text:
a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vonatkozásában I. A WWF Magyarország Alalpítvány beadványa - PDF
a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vonatkozásában I. A WWF Magyarország Alalpítvány beadványa
Download "a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vonatkozásában I. A WWF Magyarország Alalpítvány beadványa"
1 JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u Budapest, Pf. 40.Telefon: Fax: Ügyszám: JNO-536- /2010. Ügyintézı: dr. Szüts Korinna Telefonszám: A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vonatkozásában I. A WWF Magyarország Alalpítvány beadványa 1. A WWF Magyarország Alapítvány (a továbbiakban: WWF) 2008 szeptemberében panaszt nyújtott be a Jövı Nemzedékek Országgyőlési Biztosához (a továbbiakban: Biztos), melyben széles körben kifogásolta a Környezetvédelmi és Vízgazdálkodási Kutató Intézet Nonprofit Közhasznú Kht. (a továbbiakban: VITUKI) vezette konzorcium által elkészített, a Duna hajózhatóságának javítása tárgyú projektet megalapozó tanulmány (Témaszám: 721/13/ ; Budapest, szeptember hó; a továbbiakban: VITUKI-tanulmány) elıkészítésének eljárását és annak tartalmát. A VITUKI-tanulmány célja, hogy megalapozza a Duna Szob és a déli országhatár közötti magyarországi szakaszán a hajózás feltételeinek javítását, és ennek során a hajózást akadályozó gázlók és szőkületek megszüntetésére javaslatot tegyen. 2. A WWF a VITUKI-tanulmány elıkészítése kapcsán többek közt kifogásolta, hogy a tanulmány végleges változatával kapcsolatban nem volt kielégítı társadalmi egyeztetés, nem állt rendelkezésre információ a tanulmány közigazgatási és szakmai elıkészítésének menetérıl és szereplıirıl, a VITUKI nem folytatott stratégiai környezeti hatásvizsgálatot, amelynek meg kellett volna elıznie a hajózásra vonatkozó mőszaki megoldások meghatározását. 3. A WWF a VITUKI-tanulmányt környezeti és gazdasági szempontból megalapozatlannak tartja. A WWF kiemelte, hogy a VITUKI-tanulmány egyetlen lehetséges megoldás elemzésérıl szól, a tervek kidolgozása során nem vizsgáltak meg más hajózásfejlesztési lehetıségeket; az Európai Unió irányelvei nem kapnak megfelelı hangsúlyt a tervekben; az ivóvízbázisok épségének megırzése érdekében számos további vizsgálat elvégzése szükséges; általában hiányoznak a hajózás gazdaságossági szükségességét, illetve a javasolt konkrét megoldások gazdaságosságát alátámasztó elemzések. 4. A WWF a panaszához csatolt egy részletes tanulmányt, amely a javasolt mőszaki megoldásoknak várhatóan a természeti környezetre gyakorolt negatív hatásait foglalja össze.2 5. A WWF a tárgyban 2009 novemberében panaszt nyújtott be az Európai Bizottsághoz, márciusban pedig javaslatot tett a Közlekedési és Hírközlési Minisztérium (a továbbiakban: KHEM) közlekedési szakállamtitkárának a 17/2002. (III. 7.) KöViM rendelet módosítására, mely dokumentumokat tájékoztatásul megküldte a Jövı Nemzedékek Országgyőlési Biztosának (a továbbiakban: Biztos) is. II. Hatáskör 6. Az Alkotmány 18., illetve 70/D. (2) bekezdései szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez, és a lehetı legmagasabb szintő testi és lelki egészséghez való jogot többek között az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg. A Biztos intézményét az országgyőlés az egészséges környezethez való alapvetı jog védelme érdekében hozta létre az állampolgári jogok országgyőlési biztosáról szóló évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) módosításával. 7. Az Obtv. szerint a Biztos figyelemmel kíséri, értékeli és ellenırzi azon jogszabályi rendelkezések érvényesülését, amelyek biztosítják a környezet és a természet állapotának fenntarthatóságát és javítását (27/B. (1) bekezdés). Feladata, hogy a jelen generációk mellett a jövı nemzedékek egészséges környezethez való jogának biztosítása érdekében a számára biztosított eszközökkel a fenntartható fejlıdés és az azt elısegítı követelmények érvényesülésén ırködjön az állami, a gazdasági és a társadalmi élet számos területén. 8. A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) preambulumában felhívja a figyelmet arra, hogy a természeti örökség és a környezeti értékek a nemzeti vagyon részei, amelyeknek megırzése és védelme, minıségének javítása alapfeltétel az élıvilág, az ember egészsége, életminısége szempontjából; e nélkül nem tartható fenn az emberi tevékenység és a természet közötti harmónia, elmulasztása veszélyezteti a jelen generációk egészségét, a jövı generációk létét és számos faj fennmaradását. 9. A fenntarthatóság jegyében jelen ügyben kiemelt jelentısége van annak, hogy a jelenlegi, jogszabályi és stratégiai környezetben milyen késıbbi hatásai lehetnek a Duna Szob és a déli országhatár közötti szakaszán a hajózás feltételei javításának. A lehetséges hatások vizsgálata az ilyen strukturális jelentıségő döntésekben megkerülhetetlen, mivel a lehetı legnagyobb körültekintéssel, a lehetséges hatások teljes körő felmérésével lehet csak megalapozottan döntést hozni. 10. Az Obtv. 27/B (3) bekezdés c) pontja szerint a Biztos feladatkörében általános jelleggel, valamint egyedi ügyben meghatározott szerv, intézmény, hatóság vagy személy részére ajánlást bocsáthat ki. Ez a rendelkezés az Obtv. 29. (1) bekezdésében meghatározott, a törvény rendszerében hatóságnak minısülı szerveken túli jogalanyokra is kiterjeszti a Biztos hatáskörét. 11. Tekintettel arra, hogy a Duna hajózhatóságának biztosításával kapcsolatos stratégiai döntések és intézkedések meghozatala és végrehajtása környezeti kockázatot hordozhat, valamint a vonatkozó jogi szabályozás, nemzetközi háttér szoros3 összefüggésben állnak az egészséges környezethez való joggal, a vizsgálatot megindítottuk. III. A vizsgálat terjedelme, szempontjai 12. A Biztos a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vizsgálata során elsısorban a Duna hajózhatóságával kapcsolatban Magyarország által vállalt nemzetközi kötelezettségek feltérképezésére, illetve a kapcsolódó magyar szabályozás vizsgálatára összpontosított. Ennek megfelelıen a vizsgálatnak nem volt tárgya a VITUKI által készített tanulmány mőszaki tartalmának, a mőszaki megoldások kivitelezhetıségének górcsı alá vétele, illetve annak vizsgálata, hogy a megvalósításra vonatkozó tervek készítése során a VITUKI valamennyi lehetséges mőszaki megoldást megvizsgált-e. 13. A vizsgálat értékeli, hogy mennyire vette figyelembe a VITUKI a 2000/60/EK irányelv a vízvédelmi politika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (Víz Keretirányelv) elıírásait, mennyire elemezte a Víz Keretirányelv és a beruházás kapcsolatát. 14. A vizsgálat kiterjedt a VITUKI-tanulmány és az annak uniós támogatási feltételeit meghatározó európai bizottsági határozat 1 és az ezek hátterét képezı eljárásjogi és anyagi jogi összefüggésekre, így a transzeurópai közlekedési hálózat (a továbbiakban: TEN-T) fejlesztésére vonatkozó közösségi jog rendelkezéseire. 15. A vizsgálat górcsı alá helyezi a VITUKI-tanulmányban foglalt hajózási paraméterek gazdasági szempontjait, a projekt gazdasági megalapozottságát. 16. A projekt kapcsán kiemelt figyelmet érdemelt a társadalmi részvétel elvének következetes érvényesítése, és a stratégiai környezeti vizsgálat szükségességének kérdése az uniós támogatású beruházások tervezésében résztvevı hatóságok közötti együttmőködés tisztasága, és az Aarhusi Egyezmény 2 elveinek, különösen a korai és hatékony részvétel elvének az érvényesítése érdekében. 17. A vizsgálat tartama alatt a projekt tervezési munkálatai elırehaladtak, illetve az állásfoglalás lezárásakor is folyamatban voltak. Erre figyelemmel a fenti kérdéseket a projekt egészét illetıen vizsgáltuk, így megállapításaink is a projekt egészére érvényesek. IV. A Duna hajózhatóságának fejlesztésére irányuló célkitőzések megalapozottsága 1 Commission decision of 29 XII 2004 concerning the granting of Community financial aid for project of common interest study on The improvement of the navigability on the Danube - project 2004-HU S- in the field of the Trans-European infrastructure networks and in the framework of annual transport programming (TEN-T) [nem hivatalos fordítás: Az Európai Bizottság december 29-ei C (2004) 5859 számú határozata a Duna hajózhatóságának javítása tárgyú közös érdekő projekt tanulmányára 2004-HU S a transzeurópai közlekedési hálózat és az éves közlekedési tervezés keretében (TEN-T)] évi LXXXI. törvény a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésrıl, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történı részvételérıl és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban, június 25-én elfogadott Egyezmény kihirdetésérıl.4 IV. 1. A hajózás és az egészséges környezethez való jog kapcsolata 18. A Duna Védelmi Nemzetközi Bizottság (ICPDR) a Dunai Hajózási Bizottsággal és a Száva-folyó Vízgyőjtıjének Nemzetközi Bizottságával együttmőködve dolgozta ki 2007-ben A belföldi hajózás és a környezetvédelem fejlesztése a Duna vízgyőjtıjén címő állásfoglalását (a továbbiakban: Közös Nyilatkozat). A felek közös értelmezést alakítottak ki a folyami környezet védelmérıl és a fenntartható belföldi hajózás folytatásához és továbbfejlesztéséhez szükséges folyamatokról és feltételekrıl 3, beleértve a meglévı infrastruktúra fenntartását és új hajózási projektek kidolgozását. 19. A nyilatkozat leszögezi: Az országhatáron átnyúló hatások különösen fontosak, amikor környezetmorfológiai változásokról, környezetvédelmi és hajózási igényekrıl van szó a Duna vízgyőjtıjén. E közös nyilatkozat célja az, hogy támogassa a hajózás fenntartható és környezetbarát fejlesztését és javítását. Elsı helyen a belföldi víziközlekedést (IWT) szolgáló folyami strukturális beavatkozásokra és intézkedésekre irányul, de a belföldi víziközlekedés sikeres modernizációja és gazdaságos fenntartása érdekében szükség lesz nem strukturális intézkedésekre is. 20. A Duna Védelmi Nemzetközi Bizottság és a közremőködı szervezetek által kidolgozott nyilatkozat egyértelmően rámutat a hajózhatóság és a környezeti értékek kapcsolatára, arra, hogy a hajózás fejlesztésére csak a Duna rendkívül bonyolult, sokdimenziós, dinamikus ökorendszerének megırzésével kerülhet sor. IV.2 A hajózási paraméterek indokoltsága nemzetközi és európai uniós jogi szempontból - milyen mértékben kötelezı a hajózóút fejlesztése? 21. A VITUKI-tanulmány megállapítása szerint a projekt által meghatározott elsıdleges célkitőzés a hajózhatóság feltételeinek javítása [ ] [a nemzetközi] egyezményeknek megfelelıen 4. A VITUKI-tanulmány tartalmaz egy rövid összefoglalást a vonatkozó nemzetközi kötelezettségekrıl 5, melynek kiindulópontja, hogy a releváns nemzetközi elıírások azaz az AGN Egyezmény és a DB ajánlások paraméterrendszere együttesen állapítja meg a kötelezıen elérendı hajózási paraméterrendszert, melyet a magyar jogba a KöViM rendelet ültet át. A projekt szempontjából így mindenekelıtt annak vizsgálata szükséges, hogy terheli-e Magyarországot nemzetközi jogi kötelezettség a VITUKI által elıirányzott beavatkozásokra, illetve milyen mérvő beavatkozásokra vonatkozik nemzetközi jogi kötelezettség. 22. A hajózhatóság javítására irányuló projektek legfontosabb tényezıje a tervezett közlekedési folyosó mőszaki paraméterei, így a különbözı hajózási vízszintek, ezen belül az alapul vett vízszint tartóssága, a hajózó út szélessége, a hajók méretei, stb. (a továbbiakban összefoglalva: hajózási paraméterek). IV.2.1. A nemzetközi hajózási paraméterek 23. A hajózási paraméterek tekintetében két eltérı státuszú és megközelítéső jogforrás releváns. Ezek az ENSZ Európai Gazdasági Bizottság által kidolgozott 1996-os ún. 3. A Fenntartható belföldi hajózás figyelembe veszi és integrálja mindhárom komponenst: a környezetvédelmi, a gazdasági és a társadalmi kérdéseket. 4 VITUKI-tanulmány, 9. oldal. 5 VITUKI-tanulmány, oldal.5 AGN Egyezmény 6, tovább az 1948-as Belgrádi Egyezmény 7 alapján a Duna Bizottság által elfogadott ajánlások (a továbbiakban: DB ajánlások). 24. Az AGN Egyezményt Magyarország 1997-ben erısítette meg. Az AGN Egyezmény az európai vízi utak kapcsán közvetve határoz meg hajózási paramétereket, elsısorban a hajókra vonatkozó mőszaki elıírások formájában. Az Egyezmény a Duna magyarországi szakaszát egységesen E osztályú vízi útként definiálja, melynek legalább a IV. hajóosztály alapkövetelményeinek kell megfelelnie. Ez minimálisan 25 dm merülést feltételez. A merülési mélységet a Duna mint ingadozó vízállású vízi út kapcsán a hajózási idény 60%-ban (azaz évi 240 napon) fennálló vízálláshoz képest kell meghatározni. Az AGN Egyezmény nem rendelkezik a hajózóút szélességérıl. 25. A DB ajánlások az AGN Egyezménytıl eltérı megközelítést alkalmaznak. Az ajánlások nem hajóosztályokhoz, hanem a hajózóút fizikai paramétereinek kiépítéséhez, fenntartásához tesznek javaslatokat. DB ajánlásai a legalacsonyabb hajózási vízszint meghatározásánál az 1944 és 1983 közötti idıszak 94%-os vízszintjét (343 nap) veszi alapul (2.2 pont). A hajózó út Magyarország számára ajánlott paramétereit az alábbiakban rögzíti: vízmélység legalább 25 dm, szélesség méter között, a mederfenék jellegétıl függıen. 26. A két jogforrás által tételezett hajózási paraméterek között igen jelentıs a különbség. Elıször is, az irányadó legkisebb vízszint a DB ajánlások esetén sokkal alacsonyabb, a 60%-os és a 94%-os legkisebb vízszint közt a valóságban mintegy másfél méter a differencia. A DB ajánlásaiban foglalt legkisebb vízszint alapul vétele szükségképpen többszörösére növeli a folyómederbe való beavatkozás léptékét. Hasonlóképpen, a DB ajánlásaiban javasolt maximális hajózó út szélesség (180 méter) a jelenlegi és a várható forgalmi adatok által indokolt mértéket meghaladja Az AGN Egyezményt - bár aláíró felek - sem Ausztria, sem Németország nem ratifikálta. Az Egyezmény végrehajtása tehát a Duna egésze vonatkozásában jogilag sem kikényszeríthetı. 28. Még ennél is problematikusabb a DB ajánlások státusza és végrehajtása. Az ajánlások elnevezésükbıl következı jogi természetüknél fogva semmiféle kötelezı erıvel nem bírnak, így ezek nem tekinthetık nemzetközi jogi kötelezettségnek. IV.2.2. A hajózást érintı egyéb nemzetközi jogi kötelezettségek 29. Vízi útra, illetve hajókra vonatkozó mőszaki paramétereket további nemzetközi jogforrások nem állapítanak meg, ellenben a hajózási célú beavatkozások során figyelembe veendı környezetvédelmi szempontokat több nemzetközi egyezmény is rögzít. 6 Megállapodás a nemzetközi jelentıségő vízi utakról, kihirdette a 151/2000. (IX. 1.) Korm. rendelet. 7 Egyezmény a Dunán való hajózás rendjének szabályozásáról, kihirdette az évi XIII. törvény.6 30. Általános keretet az 1992-es Helsinki Egyezmény 8 ad, amely elıírja a részes államok együttmőködését annak érdekében, hogy biztosítsák a határvizek ökológiailag kedvezı és az ésszerő vízgazdálkodásnak megfelelı használatát, a vízkészletek megóvását és a környezet védelmét (2. cikk). A Duna kontextusában hasonlóan fontos általános kötelezettségeket állapít meg az 1994-es Szófiai Egyezmény 9, amely bár a hajózás nem tartozik hatálya alá több olyan általános célkitőzést is rögzít, melyek a Dunában történı nagy léptékő hajózási célú beavatkozások eredményeképp szükségképpen sérülnének (2. cikk (2)-(3) bekezdés 10 ). A két egyezmény rendelkezései tehát fontos jogelvi korlátokat jelentenek egy radikális hajózási célú beavatkozással szemben. 31. A hajózás fejlesztésére vonatkozó beavatkozások és a környezetvédelem követelményei közötti összhang megteremtésének szándékával fogadta el 2007-ben a Duna védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (International Commission for the Protection of the Danube River), a Duna Bizottság, valamint a Száva védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (International Commission for the Protection of the Sava River) közös nyilatkozatát 11. A nyilatkozat alapelveket és ajánlásokat fogalmaz meg az ökológiailag fenntartható hajózási fejlesztések megvalósítása érdekében, illetve összefoglalja a tárgyban releváns legjobb gyakorlatokat. IV.2.3. Európai uniós hajózási elıírások 32. Az Európai Unió jogrendszere nem állapít meg a vízi útra vonatkozó sui generis paramétereket. A belvízi hajózás kapcsán irányadó 2006/87/EK irányelv 12 részletesen meghatározza, hogy bizonyos vízi jármővek milyen mőszaki követelményeknek való megfelelés esetén közlekedhetnek az irányelv által felsorolt uniós vizeken, azonban az irányelv hatálya nem terjed ki a meder paramétereire. 33. Hasonlóképpen, a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésérıl szóló uniós jogforrás, a 1692/96/EK határozat 13, szintén nem fektet le önálló hajózási 8 Egyezmény a határokat átlépı vízfolyások és nemzetközi tavak védelmérıl és használatáról, kihirdetette a 130/2000. (VII. 11.) Korm. rendelet. 9 Egyezmény a Duna védelmére és fenntartható használatára irányuló együttmőködésrıl, kihirdetette a 74/2000. (V. 31.) Korm. rendelet. 10 (2) A Szerzıdı Felek, a jelen Egyezmény elıírásai szerint együttmőködnek a vízgazdálkodás alapvetı kérdéseiben és valamennyi helyénvaló jogi, igazgatási és mőszaki intézkedést megtesznek a Duna és a vízgyőjtıjén található vizek jelenlegi környezeti és vízminıségi viszonyainak legalább a fenntartására és javítására, valamint, hogy amennyire csak lehetséges, megelızzék és csökkentsék az elıforduló kedvezıtlen hatásokat és változásokat, továbbá azokat, amelyek bekövetkezése valószínő. (3) Evégbıl a Szerzıdı Felek, tekintetbe véve a vízszennyezés-csökkentı intézkedések és az ésszerő fenntartható vízhasználat sürgısségét, prioritásokat állapítanak meg, továbbá erısítik, harmonizálják és koordinálják a nemzeti és nemzetközi szinten megtett és tervezett intézkedéseket a Duna-medence egész területén, törekedve a fenntartható fejlesztésre és a Duna környezetvédelmére. Ez a célkitőzés különösképpen arra irányul, hogy biztosítani lehessen a vízkészletek fenntartható használatát települési, ipari és mezıgazdasági célokra, az ökorendszerek megóvását és helyreállítását, továbbá más, például a közegészségi jellegő követelmények kielégítését. 11 ld. IV. 1. cím /87/EK Az Európai Parlament és a Tanács irányelve (2006. december 12.) a belvízi hajókra vonatkozó mőszaki követelmények megállapításáról és a 82/714/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezésérıl 13 Az Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozata (1996. július 23.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról7 paramétereket, hanem az AGN Egyezmény IV. hajóosztályának való megfelelést írja elı minimum követelményként Itt fel kell hívnunk a figyelmet továbbá arra, hogy a bizottsági határozat semmilyen formában nem minısül olyan uniós jogforrásnak, amely Magyarország vonatkozásában kötelezı hajózási paramétereket írna elı. Annak oka, hogy a határozat utal ezekre mindössze annyi, hogy megerısíti a Bizottság jóváhagyását a beadott magyar kérelemnek megfelelı hajózási paraméterek szerinti tanulmány elkészítésére. Tartalmát tekintve tehát egy szerzıdéses kötelemrıl, nem pedig egy közlekedési jogi aktusról van szó. Ilyen elfogására az EU közjogi rendszerében nincs lehetıség. IV.2.4. A hajózási paraméterekre vonatkozó hazai elıírások 35. Fentieknek megfelelıen a projekt mőszaki terjedelmét kijelölı hajózási paraméterek nem nemzetközi kötelezettségbıl, hanem egy olyan sui generis magyar szabályozásból fakadnak, amely a különbözı nemzetközi rezsimek egyébként eltérı megközelítéső paraméterrendszerét ötvözi, mégpedig alapvetıen a szigorúbb megoldások, tehát nagyobb beavatkozást igénylı követelmények összeválogatásával. 36. Ezen hazai szabályozás fı elemei a évi XLII. törvény a víziközlekedésrıl (a továbbiakban: Vktv.), a 39/2003. (VI. 13.) GKM rendelet a vízi közlekedés rendjérıl és a mellékleteként kiadott Hajózási szabályzat (a továbbiakban: HSZ), illetve a 17/2002. (III. 7.) KöViM rendelet a hajózásra alkalmas, illetıleg hajózásra alkalmassá tehetı természetes és mesterséges felszíni vizek víziúttá nyilvánításáról (a továbbiakban: KöViM rendelet). Ezt egészíti ki a Vktv. alapján a 008/Du/2009. sz. Hajósoknak szóló hirdetmény (a továbbiakban: Hirdetmény). 37. A magyarországi hajóutak általános besorolását a KöViM rendelet végzi el. A rendelet szerint a Duna folyamkilométer (azaz teljes hazai) szakasza a 3. számú melléklet 1-2. pontja szerint VI/b. és VI/c. víziút osztályba tartozik. Az AGN Egyezmény alapján a VI/b. osztályhoz elıírt hajóméretek szélesség és hossz szempontjából több mint kétszeresen haladják meg a minimumkövetelménynek tekintett IV. osztály elıírásait. A merülési követelmények (2.5 m és 3.9 m) is jelentısen különböznek. A KöViM rendelet valamennyi víziút tekintetében 25 dm merülési mélységet ír elı. Ezt a követelményt egészíti ki a rendelet 2. számú mellékletében elıírt biztonsági távolság, amely a mederfenék szerkezetétıl függıen 2-3 dm. Így a IV. hajózási osztálytól felfelé dm a Duna egész magyarországi szakaszára az általánosan érvényes vízmélységi elıírás. 38. A KöViM rendelet a legkisebb hajózási vízszintet azaz azon irányadó vízszintet, amelyhez képest a hajózás jogszabályi feltételeit biztosítani kell a DB ajánlásokkal összhangban a tárgyidıszakot megelızı 30 év jégmentes idıszakának adataiból számított 94% tartósságú vízhozamhoz tartozó vízszintként definiálja (2. b) pont). A KöViM rendelet tehát egyrészrıl megemeli az AGN Egyezmény szerinti releváns víziút osztályt, másrészrıl pedig azokat a DB ajánlásaihoz főzıdı alacsonyabb irányadó vízszinthez rendeli, azaz kétszeresen is szigorítja az alapvetı paramétereket az irányadó nemzetközi paraméterekhez képest. 14 ld. VII. cím8 39. A KöViM rendelet a hajózóút szélességére vonatkozóan nem fektet le konkrét paramétereket (kivéve a hidak vonatkozásában), azt azonban rögzíti, hogy biztosítani kell az úszó létesítmények folyamatos kétirányú közlekedését 15. Ezt egészíti ki a Hirdetmény, amely a DB ajánlására hivatkozva szabja meg a hajózó út szélességét, azzal, hogy a paramétert (azaz a folyamkilométertıl és a meder szerkezetétıl függıen a m-t) el nem érı szélességet hajózóút szőkületnek minısíti. Ez forgalomkorlátozással jár, és így eredményében a DB ajánlásából hivatkozott paraméterek tekinthetıek a hajózó út szélességi elıírásainak. Kiemelendı, hogy sem a folyamatos kétirányú közlekedés biztosítása, sem pedig a m közötti hajózóút szélesség nem vezethetı le nemzetközi kötelezettségbıl. 40. A hajózási paraméterekre vonatkozó szabályozás tehát tendenciózusan a nemzetközi jog szerint szükséges mértéket meghaladó hajózási paramétereket ír elı. Emellett a hazai hajózási rezsim számos alkotmányossági/jogrendszeri hiányosságban szenved. A KöViM rendelet mintegy kötelezı jogforrásként hivatkozik a Duna Bizottság ajánlásaira, holott az sem a nemzetközi jog, sem a nemzeti jog kötelezı erıvel bíró jogforrásának nem tekinthetı. Hasonlóan problematikus a Hirdetmény státusza. A Vktv. 56. (1) bekezdése alapján a közlekedési hatóság által kiadott hirdetmény célja egy adott hajózási vészhelyzetre vagy egyéb korlátokra hivatkozással a hajózási tevékenység ideiglenes korlátozása. Ehhez képest mind megfogalmazását, mind tényleges érvényesülését tekintve a Hirdetmény állandó jelleggel, kvázi-jogszabályként határoz meg a hajózóút paramétereire vonatkozó elıírásokat, amely jelentısen túlterjeszkedik a Vktv.-ben lefektetett felhatalmazáson. IV.3. Összegzés 41. A projekt nemzetközi jogi kontextusa az alábbiak szerint foglalható össze: (i) (ii) Az AGN Egyezmény a Duna magyarországi szakaszát E osztályú víziútként határozza meg, így az Egyezmény rendelkezései alapján e szakasznak kizárólag a IV. hajóosztály követelményeinek kell megfelelnie. Hibás az a VITUKI-tanulmány által követett megközelítés, mely szerint a Duna Bizottság ajánlásai nemzetközi jogi kötelezı erıvel bírnának 16. (iii) A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésérıl szóló 1692/96/EK határozat nem fektet le önálló hajózási paramétereket, hanem az AGN Egyezmény IV. hajóosztályának való megfelelést írja elı minimumkövetelményként. (iv) Hibás az az állítás is, mely szerint a KöViM rendelet Magyarország nemzetközi kötelezettségeit fogalmazza meg és azokat precízen tükrözi. A KöViM rendelet olyan sui generis elıírásokat vezet be, amelyek tartalmaznak ugyan nemzetközi elemeket, azonban összességében valamennyinél szigorúbb mőszaki paraméterrendszert jelentenek. (v) Félrevezetı továbbá a támogatási szerzıdést jóváhagyó bizottsági határozatra való visszautalás, az ugyanis tartalmát tekintve jóváhagyó jogi aktus. Annak oka, hogy a Bizottsági határozat tartalmazza a KöViM rendeletben foglalt 15 KöViM rendelet 3. (4) bekezdés 16 A Duna Bizottság ajánlásait minden érintett ország elfogadott és kötelezettséget vállalt, hogy a dunai víziút fejlesztésénél a megadott paramétereket veszi alapul, VITUKI-tanulmány 13. oldal.9 hajózási paramétereket nem az, hogy ebben a Bizottság (átvitt értelemben: az Európai Unió) ilyen irányú konkrét kötelezettséget határozott meg. A határozatban a Bizottság jelzi, hogy támogatást nyújt a magyar kormány által elıterjesztett tanulmány elkészítéséhez az abban foglalt mőszaki paraméterek mentén. 42. Megállapítható, hogy a VITUKI-tanulmánynak, illetve a projekt elıkészítésének alapvetı és kiinduló feltételezése nem helytálló. Az állam természetesen dönthet úgy, hogy a hajózhatóságot nagyobb beavatkozással, vagyis a projektben elıirányzott mértékben és szinten biztosítja. Hangsúlyozzuk ugyanakkor, hogy e tekintetben szabad döntési helyzetben van. Így valamennyi vizsgálatnak és elıkészítési munkának azt kell szolgálnia, hogy a kérdésben felelıs döntést lehessen hozni. A beavatkozások hatásait és következményeit a mérlegelés lehetıségét biztosítva, a megalapozott döntés érdekében kell tehát teljeskörően feltárni és elemezni. 43. Mindebbıl következıen nem lehetett a valódi célnak megfelelı a projekt elıkészítése. A téves alapfeltevésbıl kiindulva nem helyezıdött megfelelı hangsúly arra, hogy a projektrıl, annak fı jellemzıirıl az ökológiai következmények, a gazdasági megalapozottság, fenntartható közlekedéspolitikai elemzések, az alternatívák valódi súlyozása stb. alapján szülessen döntés. A projekt elıkészítése során figyelemmel kell arra is lenni, hogy a beruházás megvalósítását követıen a magyar költségvetést terhelik az Európai Unió által nem finanszírozott fenntartási költségek, melyeket minden évben biztosítani kell. A megközelítés éppen fordított volt: a projekt kötelezı megvalósítását tekintették elsıdleges célnak, és ehhez képest csak másodlagosan bírt relevanciával az egyéb körülmények elemzése. Nem vizsgálták megfelelı alapossággal a Víz Keretirányelv célkitőzéseinek megvalósulását, a gazdasági megalapozottságot, a közlekedési összefüggéseket. A továbbiakban ezek hiányosságait mutatjuk be. V. A Víz Keretirányelv elıírásainak érvényesülése 44. A Víz Keretirányelv szigorú elızetes vizsgálatokhoz és feltételrendszerhez köt bármely, a vízminıséget potenciálisan rontó beavatkozást többek között a folyók mentén, illetve vízgyőjtı-gazdálkodási tervek 17 készítését írja elı, melyeket mentén, azokat figyelembe véve történhet beavatkozás a környezetbe. 45. A tanulmány Az integrált folyógazdálkodás megszervezése címő 3. fejezetben röviden bemutatja a Víz Keretirányelvnek a vízgyőjtı-gazdálkodási tervekre vonatkozó rendelkezéseit. A tervezett beruházás és a Víz Keretirányelv kapcsolatát 7. fejezet veti össze, azonban az elemzésben számos hiányosság tapasztalható. 46. Az elemzés nem tartalmazza a Víz Keretirányelv 4. cikke (7)-(9) bekezdése által meghatározott feltételrendszer vizsgálatát, így nem tér ki a beruházás felszíni és felszín alatti víztestek ökológiai állapotára gyakorolt hatására, illetve arra milyen intézkedések szükségesek a víztest állapotára gyakorolt ártalmas hatás mérséklésére. 47. A 4. cikk (7) bekezdése az új, a vizek állapotromlását eredményezı, fizikai beavatkozással járó beruházások megvalósításának feltételeit állapítja meg. E cikk10 bekezdés szerinti derogáció rendelkezései általános hatályúak, valamennyi beruházás kapcsán alkalmazni kell, akkor is, ha az érintett víztestek erısen módosítottnak, vagy mesterségesnek minısülnének. 48. A tervezett beruházás a 4. cikk (7) bekezdés elsı francia bekezdésének hatálya alá tartozik, mivel a jó felszíni, felszín alatti víz állapot illetve a jó ökológiai potenciál megvalósításának, illetve az állapotromlás megakadályozásának elmulasztása a felszíni víztest fizikai jellemzıiben, illetve a felszín alatti víztest vízszintjében történı beavatkozás eredményeképp valósul meg. Az irányelv alapján a tagállam az ilyen beruházás megvalósításával csak akkor nem szegi meg az irányelvbıl adódó kötelezettségeit, ha a 4. cikk (7) bekezdése a)-d) pontjában és (8)-(9) bekezdésében szereplı, alább ismertetett feltételek maradéktalanul teljesülnek. 49. A tagállamok (4. cikk (7) bekezdés): - minden lehetséges lépést megtesznek a víztest állapotára gyakorolt ártalmas hatás mérséklésére; - a beruházás által generált változtatások okait a vízgyőjtı-gazdálkodási terv részletesen tartalmazza, és a célkitőzéseket hatévente felülvizsgálják; - a változtatások vagy módosítások oka elsırendő közérdek és/vagy ha a hasznokat, amelyek a környezet és a társadalom számára a 4. cikk (1) bekezdésben meghatározott környezeti célokból fakadnak, felülmúlják e változások hasznai az emberi egészség, az emberi biztonság megtartása vagy a fenntartható fejlıdés tekintetében; - a víztest megváltoztatásával vagy módosításával szolgált hasznos célkitőzések a mőszaki megvalósíthatóság vagy az aránytalan költségek miatt nem érhetık el más olyan módon, ami a környezet számára jóval elınyösebb (alternatíva hiánya). 50. Ezeket a feltételeket egészíti ki a 4. cikk (8) bekezdésének két feltétele és a (9) bekezdése: - A tagállam biztosítja, hogy az alkalmazás nem zárja ki vagy veszélyezteti állandó jelleggel a Víz Keretirányelvben foglalt célkitőzések teljesítését az ugyanazon a vízgyőjtı kerületen belüli más víztestek esetén, és összhangban van az egyéb uniós környezeti joganyaggal. - A tagállam továbbá köteles biztosítani a védelemnek legalább ugyanazt a szintjét, mint a meglévı közösségi joganyag. - Lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az új rendelkezések alkalmazása biztosítsa a védelemnek legalább ugyanazt a szintjét, mint a meglévı közösségi joganyag. ((9) bekezdés) 51. A VITUKI-tanulmány a Víz Keretirányelv elıírásai vonatkozásában csak a következı két feltétel vizsgálatát végzi el: - Megfelelı intézkedésekkel a jó ökológiai állapot (potenciál) fenntartható-e; - A fennálló/tervezett megoldásnak létezik-e mőszakilag és gazdaságilag megvalósítható, környezetileg kedvezıbb alternatívája. 52. A VITUKI-tanulmányban hivatkozott vizsgálandó szempontok nem elég pontosak, és nem teljes körőek az irányelvi elıírásokhoz képest, ezzel megsértik a Víz Keretirányelv 4. cikke (7)-(9) bekezdésének elıírásait.11 53. A tanulmány nem végzi el az egységes vízi ökoszisztéma jó ökológiai állapota veszélyeztetettsége mértékének stratégiai vizsgálatát, hanem ennek vizsgálatát a stratégiai környezeti hatásvizsgálat keretében kívánja csak elvégezni Az ökológiai rehabilitáció vonatkozásában környezetvédelmi és természetvédelmi szempontból a mellékágakat és szigeteket vizsgálta, a fıágra gyakorolt hatások kimutatása csak kiegészítı jellegő. Áttekintı jellegő ökológiai vizsgálat 19 csak a mellékágak tekintetében készült. A további részletes vizsgálat kapcsán a készítendı környezeti hatásvizsgálatra hivatkozik a tanulmány. 55. A fentebb kifejtettek jegyében hangsúlyozzuk, hogy mindezen vizsgálatokat nem elegendı utólag, a mőszaki tervezéstıl elkülönítetten lefolytatni. A megfelelı döntéshez, a projekt paramétereinek meghatározásához nélkülözhetetlen ezen hatások egyidejő felmérése és elemzése, hiszen a következmények vizsgálatával lehet megalapozott döntést hozni a projekt feltételeirıl, lehetıségeirıl. A késıbbiekben ugyan végeztek ilyen irányú vizsgálatokat, de azok a projekt alapfeltételezésébıl eredıen hogy ti. nemzetközi kötelezettség a hajózóút ilyen mérvő kialakítása - a legfontosabb paramétereket érdemben nem befolyásolhatták. Mindebbıl következıen indokoltnak látjuk a VKI-nak való megfelelést érdemben megvizsgálni azzal, hogy a tervezett hajózási paraméterek megvalósítása nem kötelezı, legfeljebb vállalható. VI. A hajózási paraméterek indokoltsága - a hajóút tervezett fejlesztésének gazdaságossági vonatkozásai VI. 1. A belvízi hajózás mint költségkímélı és környezetbarát közlekedési mód 56. A VITUKI-tanulmány a projekt gazdasági indokoltságát két axiómaként elfogadott tétellel igazolja. Ezek: (i) a belvízi hajózás minden körülmények között a legolcsóbb és externális költségeit tekintve leginkább környezetkímélı közlekedési mód, (ii) a projekt megvalósítása szükséges Magyarország földrajzi bezártságának a megszüntetéséhez, továbbá az ország versenyképességének növeléséhez 20. A tanulmány ezen állítások alátámasztását elmulasztja, továbbá az elıkészítés elırehaladtával sem pótolták megnyugtató módon ezen hiányosságot. 57. A környezet állapotába történı beavatkozással járó, illetve valamely közlekedési ágazatot érintı állami beruházás esetén az egészséges környezethez való jog sajátos jellegébıl következıen különös felelısséggel bír az állam azért, hogy a kiadások hatékonyan szolgálják az elérendı célokat. Amennyiben ugyanis a cél a környezet állapotának javítása a kevésbé szennyezı szállítási módok elıtérbe helyezésével, úgy erre a leghatékonyabb megoldást kell választani valamennyi lehetıség elemzésével. 58. A VITUKI-tanulmány fenti tételének alapja a Bizottság közleménye a belvízi hajózás fejlesztésére irányuló európai uniós ún. NAIADES programról 21. Sem a NAIADES program, sem pedig a VITUKI-tanulmány nem tesz említést azonban arról a tényrıl, 18 VITUKI-tanulmány, 189. oldal 19 VITUKI-tanulmány, 123. oldal 20 VITUKI-tanulmány 13. oldal. 21 A Bizottság közleménye a belvízi szállítás elımozdításáról NAIADES Integrált európai cselekvési program a belvízi szállítás érdekében, COM(2006) 6 végleges, 4. oldal.12 hogy ténylegesen a legjelentısebb szállítási volumenek a sőrő csatornahálózattal (azaz meglévı infrastruktúrával) is rendelkezı nyugat-európai országokra, ezen belül is nagy tölcsértorkolattal rendelkezı folyók tengeri kijárataihoz közel esı belvízi szakaszokra jellemzıek (azaz azokat speciális gazdaságföldrajzi körülmény indokolja). 59. A VITUKI-tanulmány a továbbiakban nem vizsgálja, hogyan alakul a hajózás mint közlekedési mód költség-haszon mérlege abban az esetben, ha nem állnak fenn az intenzív belvízi hajózást megalapozó speciális nyugat-európai gazdaságföldrajzi körülmények, illetve azt az esetet, ha ezen mérlegbe bele kell számolni az infrastruktúra-fejlesztés költségeit, valamit a felmerülı ökológiai, gazdasági és társadalmi költségeket (ideértve hasznok elmaradását). 60. A tanulmány még becslést sem ad arra vonatkozóan, hogy a hajózási teljesítmény általa várt növekedése mekkora lesz. Az elnagyolt számítások egyik kiindulópontja, hogy a Magyarországot érintı konténerforgalom várhatóan ben robbanásszerően növekszik Nem tér ki a tanulmány arra sem, hogy az axiómaként kezelt tranzitforgalom növekedése milyen hatással lesz a többi közlekedési eszközre, így a Magyarországon átmenı kamionforgalomra. Annak rögzítésén túl tehát, hogy a hajózás a legkörnyezetbarátabb közlekedési mód, nem készültek részletes elemzések a többi közlekedési móddal való összefüggésrıl, arról, hogy a hajózás miként csökkenti mindenekelıtt a közúti szállítás környezetterhelését. Így nem látható, hogy az ország közlekedés által meghatározott környezeti állapotában várható-e, és milyen mértékő változás a tervezett beavatkozások folytán. 62. A VITUKI-tanulmány bevallottan nem tudta számszerősíteni a hajózóút fejlesztésével szükségképpen együtt járó ökológiai és a vízbázisok állapotára gyakorolt negatív hatásokat 23. (Ellentmondása az anyagnak, hogy ennek ellenére ezen hatásokat egy sajátos mérıszám alkalmazásával mégis figyelembe veszi az egyes beavatkozási változatok költséghatékonyságának megállapítására felhasznált képletben 24.) Az ökológiai kockázatok felmérésének, illetve a beruházás vízbázisokra gyakorolt hatása vizsgálatának a tanulmány elkészítésével egyidejőleg meg kellett volna történnie mint azt korábban kifejtettük. 63. Végül megjegyezzük, hogy a VITUKI-tanulmánynak a projekt gazdaságosságára irányuló megállapításai több szempontból is problematikusak. A gazdaságosság elsıdleges fokmérıjének a hajózási teljesítmény növekedését és a fuvarköltségek átlagos csökkenését jelöli meg. Azt nem bontja ki a tanulmány, hogy ez milyen mértékben érinti a hazai fuvarozókat vagy/és termelıket, illetve hogy ennek hasznai milyen mértékben jelentkeznek a tranzit-kereskedelemben (ahol is Magyarország csak a fenntartás terheit illetve a külsı környezeti költségeket viseli, a hasznokból nem részesedik). Az EUROSTAT adatai azonban azt mutatják, hogy a tranzit forgalom mértéke majdnem megegyezik a Magyarországon berakott és kirakott áruk mennyiségével, azaz a tervezett beruházások haszonélvezıi majdnem egyenlı mértékben külföldi fuvarozók és termelık. 22 VITUKI-tanulmány, 268. oldal. 23 VITUKI-tanulmány, 270. oldal. 24 VITUKI-tanulmány, 260. oldal.13 VI. 2. A hajózási paraméterek indokoltsága hajózási szempontból 64. A tényleges nautikai viszonyokat a meder morfológiája, a hajóút kitőzése, a szőkületi szakaszokra adott paraméterek, a forgalmi rend szabályozása és a közlekedési szokványok (azaz a hajók által ténylegesen követett nyomvonal) együttesen határozzák meg Ehhez képest a VITUKI-tanulmány megközelítése meglehetısen egyoldalú tekintettel arra, hogy a hajózási viszonyok javítását dominánsan a hajózást akadályozó gázlók és szőkületek megszüntetésével azaz jelentıs medermorfológiai beavatkozások útján képzeli el. Bár a VITUKI-tanulmány részletesen foglalkozik a hajóút kitőzésének a kérdésével 26, azt elsısorban mőszaki-informatikai, valamint szervezeti szempontból teszi, melynek végsı célja a várhatóan megnövekedı hajóforgalom minél hatékonyabb és biztonságosabb irányítása. Nem vitatván ezen célok fontosságát kifogásolható, hogy a VITUKI-tanulmány nem támaszkodik a hajózóút kitőzésére, illetve a közlekedés rendjének szabályozására mint a hajózóút javításának, az átbocsátóképesség növelésének legolcsóbb és leginkább környezetkímélı eszközeire. 66. Ez annál is inkább problematikus, mert egy, a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium megbízása alapján készült tanulmány 27 részletesen feltárja, hogy ezen soft eszközök alkalmazásával jelentısen emelhetı a hajózóút átbocsátása és ennek következtében erısen csökkenthetı a morfológiai beavatkozások léptéke. Így pl. a hajózási célparaméterek kijelölését jelenleg erısen befolyásolja a gázlójelentések pontatlansága. Ennek eredményeképp a konkrét hajózási paraméterek (így a beavatkozási igények) a pontatlanságból fakadó biztonsági tartalékkal kerülnek kialakításra. 67. A gázlójelentések pontosságának növelésével, illetve a fenti soft (pl elektronikus navigációs) eszközök kiterjedt alkalmazásával nagyságrendileg kisebb beavatkozások mellett elvégezhetı a hajózás viszonyainak lényeges javítása 28. VI. 3. Összegzés 68. Megállapítható, hogy arra vonatkozóan, gazdaságos, hatékony és közlekedéspolitikailag indokolt-e a hajóút fejlesztése a VITUKI-tanulmány nem ad választ, és ezt a késıbbiekben sem pótolták egyértelmően. Nem támasztja alá konkrét számításokkal, hogy a projekt megvalósítása mennyiben járul hozzá Magyarország környezeti állapotának, versenyképességének javításához, a hajózási teljesítmény és ezzel összefüggésben az egyéb szállítási módozatok milyen mértékben változnak. Nem megfelelıen alátámasztott a projekt megalapozottsága sem szők beruházási költség-haszon, sem szélesebb körő gazdaságossági, környezetgazdaságtani szempontból. 69. A VITUKI-tanulmány által megfogalmazott hajózási paraméterek ennek fényében gazdasági szempontból is túlzónak minısülnek, mivel nincs bizonyítva, hogy a 25 Enviroconsulting tanulmány, 4.3 pont, 11. oldal. 26 VITUKI-tanulmány, 6. fejezet. 27 Enviroconsulting tanulmány. 28 Enviroconsulting tanulmány, 8. fejezet, o.14 nemzetközi követelményeknek és a várható hajózási igényeknek megfelelı hajózási paraméterek ne lennének megvalósíthatók és fenntarthatók esetenként jóval kisebb környezeti beavatkozás és kisebb anyagi ráfordítás mellett is. 70. A hajóút fejlesztésérıl szóló döntéshez ezért nélkülözhetetlennek látjuk gazdaságossági és környezetgazdaságtani megalapozottságú elemzések elvégzését, amelyek figyelembe veszik a beavatkozások és a fenntartások környezeti, társadalmi költségeit is. VII. A transzeurópai közlekedési hálózat (Trans-European transport network, TEN-T) VII. 1. Jogi háttér 71. A tárgybeli projekthez kapcsolódó elıkészítési munkákat az Európai Bizottság Közlekedési Fıigazgatósága TEN-T Igazgatósága részesítette társfinanszírozás keretében uniós támogatásban. A támogatás önrészét a Közlekedési Hírközlési és Energiaügyi Minisztérium (a továbbiakban: KHEM) nyújtotta a TEN-T pályázatokra biztosított költségvetési elıirányzatból. A tanulmányok elkészítésére, közbeszerzési eljárás lefolytatása után a VITUKI által vezetett konzorciummal kötött szerzıdést. 72. Az Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozatának (1996. július 23.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról 29 (a továbbiakban TEN-T határozat) célja, hogy megadja azokat az iránymutatásokat, amelyek a transzeurópai közlekedési hálózat terén elıirányzott intézkedések célkitőzéseire, prioritásaira és kereteire vonatkoznak. Ezek az iránymutatások olyan közös érdekő projekteket jelölnek meg, amelyek megvalósítása közösségszerte hozzájárul a hálózat fejlıdéséhez. 73. A TEN-T 2020-ig fokozatosan, a Közösséget behálózó szárazföldi, tengeri és légiközlekedési infrastrukturális hálózatok integrálásával jön létre. A hálózat fı célja a személyek és áruk szabad áramlásának elımozdítása. A határozat a hálózattal szemben követelményként írja elı a fenntarthatóság kritériumát, valamint kifejezetten nevesíti a közösségi környezetvédelmi célkitőzések elérésének követelményét (2. cikk (2) bekezdés a) pont 30 ). 74. A hálózat prioritásai (átjárhatóság, kapcsolódási pontok, közlekedési módok fejlesztése stb.) közt is megjelenik a biztonsági és környezetvédelmi szempontoknak a transzeurópai közlekedési hálózat tervezési és megvalósítási folyamatába történı integrálása (5. cikk g) pont). Kiemelendı, hogy a környezetvédelmi szempontokat már a tervezési folyamat során figyelembe kell venni. 29 A nagy terjedelmő 1692/96/EK határozat többször került módosításra. Módosította az Európai Parlament és a Tanács 1346/2001/EK, 884/2004/EK határozata, a Tanács 1791/2006/EK rendelete, EU 10 Csatlakozási Okmánya. A vizsgálat alapját a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg képezte cikk: Célkitőzések (2) A hálózatnak: a) a belsı határok nélküli területen, a lehetı legjobb társadalmi és biztonsági feltételek között biztosítania kell a személyek és áruk fenntartható mobilitását, miközben elı kell segítenie a közösségi célkitőzések elérését, különösen a környezet és a verseny tekintetében, és hozzá kell járulnia a gazdasági és társadalmi kohézió erısítéséhez;15 75. A határozat központi fogalma a közös érdekő projekt (7. cikk). 31 A III. mellékletben szerepelnek azok a közösségi érdekő kiemelt fontosságú projektek (19. cikk), amelyek munkálatait 2010 elıtt meg kell kezdeni. A Duna hajózhatóságának fejlesztése is szerepel a mellékletben 32. Ezen kívül a 19a. cikk a III. mellékletben szereplı kiemelt fontosságú projekteket európai érdekő projektté is minısíti. 76. A fenti három kategória jelentıségét a hozzájuk kapcsolt közösségi finanszírozási szabályok, illetve támogatási prioritások adják. Az Európai Unió a 680/2007/EK rendelet által szabályozott pénzügyi keret terhére kizárólag a közös érdekő projektekhez nyújt támogatást (680/2007/EK rendelet 3. cikk). 77. A határozat 8. cikke 33 konkretizálja a határozat elızıekben hivatkozott általánosabb környezetvédelmi elıírásait. Megjelöli a projektek tervezése és végrehajtása során kiemelten figyelembe veendı közösségi környezetvédelmi jogi elıírásokat A projekt szempontjából a legnagyobb jelentıséggel a 11. cikk bír, amely a hálózatba tartozó belvízi hajóút-hálózat és belvízi hajóutak melletti kikötık jellemzıit határozza meg. A 11. cikk (2) bekezdése alapján a vízi utak minimális mőszaki jellemzıi azok, amelyeket a IV. osztályú vízi utakra állapítottak meg, a vízi út fejlesztése esetén pedig lehetıvé kell tenni egy késıbbi idıpontban az Va./Vb. osztály elérését, és megfelelı módon lehetıséget kell biztosítani a kombinált árufuvarozásra használt hajók áthaladására cikk Közös érdekő projektek (1) A Szerzıdés szabályaival, különösen a verseny kérdéseire vonatkozókkal összhangban közös érdekőnek tekintendı minden olyan projekt, amely: a 2. cikkben rögzített célkitőzéseket követi, a 3. cikkben ismertetett hálózattal kapcsolatos, az 5. cikkben rögzített egy, vagy több prioritásnak megfelel, és a társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján gazdaságilag potenciálisan életképes. (2) A projekteknek a cikkben ismertetett hálózat valamely elemével kapcsolatban kell lenniük, és különösen: kapcsolódniuk kell az I. mellékletben található térképeken megjelölt útvonalakhoz, és/vagy meg kell felelniük a II. melléklet elıírásainak vagy szempontjainak. (3) A tagállamok az 1. cikk (2) bekezdésben megállapított elvek keretein belül megteszik mindazokat a lépéseket, amelyeket szükségesnek tartanak Rajna/Mosel-Majna-Duna belvízi tengely/ Palkovicovo-Mohács (2014). A zárójelben a munkák tagállamok által közösen megállapított befejezésének idıpontja szerepel cikk (1) A projektek tervezése és végrehajtása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük a környezetvédelmi szempontokat, amikor a 85/337/EGK tanácsi irányelv alapján elvégzik a közös érdekő projektek kötelezı környezeti hatásvizsgálatát, továbbá amikor alkalmazzák a vadon élı madarak védelmérıl szóló, április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelvet és a 92/43/EGK irányelvet július 21-tıl a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelıen a tagállamoknak el kell végezniük az ilyen jellegő projektek alapján készült tervek és programok környezeti vizsgálatát, különösen akkor, ha azok új útvonalakra vagy más, csomóponti infrastruktúrák jelentıs fejlesztéseire vonatkoznak. Az említett irányelv 8. cikkének megfelelıen, a tagállamok az érintett tervek és programok kidolgozása során figyelembe veszik a környezeti vizsgálat eredményeit. A cikkhez készült bizottsági útmutatók: Manual on Strategic Environmental Assessment of Transport Infrastructure Plans prepared by DG Energy and Transport : 34 A Tanács 85/337/EGK irányelve (1985. június 27.) az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról, a Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élıhelyek, valamint a vadon élı állatok és növények védelmérıl, a Tanács 79/409/EGK irányelve (1979. április 2.) a vadon élı madarak védelmérıl, az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról cikk (2) A hálózat részét képezı vízi utak minimális mőszaki jellemzıi azok, amelyeket a IV. osztályú vízi utakra állapítottak meg, amelyek m hosszú, és 9,50 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszik lehetıvé. Ha a hálózat részét képezı vízi utat korszerősítenek, vagy építenek, a mőszaki elıírásnak meg kell16 VII. 2. Magyarország helyzete a TEN-T-ben 79. A csatlakozási tárgyalások során Magyarország elfogadta, hogy a Duna magyarországi szakasza hajózhatóságának fejlesztése kiemelt fontosságú projektként szerepeljen a TEN-T határozatban. 80. Ez a tény egyrészt kötelezettség, másrészt lehetıség is. A fejlesztések mértéke és módja Magyarország és az Európai Unió megállapodásán múlik. A nemzetközi kötelezettség abban áll, hogy az ország elısegítse a Rajna/Mosel-Majna-Duna belvízi tengely hajózhatóságának fejlesztését. A fejlesztések mértékére a TEN-T határozat 11. cikke állapít meg minimumkövetelményt (ld. 74. pont). Az ezt meghaladó beavatkozás a tagállam döntésétıl függ. A beavatkozáshoz támogatást a fent ismertetett feltételek teljesülése esetén nyújt az Európai Unió. 81. A TEN-T keretbıl származó támogatások felhasználásnak hazai jogi eljárása nem megfelelı. Hiányzik egy jogszabályban rögzített, az összes országos ágazati érdeket képviselı fél közötti együttmőködési rend. A TEN-T keretbıl támogatott projektek elıkészítése vonatkozásában nincs n jogszabályban meghatározva, hogy mely, az országos érdekeket figyelembe vevı, kormányzati döntést megelızıen kell stratégiai környezeti vizsgálatot készíteni. Így lehetséges hogy egy országos szintő beruházásról csupán a közlekedési ágazatot képviselı szerv dönt, és kezdeményezi uniós források lehívását, anélkül, hogy jogszabályi kötelezettsége lenne más, az adott beruházás által hatáskörében érintett, ágazati érdekeket képviselı szervek véleményének kikérése, és a vélemények figyelembe vétele. Az együttmőködés egyedi projektek szintjén, külön megállapodások alapján valósul meg. Jogszabályi garancia hiányában ezekre a megállapodásokra a közlekedésért felelıs szervnek nincs kötelezettsége, valamint mivel a megállapodások minimális tartalma sincs rögzítve, így azok eredményessége kétséges, és nem tesz lehetıvé egy rendszeres, egységes színvonalú, szakmai együttmőködést. 82. A szabályozási konstrukció szerint, végrehajtó hatóságként a közlekedési hatóság környezetvédelmi kérdésben hatáskör hiányában nem foglal állást, ugyanakkor jogszabályi kötelezettsége sincs arra vonatkozóan, hogy a környezetvédelmi hatóságot szakhatóságként megkeresse. 83. A fentiekbıl következıen, mivel a tervezési fázist követı kivitelezési eljárásban kerülnek csak kötelezıen bevonásra ezek a szervek, elıfordulhat, hogy a már elköltött kormányzati pénzek ellenére az adott projekt kivitelezésére nem kerül sor az utólag felmerült, más ágazat hatáskörébe tartozó problémák megkerülhetetlensége okán. Kiemelten fontos, hogy több ágazatot érintı projektek vonatkozásában az egyes szakterületek a tervezés fázisától kezdve folyamatosan együttmőködjenek annak érdekében, hogy az egyes szakmai érdekek és vélemények összeegyeztethetık legyenek, és kizárólag egyeztetett projektek kerüljenek finanszírozásra kormányzati forrásokból. felelnie legalább a IV. osztálynak, lehetıvé kell tegye egy késıbbi idıpontban az Va./Vb. osztály elérését, és megfelelı módon lehetıséget kell biztosítania a kombinált árufuvarozásra használt hajók áthaladására. Az Va. osztály 110 m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok, az Vb.osztály pedig m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszi lehetıvé.17 84. A Duna hajózhatóvá tételének fejlesztése célkitőzés esetében a környezetvédelmi és vízügyi, illetve a közlekedési hatóságnak közösen egyeztetve kellene kialakítana azt a kompromisszumos tervet, amely mindegyik szakigazgatási célkitőzésre figyelemmel van. 85. Szükséges ezért, a TEN-T szabályok tartalmi követelményeit, és ezen belül a környezetvédelmi elıírásokat és a társadalmi részvétel elıírásait maradéktalanul figyelembe vevı, jogszabályban rögzített, együttmőködési rend kialakítása. 86. Egy ilyen eljárási renddel elérhetıvé válna, hogy az elıkészítı szakaszt lebonyolító közlekedési hatóság által meghatározott keretek már a késıbbi kohéziós és strukturális alapokból finanszírozást biztosító döntéshozók szempontjai, és a közösségi jogi, nemzetközi jogi elıírások, illetve az ezeket végrehajtó hazai jogi követelmények alapján kerüljenek kialakításra. Így elkerülhetıvé, illetve ellenırizhetıvé válnának az eljárások megkettızésébıl és a határidıcsúszásokból adódó hiányosságok és anyagi veszteségek. A közpénzek hatékony felhasználása különösen, ha azokat környezeti beavatkozásokra fordítják olyan érdek, amely szolgálja mind a társadalom, mind a jövı nemzedékek érdekeinek védelmét és a fenntartható gazdasági fejlıdést. 87. A fenti probléma közösségi jogi dimenziója, hogy a TEN-T keret terhére a KHEM által kezdeményezett, országos érintettségő, egyedi projektek, a Kormány, illetve a projektben érdekelt egyéb ágazati szervek döntése, a társadalmi észrevételek figyelembevétele (hatékony részvétel elve) nélkül kerülnek benyújtásra az Európai Bizottságnak. A Bizottság pedig tévesen abból indul ki, hogy a projektet koordináló tárca az egységes, országos álláspontot képviseli. A projekt Bizottság általi elfogadását követıen pedig például leszőkül a pl. környezetvédelmi szempontok érvényesítésére rendelkezésre álló mozgástér. VII. 3. Összegzés 88. A TEN-T projektek vonatkozásában Magyarország nem rendelkezik megfelelı jogi szabályozással, mely az egyes projektek összehangolása, a koordinációs munka vonatkozásában nyújtana iránymutatást. Hiányzik a jogszabályban rögzített, a környezetvédelmi, természetvédelmi és vízügyi érdekeket, valamint a társadalmi részvétel elvárásának figyelembe vételét garantáló eljárási rend. VIII. Stratégiai környezeti vizsgálat 89. A stratégiai környezeti hatásvizsgálat kapcsán a jogszabályi kereteket a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: SKV Irányelv), valamint az ezt átültetı Kvt. és a 2/2005. (I.11.) Korm. rendelet 36 (a továbbiakban: SKV rendelet) fektetik le. Az SKV Irányelv végrehajtásáról számos bizottsági útmutató rendelkezik /2005. (I.11.) Korm. rendelet az egyes tervek, illetve programok környezeti vizsgálatáról 37 Manual on Strategic Environmental Assessment of Transport Infrastructure Plans, 2005, Commission Guidance on the implementation of Directive 2001/42/EC on the assessment of the effects of certain plans and programmes on the environment, Handbook on environmental assessment on Regional Development Plans and EU Structural Funds programmes, 199818 90. A stratégiai környezeti vizsgálat célja, hogy a keretében lefolytatott környezeti értékelés eredményeit a kidolgozandó tervben vagy programban érvényesítsék. Ez tehát nem egy a projekt tervezésétıl függetlenül lefolytatandó eljárás, hanem annak integráns részét kell, hogy képezze, azt meg kell, hogy elızze. 91. A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható, hogy a VITUKI-tanulmány nem tartalmaz az SKV rendelet meghatározása szerinti stratégiai hatásvizsgálatot. 92. A VITUKI-tanulmány által megfogalmazott alternatívákkal egyidejőleg kellett volna a stratégiai környezeti vizsgálatot készíteni 38, annak érdekében, hogy a tanulmány által javasolt alternatívák ökológiai hatásai és az alternatívák fenntarthatósága már a tervezés korai szakaszában kiderüljön. Ily módon lehetısége lett volna a tervezınek arra, hogy az esetlegesen környezetvédelmi szempontból nem fenntartható megoldások mellett kidolgozzon olyan alternatívákat, amelyek vízgazdálkodási, ivóvízbázis-védelmi, vízvédelmi, környezet- és természetvédelmi, vagy más releváns társadalmi megfontolásból is megfelelıek. IX. Társadalmi részvétel IX. 1. Bizottsági támogatási határozat 39 társadalmi részvételre vonatkozó rendelkezései 93. A határozat II. melléklet 2.3 pontjának a projektirányításra vonatkozó 6. alpontjában elıírásként szerepel a szakmai és civil szervezetek folyamatos tájékoztatása (honlap, fórumok). További részletes elıírás a társadalmi részvételre nincs. 94. A határozat a II. melléklet 2.5 pontjában a tagállam felelısségének szabályozásánál utal a 680/2007/EK 17. cikkének a nyilvánosságra hozatalról szóló általános rendelkezésére, amely alapján a kedvezményezettnek biztosítania kell a rendelet szerinti támogatásban való részesülés nyilvánosságát. Ennek a rendelkezésnek az a célja, hogy a nyilvánosság tájékoztatást kapjon az Európai Uniónak a projekt végrehajtásában játszott szerepérıl. 95. A környezetvédelmi hatásvizsgálatok (átfogó/stratégiai) elkészítése követelmény, bár a 2001/42/EK irányelv nincs nevesítve a határozatban. IX. 2. A társadalmi részvételre vonatkozó nemzetközi és hazai jogi elıírások 96. A bizottsági támogatási határozatok társadalmi részvételre vonatkozó rendelkezései mellett a kedvezményezettre vonatkoznak a társadalom bevonását elıíró hazai jogi és nemzetközi jogi elıírások. - Aarhusi Egyezmény A vizsgálat megindítása óta elkészült stratégiai környezeti vizsgálat nem tágya a Biztos vizsgálatának. 39 ld. 1. lábjegyzet 40 A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésrıl, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történı részvételérıl és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, Aarhusban, június 25-én elfogadott Egyezmény kihirdetésérıl szóló évi LXXXI. törvény 7. cikke meghatározza a nyilvánosság részvételének szabályait, elvárásait a környezettel kapcsolatos tervekre, programokra és irányelvekre vonatkozó eljárásokban is. A norma a tájékoztatáson és a vélemény-nyilvánítás lehetıségének biztosításán túl elvárja a részes felektıl azt19 - 2003/4/EK irányelv a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésrıl /35/EK irányelv a döntéshozatalban való részvételrıl A társadalmi részvétel elvének érvényesülése kapcsán a hazai keretszabályokat a Kvt a, 98. -a és a 311/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 43 képezi. További részletes elıírásokat tartalmaznak a társadalmi részvételre az egyes ágazati jogszabályok A rendelkezésre álló információk alapján megállapítható, hogy bár a tanulmány készítıje folytatott társadalmi egyeztetéseket, az ott született észrevételeket nem vette figyelembe, és nem is indokolta ezek mellızését. 99. A tanulmány változatai, a készített háttéranyagok, angol nyelvő összefoglalók, a társadalmi részvétel fórumai elérhetıek a VITUKI honlapján 45 (így teljesül a környezeti információhoz való hozzáférés joga). A gazdasági tárca által lefolytatott egyeztetések részletes eljárását a tanulmány pontja ismerteti. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítható, hogy a tanulmányhoz, valamint az utóbb elkészített közbensı tanulmányhoz a nyilvános hozzáférés biztosított. Ugyanakkor a honlapra feltett anyagok közt nincsen olyan az irányelvnek megfelelı összefoglaló ismertetı, amelyben a terv, vagy program készítıje ismertetné a tanulmány elfogadásának indokait, az észrevételek figyelembevételét, vagy annak hiányának indokait stb A VITUKI-tanulmány egyeztetésre került a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériummal (a továbbiakban: KvVM), az Országos Környezetvédelmi Tanáccsal és a civil szféra képviselıivel. A KvVM jelezte, hogy további egyeztetéseket tart szükségesnek, valamint, hogy a Duna Bıs-Nagymaros ügyet érintı (Szap-Szob közötti) szakaszáról való döntés a kormányzati delegáció hatáskörébe tartozik A tanulmány készítıje nem vette figyelembe a KvVM egyeztetésekre vonatkozó igényét ezért a KvVM a végleges tanulmányt nem hagyta jóvá. A WWF észrevételei sem kerültek átvezetésre. Többszöri a KHEM számára írt levélben történı sikertelen figyelemfelhívást követıen fordult a Biztoshoz a civil szervezet. IX. 3. Összegzés 102. A tanulmány készítıje dokumentálhatóan folytatott társadalmi egyeztetéseket, az ott született észrevételeket azonban nem vette figyelembe, és nem is indokolta ezek mellızését. is, hogy a nyilvánosság részvételének eredményét a döntés meghozatala során kellı mértékben figyelembe vegye. 41 Az Európai Parlament és a Tanács 2003/4/EK irányelve (2003. január 28.) a környezeti információkhoz való nyilvános hozzáférésrıl és a 90/313/EGK irányelv hatályon kívül helyezésérıl 42 Az Európai Parlament és a Tanács 2003/35/EK irányelve (2003. május 26.) a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételérıl, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról /2005. (XII. 25.) Korm. rendelet a nyilvánosság környezeti információkhoz való hozzáférésének rendjérıl /2005. (XII. 25.) Korm. rendelet a környezeti hatásvizsgálati és az egységes környezethasználati engedélyezési eljárásról 4520 X. Összefoglalás 103. A Duna hajózhatósága vonatkozásában a közvetlen nemzetközi hátteret az ENSZ Európai Gazdasági Bizottság által kidolgozott AGN Egyezmény, illetve a Belgrádi Egyezmény alapján a Duna Bizottság által elfogadott ajánlások (DB ajánlások) adják. Az AGN Egyezmény a Duna magyarországi szakaszát E osztályú víziútként határozza meg, melynek legalább a IV. hajóosztály követelményeinek kell megfelelnie. A DB ajánlásai a legalacsonyabb hajózási vízszint meghatározásánál az 1944 és 1983 közötti idıszak 94 %-os vízszintjét veszik alapul, mely éves átlagban 343 napon teszi lehetıvé a hajózást. A DB ajánlásai által támogatott maximális hajózó út szélesség (180 m) folyamatos párhuzamos közlekedést tenne lehetıvé. A DB ajánlások jogi státusukból eredıen nem kötelezıek. A transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) fejlesztésérıl szóló 1692/96/EK határozat nem fektet le önálló hajózási paramétereket, hanem az AGN Egyezmény IV. hajóosztályának való megfelelést írja elı minimumkövetelményként. A bizottsági határozat szintén nem minısül olyan jogforrásnak, mely Magyarország vonatkozásában kötelezı paramétereket írna elı A magyarországi hajóutak általános besorolását a hajózásra alkalmas, illetıleg hajózásra alkalmassá tehetı természetes és mesterséges felszíni vizek víziúttá nyilvánításáról szóló 17/2002. (III. 7.) KöViM rendelet határozza meg, melynek 3. számú melléklet 1-2. pontja szerint a Duna teljes hazai szakasza VI/b., illetve VI/c. víziút osztályba tartozik. Az AGN Egyezmény alapján a VI/b. osztályhoz elıírt hajóméretek szélesség és hossz szempontjából több, mint kétszeresen haladják meg a minimumkövetelménynek tekintett IV. osztály elıírásait Fentieknek megfelelıen tehát a Magyarország vonatkozásában kötelezı nemzetközi elıírás a IV. hajóosztályt nevesíti, melynek a KöViM rendelet nem felel meg. Magyarországot nem terheli olyan nemzetközi kötelezettség, mely a KöViM rendeletben foglalt hajózási paraméterek kialakítását írná elı Az állam szabadon dönt arról, hogy a fenti elıíráson túl is biztosítja-e a hajózhatóságot. A megalapozott döntéshez a projektet elıkészítı vizsgálatok jelenleg nem elegendıek. Több alapvetı szempontnak nem tulajdonítottak ugyanis érdemi jelentıséget azon téves feltételezés alapján, hogy a nemzetközi kötelezettség fennállása miatt az ökológiai, gazdaságossági, közlekedéspolitikai kérdéseknek nincsen döntı jelentısége A Duna hajózhatóságának biztosításával kapcsolatos beavatkozások közvetlen hatással vannak a Duna ökológiai állapotára, ezért alapvetı fontosságú, hogy a beavatkozások megtervezése során a Víz Keretirányelv elıírásai teljes mértékben érvényesüljenek. Ennek megfelelıen meg kell vizsgálni, hogy megfelelı intézkedésekkel a jó ökológiai állapot fenntartható-e, illetve, hogy a tervezett megoldásnak létezik-e környezetileg kedvezıbb, mőszakilag és gazdaságilag megvalósítható alternatívája A VITUKI-tanulmányban hivatkozott vizsgálandó szempontok nem elég pontosak és nem teljes körőek az irányelvi elıírásokhoz képest, ezért nem tesznek eleget a Víz Keretirányelv által megfogalmazott elvárásoknak. Több megjelenítése
a Duna hajózhatóságának javítására irányuló közlekedésfejlesztési tervek vonatkozásában I. A WWF Magyarország Alapítvány beadványa
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 Ügyszám: JNO-536- /2010. A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Részletesebben A Duna stratégia természetvédelmi aspektusai
A Duna stratégia természetvédelmi aspektusai A magyar EU Elnökség klíma-energiaügyi és vízügyi mőhelymunka 2010. november 16. Gruber Tamás Horizontális szempontok a Duna természeti adottságainak megırzése, Részletesebben A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései
A Natura 2000 területekhez kapcsolódó eljárások kritikus mérlegelési kérdései 2010. január 11. Ambrusné dr. Tóth Éva JNOB, Nemzetközi Fıosztály Bevezetés Nem kell félretenni a 275/2004. (X. 8.) Korm. rendeletet Részletesebben Ügyszám:JNO-715/1/2010. I. A panasz
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40. Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Nagymányok-Kismányok-Váralja-Hidas Részletesebben Az Országos Környezetvédelmi Tanács 2010. január 8-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalása
Az Országos Környezetvédelmi Tanács 2010. január 8-án tartott ülésén elfogadott állásfoglalása a Szob feletti és a Szob alatti Duna szakaszon a hajózhatóság feltételeinek javítására tervezett beavatkozások Részletesebben A DUNA HAJÓZHATÓSÁGÁNAK JAVÍTÁSA TÁRGYÚ PROJEKTET MEGALAPOZÓ TANULMÁNY
VITUKI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZGAZDÁLKODÁSI KUTATÓ INTÉZET KHT. A DUNA HAJÓZHATÓSÁGÁNAK JAVÍTÁSA TÁRGYÚ PROJEKTET MEGALAPOZÓ TANULMÁNY TÉMASZÁM: 721/13/6779-01 FÜGGELÉK 6-9. Fejezet The Trans-European Transport Részletesebben A Tisza vízgyőjtı helyzetértékelése 2007
A Tisza vízgyőjtı helyzetértékelése 2007 Kovács Péter P fıosztályvezetı-helyettes Vízgyőjtı-gazdálkod lkodási és s VízvV zvédelmi Fıosztály Szolnok, 2008. június 26. Az ICPDR létrehozta a Tisza Csoportot, Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére
Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére Közbeszerzési kötelezettség A támogatás megítélése esetén a Projekt megvalósításába bevonandó kivitelezıt, szállítót, tanácsadót, szolgáltatót, Részletesebben HU Egyesülve a sokféleségben HU A7-0277/84. Módosítás. Struan Stevenson, Konrad Szymański az ECR képviselıcsoport nevében
10.9.2013 A7-0277/84 84 23 a preambulumbekezdés (új) (23a) A I. mellékletében a hagyományos energiaforrásokból származó kıolaj és földgáz vonatkozásában elıírt termelési küszöbértékek nem veszik figyelembe Részletesebben Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben
Befektetıbarát településekért Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben Reményi László remenyi.laszlo@mnm-nok.gov.hu Befektetıbarát településekért Gazdasági növekedése és a foglalkoztatási helyzet Részletesebben Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a Víz Keretirányelvvel kapcsolatban
Gyakran ismételt kérdések (GYIK) a Víz Keretirányelvvel kapcsolatban Mirıl szól a Víz Keretirányelv, mi a célja? A Víz Keretirányelv (VKI) nevébıl fakadóan keretet kíván biztosítani a Közösség édesvízzel Részletesebben Határon átnyúló együttmőködés a TÁMOP 2. prioritása keretében
Határon átnyúló együttmőködés a TÁMOP 2. prioritása keretében A TÁMOP 2. prioritás tartalma A gazdaság és a munkaerıpiac változása folyamatos alkalmazkodást kíván meg, melynek legfontosabb eszköze a képzés. Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város J e g y zıjétıl 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1. 32/311-683 E-mail: jegyzo@salgotarjan.hu
A 36/2013. (IV. 23.) önkormányzati határozat melléklete Pomáz Város Önkormányzatának Szabályzata a településfejlesztéssel és településrendezéssel összefüggı partnerségi egyeztetés általános szabályairól Részletesebben Infrastruktúra tárgy Közlekedéspolitika Vasúti közlekedés
Infrastruktúra tárgy Közlekedéspolitika Vasúti közlekedés Kálnoki Kis Sándor okl. mérnök, okl. városrendezı szakmérnök 2007. március 28. Az EU közlekedéspolitikájának prioritásai Cél: gazdasági, társadalmi Részletesebben Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének. 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S. AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 125. MELLÉKLET: 1 db
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 125. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének /2011. ( ) önkormányzati rendelete a közterületi parkolók üzemeltetésérıl és a parkolási díjakról Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben KÖZLEMÉNY a KEOP-5.1.0 és KEOP-5.2.0 pályázatok módosításáról
KÖZLEMÉNY a KEOP-5.1.0 és KEOP-5.2.0 pályázatok módosításáról A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség felhívja a tisztelt pályázók figyelmét, hogy a 2007. szeptember 18-án megjelent KEOP-5.1.0 Energetikai hatékonyság Részletesebben Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1., Pf.: 85. Tel.: 06 (32) 311-057 Ikt.szám: 47246/2005. J a v a s l a t a három éves szociális Részletesebben I.1.5. TERÜLETRENDEZÉSI TERVI MEGFELELÉS IGAZOLÁSA
I.1.5. TERÜLETRENDEZÉSI TERVI MEGFELELÉS IGAZOLÁSA Vizsgálat alapja Jelen összeállítás a 19/2011.(XI.29.)számú önkormányzati rendelettel elfogadott 2011. december 12-tıl hatályos Bács-Kiskun Megyei Területrendezési Részletesebben Plenárisülés-dokumentum
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Plenárisülés-dokumentum 24.3.2014 A7-0242/2014 JELENTÉS az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésrıl, III. szakasz Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes jogi és ökológiai kérdéseirıl
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes Részletesebben - Szervezeti felépítés, hatáskörök és felelısségek (beleértve az irányító- és a kis projekt
3. Melléklet: A Svájci-Magyar Együttmőködési Program keretében mőködı Pályázati Alapok, a Projekt Elıkészítési Alap, a Technikai Segítségnyújtás Alap, és az Ösztöndíj Alap Szabályzata és Eljárásrendje Részletesebben Pécel Város Önkormányzatának Jegyzıje 2119 Pécel, Kossuth tér 1. Tel: 28/452-745, 452-751; Fax: 28/452-755 e-mail: jegyzo@pecel.hu
Pécel Város Önkormányzatának Jegyzıje 2119 Pécel, Kossuth tér 1. Tel: 28/452-745, 452-751; Fax: 28/452-755 e-mail: jegyzo@pecel.hu Iktatószám: SZ/706/16/2009 ELİTERJESZTÉS a 2010. évre vonatkozó Éves i Részletesebben 106/2009. (XII. 21.) OGY határozat. a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített nemzeti stratégiai programról
106/2009. (XII. 21.) OGY határozat a kábítószer-probléma kezelése érdekében készített nemzeti stratégiai programról Az Országgyőlés abból a felismerésbıl kiindulva, hogy a kábítószer-használat és -kereskedelem Részletesebben Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció?
Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció? A jövő nemzedékek országgyűlési biztosának irodája Baranyai Gáborbaranyai@ baranyai@obh.hu I. A nagybányai balesetre adott uniós válaszok Részletesebben 8.1.2014 A7-0034/246 AZ EURÓPAI PARLAMENT MÓDOSÍTÁSAI * a Bizottság javaslatához AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2014/...
8.1.2014 A7-0034/246 Módosítás 246 Malcolm Harbour a Belsı Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság nevében Jelentés A7-0034/2013 Marc Tarabella A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási Részletesebben A tőzvédelmi tanúsítási rendszer mőködése Magyarországon
A tőzvédelmi tanúsítási rendszer mőködése Magyarországon A tőzvédelmi törvény értelmében a Magyarországon forgalomba hozni csak olyan tőzoltótechnikai terméket, tőz- vagy robbanásveszélyes készüléket, Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról *
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról * Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyőlése az épített Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: J-5027/2008. Tárgy: Részletesebben Az uniós repülıtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezése ***I
P7_TA-PROV(2013)0116 Az uniós repülıtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezése ***I Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási Részletesebben FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI VÉLEMÉNY SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS évi költségvetési rendeletének tervezetérıl.
Dr. Cseke László kamarai tag könyvvizsgáló, engedély szám: 001430. 7400 Kaposvár, Kazinczy F. u. 36. tel/fax:82-427-456, 06-30-288-54-23, e-mail:kondit@t-online.hu FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI VÉLEMÉNY SZEKSZÁRD Részletesebben Belsı Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. az online szerencsejátékok belsı piaci helyzetérıl (2012/2322(INI))
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Belsı Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság 27.2.2013 2012/2322(INI) JELENTÉSTERVEZET az online szerencsejátékok belsı piaci helyzetérıl (2012/2322(INI)) Belsı Piaci és Fogyasztóvédelmi Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-134/2006/060. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Faludi Wolf Theiss Ügyvédi Iroda (ügyintézı ügyvéd: dr. K. L.) által képviselt E.ON Észak-Dunántúli Áramhálózati Zrt. Részletesebben Ügyszám: JNO-279-3/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez. dr. Fazekas Sándor részére Miniszter
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-279-3/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez dr. Fazekas Sándor részére Miniszter Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Részletesebben A Víz Keretirányelv hazai megvalósítása VÍZGYŐJTİ-GAZDÁLKODÁSI TERV
A Víz Keretirányelv hazai megvalósítása VÍZGYŐJTİ-GAZDÁLKODÁSI TERV közreadja: Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság, Észak-dunántúli Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság 2010. április alegység Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÉSZREVÉTELEI az Aarhusi Egyezmény 10. Részletesebben Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás HATÁROZAT ... ...
Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás...... HATÁROZAT Szám: 7/2009. (III.16.) BTT határozat Tárgy: A Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás Társulási Tanács Közbeszerzési szabályzatának elfogadása A Bakonyi Részletesebben A MAGYAR SZÁMVITELI STANDARDJAVASLATOK KIALAKÍTÁSÁNAK RÉSZLETES ELJÁRÁSI RENDJE módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A MAGYAR SZÁMVITELI STANDARDJAVASLATOK KIALAKÍTÁSÁNAK RÉSZLETES ELJÁRÁSI RENDJE módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva 1. (1) A magyar számviteli standardokról, azok értelmezéseirıl és a kapcsolódó Részletesebben 267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet
267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet a Korányi Projekthez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggı közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentıségő üggyé nyilvánításáról Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 1 A környezeti értékelés kidolgozási folyamatának bemutatása... 4
Az NSRK 211-213-as akcióterveinek környezeti vizsgálata V. A 27-213-as idıszak operatív programjainak módosítására vonatkozó környezeti jelentés elkészítése Budapestt,, 211.. decemberr TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben A TEN-T hálózatok átalakítása (EU Parlament és Tanács rendelete alapján) projektek kiválasztási szempontjai
A TEN-T hálózatok átalakítása (EU Parlament és Tanács rendelete alapján) projektek kiválasztási szempontjai Tóth Péter, főosztályvezető-helyettes Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Balatonföldvár, 2012. Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615. I.
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: J-3327/2008. A Részletesebben A területfejlesztés intézményrendszere
KEDVEZMÉNYEZETTEK ALAPVETİ TÁJÉKOZTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEI Új Magyarország Fejlesztési Terv A projektek az Európai Unió támogatásával, az Európai Regionális Fejlesztési Alap társfinanszírozásával valósulnak Részletesebben Ügyszám: JNO-279-4/2011. Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez. Dr. Réthelyi Miklós részére Miniszter
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-279-4/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez Dr. Réthelyi Miklós részére Miniszter Nemzeti Erıforrás Minisztérium Minisztérium Részletesebben Az EU környezetvédelmi jogának végrehajtása: az Európai Bizottság és a nemzeti bíróságok szerepe (bevezetés)
Az EU környezetvédelmi jogának végrehajtása: az Európai Bizottság és a nemzeti bíróságok szerepe (bevezetés) Budapest, 2010. január 11. Koller Péter Európai Bizottság Környezetvédelmi Fıigazgatóság EU Részletesebben Mindezek figyelembevételével Tengelic Község Önkormányzatának 2015. évi belsı ellenırzési terve a következıket tartalmazza.
Melléklet a. /2014. (XII. 16.) kt. határozathoz Tengelic Község Önkormányzatának 2015. évi belsı ellenırzési terve A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Törvény, az államháztartásról Részletesebben HU Egyesülve a sokféleségben HU A7-0139/1. Módosítás
5.3.2014 A7-0139/1 1 21 a bekezdés (új) 21a. felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ejtsék az Edward Snowden elleni esetleges büntetıjogi vádakat, és nyújtsanak számára védelmet, és következésképpen akadályozzák Részletesebben 2006. évi XCIV. törvény. a tőz elleni védekezésrıl, a mőszaki mentésrıl és a tőzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításáról
Mi változott a tőzvédelmi törvényben, 2006-ban? A 2006. évi XCIV. törvény több ponton módosította az 1996. évi XXXI. Törvényt. A változások és az eredeti szöveg egymás melletti vizsgálata és a hozzá főzött Részletesebben Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 2-i ülésére
Elıterjesztés sorszáma: 2. Melléklet: 2 db ELİTERJESZTÉS Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 2-i ülésére Tárgy: A Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Részletesebben ASZÓD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT Képviselı-testületének
ASZÓD VÁROS ÖNKORMÁNYZAT Képviselı-testületének 32/2008.(XII.15.) ÖR-el módosított 14/2004.(VII.1.) RENDELETE A talajterhelési díjról I. Fejezet Általános rendelkezések Az önkormányzat Képviselı-testülete Részletesebben Informatikai biztonsági elvárások
Informatikai biztonsági elvárások dr. Dedinszky Ferenc kormány-fıtanácsadó informatikai biztonsági felügyelı 2008. július 2. Tartalom Átfogó helyzetkép Jogszabályi alapok és elıírások Ajánlások, a MIBA Részletesebben PannonRIS Folyami Információs Szolgáltatások Magyarországon
RÁDIÓS SEGÉLYHÍVÓ ÉS INFOKOMMUNIKÁCIÓS ORSZÁGOS EGYESÜLET PannonRIS Folyami Információs Szolgáltatások Magyarországon Kovács Csaba Elnökhelyettes Balatonföldvár, 2011.05.12. Témák Bemutatkozás Jogi háttér Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Környezet és Energia Operatív Program. Energetikai hatékonyság fokozása c. pályázati konstrukcióhoz. Kódszám: KEOP-2007-5.1.0.
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS a Közép-Magyarországi Operatív Program keretében Vízgazdálkodási tevékenységek Belterületi csapadékvíz-elvezetés és győjtés Kódszám: KMOP-2007-3.3.1 B komponens A projektek az Európai Részletesebben Hulladék, engedélyezés, szankció az uniós jogban
Hulladék, engedélyezés, szankció az uniós jogban 2010. szeptember 9. Budapest dr. Bérczi Anna - Jövı nemzedékek országgyőlési biztosának irodája Tartalom 1. Az uniós hulladékjog 2. A hulladék fogalmának Részletesebben 11.6.2010 A7-0109/ 001-249. MÓDOSÍTÁSOK 001-249 elıterjesztette: Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság
11.6.2010 A7-0109/ 001-249 MÓDOSÍTÁSOK 001-249 elıterjesztette: Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság Jelentés Renate Sommer A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatása Részletesebben Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.
Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.0/12-2013-0009 azonosítószámú projekt Előzmények A Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési Részletesebben Vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés Nógrád megye területén
Vízgyűjtő-gazdálkodási tervezés Nógrád megye területén Nógrád megye területe a Közép-Duna (1-9) az Ipoly (1-8) valamint a Zagyva (2-10) tervezési alegységekre esik. Az alegységek tervanyaga a http://www.vizeink.hu Részletesebben Elızmények. Csengey Gusztáv Általános Iskola 2170 Aszód, Csengey u. 30. Ü.szám: 222/2009.
Csengey Gusztáv Általános Iskola 2170 Aszód, Csengey u. 30. Ü.szám: 222/2009. Aszód Város Önkormányzatai Képviselı Testülete részére 2170 Aszód, Szabadság tér 9. Tárgy: Beszámoló az iskola Minıségirányítási Részletesebben Területi kohézió a fejlesztéspolitikában
Területi kohézió a fejlesztéspolitikában Dr. Szaló Péter szakállamtitkár 2008. Március 20.. Lisszaboni szerzıdés az EU-ról 2007 december 13 aláírják az Európai Alkotmányt Az Európai Unióról és az Európai Részletesebben Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet és Energia Operatív Program
Új Magyarország Fejlesztési Terv Környezet és Energia Operatív Program A megújuló energiaforrások hasznosításának támogatása a KEOP keretében Bánfi József, Energia Központ Kht. Kihívások az energetikában Részletesebben 1. sz. melléklet EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŐKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 1. sz. melléklet amely létrejött Hajdúdorog Város Önkormányzat Képviselı-testülete, mint az önállóan mőködı és gazdálkodó Hajdúdorog Városi Polgármesteri Hivatal irányító szerve, Részletesebben Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló. A térségi elérhetıség javítása. prioritás. támogatására. Elıkészítési konstrukció.
ELSZÁMOLHATÓ KÖLTSÉGEK ÚTMUTATÓJA a Közlekedés Operatív Program keretében megvalósuló A térségi elérhetıség javítása prioritás támogatására Elıkészítési konstrukció Kódszám: KÖZOP-2008-3.3. A projektek Részletesebben TÁRGY: Településrendezési terv 2016/2. sz. részleges módosításához kapcsolódó környezeti vizsgálat szükségletének megállapítása
AZ ELŐTERJESZTÉS SORSZÁMA: 176. MELLÉKLET: - db TÁRGY: Településrendezési terv 2016/2. sz. részleges módosításához kapcsolódó környezeti vizsgálat szükségletének megállapítása E L Ő T E R J E S Z T É S Részletesebben Szekszárd és Környéke Alapellátási és Szakosított Ellátási Társulás Társulási Tanácsának február 11-i ülésére
Szekszárd és Környéke Alapellátási és Szakosított Ellátási Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 11-i ülésére Tárgy: Javaslat a Szekszárd és Környéke Alapellátási és Szakosított Ellátási Társulás Részletesebben További információk a következı címen szerezhetık be: Azonos a fent említett kapcsolattartási ponttal/pontokkal
AZ EGYSZERŐ ELJÁRÁS AJÁNLATTÉTELI FELHÍVÁSA Építési beruházás Árubeszerzés Szolgáltatás Építési koncesszió Szolgáltatási koncesszió X Tisztelt Ajánlattevı! Jelen ajánlattételi felhívás a Kbt. 251. (2) Részletesebben ***I AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Egységes szerkezetbe foglalt jogalkotási dokumentum 10.2.2010 EP-PE_TC1-COD(2009)0105 ***I AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA amely elsı olvasatban 2010. február 10-én került Részletesebben 45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet. az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól. A rendelet hatálya
45/2004. (VII. 26.) BM-KvVM együttes rendelet az építési és bontási hulladék kezelésének részletes szabályairól A hulladékgazdálkodásról szóló 2000. évi XLIII. törvény 59. -a (3) bekezdésének d) pontjában Részletesebben Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok. dr. Fazekas Sándor részére Miniszter. Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11.
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok dr. Fazekas Sándor részére Miniszter Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 Tisztelt Részletesebben Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020
Integrált Közlekedésfejlesztési Operatív Program (IKOP) 2014-2020 Gecse Gergely Nemzeti Fejlesztési Minisztérium, Közlekedési Infrastruktúra Főosztály 2013. november 14. Integrált Közlekedésfejlesztés Részletesebben Területi tervezés, programozás és monitoring
SÁROSPATAK VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZİJÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu E L İ T E R J E S Z T É S - a Képviselı-testületnek - az állatok Részletesebben TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS
TÁMOGATÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészrıl Budakeszi Város Önkormányzata (2092 Budakeszi, Fı utca 179.; törzsszáma: 390022000; adószáma: 15390022-2-13; képviseli: dr. Csutoráné dr. Gyıri Ottília Részletesebben TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához. (Kishartyán, 073/1 hrsz.-ú ingatlanra)
TANULMÁNYTERV Kishartyán község településrendezési tervének módosításához (Kishartyán, 073/1 hrsz.-ú ingatlanra) A tervezett fejlesztés helyszíne (Forrás: maps.google.hu) Salgótarján, 2012. június 20. Részletesebben FELISMERVE, hogy az innováció és a gazdasági növekedés ösztönzésével kapcsolatos kihívások mindkét Felet kölcsönös aggodalommal töltik el;
MEGÁLLAPODÁS A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA ÉS IZRAEL ÁLLAM KORMÁNYA KÖZÖTT A MAGÁNSZEKTORBAN MEGVALÓSULÓ IPARI KUTATÁSBAN ÉS FEJLESZTÉSBEN TÖRTÉNİ KÉTOLDALÚ EGYÜTTMŐKÖDÉSRİL A Magyar Köztársaság Kormánya Részletesebben Hajdúnánás Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal
Hajdúnánás Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Szervezetfejlesztési tanulmány Kiegészítés 2010. Készítette: Simeron Consulting Kft. A projekt az Európai Unió támogatásával az Európai Szociális Alap Részletesebben Társadalmi Megújulás Operatív Program. 2009-2010. évi akcióterve
Társadalmi Megújulás Operatív Program 7. és 9. prioritás: Technikai segítségnyújtás 2009-2010. évi akcióterve 2009. augusztus 31. I. Prioritás bemutatása 1. Prioritás tartalma Prioritás rövid tartalma Részletesebben Tervezet: ABIZOTTSÁGHATÁROZATA
ConseilUE PUBLIC Brüsszel, D006234/02 Tervezet: ABIZOTTSÁGHATÁROZATA ( ) aco 2 4kibocsátásáthelyezéskockázatánakjelentısmértékbenkitettágazatokés alágazatoklistájánaka2003/87/ekeurópaiparlamentiéstanácsiirányelvszerinti Részletesebben Alisca Rekultivációs Hulladékgazdálkodási Önkormányzati Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 11-i ülésére
Alisca Rekultivációs Hulladékgazdálkodási Önkormányzati Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 11-i ülésére Tárgy: Javaslat az Alisca Rekultivációs Hulladékgazdálkodási Önkormányzati Társulás 2015. Részletesebben FEJLESZTÉSI politika és FENNTARTHATÓSÁGI politika kapcsolata globális, EU és hazai szinten. KvVM Stratégiai Fıosztály
FEJLESZTÉSI politika és FENNTARTHATÓSÁGI politika kapcsolata globális, EU és hazai szinten KvVM Stratégiai Fıosztály Történeti áttekintés - globális szinten Fejlesztési együttmőködés 1944 Bretton Woods Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: J - 5784/2008 Részletesebben Plenárisülés-dokumentum. 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Plenárisülés-dokumentum 10.9.2014 cor01 HELYESBÍTÉS az Európai Parlament által 2014. április 17-én a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, Részletesebben Natura 2000 területek hatékonyabb kezelésének megvalósítása
Natura 2000 területek hatékonyabb kezelésének megvalósítása (BEtter management and implementation of NATURa 2000 sites) Lenhoffer Andrea, Egerszegi Zita Balatoni Integrációs Közhasznú Nonprofit Kft. Debrecen, Részletesebben Fejér megye Integrált Területi Programja 2.0
Fejér megye Integrált Területi Programja 2.0 Cím Verzió 2.0 Megyei közgyőlési határozat száma és dátuma Területfejlesztés stratégiai tervezéséért felelıs minisztériumi jóváhagyás száma és dátuma IH jóváhagyó Részletesebben Kötelezı Felelısségbiztosítási Kárrendezési Szabályzat kivonata
Kötelezı Felelısségbiztosítási Kárrendezési Szabályzat kivonata (Készült a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Felügyeleti Tanácsa 8/2006. (X.12.) számú ajánlásának megfelelıen, figyelembe véve Részletesebben A Víz Keretirányelv hazai megvalósítása VÍZGYŐJTİ-GAZDÁLKODÁSI TERV
A Víz Keretirányelv hazai megvalósítása VÍZGYŐJTİ-GAZDÁLKODÁSI TERV 1-13. jelő, Észak-Mezıföld és Keleti-Bakony vízgyőjtı közreadja: Vízügyi és Környezetvédelmi Központi Igazgatóság, Közép-dunántúli Környezetvédelmi Részletesebben Az ellenırz. Statisztika
Civil SzámAdó Konferencia Civil SzámAd madó Konferencia Az Állami Számvevıszéki ellenırzések tapasztalatai Jakab Éva Az ellenırz rzés s céljac Döntéshozókhoz, kezelı szervhez kapcsolódó az NCA-ból nyújtott Részletesebben 1994. évi I. törvény
1994. évi I. törvény a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítésérıl szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetésérıl 1 Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Egységes szerkezetbe foglalt jogalkotási dokumentum 13.12.2005 EP-PE_TC2-COD(2003)0282 ***II AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA
EURÓPAI PARLAMENT 2004 2009 Egységes szerkezetbe foglalt jogalkotási dokumentum 13.12.2005 EP-PE_TC2-COD(2003)0282 ***II AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA amely második olvasatban 2005. december 13-án került Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI. Tervezet
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/68/2009. Tervezet az európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területekkel érintett földrészletekről szóló 45/2006. (XII. 8.) KvVM Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Budapest, XVIII. ker. Petıfi Részletesebben EURÓPAI PARLAMENT. Foglalkoztatási és Szociális Bizottság JELENTÉSTERVEZET
EURÓPAI PARLAMENT 2004 2009 Foglalkoztatási és Szociális Bizottság IDEIGLENES 2006/2105(INI) 19.7.2006 JELENTÉSTERVEZET A fogyatékkal élık helyzete a kibıvült Európai Unióban: az Európai Akcióterv 2006-2007 Részletesebben Ipar. Szent Korona Értékrend

matches:
Pf. 40
sui generis
sui generis
sui generis
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40
Pf. 40