Jampolo printShop | Cégadatok és Általános Szerződési Feltételek
A printShop üzemeltetőjére, a Jampolo Kft.-re mint ajánlattevőre vonatkozó információk
Székhely, ügyfélszolgálat és bemutatóterem: 6000 Kecskemét, Matkói út 16.
Nyitva tartás: hétfőtől péntekig 8.00 - 16.30
Cégjegyzékszám: 0309110451
Forgalmiadó-azonosító szám: HU12999880
Telefon: +36 (76) 418-502
Email: sales@jampolo.com
web: nyomda.jampolo.com
B. Általános Szerződési Feltételek
§ 1. Általános rész
(1) A Jampolo Kft., székhely: 6000 Kecskemét, Matkói út 16. (a továbbiakban: printShop) vevőspecifikációk szerint nyomtatott termékeket, valamint egyéb nyomtatványokat és nyomtatási segédeszközöket kínál fogyasztók, vállalkozók és magán, ill. közjogi személyek részére.
(2) A jelen Általános Szerződési Feltételek alkalmazandók a nyomda.jampolo.com internetes portálon keresztül létrejött valamennyi megrendelésre, amennyiben a Felek nem kötnek olyan értelmű külön szerződést, amely kizárja a jelen Általános Szerződési Feltételek alkalmazását. A fogyasztókkal, vállalkozókkal és közjogi személyekkel folytatott üzleti forgalomban a jelen ÁSZF érvényes valamennyi jövőbeli üzleti kapcsolatra is, akkor is, ha arra nem történik ismételten nyomatékos utalás. Amennyiben a Felek írásban nem állapodnak meg másként, a jelen Általános Szerződési Feltételek akkor is érvényesek a Jampolo Kft. és a vállalkozók, ill. jogi személyek közötti üzleti forgalomra, ha ezek a vállalkozók és jogi személyek saját általános szerződési feltételekkel rendelkeznek. Ha a Jampolo Kft. olyan írásra hivatkozik, amely a másik fél szerződési feltéteit tartalmazza vagy azokra utal, az még nem jelenti azt, hogy egyet is ért azon szerződési feltételek érvényességével.
§ 2. Fogalommeghatározás
A jelen Általános Szerződési Feltételek értelmében
1. a „vevőspecifikációk szerint nyomtatott termékek“ olyan nyomdai termékek, amelyek esetében a megrendelő a nyomda.jampolo.com internetes portálon kínált kialakítási lehetőségek alapján maga határozza meg az adott termék kialakítását, ilyenek például a névjegykártyák, szórólapok, képeslapok és poszterek, beleértve a textil és fotótermékeket is;
2. a „nyomtatványok“ olyan nyomtatott tárgyak, amelyek esetében a megrendelő egy adott kialakítású terméket rendel meg, beleértve a textil és fotótermékeket is;
3. a „nyomtatási segédeszközök“ olyan áruk és tárgyak, amelyek a nyomtatáshoz szükségesek lehetnek, ilyenek például a papírok, festékek és lakkok;
4. „fogyasztó“: természetes személy, aki olyan célból köt szerződést, amely sem üzleti, sem saját ipari tevékenységébe nem számítható bele;
5. a „vállalkozó“ olyan természetes vagy jogi személy vagy jogképes személyi társaság, aki/amely a szerződés megkötésekor üzleti vagy saját ipari tevékenységet folytat. A jogképes társaság olyan személyi társaság, amely saját nevében jogokat szerezhet és kötelezettségeket vállalhat;
6. „közjogi személy“: minden köztestület, közintézmény vagy közalapítvány;
7. „szolgáltatás“: mindenfajta teljesítés, különösen szolgáltatás és mellékszolgáltatás, valamint szállítás és vállalkozói termék szállítása;
8. „regisztráció“: bejelentkezés a nyomda.jampolo.com portál időben nem korlátozott használatára felhasználói fiók létrehozásával;
9. „bejelentkezés vendégként“: egy adott megrendelés futamidejére szóló bejelentkezés a(z) nyomda.jampolo.com oldalra, felhasználói fiók létrehozása nélkül;
10. „jelszó“: a felhasználó által létrehozott szám és/vagy betűkombináció, amely a sikeres regisztrációt vagy a vendégként történt bejelentkezést követően az email címmel együtt lehetővé teszi szolgáltatások megrendelését a(z) nyomda.jampolo.com oldalon keresztül;
11. „felhasználói fiók“: a Vevő internetes fiókja, amelyhez email címe és jelszava megadásával fér hozzá;
12. „screenproof“: a példányszámnyomtatáshoz átkonvertált, nem nyomtatott adatok digitális próbanyomata, a későbbi nyomtatási eredmény színazonos szimulációja;
13. „paperproof“: a példányszámnyomtatáshoz átkonvertált, nem nyomtatott adatok DIN ISO 12647 minőségi szabvány szerint elkészített digitális nyomata;
14. „munkanapok“: a hét napjai hétfőtől péntekig, a törvényes ünnepnapok kivételével;
15. „szokásos hivatali idők“: hétköznapokon 24 óráig, valamint szombaton és vasárnap 10től 18 óráig.
16. „vevők“: fogyasztók, vállalkozók és közjogi személyek összefoglaló neve.
§ 3. Regisztráció és vendégként történő bejelentkezés
(1) A Jampolo Kft. szolgáltatásai kizárólag a nyomda.jampolo.com portálon való regisztrációval vagy vendégként történő bejelentkezéssel vehetők igénybe. A regisztráció a szükséges adatok megadásával történik egy arra szolgáló online űrlapon. A regisztráció a „Regisztráció befejezése“ gombra való kattintással ér véget. A sikeres regisztrációval a Vevő tartós felhasználói fiókot hoz létre. A vendégként történő bejelentkezéssel a Vevő tartós regisztráció nélkül veheti igénybe a Jampolo Kft. szolgáltatásait.
(2) A vendégként történő bejelentkezéshez a Vevő megad egy email címet, amely a megrendelése teljes futamideje alatt érvényes marad. Vendégként történő további bejelentkezések esetén újból meg kell adnia az adatokat.
(3) A megadott adatok helyességéért a Jampolo Kft. szolgáltatásait igénybe vevő Vevő felel.
(4) A Vevő köteles a megadott adatok változásairól haladéktalanul, de legkésőbb két napon belül értesíteni a Jampolo Kft.t.
(5) A Jampolo Kft. jogosult a Vevő regisztrációját vagy vendégként történő bejelentkezését indoklás nélkül elutasítani, ha a Vevő nem adja meg a szükséges adatokat vagy nem fogadja el a jelen Általános Szerződési Feltételeket.
§ 4. A szerződéskötés technikai lebonyolításával kapcsolatos információk
(1) A Vevő megrendelései kizárólag a Jampolo Kft. honlapján keresztül bonyolíthatók. A megrendelés elküldésével a Vevő ajánlatot tesz a Jampolo Kft. cégnek. A Vevő és a Jampolo Kft. nyomda.jampolo.com oldalon kiválassza, ill. kialakítsa a vevőspecifikáció szerint nyomtatott termékeket vagy kiválassza a kívánt nyomtatványokat és nyomtatási segédeszközöket, valamint megadja a megrendeléshez szükséges adatokat.
(2) A Vevő a megfelelő gomb megnyomásával megtekintheti és kinyomtathatja a kívánt termék leírását. Az adott termékre vonatkozó egyedi árak is megtekinthetők. A megfelelő gomb megnyomásával a Vevő kinyomtathat egy kötelezettség nélküli ajánlatot.
(3) Az ezután megjelenő megrendelési oldalon a Vevő még egyszer alaposan ellenőrizheti a megadott jellemzőket és adatokat, majd megteheti a kötelező, költségtérítéses megrendelést a „Vásárlás“ gomb megnyomásával. A „Vásárlás“ gomb megnyomása után már nem módosíthatja a megrendelést.
(4) A „Vásárlás“ gomb megnyomása előtt a Vevő az ablak bezárásával bármikor befejezheti a megrendelési folyamatot. Ezen kívül a „Vásárlás“ gomb megnyomása előtt a Vevő a honlap utasításai szerint módosíthatja a megrendelést.
(5) A fizetésre és a szállításra vonatkozó részletek a „Vásárlás" gomb megnyomása előtt a fizetési mód (banki átutalás, beszedési megbízás) és a kiszállítás fajtájának kiválasztásával adhatók meg. Ha a Vevő a beszedési megbízást vagy a SEPAmegbízást választja, hozzá kell járulnia a fizetendő összegnek a számlájáról történő leemeléséhez. Ehhez ki kell nyomtatnia a „Banki lehívási megbízás/SEPA beszedési megbízás“ című oldalt, és azt kitöltve és aláírva, eredeti példányban el kell juttatnia a Jampolo Kft. hez, vagy a megrendelési folyamat során az erre szolgáló helyen meg kell adnia a hozzájárulását. Az áru feladására csak akkor kerül sor, ha a Vevő hozzájárulása a Jampolo Kft. birtokában van. A beszedési megbízás összegéről és időpontjáról a Vevő legkésőbb egy nappal az esedékességi határidő előtt előzetes tájékoztatást kap.
(6) A „Vásárlás" gomb megnyomása előtt a Vevőnek igazolnia kell, hogy elolvasta a Jampolo Kft. vevőinformációit és Általános Szerződési Feltételeit. Az igazolás az erre szolgáló mezőre való kattintással történik, ezzel igazolja a Vevő az Általános Szerződési Feltételek elfogadását. A Jampolo Kft. vevőinformációit és Általános Szerződési Feltételeit a „Vásárlás“ gomb megnyomása előtt el is mentheti a Vevő.
(7) A kötelező szerződéskötésre a megrendelésnek a Jampolo Kft. részéről történő elfogadásával kerül sor. Az elfogadás a megrendelés emailben való visszaigazolásával történik meg a Jampolo Kft. részéről. A szerződés akkor jön létre a Felek között, ha a Jampolo Kft. visszaigazolja a megrendelést.
§ 5. A szerződésre vonatkozó információk
(1) A szerződés nyelve kizárólag a magyar nyelv. A Jampolo Kft. kizárólag Magyarország területén belül szállít. A szerződéses kötelezettségekre és a garanciára vonatkozó részleteket a Jampolo Kft. Általános Szerződési Feltételei szabályozzák.
(2) Adatvédelemre vonatkozó esetleges kérdéseivel forduljon adatvédelmi munkatársunkhoz elérhetőségeinken:
(3) A fájl megnyitásához csak egy szöveges fájlok megjelenítésére alkalmas programra van szükség.
§ 6. Ügyfélkommunikáció
(1) A Jampolo Kft. és a vevők közötti kommunikáció alapvetően emailben történik ezen az email címen: sales@jampolo.com
(2) A Vevő egyéni módon biztosítja az emailek fogadását. A regisztrációval vagy a vendégként történő bejelentkezéssel egy időben köteles megadni egy érvényes email címet. Köteles továbbá ellenőrizni, hogy az emailek beérkeznek a megadott email címére. A Vevő haladéktalanul, de legkésőbb két napon belül köteles értesíteni a Jampolo Kft.-t a megadott elérhetőségének változásáról. Ő felel mindazokért a károkért, amelyek a változásbejelentés elmulasztása miatt a Jampolo Kft-t érik. Nem hajthat végre olyan beállításokat levelezőprogramján vagy postafiókján, amelyek megakadályozzák az emailek fogadását vagy azt eredményezik, hogy nem látja a beérkező emaileket, mert például spammappába helyezi azokat a program. A Vevő felel az e mailek beérkezéséért a levelezőprogram megadott postafiókjába.
(3) A fentiek sérelme nélkül a szöveges formában, írásban, szóban vagy telefonon folytatott kommunikáció is lehetséges.
§ 7. Szerződéskötés
(1) A megrendeléshez a Vevő először kiválaszt egy terméket. Vevőspecifikációk szerint nyomtatott termékek esetén a nyomda.jampolo.com internetes portálon kínált beállítási lehetőségek alapján rögzíti a kívánt termék paramétereit, majd kitölti a megjelenő online űrlapot, az ezt követő áttekintő oldalon ellenőrzi az általa megadott adatok helyességét, és végül a „Vásárlás“ gomb megnyomásával lezárja a megrendelési folyamatot. A megrendelés lezárásával a Vevő kötelező ajánlatot tesz a Jampolo Kft-nek.
(2) A Vevő az ajánlat (megrendelés) leadását követő második munkanap végéig kötve van az ajánlathoz. A szerződéskötés és ezzel együtt az egyes szolgáltatásokra vonatkozó szerződéses kötöttség akkor jön létre, ha a Jampolo Kft. nyomatékosan elfogadja az ajánlatot a megrendelés emailben történő visszaigazolásával.
(3) A Vevő bármikor megszakíthatja a megrendelési folyamatot a böngészőablak bezárásával. A megrendelés véglegesítése előtt megjelenő áttekintő oldalon a Vevő még egyszer ellenőrizheti, hogy nincseneke beviteli hibák az adataiban. Ha hibát talál, a „Megrendelés módosítása“ gomb megnyomásával javíthatja azt.
(4) A szerződéskötésre kizárólag a magyar nyelv használható. A Jampolo Kft. elmenti a megrendelést, és a visszaigazoló emaillel együtt megküldi a Vevőnek. A dokumentumok elvesztése esetén a Jampolo Kft. a felmerülő költségek megtérítése ellenében a Vevő írásbeli kérésére másolatot küldhet a dokumentumokról vagy emailben megküldheti azokat a Vevőnek.
§ 8. Elállási jog
Az elállási jog kizárólag a fogyasztókat illeti meg.
(1) A fogyasztónak jogában áll tizennégy napon belül indoklás nélkül visszavonni a szerződést. Az elállási jog tizennégy napig áll fenn attól a naptól számítva, amikor a Vevő vagy egy általa megnevezett harmadik személy, aki nem lehet a szállító, birtokába vette az árukat.
(2) Ha a szerződés több árut foglal magában, amelyek megrendelése egy egységes megrendelés keretében történt, de szállításuk külön történik, az elállási határidő tizennégy nap attól a naptól számítva, amikor a fogyasztó vagy egy általa megnevezett harmadik személy, aki nem lehet a szállító, birtokába vette az utolsó árut.
(3) Elállási joga gyakorlásához a fogyasztónak nyilatkoznia kell, elsősorban emailben vagy a következő címen:
A jelen szerződéssel kapcsolatos elállási jog kizárólag a fogyasztó döntésére vonatkozó egyértelmű nyilatkozat (pl. postai úton elküldött levél, telefax vagy email) útján gyakorolható. A fogyasztó használhatja ehhez a mellékelt elállási formanyomtatványt, de az nem kötelező. az elállási határidő betartásához elegendő, ha a fogyasztó az elállási jog gyakorlására vonatkozó értesítést az elállási határidő lejárta előtt elküldi.
(1) Ha a fogyasztó visszavonja a jelen szerződést, a Jampolo Kft. köteles visszafizetni a fogyasztótól kapott minden összeget, beleértve a szállítási költségeket is (kivéve azokat a pótlólagos költségeket, amelyek akkor merülnek fel, ha a fogyasztó az általunk kínált legkedvezőbb, standard szállítástól eltérő szállítási módot választ), mégpedig haladéktalanul, de legkésőbb attól a naptól számított tizennégy napon belül, amikor a fogyasztónak a szerződés visszavonásáról szóló értesítése beérkezett a Jampolo Kft.hez. A Jampolo Kft. ugyanazt a fizetőeszközt használja a visszafizetéshez, amelyet a fogyasztó használt az eredeti tranzakció lebonyolításánál, kivéve ha nyomatékosan más fizetőeszközben állapodtak meg a Felek. A Jampolo Kft. semmiféle díjat nem számít fel a fogyasztónak a visszafizetésért. A Jampolo Kft. mindaddig megtagadhatja a visszafizetést, amíg nem kapja vissza az árukat, attól függően, hogy mi a legkorábbi időpont.
(2) A fogyasztó köteles haladéktalanul, de legkésőbb attól a naptól számított tizennégy napon belül, amikor értesítette a Jampolo Kft.t a szerződés visszavonásáról, visszaküldeni vagy átadni az árukat a Jampolo Kft. részére. A határidő betartása akkor teljesül, ha a fogyasztó a tizennégy napos határidő lejárta előtt elküldi az árukat. Az áruk visszaküldésének közvetlen költségei a fogyasztót terhelik. A csomagküldeményként nem feladható áruk elszállítása a Jampolo Kft. költségére történik.
(3) A Vevő csak akkor köteles megtéríteni az áruk esetleges értékvesztésének költségeit, ha az értékvesztés olyan bánásmód miatt keletkezett, amelyre nem lett volna szükség az áruk minőségének, tulajdonságainak és működésének ellenőrzéséhez.
Az elállási jog nem áll fenn olyan áruk szállítására vonatkozó szerződések esetén, amelyek nincsenek előre gyártva, és amelyek előállítása a fogyasztó egyéni választása vagy meghatározása alapján történik, vagy amelyek egyértelműen a fogyasztó személyes szükségleteire vannak szabva.
§ 9. A Jampolo Kft. szolgáltatásai
(1) A Jampolo Kft. által teljesítendő szolgáltatások tartalma a Jampolo Kft. weboldalain szereplő adatokon alapul, különös tekintettel a megrendelés leadása, visszaigazolása és az esetleges szerződésmódosítások és  kiegészítések elvégzése előtt megjelenő áttekintő oldalra. A Vevő módosítási igénye a Jampolo Kft. felé tett, módosítási szerződés megkötésére irányuló ajánlatnak minősül. A Jampolo Kft. nem köteles elfogadni a Vevő ajánlatát.
(2) Az ofszetminőségben nyomtatandó nyomdai termékek és nyomtatványok előállítása egyedi esetben egy eltérő szabályozás fenntartásával történik, mégpedig a német FOGRA intézet (a grafikai ipar kutatóintézete), valamint a Német Nyomda és Médiaszövetség (bvdm) által közösen kifejlesztett, nyomdai alapszínekkel történő ofszetnyomtatásra vonatkozó DIN ISO 12647 szabvány szerint. E szerint az alábbi tűrések érvényesek: a hulladékra 1 mm, a hajtásra 1 mm és a fűzésre 1 mm.
(3) Csekély mértékű szín és anyageltérések előfordulhatnak. Ez a korábbi megrendelések szín és anyageltéréseire és érvényes. Az ilyen eltérések, amelyek nem jelentik a termékleírástól való eltérést, és a szerződés szerinti minőségi standardok, tűrések és színeltérések határain belül vannak, többek között szállítóváltásból, más anyagra történt átállásból vagy a gyártási eljárásban bekövetkezett változásokból adódhatnak. Ezek az eltérések nem reklamálhatók meg a Vevő korábbi megrendeléseitől való eltérésre hivatkozva.
(4) Nem tartozik a Jampolo Kft. kötelezettségei közé a megbízás teljesítéséhez szükséges nyomtatási adatok továbbítása. Ebben az esetben eltérő megállapodás hiányában a Vevő közreműködési kötelezettsége áll fenn.
(5) Nyomtatási segédeszközök esetében minden termékhez rendelkezésre áll a terméktulajdonságok és a termékminőség részletes leírása, valamint feldolgozási és adott esetben biztonsági információk. Az adott termékleírás tehát vásárlás esetén a szerződés tartalmának része.
(6) A festékek és lakkok általában korlátozott élettartamúak. Ezeket az anyagokat úgy gyártják, hogy azok a rendszeresen előforduló nyomtatási munkák nagy részére alkalmasak legyenek. Ha egy vevő speciális munkákhoz, nem mindennapi anyagokon vagy különleges igénybevételre szeretné használni a festékeket és lakkokat, mindenképpen érdemes előzetes próba vagy leginkább egy kisebb előzetes példányszám útján meggyőződnie arról, hogy azok alkalmasake a tervezett használatra. További részletek a mindenkori termékleírásban találhatók.
§ 10. Nyomtatási adatok
(1) A Jampolo Kft. minden nyomtatási megbízást kizárólag a Vevő által elküldött nyomtatási adatok alapján teljesít. Ezeket az adatokat a vevőinformációkban, különösen a „Nyomtatási adatok“ alatt szereplő formátumokban és specifikációkkal ellátva kell elküldeni. Eltérő adatformátumok vagy más specifikációk esetén nem garantált a hibátlan nyomtatás. A Vevő felel azért, hogy másolatban megtartsa a nyomtatási adatokat, mert a Jampolo Kft. a nyomtatott termékek legyártása után törli azokat.
(2) A Vevő kötelezettséget vállal arra, hogy pornográf, szélsőjobb vagy szélsőbal, rasszista, diszkrimináló, fiatalokra veszélyes, erőszakra ösztönző vagy Magyarország alkotmányát sértő tartalmakat nem továbbít a Jampolo Kft. nek. Ha megszegi ezt a kötelezettségét, a Jampolo Kft. jogosult azonnali hatállyal felmondani a szerződést. Mindez nem érinti az egyéb jogokat és igényeket.
(3) Mielőtt elküldi a nyomtatási adatokat a Jampolo Kft.nek, a Vevő köteles alaposan ellenőrizni, hogy azok megfelelneke az adott követelményeknek. Amennyiben a Jampolo Kft.t más vevők, egyéb harmadik személyek vagy állami szervek megkeresik azzal, hogy a Vevő által szállított és/vagy az ő információi alapján a szervek megkeresik azzal, hogy a Vevő által szállított és/vagy az ő információi alapján a Jampolo Kft. által összeállított adatok sértik a jogaikat, a Vevő kötelezettséget vállal arra, hogy mentesíti a Jampolo Kft. ot a harmadik személyek jogainak megsértéséből eredő valamennyi kötelezettség alól – függetlenül attól, hogy milyen jogcímen merültek fel és mire irányulnak ezek az igények – és viseli azokat a költségeket, amelyek a Jampolo Kft.nél felmerültek a jogellenes körülmények megszüntetéséből adódóan. Mindez elsősorban harmadik személyek szabadalmi, márkavédelmi és versenyjogainak vagy egyéb ismertetőjegyeinek/oltalmi jogainak megsértésére vonatkozik, és magában foglalja a Jampolo Kft. esetleges bírósági eljárásának költségeit (törvényes mértékű ügyvédi és bírósági költségek). A mentesítés – harmadik személyek javára szóló szerződésként – a szerződés lebonyolítása során a Jampolo Kft. által bevont teljesítési segédekre is vonatkozik. Mindez nem érinti a Jampolo Kft. által összeállított adatok sértik a jogaikat, a Vevő kötelezettséget vállal arra, hogy mentesíti a Jampolo Kft.t a harmadik személyek jogainak megsértéséből eredő valamennyi kötelezettség alól – függetlenül attól, hogy milyen jogcímen merültek fel és mire irányulnak ezek az igények – és viseli azokat a költségeket, amelyek a Jampolo Kft. nél felmerültek a jogellenes körülmények megszüntetéséből adódóan. Mindez elsősorban harmadik személyek szabadalmi, márkavédelmi és versenyjogainak vagy egyéb ismertetőjegyeinek/oltalmi jogainak megsértésére vonatkozik, és magában foglalja a Jampolo Kft. esetleges bírósági eljárásának költségeit (törvényes mértékű ügyvédi és bírósági költségek). A mentesítés – harmadik személyek javára szóló szerződésként – a szerződés lebonyolítása során a Jampolo Kft. által bevont teljesítési segédekre is vonatkozik. Mindez nem érinti a Jampolo Kft. egyéb jogait, ill. kártérítési igényeit. A Vevő jogosult annak bizonyítására, hogy a Jampolo Kft.nak ténylegesen semennyi vagy kevesebb költsége keletkezett. A Vevő fenti kötelezettségei nem állnak fenn, ha nem felelős az adott jogsértésért.
§ 11. A nyomtatási adatok ellenőrzése a Jampolo Kft. által
(1) A Jampolo Kft. csak olyan mértékben köteles ellenőrizni a nyomtatási adatokat, amennyire az az általa a megrendelési folyamat keretében megadottakból következik. Ha a Jampolo Kft. megállapította a nyomtatási adatok hibás voltát, azt közli a Vevővel. A Vevő ezután köteles megvizsgáltatni az adatokat a Jampolo Kft.vel nyomtathatóság szempontjából, hibátlan nyomtatási adatokat szállítani vagy a hibás adatokkal nyomtattatni.
(2) A nyomtatási adatok további ellenőrzésére nem kerül sor a Jampolo Kft. részéről. A nyomtatott termékek hibás nyomtatási adatokból eredő esetleges hibáinak kockázatát a továbbiakban egyedül a Vevő viseli.
(3) A Jampolo Kft. jogosult, de nem köteles ellenőrizni a tartalmakat a 9. pont 2. bekezdésében szereplő tilalom megsértése szempontjából.
§ 12. Konvertálás, színmód saját nyomtatási adatok használata esetén, ill. színmód freedesign nyomtatási adatok esetén
(1) A nyomtatási adatoknak a megállapodás szerinti formátumoktól eltérő formátumról való konvertálása nem tartozik a Jampolo Kft. kötelezettségei közé. Ha a Felek a konkrét esetben mégis megállapodnak a konvertálásról, az a Vevő kockázatára történik. A konvertálás magában foglalja azt az általános kockázatot, hogy a konvertálási művelet következtében adatok vesznek el vagy a kiindulási formátumtól eltérő formában jelennek meg.
(2) A megadott CMYKszínmódtól eltérő színmódú saját nyomtatási adatok használata esetén az adatok feldolgozása a Vevő kockázatára történik. Különösen RGB adatok vagy ICC színprofilok feldolgozása esetén fordulnak elő az eredeti színektől való eltérések.
(3) Az online programmal készített, a megadott RGB színmódtól eltérő színmódú nyomtatási adatok esetén az adatok feldolgozása szintén a Vevő kockázatára történik. Különösen CMYK adatok vagy ICC színprofilok feldolgozása esetén fordulnak elő az eredeti színektől való eltérések.
§ 13. Proofok
(1) A Vevő külön díjazás ellenében kérheti paperproofok és screenproofok (proofok) elkészítését. Egy digitális nyomtatással készülő paperproof nyomtatási képe az eltérő nyomtatási technika miatt csekély eltéréseket tartalmaz az ofszetminőségben legyártandó nyomdai termékhez képest. Ez a képernyőmegjelenítés miatt különösen érvényes a screenproofokra. A Jampolo Kft. azonban arra törekszik, hogy az eredetit minél jobban megközelítő proofokat állítson elő.
(2) A szállítási késedelmek elkerülése érdekében a Vevő köteles a proof leszállítását követően – amennyiben nincs kifogása a szállított prooffal szemben – azonnal engedélyezni a nyomtatást. Az engedélyezéssel a Vevő visszaigazolja a nyomtatási adatokat a proof által képviselt formában, a szerződés szerinti minőségi standardoknak, tűréseknek és színeltéréseknek megfelelően.
(3) Ha a Vevő elutasítja a proofot, köteles átdolgozott nyomtatási adatokat küldeni a Jampolo Kft. részére (a Vevő együttműködési kötelezettsége). Ebben az esetben az eredetileg a Vevő által választott teljesítési határidő az átdolgozott adatok beérkezésével újraindul.
(4) A csekély mértékű eltérések, amelyek nem jelentik a termékleírástól való eltérést, és a szerződés szerinti minőségi standardok, tűrések és színeltérések határain belül vannak, szállítóváltásból, más anyagra történt átállásból vagy a gyártási eljárásban bekövetkezett változásokból adódhatnak, és nem reklamálhatók meg a paperproofoktól, screenproofoktól vagy a Vevő korábbi megrendeléseitől való eltérésre hivatkozva.
§ 14. Árak és szállítási költségek
(1) A Jampolo Kft. által teljesítendő szolgáltatások árai a Jampolo Kft. weboldalain szereplő adatokon, valamint a szerződés megkötése és az esetleges szerződésmódosítások és kiegészítések elvégzése előtt megjelenő áttekintő oldalon, és segítségképpen a mindenkori teljesítésről szóló megállapodás időpontjában érvényes aktuális árlistán alapulnak. Az internetes portálon megadott árak kötelezőek a Jampolo Kft.re nézve. Az árakat a Jampolo Kft. a megrendelés visszaigazolásával egyidejűleg visszaigazolja.
(2) A megadott árak tartalmazzák a csomagolási költségeket, a Vevőhöz történő egyszeri kiszállítás költségeit (Magyarországon belül) és a törvényes forgalmi adót, amennyiben a szerződés megkötése és az esetleges szerződésmódosítások és kiegészítések elvégzése előtt megjelenő áttekintő oldalon nem szerepel más előírás. Ingyenes termékek, valamint Magyarországon kívüli szállítások esetén a szállítási költségeket a Vevő viseli.
(3) A Jampolo Kft. fenntartja magának a jogot, hogy a jelen pont 1. bekezdése alapján meghatározza az árakat, és a megrendelés visszaigazolásával közölje azokat a Vevővel. A Vevő jogosult a rendelésvisszaigazolás kézhezvételétől számított két napon belül reklamálni a megadott árak miatt. Ha nem emel kifogást a rendelésvisszaigazolásban meghatározott árakkal szemben, azok a Vevő által elfogadottnak tekintendők.
(4) A Jampolo Kft. alapvetően csak Magyarország területén belül szállít.
(5) Amennyiben a Vevő él elállási jogával, viselnie kell az áruk visszaküldésének közvetlen költségeit. A csomagküldeményként nem feladható árukat a Jampolo Kft. szállítja el.
§ 15. Számlázás és fizetés
(1) A Jampolo Kft. kiállítja a számlát az általa emailben visszaigazolt szolgáltatások összegéről, és azt kizárólag e-mailben megküldi a Vevőnek. Papírformában kiállított számla nem érvényes.
(2) A Vevő jogosult a kiállított számla kézhezvételétől számított két napon belül emailben kifogást emelni a számla ellen. Ha a Vevő a határidőn belül nem emel kifogást, a számla elfogadottnak tekintendő.
(3) Ha a Vevő nem emel kifogást a számla ellen, köteles legkésőbb a számla kézhezvételétől számított hét napon belül teljesíteni a fizetést az előre meghatározott formában. Amennyiben a Jampolo Kft. általi teljesítés során kiegészítő teljesítésekre kerül sor, és azokat nem kell szintén előre ellentételezni, a fizetés számlára történik átutalással.
(4) A számlákat a kiállítást követően levonás nélkül, a megadott fizetési határidőn belül kell kiegyenlíteni. Ha a Vevő a megadott fizetési határidőn belül nem egyenlíti ki a számlát, a Jampolo Kft. emailben felszólítást küld a részére, amelyben felszólítja a Vevőt, hogy hét napon belül fizesse ki a számla összegét. Ha a Vevő ekkor sem fizeti ki a számla összegét, a Jampolo Kft. jogosult visszalépni a szerződéstől, ha még nem került sor szolgáltatás teljesítésére a megrendelés alapján.
(5) Ha a megrendelt szállítások és szolgáltatások kifizetése SEPA beszedési megbízással / céges beszedési megbízással történik, a Vevő legkésőbb az esedékességi határidő előtt egy nappal előzetes tájékoztatást kap a várható beszedéssel kapcsolatban.
(6) A Jampolo Kft. jogosult a fizetéseket először a régebbi adósságokra elszámolni, és köteles tájékoztatni a Vevőt a teljesített elszámolás módjáról. Ha már felmerültek költségek és kamatok, a Jampolo Kft. jogosult a fizetést először a költségekre, majd a kamatokra és végül a fő teljesítésre elszámolni. Ettől eltérő teljesítési célokra vonatkozó megjegyzések csak fogyasztók esetén vehetők figyelembe.
(7) Egy fizetés akkor számít teljesítettnek, ha a számla összege jóváírásra került a Jampolo Kft. bankszámláján.
(8) Visszterhelések esetén a Vevő köteles megtéríteni a végrehajtó bank által a Jampolo Kft.nek leszámlázott költségeket, kivéve ha azok nem a Vevőt terhelik.
(9) A vállalkozó vagy a jogi személy fizetési késedelme esetén a magyar Polgári Törvénykönyv 6:155 § (1) és (2) bekezdése, valamint a jelen szerződés előírásai az irányadók.
§ 16. Teljesítési, szállítási idő és késedelem
(1) A teljesítési és szállítási idők számítása kizárólag munkanapokban történik. A teljesítési idő minden esetben a rendelés visszaigazolásban kerül meghatározásra, a megrendelés részleteitől és mértékétől függően. A szállítási idő a rendelés visszaigazolásban meghatározott teljesítési határidő lejárta utáni napon kezdődik.
(2) Amennyiben a Vevő rögzített teljesítési időpontú ügyletet szeretne kötni (vagyis az árut meghatározott időpontban szeretné megkapni), köteles arról a megrendeléssel egy időben tájékoztatni a Jampolo Kft.t a különleges megjegyzések számára fenntartott „Megjegyzések“ beviteli mezőben.
(3) Ha a Jampolo Kft. egy megrendelés feldolgozásakor megállapítja, hogy a megrendelést nem lehet a megadott időben teljesíteni, jogosult két nappal meghosszabbítani a szállítási határidőt a Vevő emailben történő értesítésével egy időben. A Jampolo Kft. jogosult a szállítási határidő lejárta előtt teljesíteni a szolgáltatásait.
(4) A Jampolo Kft. jogosult részszállítások teljesítésére.
(5) Ha a Jampolo Kft. túllépi a jelen pont 1. bekezdésében meghatározott legkésőbbi szállítási határidőt, a vállalkozók, ill. jogi személyek kötelesek póthatáridőt megszabni nap közötti időtartamban. Amennyiben a Jampolo Kft. ezen az időtartamon belül sem szállítja le az árut, a másik fél jogosult visszalépni a megrendeléstől.
(6) Ha a Vevő vállalkozó vagy köztestület, az alábbi szabályozások érvényesek:
a) Ha a Felek a termék feladásában állapodtak meg, a szállítási határidők és időpontok a szállítmányozónak, fuvarozónak vagy a szállítással megbízott egyéb harmadik személynek történő átadás időpontjára vonatkoznak;
b) Ha a Jampolo Kft. teljesítési késedelembe esik vis maior vagy egyéb olyan események miatt, amelyek nem csak átmenetileg nehezítik meg vagy teszik lehetetlenné a teljesítést a Jampolo Kft. számára – ilyenek elsősorban az üzemzavarok, anyag vagy energiabeszerzési problémák, szállítási késedelmek, sztrájkok, jogszerű kizárások, hatósági intézkedések, valamint a kimaradó, nem megfelelő vagy nem időben történő szállítások a beszállítók részéről – és amelyek nem az ő hibájából történtek, a Jampolo Kft. nem felel a késedelemért. Ha az akadályoztatás átmeneti jellegű, a Jampolo Kft. jogosult elhalasztani a teljesítést az akadályoztatás időtartamával és egy megfelelő felfutási idő hozzáadásával. Ha az akadályoztatás nem átmeneti jellegű, a Jampolo Kft. jogosult a még nem teljesített rész tekintetében részben vagy egészben visszalépni a szerződéstől. Ha az akadályoztatás két hónapnál tovább áll fenn, a Vevő egy megfelelő póthatáridő kitűzése után jogosult a még nem teljesített rész tekintetében visszalépni a szerződéstől.
(7) A teljesítési határidő betartása a Jampolo Kft. részéről feltételezi a Vevő szükséges együttműködési intézkedéseinek időben történő, teljes körű és szabályszerű végrehajtását, beleértve a nyomtatásra kész adatok és a nyomtatási engedély továbbítását a Vevő részéről, valamint a fizetés beérkezését, ill. hitelkártyával történő fizetés esetén a fizetés engedélyezését a hitelkártyát kibocsátó intézmény részéről, kivéve ha a Felek kivételes esetben számlára történő fizetésben állapodtak meg. Ha a nyomtatásra kész adatok, ill. a nyomtatási engedély csak 10:00 óra után érkezik be a Jampolo Kft.hez, a teljesítési határidő a következő munkanapon kezdődik.
(8) A fogyasztó fizetési késedelme esetén minden jogos felszólítás után 5 € felszólítási díj fizetendő. Vállalkozók és jogi személyek fizetési késedelem esetén kötelesek a magyar Polgári Törvénykönyv 6:155 § (1) bekezdése szerinti kamatokat megfizetni, valamint a Jampolo Kft. részére kifizetni a magyar Polgári Törvénykönyv 6:155 § (2) bekezdésében meghatározott 40 € (negyven euró) átalánydíjat a követelésbehajtás költségeire való tekintettel.
§ 17. Kockázatok átszállása
(1) Ha a Vevő vállalkozó vagy köztestület, az alábbi szabályozások érvényesek:
a) Az áru véletlen megsemmisülésének vagy megsérülésének kockázata a szállítást végző személynek történő átadás időpontjában (ehhez a rakodási művelet kezdete az irányadó) száll át a Vevőre. Ez attól függetlenül érvényes, hogy ki viseli a feladási költségeket, ill. akkor is, ha a szállítást saját dolgozók végzik. Ha a feladás vagy az átvétel a Vevő hibájából késik, a kockázat azon a napon száll át a Vevőre, amikor a szállítandó áru szállításra kész, és a Jampolo Kft. jelezte ezt a Vevő felé.
b) A Vevő kérésére, amennyiben azt külön jelzi legkésőbb a megrendeléssel egy időben, a Jampolo Kft. biztosítást köt a küldeményre a biztosítható károk ellen, a Vevő költségére.
c) Ha a szállítmány kézbesíthetetlen megjelöléssel visszaérkezik, a Jampolo Kft. nem köteles azt megőrizni a Vevő részére, kivéve ha a Vevő nem tehet a kézbesítési akadály felmerüléséről. A feladás szabályszerűségének ellenőrzése, a Vevő értesítése és egy megfelelő elszállítási határidő lejárta után Jampolo Kft. jogosult megsemmisíteni vagy egyéb módon hasznosítani a szállítmányt. Ez nem érinti a Jampolo Kft. térítési igényét, amennyiben a szállítmányt nem lehet más módon hasznosítani. Az ideiglenes megőrzés a Vevő kockázatára történik.
(2) Ha a Vevő fogyasztó, az áru véletlen megsemmisülésének vagy megsérülésének kockázata csak annak átadásával száll át a Vevőre. Az átadással egyenrangúnak számít, ha a Vevő késlekedik az átvétellel és ha a „Tárolás engedélyezése“ opció választása esetén az árut elhelyezték a megállapodás szerinti tárolóhelyen.
(3) Ha a Felek abban állapodtak meg, hogy az árut a Vevő szállítja el a Jampolo Kft. től, a Jampolo Kft. elszállításra készen elhelyezi az árut a megállapodás szerinti címen és értesíti a Vevőt arról, hogy az áru elszállításra kész. A Vevő köteles az értesítéstől számított egy héten belül elszállítani az árut. Ha késlekedik az áru elszállításával, a Jampolo Kft. jogosult egy megfelelő póthatáridőt kitűzni, és annak lejárta után az árut a Vevő költségére elküldeni a Vevőnek. A Jampolo Kft. a póthatáridő kitűzésekor felhívja a Vevő figyelmét a határidő elmulasztásának jogkövetkezményeire.
(4) A Jampolo Kft. akkor jogosult részszállítások teljesítésére, ha a részszállítás elfogadható a Vevő részéről a szerződésben meghatározott rendeltetési cél alapján, biztosítva van a fennmaradó áruk szállítása is, és a részszállítás nem okoz jelentős többletráfordítást vagy pótlólagos költségeket a Vevőnek (kivéve, ha a Jampolo Kft. magára vállalja a többletráfordítást vagy a pótlólagos költségeket). Ha a Vevő fogyasztó, az előző mondat érvényes azzal a kikötéssel, hogy a Jampolo Kft. teljes mértékben magára vállalja a pótlólag felmerülő költségeket (pl. feladási költségek).
§ 18. Tulajdonjog fenntartása
A Jampolo Kft. fenntartja magának a szállított áru tulajdonjogát a szerződésből eredő követelések teljes megfizetéséig.
§ 19. Beszámítás, visszatartás és engedményezés
(1) A fogyasztók és a Jampolo Kft.. jogosultak az egymással szemben fennálló lejárt pénzköveteléseiket a másik félnek címzett nyilatkozat megküldésével beszámítani.
(2) Vállalkozók és jogi személyek csak akkor jogosultak beszámításra és visszatartása igényeik alapján, ha az ellenkövetelések jogerősen megállapításra kerültek vagy nem vitatottak. A Jampolo Kft. jogosult beszámítani a vállalkozókkal vagy jogi személyekkel szemben fennálló követeléseit ez utóbbiak követeléseibe.
(3) A Vevő a jelen szerződésből eredő igényeit csak a Jampolo Kft. előzetes írásbeli hozzájárulásával ruházhatja át harmadik személyekre (engedményezheti). Ha a Vevő fogyasztó, a Jampolo Kft. saját igényeit csak a fogyasztó előzetes hozzájárulásával számíthatja be.
§ 20. Kellékszavatossági jog
(1) A kellékhiány miatti szavatossági igények kizártak abban az esetben, ha a hiba a Vevő által továbbított hibás, hiányos vagy egyéb szempontból nem megfelelő nyomtatási adatok miatt merült fel.
(2) A Vevő köteles a leszállított árukat haladéktalanul megvizsgálni. A Jampolo Kft. nem felel azokért a károkért, amelyek a Vevő részéről történt késedelmes hibabejelentésből adódnak.
(3) Ha a Vevő fogyasztó, a törvényes kellékszavatossági jog az irányadó.
(4) Ha a Vevő vállalkozó vagy jogi személy, a törvényes kellékszavatossági jog az irányadó a következő módosításokkal:
(i) A fenti személyek kötelesek haladéktalanul megvizsgálni a leszállított áruk minőségét és mennyiségét, és a nyilvánvaló kellékhiányokat haladéktalanul, de legkésőbb az áru kézhezvételétől számított tizennégy napon belül bejelenteni a Jampolo Kft. nél. A határidő betartásához elegendő a bejelentés időben történő elküldése. A kellékhiány bejelentése történhet írásban, email vagy telefax útján.
(ii) Ha a Vevő a nyilvánvaló (minőségi vagy mennyiségi) hiba miatti kellékhiányokat nem jelenti be a Jampolo Kft. nél, úgy tekintendő, hogy a Jampolo Kft. hibátlanul teljesített. Ebben az esetben a Vevő már nem jogosult kifogást emelni a nyilvánvaló kellékhiányok miatt.
(iii) A Jampolo Kft. az utólagos teljesítés keretében jogosult a nyomtatványokat vagy nyomtatási segédeszközöket a saját döntése szerint kijavítani vagy újra szállítani.
(iv) Szavatossági igények kizárólag a megállapodás szerinti termékminőségtől való jelentős eltérések vagy a termék használhatóságának jelentős mértékű akadályozása esetén állnak fenn. Különösen a nyomtatványok és nyomtatási segédeszközök termékleírásaiban szereplő szokásos tűréseket kell figyelembe venni.
(5) A megrendelt árumennyiséghez képest 5 %os túl vagy alulszállítás megengedett. Ennek oka lehet többek között selejtpapír, indító ívek, a további feldolgozást végző gépek kialakító példányai vagy a felső és alsó ívek termelésfüggő hulladéka, amelyeket nem válogatnak ki. A Jampolo Kft. köteles erről előre, legalább két nappal a szállítás előtt tájékoztatni a Vevőt. A Vevő ténylegesen szállított mennyiséget köteles megfizetni.
§ 21. Műszaki és kialakításbeli eltérések
(1) A nyomda.jampolo.com oldalon található ábrák eltérhetnek a tényleges termékektől. Az egyes böngészők eltérő beállításai, a korlátozott színmegjelenítések, a szokásos ingadozások vagy egyéb műszaki okok miatt adataink nem kötelezőek, de törekszünk arra, hogy minél hitelesebbek legyenek. Ezért a Jampolo Kft. nyomatékosan fenntartja magának az anyagminőséget, színt, súlyt, méreteket, kialakítást vagy egyéb jellemzőket érintő csekély mértékű eltérések jogát. A méretadatok szintén csak iránymutatóul szolgálnak, amelyek segítenek a Vevőnek a választásban. Hossz és szélességbeli tűréseket is megadtunk, mivel rugalmas anyagokkal dolgozunk. A méretadatok feltüntetése a különböző gyártóknál eltérő lehet. Eltérések lehetnek továbbá az egyes termékek és a különböző gyártók között. A nem megfelelő konfekcióméretek nem szolgálhatnak reklamáció alapjául. A nyomtatási minőség és a moshatóság nagymértékben függ a használt textíliától és annak felületétől, valamint az anyagok kikészítésétől. A nyomtatási minőség eltérései egy sorozaton belül, valamint a mérsékelt moshatóság a fenti kritériumok miatt nem szolgálhat reklamáció alapjául.
(2) Használati utasítás
A nyomtatott textíliákat nem szabad finom mosószerrel mosni. Az első mosásra legkorábban a nyomtatás utáni 14. napon kerüljön sor 30° Con, kifordítva a terméket. Ügyeljen arra, hogy a nyomtatott oldal nem vasalható. Egyebekben az áruhoz mellékelt mosási információkat kell figyelembe venni.
§ 22. Elévülés
(1) Ha a Vevő fogyasztó, igényeinek elévülése a törvényi előírásokhoz igazodik.
(2) Ha a Vevő vállalkozó vagy köztestület, kellékszavatossági igényei két éven belül évülnek el.
(3) Ha a Vevő vállalkozó vagy köztestület, egyéb kártérítési igényeinek vagy a ráfordítások megtérítésére vonatkozó igényeinek elévülési ideje szintén két év.
(4) Az elévülés az áru átvételével kezdődik.
§ 23. Átalány kötbérigények a vevővel szemben
Ez a pont vállalkozókra és közjogi személyekre vonatkozik.
(1) A Felek az alábbi esetekre fix összegű kártérítés, kárpótlás, ill. térítésfizetésben állapodnak meg (átalányigény):
a) A Jampolo Kft. határidő kitűzésével felmond a Vevőnek a Vevő együttműködési kötelezettségének megszegése, elsősorban hibátlan nyomtatási adatok megküldésének elmulasztása miatt;
b) A Jampolo Kft. határidő kitűzésével visszalép a szerződéstől a Vevő fizetési késedelme miatt;
c) A Jampolo Kft. azonnali hatállyal felmond a Vevőnek a nyomtatási adatokra vonatkozó előírások vétkes megszegése miatt;
d) A Jampolo Kft. egyéb, a Vevő terhére írható lényeges ok miatt felmond a Vevőnek;
e) A Vevő rendes felmondással felmondja a szerződést anélkül, hogy arra a Jampolo Kft. hibás magatartása indította volna, ill. anélkül, hogy bármilyen lényeges ok állna fenn.
(2) A fix összegű kötbérigény 15,00 és 25,00 € közötti bruttó megrendelési érték esetén 5,00 €, 25,00 és 500,00 € között 15,00 € és 500,00 € fölött 25,00 €. Ha vevőspecifikációk szerint nyomtatott termékek esetében a nyomtatási megbízást már teljesítették vagy olyan szakaszban van, amikor az automatizált nyomtatási folyamat már nem állítható le, az átalányigény összege a nettó megrendelési érték (vagyis az áfa nélküli megrendelési érték).
(3) A Vevő jogosult annak bizonyítására, hogy a Jampolo Kftnek semennyi vagy csak csekély mértékű kára, ill. költsége keletkezett, a térítés összege aránytalanul magas vagy egyéb szerzés áll fenn.
(4) A Jampolo Kft. jogosult annak bizonyítására, hogy nagyobb mértékű kára, ill. költsége keletkezett, vagy a méltányos térítés összege magasabb.
§ 24. A nyomtatáshoz használt anyagok tulajdonjoga, archiválás, szerzői jogok
(1) A nyomtatványok előállításához a Jampolo Kft. által legyártott és felhasznált anyagok tulajdonjoga, szerzői jogai és minden egyéb oltalmi jog a Jampolo Kft.ot illeti meg.
(2) A próbanyomatok, ill. példányok hat hónap után megsemmisítésre kerülnek, ha addig nem érkezik kifogás a Vevő részéről. A megküldött nyomtatási adatok a nyomtatott termékek elkészítése után törlésre kerülnek. A Jampolo Kft. jogosult, de nem kötelezett a megsemmisítésre és a törlésre.
(3) A Vevő garantálja, hogy birtokában van az elküldött adatok használati, továbbítási és közlési jogainak, különös tekintettel a szöveges és képes anyagokra. A szerződés teljesítéséhez szükséges mértékben használati jogot biztosít a Jampolo Kft.nek . Ezzel a Jampolo Kft. sokszorosítási jogot nyer ideiglenes tárolás és adatfeldolgozás céljából. Ezen kívül a Vevő egyedi esetekben, külön megállapodás alapján további használati jogokat biztosít a Jampolo Kft. nak.
(4) A Vevő köteles megtéríteni a Jampolo Kft.nek a harmadik személyek általi igénybevételből adódó, oltalmi vagy egyéb jogok megsértése miatt felmerült károkat, kivéve ha azokért nem felelős. A Vevő mentesíti a Jampolo Kft.t minden olyan hátrány alól, amelyek harmadik személyek általi igénybevételből adódóan a Vevő terhére írható, kárt okozó magatartás miatt keletkeztek.
§ 25. Titoktartás
(1) Üzleti és üzemi titkokat, valamint az üzleti kapcsolatból származó vagy a másik félre vonatkozó bizalmas információkat a felek nem hozhatnak harmadik személyek tudomására. Ez a rendelkezés a szerződéses jogviszony lejárta után is érvényben marad.
(2) Olyan sajtónyilatkozatok, tájékoztatások és egyéb anyagok közzététele, amelyekben az egyik szerződő fél a másikra hivatkozik, csak előzetes írásbeli hozzájárulás (email, telefax, levél) után engedélyezett. Ettől függetlenül a Jampolo Kft. megnevezheti a Vevőt referenciavevőként, és a teljesített szolgáltatásokat önreklám keretében sokszorosíthatja és terjesztheti, valamint nyilvánosan közölheti, hozzáférhetővé teheti és hivatkozhat azokra, kivéve ha a Vevő érvényesíteni tudja ezzel ellentétes, jogos érdekét.
§ 26. Záró rendelkezések
(1) A szerződéskötésre a magyar jog érvényes, az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről szóló ENSZ egyezmény kizárásával.
(2) Arra az esetre, ha a Vevő vállalkozó vagy közjogi személy, a felek megállapodnak abban, hogy a jelen szerződésből eredő vagy azzal összefüggésben felmerülő valamennyi jogvita teljesítési helye és illetékessége Budapest. A kizárólagos illetékességet a Magyar Ipari és Kereskedelmi Kamara mellett működő állandó választott bíróság gyakorolja. Az eljárás nyelve a magyar nyelv. Mindkét fél jogosult egy választott bírót delegálni a választott bírók listájáról, akik a választott bírók eljáró tanácsának elnökét megválasztják.
(3) A jelen szerződésben nem szabályozott kérdésekre a magyar jogszabályok, első sorban a magyar Polgári Törvénykönyv előírásai alkalmazandók.
(4) A jelen Általános Szerződési Feltételek vagy egyéb megállapodások valamely rendelkezésének hatálytalansága vagy hatálytalanná válása nem érinti a többi rendelkezés vagy megállapodás hatályát.
(5) A Vevő kijelenti, hogy a jelen ÁSZF valamennyi rendelkezését megértette és tudomásul vette, és azt mint akaratával mindenben megegyezőt írja alá.
Kelt: Kecskemét, 2018.11.20.
Elállási jogának érvényesítéséhez tájékoztatni kell bennünket egyértelmű módon (pl. postai úton, e-mailben), hogy saját döntése alapján a szerződéstől eláll. Ehhez használhatja a mellékelt nyomtatványt, de annak használata nem kötelező. Az elállási jog érvényesítéséhez elegendő, ha az elállási joghoz biztosított határidő lejárta előtt elküldi nekünk az elállással kapcsolatos döntését:
Jampolo printShop
e-mail: sales@jampolo.com
ügyfélszolgálat: +36 76 418 502
Elállási/Felmondási nyilatkozat [minta]
Alulírott/ak (*) kijelentem/kijelentjük (*), hogy gyakorlom/gyakoroljuk (*) elállási/felmondási jogomat/jogunkat (*) az alábbi termék/ek (*) adásvételére vagy az alábbi szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés tekintetében:
 Megrendelés dátuma (*)/kézhezvétel dátuma (*):
Szerződéskötés időpontja (*)/átvétel időpontja (*):
 Fogyasztó(k) neve:
 Fogyasztó(k) címe:
 Fogyasztó(k) aláírása (csak papíralapú eljárás esetén)
(*) A felesleges rész törlendő.


text:
Időpont foglalás kezelőirodákhoz | Fővárosi Törvényszék
E menüpontban nyílik lehetőség arra, hogy az iratbetekintésre jogosultak, ügyintéző közreműködése nélkül egyszerűen és gyorsan általuk választott szabad időszakot foglaljanak le iratbetekintési joguk várakozás nélküli személyes gyakorlásához.
Az időpont foglalás jelentősége
Minden bírósági eljárásban félként (felperesként, alperesként vagy terheltként) résztvevő személlyel szemben elvárás, hogy a tárgyaláson lehetőségeihez képest felkészülten vegyen részt annak érdekében, hogy a bíróság azt az alapvető kötelezettségét teljesíthesse, hogy az eljárásokat törvényes és megalapozott döntéssel, a szükséges időn belül zárja le. Ha két tárgyalási forduló között hosszabb idő telik el, akkor a tárgyalásokra való felkészülés egyik kézenfekvő módja az eljárás iratainak tanulmányozása.
Mikor lehet hasznos az eljárás iratainak tanulmányozása?
- Ha két tárgyalási forduló között hosszabb idő telik el.
- Ha két tárgyalási forduló között a fél számára ismeretlen iratok csatolására kerülhet sor.
Az időpontfoglalás menete
Az időpont foglaló szolgáltatást Ügyfélkapus azonosítás segítségével, sikeres bejelentkezést követően lehet igénybe venni. Az első belépéskor egy regisztrációs űrlapot kell kitölteni, amely az Ügyfélkapus belépési jogosultság ellenőrzésére szolgál. A beírt adatoknak meg kell egyezniük az Ügyfélkapus regisztrációs során megadottakkal. A szolgáltatás későbbi igénybevételekor erre már nem lesz szükség.
Az időpont foglalás célja lehet iratbetekintés illetve iratkiadás-másolatkérés. A szolgáltatást annak a kezelőirodának a megnevezése alatt kell megjelölni, amelyiknél a megtekinteni kívánt ügyiratot kezelik. Ezt követően egy naptári felület használatával történik az alkalmas időpont kiválasztása. A foglalás és a választott időpont között legalább két munkanapnak kell lennie. A szolgáltatás igénybe vételére 30, 60 vagy 90 perc foglalható le. Kötelező megadni az ügyszámot (polgári ügyben pl. 1.P.123456/2012). Büntető ügyekben továbbá azt is, hogy milyen minőségben jár el az ügyben, illetve vagy a vádlott nevét vagy az ügyészi számot.
A foglalási igény elküldését követően egy visszaigazoló e-mailt fog kapni, amelynek a tárgyában „Időpontfoglalás visszaigazolás” olvasható. Ez annak az igazolása, hogy kérelmét befogadtuk. A kezelőirodán munkatársaink ellenőrzik az iratbetekintési jogosultságot és megvizsgálják, hogy a kiválasztott időpontban van-e ismert akadálya az irattanulmányozásnak, másolatkérésnek. Ha nincs ismert akadály, akkor az időpontfoglalást munkatársunk elfogadja, egyébként a kérelmet elutasítja. Ön mindkét esetben válaszüzenetet fog kapni az ügyfélkapus bejelentkezéshez használt e-mail címre.
Amennyiben a lefoglalt időpontban előreláthatóan mégsem tud megjelenni, lehetősége van az időpont törlésére.
Önnek a jóváhagyott időpontban a sorszámosztó terminálnál az elfogadó e-mailben is szereplő PIN kód beadásával jegyet kell kérnie. Jegyet kiadni az időpont előtt legfeljebb 10 perccel tudunk. Amennyiben több mint 10 percet késik, időpontja automatikusan törlődik!
Az iratbetekintésre vonatkozó szabályok
Az iratbetekintésre jogosultak körét és a joggyakorlás terjedelmét a polgári eljárások vonatkozásában a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.), a büntetőeljárások vonatkozásában pedig a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (Be.)határozza meg. (E törvények a www.njt.hu internetes címen érhetők el.)
A Pp. 119. §-a értelmében a felek, az ügyész és a perben részt vevő egyéb személyek, valamint azok képviselői a per iratait - a határozatok tervezeteinek és az esetleges különvéleménynek a kivételével - a per bármely szakaszában külön engedély nélkül megtekinthetik. Olyan tárgyalásról készült jegyzőkönyvet azonban, amelyről a nyilvánosságot minősített adat megőrzése végett zárták ki, illetve a minősített adatot tartalmazó egyéb okiratot megtekinteni is csak a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott engedély, valamint az abban meghatározott szabályok alapján a bíróság elnöke által megállapított feltételek mellett szabad. Az iratbetekintési jog az üzleti titkot, hivatásbeli titkot vagy a külön törvényben meghatározott, eddig nem említett más titkot tartalmazó iratok esetében - a titok megtartásának kötelezettségét tartalmazó, írásba foglalt nyilatkozat megtétele mellett -, az eljáró bíró által megállapított rendben és szabályok szerint gyakorolható. Ha azonban a titoktartás alóli felmentés megadására jogosult határidőben az üzleti titkot vagy hivatásbeli titkot tartalmazó irat megismeréséhez nem járult hozzá, a bíróságon és a jegyzőkönyvvezetőn (leírón) kívül az irat ezen titkot tartalmazó részét más nem tekintheti meg. A feleken, az ügyészen és a perben részt vevő egyéb személyeken, valamint azok képviselőin túl az eljárásról felvilágosítás annak adható, akinek az eljárás lefolytatásához, illetve annak eredményéhez jogi érdeke fűződik. E személyek esetében az iratbetekintést a jogi érdek igazolását követően az eljáró bíróság elnöke engedélyezheti.
A Be. 253. §-a értelmében - ha a törvény másképp nem rendelkezik, - a büntetőeljárás során keletkezett iratokat - ideértve az ügyben eljárt ügyész és nyomozó hatóság által beszerzett, illetőleg a büntetőeljárásban részt vevő személyek által benyújtott, vagy becsatolt iratokat is - az ügyész, a vádlott, a védő és a sértett megtekintheti, kérelmükre azokat a bíróság a hivatalos helyiségében történő elolvasásra átadja. E kérelem teljesítése azonban nem veszélyeztetheti a tárgyalás folytonosságát és a bíróság munkáját, nem járhat az összefűzött iratok megbontásával, sérelmével. A tárgyalási határnapon és az azt megelőző munkanapon a kérelem csak a tanács elnökének kifejezett engedélyével teljesíthető. A Be. 74/B. §-a értelmében az ügyészen, a vádlotton, a védőn és a sértetten túl az eljárásról felvilágosítás annak adható, akinek az eljárás lefolytatásához, illetőleg annak eredményéhez jogi érdeke fűződik. E személyek esetében az iratok megtekintését az ehhez fűződő jogi érdek igazolása után Az eljáró bíróság elnöke engedélyezheti.
Az iratok tanulmányozásának lehet a bíróság működésével összefüggő olyan technikai akadálya is, ami nem jogszabályon alapul. Értelemszerűen nem minősül a joggyakorlás korlátozásának, ha az arra jogosult iratbetekintési jogát azért nem gyakorolhatja, mert az ügyirat bíróság vagy hatóság megkeresése nyomán, szakvélemény készítése céljából, felkészülés vagy határozat írásba foglalása miatt, stb. nem áll rendelkezésre.
Az időpont foglalással elfogadott feltételek
Az Ügyfélcentrum az iratbetekintési jog gyakorlásának megkönnyítése érdekében biztosítja az időpont foglalás lehetőségét. A várakozás nélküli joggyakorlás és az irat rendelkezésre bocsátása többlet szolgáltatásként illeti meg azokat az ügyfeleket, akik általuk választott időpontban kívánnak iratbetekintési jogukkal élni. E többletszolgáltatások biztosítása mellett azonban minden időpontot foglaló ügyfél köteles az időpont foglalásra vonatkozó szabályokat betartani. Köteles tudomásul venni, hogy amennyiben az előre lefoglalt időszak kezdetétől számított 10 percen belül nem jelenik meg a kezelőirodában, úgy foglalását a kezelőiroda érvénytelennek tekinti és a foglalással járó soronkívüliségét elveszti. Köteles továbbá tudomásul venni azt is, hogy a foglalásban választott időszak végén az irattanulmányozást köteles befejezni és helyét a következő ügyfélnek átadni. Azonban akár a soronkívüliség elvesztése esetén, akár a foglalt időszak lejártát követően– a foglalással nem rendelkező ügyfelekkel azonos módon sorszám kérését követően, félfogadási időben – irattanulmányozási jogát továbbra is gyakorolhatja.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2011. évi CLXXIX. törvény a nemzetiségek jogairól – Kérdések És Válaszok
1 2011. évi CLXXIX. törvény
2 a nemzetiségek jogairól1
2.2.1 Alapvető rendelkezések
2.2.2 Értelmező rendelkezések
2.4 A nemzetiségek alapvető jogai
2.6 Egyéni nemzetiségi jogok
2.8 Közösségi nemzetiségi jogok
2.9 IV/A. Fejezet11
2.10 A nemzetiségek részvétele az országgyűlés munkájában12
2.12 A nemzetiségek oktatási, kulturális és média jogai
2.12.1 A nemzetiségek oktatási önigazgatása
2.12.2 A nemzetiségek kulturális önigazgatása
2.12.3 A nemzetiségek médiatartalom-szolgáltatással összefüggő jogai
2.13 VI. Fejezet31
2.14 A nemzetiségi önkormányzat32
2.14.1 A nemzetiségek önkormányzatai
2.14.2 A nemzetiségi önkormányzati képviselők
2.14.3 A választójog
2.14.4 A választókerületek
2.14.5 A választás kitűzése
2.14.6 A jelölés
2.14.7 A szavazás
2.14.8 Az eredmény megállapítása
2.14.9 A megüresedett mandátum betöltése
2.14.10 Az időközi választás
2.14.11 Az átalakult nemzetiségi önkormányzat
2.14.12 A nemzetiségi önkormányzat, a képviselő-testület megbízatásának keletkezése és megszűnése
2.14.13 A nemzetiségi önkormányzat jogállása, jogai és kötelezettségei
2.14.14 A nemzetiségi önkormányzat együttműködése az állami és a helyi önkormányzati szervekkel
2.14.15 A nemzetiségi önkormányzat működése
2.14.16 A nemzetiségi önkormányzati képviselő
2.14.17 A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség
2.14.18 A nemzetiségi önkormányzat bizottságai
2.14.19 A nemzetiségi önkormányzat elnöke, elnökhelyettese és tagja
2.14.20 A nemzetiségi önkormányzat tisztségviselőjének és tagjának összeférhetetlensége
2.14.21 A méltatlanság
2.14.22 A nemzetiségi önkormányzat elnökének, elnökhelyettesének, képviselőjének, bizottsága elnökének és tagjának díjazása
2.14.23 A nemzetiségi önkormányzatok feladat- és hatásköre
2.14.24 Az országos nemzetiségi önkormányzat
2.14.25 Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal feladatai
2.14.26 Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal vezetője
2.15 VII. Fejezet
2.16 A nemzetiségi közügyek ellátásának gazdasági alapjai
2.16.1 A nemzetiségi önkormányzatok vagyona, bevételei, gazdálkodása
2.16.2 A gazdálkodás és az állami támogatások felhasználásának ellenőrzése
2.17 VIII. Fejezet81
2.18 A nemzetiségi önkormányzat megszűnése82
2.18.1 A jogutódlás és az ideiglenes vagyonkezelés
2.18.2 Elszámolás az önkormányzat és a képviselő-testület, közgyűlés megszűnése esetén
2.20 A nemzetiségi önkormányzatok társulásai
2.20.1 Társult nemzetiségi önkormányzati testület
2.21 X. Fejezet
2.22 A nemzetiségi önkormányzatok törvényességi felügyelete
2.23 XI. Fejezet
2.24 A nemzetiségi önkormányzatok és a központi állami szervek kapcsolata
2.25 XII. Fejezet
2.26 Záró rendelkezések
2.26.1 Felhatalmazó rendelkezés
2.26.2 Hatályba léptető rendelkezés
2.26.3 Az Alaptörvény sarkalatosságra vonatkozó követelményeknek való megfelelés
2.26.4 Átmeneti rendelkezések
2.26.5 Módosító rendelkezések
2.26.6 Hatályon kívül helyező rendelkezések
2.27 1. melléklet a 2011. évi CLXXIX. törvényhez
2.28 2. melléklet a 2011. évi CLXXIX. törvényhez
2.28.1 Vagyon-, jövedelem- és gazdasági érdekeltségi nyilatkozat a nemzetiségi önkormányzati képviselő (elnök, elnökhelyettes), valamint a vele közös háztartásban élő házastársa vagy élettársa és gyermeke számára
2.28.1.1 A. Rész
2.28.1.2 VAGYONI NYILATKOZAT
2.28.1.2.1 I. Ingatlanok
2.28.1.2.2 II. Nagy értékű ingóságok
2.28.1.2.3 III. Tartozások
2.28.1.2.4 IV. Egyéb közlendők
2.28.1.3 B. Rész
2.28.1.4 JÖVEDELEMNYILATKOZAT
2.28.1.5 C. Rész
2.28.1.6 GAZDASÁGI ÉRDEKELTSÉGI NYILATKOZAT
14.3 az 50-72. § alkalmazásában nemzetiségi szervezet: a párt és a szakszervezet kivételével a civil szervezetek bírósági nyilvántartásában szereplő olyan egyesület, amelynek alapszabályában rögzített célja az e törvény szerinti, konkrétan megjelölt nemzetiség képviselete;
(3)7 Az Országgyűlésben a nemzetiséghez tartozó képviselő és a nemzetiségi szószóló az anyanyelvét is használhatja.
(2)9 A nemzetiséghez tartozó személynek joga van saját és gyermeke utónevének saját nemzetiségének megfelelő megválasztásához és nemzetisége nyelvének szabályai szerinti anyakönyveztetéséhez.
(3)10 Kérésre a személyazonosító igazolvány a nemzetiséghez tartozó személy nevét – az anyakönyvi bejegyzésben foglaltnak megfelelően – nemzetisége nyelvén is tartalmazza. Jogszabály lehetővé teheti, hogy más hatósági igazolvány a nemzetiséghez tartozó személy nevét – az anyakönyvi bejegyzésben foglaltnak megfelelően – nemzetisége nyelvén is tartalmazza.
IV/A. Fejezet11
A nemzetiségek részvétele az országgyűlés munkájában12
21/A. §13 A nemzetiségek képviseletét az Országgyűlésben:
21/B. §14 (1) A nemzetiségi képviselő és a nemzetiségi szószóló tevékenységét nemzetiségi közössége és a magyarországi nemzetiségek érdekében végzi.
(3)15 A nemzetiséghez tartozó gyermek – törvényes képviselője döntésétől függően – nemzetiségi anyanyelvű, vagy nemzetiségi kétnyelvű óvodai nevelésben, illetve nemzetiségi anyanyelvű, nemzetiségi kétnyelvű, vagy nemzetiségi nyelvoktató iskolai nevelésben-oktatásban, kiegészítő nemzetiségi nevelés-oktatásban vagy roma nemzetiségi köznevelésben jogosult részt venni. A roma nemzetiségi óvodai nevelés, iskolai nevelés-oktatás folyhat kizárólag magyar nyelven, de a gyermek törvényes képviselőjének igénye alapján az intézményfenntartó köteles biztosítani a roma nyelv (romani, illetve beás) oktatását is. A 14. életévét betöltött, nem cselekvőképtelen gyermek esetében a gyermek törvényes képviselője e döntési jogát a gyermekkel közösen gyakorolja, a köznevelési intézménybe történő beiratkozáskor.
(5)16 A településen meg kell szervezni és fenn kell tartani a nemzetiségi óvodai nevelést, továbbá a nemzetiségi iskolai nevelés-oktatást – a roma nemzetiség esetében a (3) bekezdés szerinti igénynek megfelelően – ha ezt ugyanahhoz a nemzetiséghez tartozó nyolc (gyermek) tanuló törvényes képviselője a fenntartótól kérte, és az óvodai csoport, iskolai osztály a nemzeti köznevelésről szóló törvény rendelkezései alapján megszervezhető.
(6)17 Ha a tanulólétszám nem teszi lehetővé a nemzetiségi iskolai nevelés-oktatás egy településen belüli megszervezését, az érintett országos önkormányzat kezdeményezésére a feladatellátásra köteles szerv megteremti a kiegészítő nemzetiségi nevelés-oktatás feltételeit. A kiegészítő nemzetiségi nevelés-oktatást az országos nemzetiségi önkormányzat maga is megszervezheti. Amennyiben az országos nemzetiségi önkormányzat a nevelés-oktatás megszervezését nem vállalja, azt az érintett térség egyik területi, ennek hiányában a települési nemzetiségi önkormányzata is megszervezheti.
24. § (1)18 A nemzetiségi önkormányzat – a köznevelési törvényben és az államháztartás működési rendjéről szóló jogszabályokban meghatározottak szerint – köznevelési intézményt létesíthet és tarthat fenn, illetve az e törvényben meghatározott rendben átveheti a más szerv által létesített köznevelési intézmény fenntartói jogát.
(2)19 A nemzetiségi önkormányzat által fenntartott köznevelési intézmény és többcélú intézmény vezetőjét az oktatásért felelős miniszter egyetértésével a fenntartó bízza meg, a munkáltatói jogokat a fenntartó gyakorolja. A miniszter az egyetértését csak jogszabálysértés esetén tagadhatja meg.
25. § (1)20 Állami, önkormányzati feladatot ellátó intézmény esetében az országos nemzetiségi önkormányzat kezdeményezésére át kell adni az országos nemzetiségi önkormányzat részére annak az országos vagy térségi beiskolázású köznevelési intézménynek a fenntartói jogát, amely alapító okirata alapján nemzetiségi feladatot lát el, és a gyermekek, tanulók legalább hetvenöt százaléka részt vesz a nemzetiségi óvodai nevelésben, iskolai nevelésben-oktatásban, illetve kollégiumi ellátásban részesül. A kezdeményezéshez csatolni kell az érintett intézmény óvodaszékének, iskolaszékének, ennek hiányában szülői szervezetének (közösségének) és diákönkormányzatának, továbbá az adott nemzetiség érintett települési és területi nemzetiségi önkormányzatának a véleményét.
(2)21 A települési nemzetiségi önkormányzat megkeresésére – az országos nemzetiségi önkormányzat egyetértése esetén – az intézmény helyi önkormányzati, állami fenntartója átadhatja a települési nemzetiségi önkormányzatnak annak a köznevelési intézménynek a fenntartói jogát, amely alapító okirata alapján nemzetiségi feladatot lát el, és a gyermekek, tanulók legalább hetvenöt százaléka részt vesz a nemzetiségi óvodai nevelésben, iskolai nevelésben-oktatásban, illetve kollégiumi ellátásban részesül. A kezdeményezéshez csatolni kell az érintett intézmény óvodaszékének, iskolaszékének, ennek hiányában szülői szervezetének (közösségének), diákönkormányzatának, továbbá az adott nemzetiség érintett területi nemzetiségi önkormányzatának a véleményét.
(4)22 Különösen indokolt esetben az országos nemzetiségi önkormányzat – az oktatásért felelős miniszter engedélyével – átveheti az országos vagy térségi feladatot el nem látó, nemzetiségi anyanyelvű, illetve nemzetiségi két tanítási nyelvű intézmény, továbbá a roma nemzetiségi intézmény fenntartását, valamint az adott nemzetiség országos feladatot is ellátó nemzetiségi nyelvoktató intézményét. A kezdeményezéshez csatolni kell az érintett intézmény iskolaszékének, ennek hiányában szülői szervezetének (közösségének) és diákönkormányzatának, továbbá az adott nemzetiség érintett települési és területi nemzetiségi önkormányzatának a véleményét. A miniszter az átadást akkor engedélyezi, ha
(5)23 A nevelési-oktatási intézmény átadására az átadó és az átvevő között írásbeli megállapodás alapján kerülhet sor.
(6)24 A fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont ingyenesen – a 125. § (5) bekezdésében foglalt kivétellel – az átvevő vagyonkezelésébe kell adni mindaddig, amíg a köznevelési közfeladatnak az átvevő részéről történő ellátása az adott ingatlanban meg nem szűnik.
(8)25 A 24. § (1) bekezdés, az (1)-(2) bekezdés és (4) bekezdés szerinti, továbbá a nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti fenntartói jog átvétele esetén megkötött írásbeli megállapodást a felek a nemzeti köznevelésről szóló törvénynek az egyházi köznevelési intézményre vonatkozó szabályai szerinti tartalommal kötik meg.
26. § (1)26 Az országos nemzetiségi önkormányzatok esetében a nemzetiségi óvodai nevelés, iskolai, kollégiumi nevelés-oktatás, valamint a helyi nemzetiségi önkormányzatok esetében a nemzetiségi iskolai, kollégiumi nevelés-oktatás finanszírozása a nevelési-oktatási feladatot ellátó egyházi jogi személyekre vonatkozó szabályokkal azonosan történik.
27. §27 Ha jogszabály a nemzetiségi önkormányzat részére valamely döntés meghozatalánál a közneveléssel kapcsolatos ügyben véleményezési vagy egyetértési jogot biztosít, a nyilatkozat megtételére – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – harminc nap áll rendelkezésre. A határidő – bármely érdekeltnek a másik félhez intézett nyilatkozata alapján – egy alkalommal további 30 nappal meghosszabbodik. A határidő jogvesztő. Ha a nemzetiségi önkormányzat az egyetértését nem adta meg, az érdekelt kezdeményezésére az egyetértési nyilatkozat pótlásáról a nemzetiségi önkormányzat székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes eljárásban harminc napon belül dönt. Az eljárás költségeit – ide értve a szakértő díjazását is – az viseli, akinek az egyetértés megszerzéséhez érdeke fűződik.
35. §28 Ha jogszabály a nemzetiségi önkormányzat részére valamely döntés meghozatalánál a nemzetiségi kulturális önigazgatással kapcsolatos ügyben véleményezési vagy egyetértési jogot biztosít, a nyilatkozat megtételére – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – harminc nap áll rendelkezésre. A határidő – bármely érdekeltnek a másik félhez intézett nyilatkozata alapján – egy alkalommal további harminc nappal meghosszabbodik. A határidő jogvesztő. Ha a nemzetiségi önkormányzat az egyetértését nem adta meg, az érdekelt kezdeményezésére az egyetértési nyilatkozat pótlásáról a nemzetiségi önkormányzat székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróság nemperes eljárásban harminc napon belül dönt. Az eljárás költségeit – ide értve a szakértő díjazását is – az viseli, akinek az egyetértés megszerzéséhez érdeke fűződik.
(3)29 A kulturális feladat átadásával együtt a feladat ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont ingyenesen – a 125. § (5) bekezdésében foglalt kivétellel – az átvevő vagyonkezelésébe kell adni mindaddig, amíg a kulturális közfeladatnak az átvevő részéről történő ellátása az adott ingatlanban meg nem szűnik.
A nemzetiségi önkormányzat32
53. § (1) A választáson választó, aki a nemzetiségi névjegyzékben szerepel. A nemzetiségi névjegyzékbe kérelmére fel kell venni azt a magyar állampolgárt, aki33
(2)39 Az (1) bekezdés szerinti kötelezettségének teljesítése érdekében a helyi önkormányzat harminc napon belül biztosítja a rendeltetésszerű helyiséghasználatot. A települési önkormányzat a települési nemzetiségi önkormányzattal, a területi önkormányzat a területi nemzetiségi önkormányzattal a helyiséghasználatra, a további feltételek biztosítására és a feladatok ellátására vonatkozóan megállapodást köt. A megállapodást minden év január 31. napjáig, általános vagy időközi választás esetén az alakuló ülést követő harminc napon belül felül kell vizsgálni. A helyi önkormányzat és a nemzetiségi önkormányzat szervezeti és működési szabályzatában rögzíti a megállapodás szerinti működési feltételeket, a megállapodás megkötését, módosítását követő harminc napon belül.
(2)42 Ha jogszabály az e törvényben meghatározott tárgykörökön túl egyéb tárgyban ír elő együttműködési kötelezettséget, és a feladatkörében eljáró állami, önkormányzati szerv, egyházi jogi személy az előírt egyetértés, vélemény hiányában hoz döntést, határozatot, vagy vélemény hiányában alkot jogszabályt, az érintett nemzetiségi önkormányzat kezdeményezésére a felettes szerv, illetve a fővárosi és megyei kormányhivatal a döntést soron kívül megvizsgálja és megteszi a szükséges intézkedéseket. A nemzetiségi jogok sérelmére hivatkozással a nemzetiségi önkormányzat közvetlenül is bírósághoz fordulhat, kezdeményezése a megtámadott döntés végrehajtására halasztó hatályú.
88. § (1)43 Az alakuló ülésen a nemzetiségi önkormányzat a testületének tagjai közül megválasztja az önkormányzat elnökét, elnökhelyettesét, bizottsága tagjait, megalkotja szervezeti és működési szabályzatát, dönt a tiszteletdíjakról, illetményekről. Az országos önkormányzat egy-négy elnökhelyettest választ.
95. § (1)44 A testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet az ülésen használt tárgyalási nyelven vagy – testületi döntés alapján – magyar nyelven kell elkészíteni. A jegyzőkönyv közokirat.
(3)45 A jegyzőkönyvet az ülést levezető elnök és a testület által a képviselők közül kijelölt jegyzőkönyv-hitelesítő írja alá. A települési nemzetiségi önkormányzat elnöke a jegyzőkönyvet az ülést követő tizenöt napon belül megküldi a fővárosi és megyei kormányhivatalnak, valamint a helyi önkormányzat által a 80. § szerinti megállapodásban megjelölt személynek.
98. § (1)46 A nemzetiségi önkormányzat testülete a megbízatásának lejárta előtt név szerinti szavazással, minősített többségű döntéssel kimondhatja a feloszlását.
(3)48 A nemzetiségi önkormányzati képviselő a testületi üléseken jelnyelvet, illetve az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhat.
106. § (1)49 Nem lehet a helyi nemzetiségi önkormányzat elnöke a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagja, az alapvető jogok biztosa és helyettese, az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke és számvevője, állami vezető, központi államigazgatási szerv kormánytisztviselője, a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke, a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke és a pénzügyi békéltető testületi tag, továbbá a Magyar Nemzeti Bank fizetési, elszámolási, és értékpapír-elszámolási rendszerek felvigyázásával, a makroprudenciális politika kialakításával, a szanálási hatósági feladatok ellátásával és a pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatköréhez kapcsolódó feladatot ellátó alkalmazottja, a fővárosi és megyei kormányhivatalt vezető kormánymegbízott, a területi vagy helyi államigazgatási szervnek az a kormánytisztviselője, állami tisztviselője, akinek feladatkörébe az adott települési, területi nemzetiségi önkormányzatot érintő ügyek tartoznak, és illetékessége a helyi nemzetiségi önkormányzatra kiterjed, a területileg illetékes helyi önkormányzat jegyzője, főjegyzője, polgármesteri vagy közös önkormányzati hivatalának köztisztviselője, bíró, ügyész, közjegyző, bírósági végrehajtó, a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja, a területileg illetékes területfejlesztési tanács munkaszervezetének tagja, az, aki ugyanannál a helyi nemzetiségi önkormányzatnál a helyi nemzetiségi önkormányzat által létesített vagy fenntartott intézmény, gazdasági társaság vezetője, vezető tisztségviselője.
(3)50 Nem lehet az országos nemzetiségi önkormányzat elnöke a köztársasági elnök, az Alkotmánybíróság tagja, az alapvető jogok biztosa és helyettese, az Állami Számvevőszék elnöke, alelnöke és számvevője, állami vezető, központi államigazgatási szerv kormánytisztviselője, a Magyar Nemzeti Bank elnöke, alelnöke, a Pénzügyi Békéltető Testület elnöke és a pénzügyi békéltető testületi tag, továbbá a Magyar Nemzeti Bank fizetési, elszámolási, és értékpapír-elszámolási rendszerek felvigyázásával, a makroprudenciális politika kialakításával, a szanálási hatósági feladatok ellátásával és a pénzügyi közvetítő rendszer felügyeletével kapcsolatos feladatköréhez kapcsolódó feladatot ellátó alkalmazottja, a fővárosi és megyei kormányhivatalt vezető kormánymegbízott, a területi vagy helyi államigazgatási szervnek az a kormánytisztviselője, állami tisztviselője, akinek feladatkörébe az adott nemzetiségi önkormányzatot érintő ügyek tartoznak, helyi önkormányzat jegyzője, polgármesteri vagy közös önkormányzati hivatalának köztisztviselője, bíró, ügyész, közjegyző, bírósági végrehajtó, a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatal hivatásos állományú tagja, a területfejlesztési tanács munkaszervezetének tagja, az, aki ugyanannál az országos nemzetiségi önkormányzatnál az országos nemzetiségi önkormányzat által létesített vagy fenntartott intézmény, gazdasági társaság vezetője, vezető tisztségviselője, az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal munkavállalója, vagy a hivatallal munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személy.
(6) Az elnök az összeférhetetlenségét, vagy a megbízatás megszűnését megállapító képviselőtestületi, közgyűlési határozat felülvizsgálatát kérheti – jogszabálysértésre hivatkozással – a határozat kézhezvételétől számított 8 napon belül a törvényszéktől.
(8)51 A fővárosi és megyei kormányhivatal a törvényszéknél kezdeményezheti az elnök összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület, közgyűlés nem dönt az összeférhetetlenségről vagy döntése jogszabálysértő. A törvényszék eljárására a (7) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a törvényszék döntése ellen – annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül – az elnök, illetve a fővárosi és megyei kormányhivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a Kúria nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz.
(9)52 Az összeférhetetlenségre vonatkozó rendelkezéseket az elnökhelyettesre és a nemzetiségi önkormányzati képviselőre is alkalmazni kell azzal, hogy nemzetiségi önkormányzati képviselő lehet az is, aki ugyanannál a nemzetiségi önkormányzatnál a nemzetiségi önkormányzat által létesített vagy fenntartott intézmény vezetője.
(11)54 Az országos nemzetiségi önkormányzat főállású elnöke, elnökhelyettese tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti, jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével egyéb, munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem létesíthet, más kereső foglalkozást nem folytathat, és e tevékenységet nem végezheti gazdasági társaság személyesen közreműködő tagjaként, egyéb tevékenységéért díjazást nem fogadhat el.
107. § (1)55 Méltatlanság miatt a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete, közgyűlése megszünteti annak az önkormányzati képviselőnek a megbízatását,
(2)56 A képviselő köteles az (1) bekezdés b)-c) pontban foglaltakról, a jogerős ítélet kézhezvételétől, illetve az (1) bekezdés a)-c) pontban foglaltak beálltától számított három napon belül tájékoztatni a képviselő-testületet, közgyűlést, az illetékes választási bizottságot és a fővárosi és megyei kormányhivatalt.
(3)57 A települési nemzetiségi önkormányzat elnökének tiszteletdíja nem lehet magasabb, mint a mindenkori közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap kétszerese, ha köznevelési intézményt is tart fenn az önkormányzat, akkor a mindenkori közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap négyszerese, a területi nemzetiségi önkormányzat elnökének tiszteletdíja nem lehet magasabb, mint a mindenkori közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap négyszerese, ha köznevelési intézményt is tart fenn az önkormányzat, akkor a mindenkori közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap hatszorosa, a természetbeni juttatás pedig az illetményalappal megegyező mértékű.
110. § (1)58 Az országos önkormányzat által az elnök és elnökhelyettes részére megállapított illetmény összege nem lehet magasabb a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap tizennyolcszorosánál.
a)59 elnök és elnökhelyettes esetében a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap tizenkétszeresénél,
d)60 a használatába adott, tulajdonba vagy vagyonkezelésbe vett, egyéb módon rendelkezésére bocsátott állami vagy önkormányzati vagyon kezelésére, használatára, működtetésére vonatkozó szabályokat, továbbá e körben megköti a szükséges megállapodásokat,
d)61 költségvetéséről és zárszámadásáról,
f)62 a képviselt közösség kulturális autonómiájának megerősítése érdekében a közösség önszerveződésének szervezési és működtetési feladatok ellátásával történő támogatása, kapcsolattartás a képviselt közösség helyi nemzetiségi civil szervezeteivel, szerveződéseivel, a helyi nemzetiségi önkormányzat területén működő vallási közösségekkel,
117. § (1)63 Az országos nemzetiségi önkormányzat a 113. §-ban foglaltak szerint meghatározza törvényes működése feltételeit, dönt a 114. § szerinti ügyekben azzal, hogy az országos nemzetiségi önkormányzat legfeljebb négy elnökhelyettest választ, továbbá át nem ruházható hatáskörben, minősített többséggel dönt:64
(2)65 Az országos nemzetiségi önkormányzat kötelező közfeladata:
(3)66 Az országos nemzetiségi önkormányzat elláthatja továbbá a 116. § (1) bekezdésben felsorolt közfeladatokat is.
(4)68 Az országos nemzetiségi önkormányzat hivatala foglalkoztatottjainak jogviszonyára (ide nem értve a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyokat) a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
120. §69
121. §70 Az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal az országos nemzetiségi önkormányzat által alapított költségvetési szerv.
123. § (1)71 Az országos nemzetiségi önkormányzat közgyűlése át nem ruházható hatáskörében, pályázat alapján, határozatlan időre, gazdaságtudományi, jogi, igazgatásszervezői, közigazgatási, államtudományi, vagy felsőoktatásban szerzett egyéb egyetemi vagy főiskolai végzettséggel és közigazgatási szakvizsgával rendelkező hivatalvezetőt nevez ki az országos nemzetiségi önkormányzati hivatal élére. Az érvényesen pályázó jelöltek közül a hivatalvezető személyére az elnök tesz javaslatot. Amennyiben az elnök egyik pályázót sem támogatja, új pályázatot kell kiírni.
(2)72 A kinevezés vezetői megbízásnak minősül. A hivatal vezetője tekintetében – a felmentés esetét kivéve – az elnök gyakorolja a munkáltatói jogokat. A felmentés jogát a közgyűlés gyakorolja.
a)73 vezeti az országos nemzetiségi önkormányzati hivatalt, ellátja az ehhez kapcsolódó munkáltatói jogkörbe tartozó feladatokat, a hivatal munkavállalóival közszolgálati jogviszonyt, munkajogviszonyt vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyt létesít, szabályozza a hivatal belső működésének rendjét,
a)74 forgalomképtelen az állam vagy a helyi önkormányzat által a nemzetiségi önkormányzat tulajdonába adott ingatlan, ingatlanrész, a nemzetiségi önkormányzat működését és kötelező feladatainak ellátását szolgáló nem az állam által tulajdonba adott ingatlan vagyon, vagyonrész, vagyoni értékű jog, továbbá minden más olyan ingatlan vagyon, vagyonrész, vagyoni értékű jog, amelyet törvény vagy a nemzetiségi önkormányzat át nem ruházható hatáskörében, minősített többséggel meghozott határozatában annak nyilvánít,
(4)75 A nemzetiségi önkormányzat az állam vagy a helyi önkormányzat által a nemzetiségi önkormányzat tulajdonába adott ingatlannal a felelős gazdálkodás szabályai szerint gazdálkodik. Amennyiben az ettől eltérő gazdálkodás következményeként az ingatlan elzálogosításra vagy hitellel megterhelésre kerül, a nemzetiségi önkormányzat az államtól vagy a helyi önkormányzattól ingatlant ingyenes tulajdonba adással ismételten nem kaphat.
(5)76 A fenntartói jog 24. § (1) bekezdése vagy 36. §-a szerinti átadása esetén – a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter előzetes hozzájárulásával – a helyi önkormányzat és az országos nemzetiségi önkormányzat megállapodás alapján a köznevelési intézmény vagy a kulturális intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon ingyenesen az országos nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kerül.
a)77 a nemzetiségi önkormányzatok részére a nemzetiségi közfeladatok ellátásához,
127. §78 A nemzetiségi önkormányzatok által működtetett intézmények – amennyiben a fenntartói jog átadásáról szóló megállapodás eltérően nem rendelkezik – a költségvetési támogatások tekintetében az egyházi jogi személlyel azonos elbírálás alá esnek.
128. §79 (1) A 126. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározottak célja az, hogy a nemzetiségi önkormányzatok rendelkezésére álljon az általuk ellátott kötelező nemzetiségi közfeladatokhoz kapcsolódó kiadások fedezete.
134. §80 Ha a nemzetiségi önkormányzat a költségvetési évre vonatkozóan nem rendelkezik elfogadott költségvetéssel, nem fogadja el a költségvetési évet megelőző évre vonatkozó zárszámadását vagy államháztartási beszámolási kötelezettségének nem tesz eleget, a részére járó egyes támogatások folyósítása az államháztartásról szóló törvényben meghatározottak szerint felfüggesztésre kerül.
VIII. Fejezet81
A nemzetiségi önkormányzat megszűnése82
(2)83 Ha az általános nemzetiségi önkormányzati választás eredményeképpen nem alakul új helyi nemzetiségi önkormányzat, a megszűnt helyi nemzetiségi önkormányzat vagyona az adott nemzetiség országos nemzetiségi önkormányzatának tulajdonába kerül azzal, hogy azt kizárólag nemzetiségi célra lehet felhasználni.
139. § (1)84 Az ideiglenes kezelői feladatokat a nemzetiségi önkormányzat megszűnésekor a jogutódlás megtörténtéig a megszűnt települési, területi nemzetiségi önkormányzat tulajdonát képező összes ingó és ingatlan vagyon, vagyoni értékű jog tekintetében az országos nemzetiségi önkormányzat, országos nemzetiségi önkormányzat megszűnése esetén az országos nemzetiségi önkormányzat hivatala látja el.
(2)85 Ideiglenes kezelői jogkörében az országos nemzetiségi önkormányzat (országos önkormányzati hivatal) gyakorolja a megszűnt nemzetiségi önkormányzat intézményei (szervezetei) tekintetében a tulajdonosi, fenntartói, felügyeleti jogokat, valamint az intézményvezetők, tisztségviselők tekintetében a munkáltatói jogokat.
(5)86 Az ideiglenes kezelői hatáskör az új önkormányzat megalakulásával megszűnik, az ideiglenes kezelői hatáskörben megtett intézkedésekről, vagyonfelhasználásról az ideiglenes kezelő számadással tartozik a képviselő-testületnek, közgyűlésnek. Az elszámolás körében az átadás-átvétel során átadásra kerül a kezelt vagyon egésze vagy a helyébe lépő azonos értékű vagyon, továbbá a kezelt vagyontárgyak meglévő hasznai. Az ideiglenes kezelő a kezelt vagyonban a vagyonkezelés során beállott kárt köteles megtéríteni.
142. §87 A nemzetiségi önkormányzati vagyon jogellenes felhasználása esetén – ha a nemzetiségi önkormányzat volt tisztségviselőjének vagy volt képviselőjének személyes felelőssége nem állapítható meg – a volt elnököt, elnökhelyettest (elnökhelyetteseket) és a volt képviselő-testületi, közgyűlési tagokat egyetemleges felelősség terheli, ha egyértelműen igazolható, hogy a tisztségviselő, a képviselő a jogellenes felhasználást eredményező előterjesztést a döntéshozatal során támogatta.
143. §88 (1) A nemzetiségi önkormányzat a feladatainak hatékonyabb ellátására szabadon társulhat más nemzetiségi önkormányzattal, illetve helyi önkormányzattal. A társulás feltételeit megállapodásban kell rögzíteni.
144. §89
(3)90 Ha az 1. mellékletben felsoroltakon kívül további nemzetiség kíván bizonyságot tenni arról, hogy megfelel a feltételeknek, legalább ezer, magát e nemzetiséghez tartozónak valló, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán szavazati joggal rendelkező magyar állampolgár választópolgár kezdeményezheti a nemzetiség Magyarországon honos népcsoporttá nyilvánítását. Az eljárás során a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló törvénynek az országos népszavazás kezdeményezésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni, a (4) és (5) bekezdésben foglalt eltéréssel.
(4)91 A kezdeményezés szervezője az a magyar állampolgár választópolgár lehet, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választható.
(5)92 A Nemzeti Választási Bizottság az eljárása során köteles kikérni a Magyar Tudományos Akadémia elnökének állásfoglalását a törvényi feltételek fennállásáról.
153. § (1)93 Ahol e törvény eltérően nem rendelkezik, a nemzetiségi önkormányzatokra és az átalakult nemzetiségi önkormányzatokra alkalmazni kell a helyi önkormányzatokra vonatkozó jogszabályokat, az adósságrendezésre vonatkozó rendelkezések kivételével.
„Én ………………………………….. (név) mint a nemzetiségek jogairól szóló törvény szerinti ………………………………. (nemzetiség megjelölése) nemzetiségi közösség tagja, esküszöm, (fogadom), hogy képviselői tisztségem ellátása során nemzetiségi közösségemhez hű leszek, az Alaptörvényt és a jogszabályokat megtartom, a tudomásomra jutott titkot megőrzöm, munkámat választóim akaratához híven, lelkiismeretesen végzem, minden igyekezetemmel a ……………………………….. nemzetiség (nemzetiség megjelölése) érdekeit képviselem, ennek során anyanyelvünk, hagyományaink, kultúránk megőrzésén és fejlesztésén fogok fáradozni.
a)-b)94
(2) Felhatalmazást kap a nemzetiségpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben szabályozza a nemzetiségi köznevelésben, közoktatásban részt vevő tanulók számára nyújtható ösztöndíj mértékét, az ösztöndíjban részesíthető személyek körét, az ösztöndíj nyújtásának módját és feltételeit, továbbá a jogosulatlanul kifizetett ösztöndíj visszafizetésének szabályait.95
(2)96 Az 1. § (1) és (3) bekezdése, a 2. § 1-3. pontja, a 2. § 5-12. pontja, a 2. § 15. pontja, a 3. §, a 4. §, az 5. § (1)-(4) bekezdése, a 6. § (5) bekezdése, a 7-9. §, a 10. § (1)-(3) bekezdése, a 11. §, a 12. § (1) bekezdés a) pontja, a 12. § (1) bekezdés c) és d) pontja, a 12. § (2) bekezdése, a 13-18. §, a 19. § a) pontja, a 20. §, a 21. §, a 22. § (1) bekezdése, a 27. §, a 30-49. §, az 50-72. §, a 73-76. §, a 77. § (1) és (2) bekezdése, a 78-80. §, a 81. § (1) bekezdése, a 82-87. §, a 88. § (1) bekezdés első mondata, a 88. § (2) bekezdése, a 89. §, a 90. §, a 91. § (1) bekezdése, a 91. § (2) bekezdés a) és c)-e) pontja, a 91. § (3)-(6) bekezdése, a 92-99. §, a 101. § (1) bekezdés a)-d) pontja, a 101. § (2) bekezdése, a 102. § (1) bekezdés a)-c) és e)-i) pontja, a 102. § (2)-(6) bekezdése, a 109. § (1) és (2) bekezdése, a 112-117. §, a 118. § (1) bekezdése, a 119. § (1)-(3) bekezdése, a 120-122. §, a 123. § (4) bekezdés b)-e) pontja, a 123. § (5) bekezdése, a 124. §, a 125. §, a 126. § (1) bekezdése, a 126. § (2) bekezdés b) és c) pontja, a 126. § (3) bekezdése, a 127. §, a 129. §, a 131-137. §, a 138. § (1) bekezdése, a 138. § (3) bekezdése, a 139-150. §, a 151. § a)-d) pontja, a 152-154. §, a 156. § (1) bekezdés a) és c) pontja, a 156. § (2) és (3) bekezdése, a 158-173. §, a 174-181. §, a 183-218. §, a 219. § (1) bekezdés a)-d) és f)-l) pontja, a 219. § (2) és (3) bekezdése, a 220-230. §, a 233. §, a 235-240. § valamint az 1. és 2. melléklet 2012. január 1-jén lép hatályba.
(3a)97 A 102. § (1) bekezdés d) pontja és a 106-108. § az egyes önkormányzati tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXLV. törvény hatálybalépését követő napon98 lép hatályba. A 107. § (1) bekezdés c) pontját az egyes önkormányzati tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXLV. törvény hatálybalépést követően jogerőre emelkedett ítéletekre kell alkalmazni.
(5)99 A 10. § (4)-(9) bekezdése, a 105. § (2)-(5) bekezdése, a 126. § (2) bekezdés a) pontja, a 128. §, a 130. §, a 156. § (1) bekezdés b) pontja és a 182. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
(7)100 Az 1. § (2) bekezdése, a 2. § 14. pontja, az 5. § (3) bekezdésében az „és a nemzetiségi szószóló” szövegrész, az 5. § (5) bekezdése, a 6. § (1)-(4) bekezdése, a 77. § (3) bekezdése, a 88. § (1) bekezdés második mondata, a 91. § (2) bekezdés b) pontja, a 100. §, a 101. § (1) bekezdés e) pontja, a 101. § (3) bekezdése, a 103. §, a 104. §, a 105. § (1) bekezdése, a 109. § (3)-(9) bekezdése, a 110. §, a 111. §, a 117. § (1) bekezdésében a „legfeljebb négy elnökhelyettest választ, továbbá” szövegrész, a 119. § (4) bekezdése, a 123. § (1)-(3) bekezdése, a 123. § (4) bekezdés a) pontja, a 138. § (2) bekezdése, a 155. § a 2014. évi általános nemzetiségi önkormányzati választások kitűzésének napján lép hatályba.101
(2)102 A nemzetiségi jogokkal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CLXXXII. törvény hatálybalépését megelőzően az e törvény értelmében a helyi önkormányzat ideiglenes kezelésébe került helyi nemzetiségi önkormányzati vagyont a helyi önkormányzat e törvény rendelkezései szerint átadja az érintett nemzetiség országos önkormányzatának.
160. §103 (1) A nemzetiségi önkormányzati képviselők 2015. január 1-jét megelőzően kitűzött választását e törvénynek a 2015. január 1-jét megelőzően hatályos 53. § (1) bekezdése szerint kell végrehajtani.
161. §104 (1) 2015. január 1-jét megelőzően a Nemzeti Választási Bizottsághoz benyújtott, 148. § (3) bekezdése szerinti kezdeményezést, a magát a nemzetiséghez tartozónak valló, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán szavazati joggal rendelkező választópolgár támogathat aláírásával.
162. §105 Amennyiben a fenntartói jog átadása a 25. § (6) bekezdése vagy a 39. § (3) bekezdése szerint a nemzetiségi önkormányzat számára a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló 2017. évi CCI. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatályba lépése előtt már megtörtént, akkor a helyi önkormányzat legkésőbb a Módtv. hatályba lépését követő hat hónapon belül köteles a fenntartói jogot gyakorló nemzetiségi önkormányzattal a köznevelési vagy kulturális közfeladat ellátásához kapcsolódó ingó és ingatlan vagyonra vagyonkezelési szerződést kötni, a korábban megkötött ingyenes használati megállapodás egyidejű megszüntetése mellett.
163. §106
164. § (1)107
(2)-(7)108
(8)-(17)109
165. § (1)-(4)110
(5)-(11)111
166. §113 A 106. § (1) és (3) bekezdésében az „és a (10) bekezdésben foglalt kivétellel más nemzetiségi önkormányzat elnöke” szövegrészt és a 106. § (10) bekezdését első alkalommal a hatálybalépését követő általános nemzetiségi önkormányzati választások időpontjától kell alkalmazni.
167. §114
168. §115
169-173. §116
174-181. §117
182. §118
183-190. §119
2-76.121
192-197. §122
198. §123
199-218. §124
a)-d)125
f)-l)127
(2)-(3)128
220-221. §129
222. §130
223-230. §131
234. §132
235. §133
236-237. §134
238. §135 E törvény
b)137
d) a 159. § (14) bekezdése, a 167. §-a, a 169-173. §-a a 2014. évi általános nemzetiségi önkormányzati választás kitűzésének napján139
239-240. §140
241. §141
242. §142 (1) Az 50-55. §-t, az 56. § (2)-(3) bekezdését, az 57-72. §-t első alkalommal az e törvény hatálybalépését követő általános nemzetiségi önkormányzati választásokon kell alkalmazni.
243-244. §143
a)144 nemzetiségi önkormányzati képviselő, elnök, elnökhelyettes (a továbbiakban együtt: képviselő)
2. A képviselő neve:……………………………………………………………………………………………………………
3. A házas-/élettárs neve:…………………………………………………………………………………………………….
4. A gyermek neve:…………………………………………………………………………………………………………….
1. a) A település neve, ahol az ingatlan fekszik (Budapesten kerület is): …………………………………
b) Az ingatlan területnagysága: ……………………………………………………………………………………………
c) Művelési ága (vagy a művelés alól kivett terület elnevezése): ……………………………………………..
d) Az épület fő rendeltetés szerinti jellege (lakóház, üdülő, gazdasági épület stb.), az épület alapterülete: ………………………………………………………………………………………………………………………….
e) Az ingatlan jogi jellege (társasház, szövetkezeti ház, műemlék, bányatelek stb.): …………………..
f) A nyilatkozó jogállása (tulajdonos, bérlő stb.): …………………………………………………………………..
g) Közös tulajdon esetén a tulajdoni hányad mértéke: …………………………………………………………….
h) A szerzés jogcíme, ideje (a jogviszony kezdete): ……………………………………………………………….
2. a) A település neve, ahol az ingatlan fekszik (Budapesten kerület is): ………………………………….
3. a) A település neve, ahol az ingatlan fekszik (Budapesten kerület is): ………………………………….
4. a) A település neve, ahol az ingatlan fekszik (Budapesten kerület is): …………………………………..
a) személygépkocsi: ………………………………………………………………………………………………… típus
a szerzés ideje, jogcíme: …………………………………………………………………………………………….. típus
a szerzés ideje, jogcíme: ……………………………………………………………………………………………. típus
b) tehergépjármű, autóbusz: ……………………………………………………………………………………… típus
c) motorkerékpár: ……………………………………………………………………………………………………. típus
a) jellege: …………………………………………………………………………………………………………………………
típusa: ……………………………………………………………………………………………………………………………..
a szerzés ideje, jogcíme: ……………………………………………………………………………………………………..
b) jellege: …………………………………………………………………………………………………………………………
típusa: ………………………………………………………………………………………………………………………………
a) egyedi alkotások: ………………………………………………………………………..megnevezés………db
a szerzés ideje, jogcíme: …………………………………………………………………..megnevezés………db
a szerzés ideje, jogcíme: ………………………………………………………………………………………………..
b) gyűjtemény: ……………………………………………………………………………….megnevezés………db
a) megnevezés:………………………………………………………………………………………………………………..
a szerzés ideje, jogcíme: …………………………………………………………………………………………………..
b) megnevezés:………………………………………………………………………………………………………………..
a szerzés ideje, jogcíme:……………………………………………………………………………………………………
c) megnevezés:………………………………………………………………………………………………………………..
d) megnevezés:………………………………………………………………………………………………………………..
e) megnevezés:………………………………………………………………………………………………………………..
megnevezés: ……………………………………………………………………………………………………………………
névérték, biztosítási összeg: ………………………………………………………………………………………………
6. Takarékbetétben elhelyezett megtakarítás: ……………………………………………………………………Ft
7. A mindenkori képviselői alapdíj hathavi összegét meghaladó készpénz: ……………………………Ft
forintban: ……………………………………………………………………………………………………………………….
devizában (forintértéken): ………………………………………………………………………………………………..
b) más szerződés alapján fennálló pénzkövetelés összege: …………………………………………………..Ft
9.145 Más, jelentősebb értékű vagyontárgyak, ha azok együttes értéke a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap hathavi összegét meghaladja:
1. Köztartozás (adó, vám, illeték, tb-járulék stb.): …………………………………………………………..forint
2. Pénzintézettel szembeni tartozás (hitel, kölcsön stb.): …………………………………………………forint
3. Magánszemélyekkel szembeni tartozás: …………………………………………………………………….forint
1. Foglalkozása: …………………………………………………………………………………………………………………
Munkahelye: ……………………………………………………………………………………………………………………..
Foglalkozásából származó havi adóköteles (bruttó) jövedelme: …………………………………………….Ft
a) A tevékenység megnevezése: …………………………………………………………………………………………..
b) A kifizető személye (kivéve a jogszabályon alapuló titoktartási kötelezettség alá eső tevékenységek): …………………………………………………………………………………………………………………….
c) A jövedelem rendszeressége (havi, egyéb rendszerességű, eseti vagy időszakos): ………………….
d) A jövedelem (bruttó) összege: ………………………………………………………………………………………Ft
a) A tevékenység megnevezése: ………………………………………………………………………………………….
b) A kifizető személye (kivéve a jogszabályon alapuló titoktartási kötelezettség alá eső tevékenységek): …………………………………………………………………………………………………………………..
d) A jövedelem (bruttó) összege: ……………………………………………………………………………………..Ft
1. Gazdasági társaság neve: ………………………………………………………………………………………………..
2. Gazdasági társaság formája: ……………………………………………………………………………………………
3. Az érdekeltség formája (tulajdonos, részvényes, bt. esetén beltag/kültag stb.): ……………………..
4. A tulajdoni érdekeltség keletkezésekori aránya: ……………………………………………………………..%
5. A tulajdoni érdekeltség jelenlegi aránya: ……………………………………………………………………….%
6. A gazdasági társaságban viselt tisztsége: …………………………………………………………………………..
4. A tulajdoni érdekeltség keletkezésekori aránya: ………………………………………………………………%
5. A tulajdoni érdekeltség jelenlegi aránya: ………………………………………………………………………..%
6. A gazdasági társaságban viselt tisztsége: ………………………………………………………………………….
1. Gazdasági társaság neve: ……………………………………………………………………………………………….
1. Gazdasági társaság neve: ………………………………………………………………………………………… …….
2. Gazdasági társaság formája: ……………………………………………………………………………………. …….
3. Az érdekeltség formája (tulajdonos, részvényes, bt. esetén beltag/kültag stb.): ……………… ……..
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2011. évi CLXXIX. törvény, Nek tv.


text:
by szorildiko
Nonprofit szervezetek információfor...
Az Európai Unió joga Karoliny Eszter [email_address] 2.
Európai Unió Nemzetközi szervezet 1952, 1957, 1992, 2009 De: sui generis – szupranacionalitás Közvetlenül alkalmazható jogszabályok Elsőbbség / primátus Tagállamoktól független intézmények Önálló bevétel a költségvetésben Európai Bíróság kötelező joghatósága Minősített többségi döntéshozatal 3.
Intézmények, szervek Európai Bizottság Európai Parlament Tanács Európai Tanács Európai Unió Bírósága Számvevőszék Európai Központi Bank Ombudsman Gazdasági és Szociális Bizottság Régiók Bizottsága Európai Beruházási Bank Ügynökségek 4.
Döntéshozatal Bizottság kezdeményez Parlament és Tanács együtt dönt Tagállamok, Bizottság (Tanács) végrehajt Bíróság , nemzeti bíróságok értelmezik 5.
Jogforrások Elsődleges jog Nemzetközi jog Másodlagos jog Bírói joggyakorlat Lisszabon (2009. december 1.) előtti jogforrások 7.
Elsődleges jog Alapító szerződések Módosító szerződések Csatlakozási szerződések Íratlan elsődleges jog Általános jogelvek Emberi jogok 8.
Nemzetközi szerződések EU köt szerződéseket harmadik államokkal, más nemzetközi szervezettel Tagállamok egymással kötött szerződései Minden tagállam benne van Nem minden tagállam Tagállamok harmadik államokkal, más nemzetközi szervezetekkel kötött szerződései 9.
Másodlagos jog Rendelet Irányelv Határozat Ajánlás Vélemény Felhatalmazáson alapuló Végrehajtási + Sui generis határozat Állásfoglalás Közlemény … 10.
Bírói joggyakorlat Bíróság Törvényszék Közszolgálati Törvényszék Előzetes döntéshozatal Szerződésszegési / mulasztási / semmisségi eljárások 11.
Lisszabon (2009. december 1.) előtti jogforrások Közös kül- és biztonságpolitika általános elvekről és iránymutatásokról szóló határozat közös stratégia együttes fellépés közös álláspont állásfoglalás együttes nyilatkozat Büntetőjogi és igazságügyi együttműködés közös álláspont kerethatározat határozat végrehajtó intézkedés egyezmény 12.
Jogforrási rendszer sajátosságai Hivatalos nyelvek (23) Hierarchia ? Hivatkozások 13.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja = Közlöny: hiteles szöveg Valamennyi hivatalos nyelven Több sorozat: L - Legislatio C - Communicatio CA - álláshirdetések CE – EP jegyzőkönyvek S - Közbeszerzések Különkiadások 14.
Hivatalos kiadványok még Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről Bulletin of the European Union 15.
Európai Uniós jogszabályok EUR-LEX – az EU valamennyi jogforrása http://eur-lex.europa.eu 16.
Döntéshozatali folyamat adatbázisai PRELEX – az Európai Bizottság adatbázisa a döntéshozatali folyamatról http://ec.europa.eu/prelex OEIL – az Európai Parlament adatbázisa a döntéshozatali folyamatról http://www.europarl.eu.int/oeil 17.
Európai Bírósági Határozatok Tára I Az Európai Bíróság határozatai II Az Elsőfokú Bíróság (Törvényszék) határozatai IA A Bíróság személyzeti ügyekben hozott határozatai 18.
Európai Unió Bírósága Joggyakorlat külön is További keresési lehetőségek Legfrissebb információk, adatok http://curia.europa.eu/jcms/jcms/j_6/ 19.
Intézmények adatbázisai Belső, előkészítő dokumentumok http://www.europa.eu/documents/registers/index_en.htm Adatbázisok téma szerint http:// europa.eu/documentation/order-publications/databases-subject/index_hu.htm 20.
Nem hivatalos adatbázisok European Navigator http://www.ena.lu/mce.cfm Archive o f European Integration http://aei.pitt.edu/ EDZ – ArchiDok http://archidok.uni-mannheim.de/en/ 21.
Nem jogi adatbázisok, honlapok Europa http://europa.eu/ EUROSTAT http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/eurostat/home/ RAPID – hírek http://europa.eu/rapid/ SCADPLUS – szabályozott területekről összefoglalók http://europa.eu/legislation_summaries/index.htm EUROBAROMETER – közvéleménykutatások http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm 22.
Katalógusok EU Bookshop http://bookshop.europa.eu/ ECLAS – az Európai Bizottság könyvtárárnak katalógusa http://ec.europa.eu/eclas/F Európai Unió archívumai (levéltárak) http://europa.eu/documentation/archives/index_hu.htm European University Institute http://biblio.eui.eu/ 23.
Bibliográfiák Európai Bíróság könyvtára: Legal bibliography of European integration , évente, 2001-től teljes szövege az EU Bookshopban Országgyűlési Könyvtár Válogatott bibliográfia az európajog tanulmányozásához / Ádám Antalné Pécs : PTE ÁJK, 2002 24.
Uniós tájékoztató hálózatok EU Letéti Könyvtára Európai Dokumentációs Központok Euvonal http://www.euvonal.hu/ EU Közkönyvtári hálózat Europe Direct Contact Centre 00 800 6 7 8 9 10 11 Információs irodák Team Europe Specializált hálózatok – kiadvány! 25.
Kérdések? Javasolt ismétlő / ellenőrző kérdések a blogon Recommended

matches:
sui generis
Bíróság
Bíróság
Sui generis
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság