ NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. 2011. évi közhasznúsági jelentése
SZKÉNÉ SZÍNHÁZ NONPROFIT KÖZHASZNÚ KFT. 2011. évi közhasznúsági jelentése A Nonprofit Közhasznú Kft. a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. meghatározott módon közhasznúsági jelentést Részletesebben NÉZZ JÉZUSRA REFOR MÁTUS HITÉLETI ALAPÍTVÁNY
Adószám: 18560293-1-09 Bejegyző szerv: Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Regisztrációs 2053 szám: 4025 Debrecen, Barna u. 2. fsz./1. Közhasznúsági jelentés 2010. Fordulónap: 2010. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. i Közhasznúsági jelentése Budapest,2012.március 7. A Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület Közhasznúsági jelentése Részletesebben 2013. évi. Közhasznúsági jelentése
FAKULT Egyesület 2023 Dunabogdány, Hegy u.7. Fiatalok a Kultúráért Közhasznú Egyesület 2008. ÉVI K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S E 1 Dunabogdány, 2009. május 20. Tóth László FAKULT Egyesület Részletesebben FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15.
FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. május 30. Steven Johnson képviselő FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentés Részletesebben KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET. Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület. 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához
KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a Szt. Márton Ifjúsági és Vizisport Közhasznú Egyesület 2014. évi Egyszerűsített Éves Beszámolójához 1. Számviteli beszámoló 1.1 A számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló Részletesebben Közhasznúsági jelentése a 2011. évről
"Együtt a gyermekekért" Alapítvány Kaposvár,Petőfi u. 2. 74 212. évi közhasznúsági jelentés 1. Név: "Együtt a gyermekekért" Alapítvány Székhely: 74 Kaposvár, Petőfi u. 2. Bejegyző határozat száma: Pk.21.218/1991/19/I.szám Részletesebben KOSSUTH ISKOLA GYŐR A KORSZERŰ SZAKKÉPZÉSÉRT ALAPÍTVÁNY 9025 Győr, Kossuth Lajos u. 7. 2009. évi közhasznúsági jelentése
Gyógyszerészeti Dolgozók Szakszervezete a Munkanélküliekért Alapítvány K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2004 Budapest, 2005. 2 T a r t a l o m 1. A szervezet alapadatai 2. A GYDSZ a Munkanélküliekért Részletesebben ZALASZENTGYÖRGYI IFJÚSÁGÉRT KULTURÁLIS ÉS SPORT KÖZALAPÍTVÁNY ZALASZENTGYÖRGY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2010. ÉV
ZALASZENTGYÖRGYI IFJÚSÁGÉRT KULTURÁLIS ÉS SPORT KÖZALAPÍTVÁNY ZALASZENTGYÖRGY KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2010. ÉV TARTALMI BESZÁMOLÓ A Zalaszentgyörgyi Ifjúságért Kulturális és Sport Közalapítványt 2001. Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Taita Alapítvány 1011 Budapest, Hunyadi János u. 22. Közhasznúsági jelentés 2010.12.31 Budapest, 2011.05.10 Az éves beszámoló adati könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva TARTALOMJEGYZÉK A Taita Alapítvány Részletesebben BESZÁMOLÓ. A Jász- Nagykun- Szolnok Megyei Polgári Védelmi Szövetség 2013. évi költségvetési gazdálkodásának alakulásáról
1103 Budapest Kőér 2/B Adószám: 18191970-1-42 Bíróság nyilvántartási szám: 60.092 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. évi egyszerűsített éves beszámolóhoz Budapest, 2008.03.28 Általános rész A tevékenységét 2006-ben Részletesebben Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány
A számviteli törvény szerinti Közhasznú szervezetek egyszerűsített beszámolója 2010. év Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány Gödöllő, 2011. március 8. Közhasznúsági jelentés 2010. A Hajós Alfréd Általános Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
18566945-8042-569-09 REVITA ALAPÍTVÁNY 4225 Debrecen, Csonkatorony u 4. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2007. ----------------------------------------------------- az egyéb szervezet képviselıje 1 EGYSZERES KÖNYVITELŐ Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentése
A Sonkádi Európa Nostra Díjas Református Templomért Alapítvány 4954 Sonkád, Rákóczi u. 36. i Közhasznúsági jelentése Sonkád, 2011.03.21. Róka Edit Alapítvány elnöke 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Sonkádi Európa Részletesebben Közhasznúsági jelentése
Az Alfa Polgárőr Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2012. évről. A Fővárosi Bíróság 2009. szeptember hó 24-én kelt 12. Pk. 60.217/2009. sz. végzésével a13451.. sorszám alatt nyilvántartásba vett Alfa Részletesebben GRÓF ESTERHÁZY KÓRHÁZ JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY 8500 Pápa, Jókai u. 5-9. 2010. évi Közhasznúsági jelentése. kuratóriumi elnök
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2011. ALU-SE Alapítvány
II. A költségvetési támogatás felhasználásáról Támogatást Támogatás Felhasználás Felhasználás összege Elszámolás nyújtó megnevezése Időpontja Összege (Ft) célja Előző évi Tárgyévi Tárgyévet követő időpontja Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Adószám: 18689156-1-13 Bejegyző szerv: PEST MEGYEI BÍRÓSÁG Regisztrációs szám: 1100 SZENTJÁNOSBOGÁR KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2099. Dobogókő, Fény utca 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2003. Fordulónap: 2003. december Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2013. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2013. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben A szervezet megnevezése: Dobogókőért Közhasznú Alapítvány. A szervezet székhelye: 2099 Dobogókő Eötvös sétány 10
A szervezet megnevezése: Dobogókőért Közhasznú Alapítvány A szervezet székhelye: 2099 Dobogókő Eötvös sétány 10 Statisztikai számjel: 18666777-9133-569-13 (adószám, csekkszámlaszám) 18666777-1-13 Cégjegyzék Részletesebben SM Betegek Gy-M-S M. Egyesülete
1 2 3 2 2-4 - 5 2-0 0 Töltéstava, Petőfi út 51. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2014. január 01. - 2014. december 31. 2014 Kelt Töltéstava, 2015. május 2. P. H. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS mely készült a. Magyar Történelmi Társulat 2007.évi működési támogatásairól és költségeiről
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS mely készült a Magyar Történelmi Társulat 2007.évi működési támogatásairól és költségeiről Részei: 1. Számviteli beszámoló 2. Kapott támogatások és felhasználásuk 3. Vagyon felhasználása Részletesebben K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S
K Ö Z H A S Z N Ú S Á G I J E L E N T É S 2007 Újlak Diákalapítvány székhely: 1173 Budapest, Újlak utca 110. adószám: 19668521-1-42 közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Tartalom 1. Számviteli beszámoló Részletesebben Okányi Horgász Egyesület 5534, Okány, Rákóczi u. 55. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
DUNA EGYESÜLET Közhasznúsági jelentés 2011. május 17. 1 Duna Egyesület 1126 Budapest, Orbánhegyi út 30. 2010. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2011. május 17. Dr. Nagy Péter Elnök 2 A Duna Egyesület Részletesebben Egészség és Egység a Természettel Egyesület Veszprém, Diófa u. 5. 2010. közhasznúsági jelentés
Egészség és Egység a Természettel Egyesület Egészség és Egység a Természettel Egyesület 8200 2010. évi Közhasznúsági jelentéssel azonos tartalmú jelentése 2011. február 17. Stéger Ildikó A 2010. évi pénzügyi Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Adószám: 18259089-1-43 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 12215. Közhasznúsági jelentés 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: 2007. január 01. - 2007. december 31. Részletesebben PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés. 2010. április 10.
PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés 2010. április 10. PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület 6500 Baja, Viza u. 13. 2009. évi Közhasznúsági jelentése Baja, 2010. április 10. Bertáné Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Budapest, 2009. május 30. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben Szórakaténusz Európai Játékközpont Alapítvány. 6000 Kecskemét, Gáspár András utca 11. Közhasznú alapítványok közhasznú egyszerűsített beszámolója
Szórakaténusz Európai Játékközpont Alapítvány 6000 Kecskemét, Gáspár András utca 11. Közhasznú alapítványok közhasznú egyszerűsített beszámolója 2011 A Szórakaténusz Európai Játékközpont Alapítványt a Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002 1
Közhasznúsági jelentés Csillogó Gyermekszemek Alapítvány 4100 Berettyóújfalu Vass Jenő u. 8. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Gálné Tóth Klára elnök 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Csillogó Gyermekszemek Alapítvány Részletesebben T A R T A L O M. 1. A szervezet alapadatai. 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege
Hit és Fény Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010. Budapest, 2011. május 20. 2 T A R T A L O M 1. A szervezet alapadatai 2. Egyszeres könyvvitelt vezető alapítványok közhasznú beszámolójának mérlege 3. Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. 2012. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012. év Alapítvány neve, címe: Mohács és Vidéke Ipari és kereskedelmi Szakképzéséért Alapítvány 7700 Mohács, Kossuth L. u. 71. Alapítvány adószáma: 18303913-1-02 Nyilvántartási Részletesebben Közhasznúsági jelentés
MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Dunaújváros, 2012. május 19. Katona Dániel elnök Az MTH Magyar Túra Hajó Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Tartalom
Közhasznúsági jelentés TORNATEREMÉRT Kiemelten Közhasznú alapítvány Kuratóriumának 1/2013. (13.04.24.) sz. határozata:(kivonat a jegyzőkönyvből): A Kuratórium elfogadta a 2012. évi TORNATEREMÉRT alapítvány Részletesebben Összefogás a Börtönügyért Egyesület 9021 Győr, Jókai utca 18. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Összefogás a Börtönügyért Egyesület 9021 Győr, Jókai utca 18. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Győr, 2012. február 4. elnök Az Összefogás a Börtönügyért Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2011-es esztendőről Részletesebben Kecskeméti Vadaskert Nonprofit Kft 2011. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE 2009 Tartalmazza: - Költségvetési támogatás felhasználása - Vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás - Cél szerinti juttatások kimutatása - Kapott támogatásokról szóló kimutatás Részletesebben KERESZTÚRI REFORMÁTUS MISSZIÓ ALAPÍTVÁNY. Tartalom
Közhasznúsági jelentés 2005 MISKOLCZI BORBARÁTOK TÁRSASÁGA KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 3527 Miskolc, Besenyõi u. 8. www.miskolciborbaratok.hu 2 Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Kimutatás központi költségvetési Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. A Magyarországi Camphill Egyesület 2012. évi működéséről
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A Magyarországi Camphill Egyesület 2012. évi működéséről A beszámoló tartalma: 1. Egyszerűsített éves közhasznú beszámoló 2. A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatás 3. A Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. év I. ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Imre Részletesebben EGYÉB BERENDEZÉSEK, FELSZERELÉSEK, GÉPEK, JÁRMŰVEK
FŐKÖNYVI KIVONAT 2013.01.01-2013.12.31 Psalmus Humanus Egyesület - 2013 Forgalom Fők.szám Megnevezés Tartozik Követel 1 14 3 31 36 38 381 384 39 392 4 41 45 454 463 464 471 474 49 5 51 143 145 149 1491 Részletesebben Mozdulj! Lellei Diáksport Egyesület
1 8 7 7 6 4 2 9-9 3 1 2-5 2 1-1 4 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerősített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január 01. - 2011. december 31. Kelt Balatonlelle, 2012. március 12. P. H. 1 8 7 7 6 4 2 9-9 Részletesebben Közhasznúsági jelentés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság


text:
AB: Képviselő által is benyújtható a népszavazási kérdés - Szakma - Jogászvilág
2017. 07. 10. 7:30
Cimkék: Alkotmánybíróság, Ab, népszavazási kérdés, személyes képviselő, népszavazási eljárásról szóló törvény, Alaptörvény
Az ügy előzménye, hogy a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) határozatban megtagadta a Magyar Munkáspárt képviselője, dr. Thürmer Gyula által benyújtott „Egyetért Ön azzal, hogy az Alaptörvény biztosítsa a vasárnapi pihenőnaphoz való jogot?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését. A határozat ellen bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be, a Kúria pedig végzésében a határozatot helybenhagyta.
Az indítványozó – dr. Litresits András, az NVB Magyar Szocialista Párt által megbízott tagjának kézbesítése által – 2015. június 30-án 16 óra 15 perckor aláírásgyűjtő ívet nyújtott be az NVB-hez a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (Nsztv.) 3. § (1) bekezdése szerinti hitelesítés céljából. Az aláírásgyűjtő íven az alábbi kérdés szerepelt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés semmisítse meg a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014. évi CII. törvényt?”. Az NVI elnöke az Nsztv. 10. §-ában rögzített hatáskörében eljárva a határozatában a népszavazásra javasolt kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet elutasította és nem terjesztette az NVB elé. A határozat szerint a benyújtott népszavazási kezdeményezés azonos tárgyú a Magyar Munkáspárt képviselője által benyújtott kezdeményezéssel. Az NVI elnökének álláspontja szerint a kérdés hitelesítését megtagadó döntés jogerőre emelkedésének időpontja – amennyiben az NVB határozata a Kúria döntése által válik jogerőssé – a Kúria döntésének hivatalos honlapján való közzététele. Mindezek alapján az NVI elnöke megállapította, hogy a 2015. június 30-án 16 óra 15 perckor benyújtott népszavazási kezdeményezés a már elbírált népszavazási kérdés jogerőre emelkedését megelőzően lett benyújtva, így az az Nsztv. 8. § (1) bekezdés b) pontjába ütközött.
Az NVI elnöke a kezdeményezés benyújtásának körülményeit is rögzítette és értékelte határozatában: egyrészt, azt nem a magánszemély szervező, hanem az NVB egyik megbízott tagja kézbesítette személyesen, de a polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 6:15. §-a szerinti meghatalmazást nem mutatott be, illetve semmilyen egyéb módon nem igazolta azt, hogy jogosult a szervező nevében és helyett eljárni. Másrészt, a kezdeményezéssel egy másik magánszemély által benyújtott kezdeményezést („Egyet ért ön azzal, hogy mindenki számára pihenőnap legyen a vasárnap és az üzletek zárva tartsanak?”) csak azáltal volt lehetősége megelőzni, hogy NVB tagként névre szóló belépőkártyával rendelkezett az NVI székházába.
Az indítványozó az Nsztv. 10. § (2) bekezdésére hivatkozva 2015. július 7-én személyesen eljárva ismételten benyújtotta az „Egyetért-e Ön azzal, hogy az Országgyűlés semmisítse meg a kiskereskedelmi szektorban történő vasárnapi munkavégzés tilalmáról szóló 2014. évi CII. törvényt?” kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ívet. Az NVB az aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadta, elsősorban azon az alapon, hogy a kezdeményezés az Nsztv. 8. § (1) bekezdés b) pontjába ütközik.
Az NVB álláspontja szerint a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjával és a 14. § (1) bekezdésében foglalt pártatlanság elvével ellentétes magatartásnak minősül az, hogy az NVB tagja egy szervező népszavazásra javasolt kérdése „kézbesítőjeként” jár el a NVI-ben és ennek alkalmával a bizottsági tagságából eredő többletjogosítványát használja. Az indítványozó a határozat felülvizsgálatát kérte a Kúriától, amely azt – az indokolás megváltoztatása mellett – helybenhagyta. A Kúria végzése az Nsztv. 6. § (1) bekezdésébe foglalt, a népszavazási kérdés személyes vagy postai úton történő benyújtására vonatkozó szabályt kógens rendelkezésként értelmezte. Ezen túlmenően a Kúria úgy foglalt állást, hogy a Ve. 2. § (1) bekezdésében meghatározott eljárási alapelvek a népszavazási eljárásban is kizárják, hogy a döntések meghozatalában szavazati joggal rendelkező NVB tagok olyan eljárási cselekményekben vegyenek részt – például mások népszavazási kezdeményezésének kézbesítésében közreműködjenek –, amelyek törvényességének elbírálásában is döntés-alakító szerepük van. A Kúria a kifejtett indokok alapján úgy ítélte meg, hogy az indítványozó a „képviseletében” eljáró NVB-tag révén nem juttathatott el az NVI részére olyan kezdeményezést, amelyet az NVB-nek a kérdés hitelesíthetősége szempontjából vizsgálnia kellett volna.
Az Alkotmánybíróság eljárásában eldöntendő kérdés egy a népszavazás kezdeményezésének módjával összefüggő elvi alkotmányjogi kérdés volt, amely túlmutat a konkrét alapeljáráson, és független attól a jogalkotási tárgytól, amelyre a népszavazási kezdeményezés irányult. A jelen alkotmányjogi panasz tárgya annak a kérdésnek az eldöntése volt, hogy összhangban van-e az Alaptörvénnyel az Nsztv. 6. § (1) bekezdésének az az értelmezése, amely szerint a népszavazási kezdeményezést csak a népszavazás szervezője nyújthatja be személyesen.
Az Alkotmánybíróság elsőként áttekintette országos népszavazás eljárásban történő jogalkalmazásnak (illetve az erre vonatkozó szabályozásnak) az Alaptörvény 8. cikkének tételes rendelkezéseiből következő, valamint a népszavazáson való részvétel jogának az Alaptörvény hatályba lépését követő eddigi alkotmánybírósági joggyakorlatban megszilárdult kereteit.
Seres Mária népszavazási kezdeményezése. Az AB szerint alkotmányos követelmény, hogy a népszavazási kérdést személyesen a szervező képviseletére jogosult személy is benyújthatja
Az országos népszavazás tárgyát tekintve az Alaptörvény két kifejezett korlátot állít. Az egyik korlát az, hogy országos népszavazás tárgya csak az Országgyűlés feladat- és hatáskörébe tartozó kérdés lehet, míg a másik kifejezett korlát az, hogy az Alaptörvény az Országgyűlés hatáskörén belül is meghatároz tételesen olyan tárgyköröket, amelyekben nem lehet országos népszavazást tartani, ezek az úgynevezett „tiltott” népszavazási tárgykörök.
Az Alaptörvény nem határozza meg a kezdeményezés lehetséges célját és a kérdés formáját. A kezdeményezéstől a népszavazás megtartásáig terjedő eljárási folyamatára vonatkozó, a törvényhozó által esetlegesen meghatározott további feltételeknek, köztük a kérdés megfogalmazásával (egyértelműségével), a kezdeményezés benyújtásának módjával kapcsolatos szabályoknak összhangban kell lenniük az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésével és a népszavazáson való részvétel jogával összefüggő állami objektív jogvédelmi kötelezettséggel is. A népszavazás kezdeményezését megakadályozó, illetve a kötelezően elrendelendő népszavazás elrendelését elutasító döntéssel vagy a döntéshozatal elmulasztásával szemben az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésére tekintettel hatékony jogorvoslati lehetőséget kell biztosítani.
Mindezek alapján az Alkotmánybíróság megvizsgálta, hogy a Kúriának a jelen ügyben vitatott jogértelmezése figyelemmel volt-e az alkalmazott rendelkezés céljára, illetve szükségtelenül vagy aránytalanul korlátozta-e a népszavazás kezdeményezéséhez való jogot.
A Kúria szerint az Nsztv. 6. § (1) bekezdése értelmében „[a] kérdést személyesen vagy postai úton lehet benyújtani”, vagyis az Nsztv. nem tartalmaz szabályt arra nézve, hogy egyéb módon, akár képviselő meghatalmazása révén is eljuttatható lenne a kezdeményezés az NVI-hez. A Kúria megállapította ezért, hogy az Nsztv. 6. § (1) bekezdésében foglaltakat a kijelentő módban történt megfogalmazásából következően kógens rendelkezésnek kell tekinteni. Ezért a Kúria szükségtelennek ítélte a polgári perrendtartás (Pp.), mint eljárási háttér-jogszabály képviseletre vonatkozó szabályai alkalmazhatóságának vizsgálatát.
Az Alkotmánybíróság szerint az Nsztv. 6. § (1) bekezdésének nyelvtani jelentése kétségtelenül megengedi azt az értelmezést, amely szerint magának a népszavazás szervezőjének kell a kezdeményezés benyújtásakor megjelennie. Az Nsztv. ezzel összefüggő más szabályaiból azonban az elsődleges nyelvtani értelmezéssel ellentétes következtetés is levonható. Az Nsztv. 2. § (1) bekezdése szerint ugyanis országos népszavazás kitűzésére irányuló választópolgári kezdeményezést nem csak magánszemély, hanem párt és egyéb egyesület is szervezhet. Az utóbbiak esetében a fenti, fizikai értelemben vett személyes megjelenés természetszerűleg kizárt, a jogi személyek nevében az eljárási cselekményt – a népszavazási kezdeményezés benyújtását – a jogi személy vezető tisztségviselője jogosult megtenni. Vagyis az Nsztv. a népszavazási kezdeményezés képviselő általi benyújtását nem zárja ki, sőt, implicit módon elismeri a képviselet lehetőségét.
Az Alkotmánybíróság a szabályozási környezet mellett azt is vizsgálta, hogy mi a „személyes” benyújtási mód értelme. A törvény a 6. §-hoz fűzött indokolása szerint a 6. § (1) bekezdésébe foglalt „személyesen vagy postai úton” feltételnek az a célja, hogy a népszavazási kérdést támogató aláírásokat tartalmazó eredeti dokumentumokat a kérdéssel együtt nyújtsák be, nem pedig a szervező képviseletének a kizárása. A rendelkezés céljára tekintettel a benyújtás „személyessége” úgy értelmezhető, hogy a szervezőnek vagy a képviseletére jogosult személynek a Nemzeti Választási Irodánál történő fizikai értelemben vett személyes megjelenését és a törvényben előírt iratok átadását követeli meg.
Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy az Nsztv. 6. § (1) bekezdésének az az értelmezése, amely kizárja, hogy a népszavazási kérdést személyesen a szervező képviseletére jogosult személy nyújtsa be, a jogszabályi rendelkezés célját figyelmen kívül hagyva, és az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésével ellentétesen szükségtelenül korlátozza az Alaptörvény XXIII. cikk (7) bekezdésébe foglalt népszavazás kezdeményezéséhez való jogot.
E-fellebbezés a határidő utolsó napján »

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
1931. évi XXIX. törvény a Wienben 1931. évi január hó 26. napján kelt magyar-osztrák barátsági, békéltető eljárási és választott bírósági szerződés becikkelyezéséről - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1931. évi XXIX. törvény
a Wienben 1931. évi január hó 26. napján kelt magyar-osztrák barátsági, békéltető eljárási és választott bírósági szerződés becikkelyezéséről *
1. § Az Osztrák Köztársasággal Budapesten 1923. évi április hó 10-én kötött és az 1923: XXXI. törvénycikkbe iktatott választott bírósági megállapodás kiegészítéséül Wienben 1931. évi január hó 26. napján kelt magyar-osztrák barátsági, békéltető eljárási és választott bírósági szerződés az ország törvényei közé iktattatik.
2. § Az 1. §-ban említett szerződés magyar szövege a következő:
Barátsági, békéltető eljárási és választott bírósági szerződés Magyar Királyság és az Osztrák Köztársaság között
Ő Főméltósága Magyarország Kormányzója és az Osztrák Köztársaság Szövetségi Elnöke
attól az őszinte törekvéstől vezettetve, hogy a két állam népei között szerencsésen fennálló igaz barátságot még jobban kimélyítsék, elhatározták, hogy a Budapesten, 1923. évi április hó 10-én aláírt választott bírósági szerződést a nemzetközi választott bíráskodás terén azóta szerzett tapasztalatok tekintetbevételével kiegészítik.
E célból meghatalmazottaikká kijelölték, mégpedig:
Ő Főméltósága Magyarország Kormányzója:
Gróf Bethlen István, magyar királyi miniszterelnököt és
Dr. Johann Schober szövetségi alkancellárt és szövetségi külügymmisztert akik jó és kellő alakban talált meghatalmazásaik kölcsönös közlése után a következő rendelkezésekben állapodtak meg:
1. Cikk. Az 1923. évi április hó 10-én kelt választott bírósági szerződés 1. Cikkének első bekezdésében említett megegyezés létesítése végett a magas Szerződő Felek kötelezik magukat, hogy mindazokat a közöttük felmerült vitás kérdéseket, amelyeket megfelelő időn belül diplomáciai úton megoldani nem lehetett, a következő cikkek rendelkezéseihez képest békéltető eljárás alá bocsátják.
2. Cikk. 1. A békéltető eljárás egy háromtagú békéltető bizottságra bizatik, amelynek tagjai minden egyes esetben a következőképpen fognak kineveztetni, mégpedig:
A magas Szerződő Felek mindegyike egy-egy saját állampolgárságú biztost nevez ki és közös megegyezéssel megválasztják a bizottság elnökét, harmadik Hatalmak állampolgárai közül.
2. Ha attól a naptól számított három hónapon belül, amelyen a magas Szerződő Felek egyike a másikkal közölte, hogy békéltető eljárást szándékozik igénybevenni a másik Fél részéről a biztos kinevezés vagy a bizottság elnökének a magas Szerződő Felek közös megegyezése alapján való megválasztása nem történik meg, a Svájci Szövetségtanács elnöke fog felkéretni a szükséges kijelölések eszközlésére.
3. Cikk. 1. A békéltető bizottság a Felek közös megegyezése esetében mindkét Szerződő Fél, közös megegyezés hiányában pedig egyik vagy másik Fél részéről az elnökhöz intézendő indítvány alapján kezdi meg tevékenységét. Az indítványnak tartalmaznia kell a vitás kérdés rövid ismertetését és a bizottsághoz intézett azt a kérelmet, hogy a bizottság tegyen meg minden intézkedést, amely egyességhez vezethet.
2. Ha a keresetet csak az egyik Fél adta be, azt haladék nélkül a másik Féllel közölnie kell.
4. Cikk. 1. A bizottság feladata felderíteni a vitás kérdéseket, e célból vizsgálat útján vagy más módon minden megfelelő tájékoztató adatot beszerezni és a vitában álló Felek megegyeztetésére törekedni. A bizottság az ügy megvizsgálása után a vitában álló Felek elé terjesztheti a szerinte megfelelőnek látszó megoldás feltételeit és nekik a nyilatkozattételre határidőt szabhat.
2. Munkálatainak befejezése után a bizottság jegyzőkönyvet készít, amely az eset körülményeihez képest megállapítja vagy azt, hogy a vitában álló Felek megegyeztek és adott esetben, hogy a megegyezés mily feltételek mellett jött létre, vagy pedig azt állapítja meg, hogy a vitában álló Felek egyesség elfogadására nem voltak bírhatók.
3. A bizottságnak, hacsak a Felek másban nem állapodtak meg, munkálatait a vitás ügynek eleje terjesztésétől számított hat hónapon belül be kell fejeznie.
5. Cikk. Más különös megállapodás lehetőségének fenntartásával a békéltető bizottság maga határozza meg eljárását, amelynek minden esetben kontradiktóriusnak kell lennie. Vizsgálati ügyekben a bizottság, hacsak egyhangúlag másként nem határoz, a nemzetközi viszályok békés elintézése iránt Hágában 1907. évi október 18-án kötött egyezmény III. címének (nemzetközi vizsgálóbizottságok) rendelkezéseihez alkalmazkodik.
6. Cikk. A magas Szerződő Felek más megállapodásának hiányában a békéltető bizottság az elnöke által meghatározott helyen ül össze.
7. Cikk. A békéltető bizottság munkálatai csak akkor nyilvánosak, ha a magas Szerződő Felek hozzájárulásával a bizottság ily értelmű határozatot hoz.
8. Cikk. 1. A vitában álló Feleket a békéltető bizottság előtt megbízottak képviselik, akiknek az lesz a feladatuk, hogy a Felek és a bizottság között közvetítőkként szerepeljenek. A Felek egyébként általuk e célra kinevezett tanácsadók és szakértők közreműködését is igénybevehetik és kérhetik minden oly személy kihallgatását, akinek tanuvallomását hasznosnak vélik.
2. A bizottság a maga részéről jogosítva lesz a vitában álló két Fél megbízottaitól, tanácsadóitól és szakértőitől, valamint minden olyan személytől, akinek megidézését a kormányuk hozzájárulásával célszerűnek véli szóbeli felvilágosításokat kérni.
9. Cikk. Amennyiben a jelen szerződés másként nem rendelkezik, a békéltető bizottság határozatait szótöbbséggel hozza.
10. Cikk. A magas Szerződő Felek kötelezik magukat, hogy a békéltető bizottság munkáját előmozdítják s különösen a lehető legnagyobb mértékben minden célravezető okiratot és tájékoztatást a bizottságnak kiszolgáltatnak és hogy a rendelkezésükre álló eszközöket felhasználják arra, hogy a Szerződő Felek területén és belső jogszabályaik szerint tanuk és szakértők megidézése és kihallgatása, valamint a helyszíni szemlék foganatosítása lehetővé tétessék.
11. Cikk. 1. Amennyiben a vitás kérdést békéltető eljárás útján megoldani nem lehet, úgy az 1923. évi április hó 10-én kelt választott bírósági szerződés 1. Cikkének 2., 3., 4. és 5. bekezdéseiben foglalt rendelkezések nyernek alkalmazást.
2. E mellett, ha a Felek közötti vita jogi természetű, a következő cikkek rendelkezései szerint kell eljárni.
12. Cikk. 1. A magas Szerződő Felek minden egyes felmerülő esetben válasz bírósági megállapodást kötnek, amely pontosan megjelöli a vita tárgyát, a választott bíróság összeállítását és különös jogkörét, valamint a köztük megállapított összes egyéb feltételeket.
2. A választott bírósági megállapodás a Szerződő Felek kormányai közötti jegyzékváltás útján jön létre.
13. Cikk. Más megállapodás hiányában a választott bírósági eljárásra a nemzetközi viszályok békés elintézése iránt Hágában, 1907. évi október hó 18-án kötött egyezmény 51-85. Cikkei irányadók.
14. Cikk. A jelen szerződés 12. Cikkének rendelkezései nem érintik a vitában álló Feleknek azt a jogát, hogy valamely jogi természetű vitás kérdést választott bírósági megállapodás útján közös megegyezéssel az Állandó Nemzetközi Bíróság elé vigyék a most említett bíróság szabályzatában megállapított feltételek és eljárási módozatok mellett.
15. Cikk. Ha a 12., illetőleg 14. Cikkben említett választott bírósági megállapodás a választott bírósági elintézésre vonatkozó óhaj közlését követő hat hónapon belül nem jön létre, a vitás kérdést a vitában álló Felek mindegyike egyszerű keresettel az Állandó Nemztközi Bíróság elé viheti.
16. Cikk. A bíróság által hozott határozatot a vitában álló Feleknek jóhiszeműen végre kell hajtaniok.
17. Cikk. 1. Ha olyan vitás kérdésről van szó, amely a magas Szerződő Felek egyikének belső jogszabályai szerint az illető Fél bíróságainak illetékessége alá tartozik, ez a Szerződő Fél ellentmondhat annak, hogy a vitás kérdés békéltető vagy választott bírósági eljárás alá bocsáttatik, mielőtt az illetékes bíróság megfelelő időn belül végleges határozatot hozott.
2. Az a Szerződő Fél, amely ily esetben a jelen szerződésben meghatározott eljárást igénybe óhajtja venni, e szándékát a fentebb említett határozat meghozatala után egy éven belül köteles a másik Szerződő Féllel közölni.
18. Cikk. A magas Szerződő Felek kötelezik magukat, hogy a békéltető bizottság vagy a választott bíróság előtti eljárás alatt tartózkodni fognak minden oly rendszabálytól, amely a békéltető bizottság által javaslatba hozott megoldás vagy a választott bírósági határozat végrehajtása tekintetében hátrányos hatással lehetne s hogy általában minden oly cselekedetet kerülni fognak, amely alkalmas volna a vitás kérdést kiélesíteni vagy kiterjeszteni.
19. Cikk. Mindegyik magas Szerződő Fél magára vállalja saját költségeit, valamint a békéltető és választott bírósági eljárás költségeinek egyenlő részét.
20. Cikk. A jelen szerződés, valamint az 1923. évi április hó 10-én kelt választott bírósági szerződés értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitás kérdések a jelen szerződésben említett választott bírósági eljárás alá tartoznak.
21. Cikk. A jelen szerződés meg fog erősíttetni, a megerősítő okiratok kicserélése a lehető legrövidebb időn belül Budapesten fog megtörténni. A szerződés a megerősítő okiratok kicserélését követő 15-ik napon lép életbe.
22. Cikk. Amennyiben valamely magas Szerződő Fél a jelen szerződést felmondaná, a felmondásnak csak a másik Szerződő Félhez intézendő írásbeli közlésétől számított egy év mulva lesz hatálya.
Ennek hiteléül a Szerződő Felek meghatalmazottai a jelen szerződést aláírták és pecsétjükkel ellátták.
Kelt Wienben, 1931. évi január hó 26. napján, magyar és német eredeti szövegben, két példányban.
3. § Jelen törvény kihirdetése napján, azonban az 1. §-ban említett szerződés életbelépésétől kezdődő hatállyal lép életbe.
Kihirdetve: 1931. IX. 13.

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság