2016. évi XCIII. törvény a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről – Kérdések És Válaszok
1 2016. évi XCIII. törvény
2 a szerzői jogok és a szerzői joghoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről1
2.2 A KÖZÖS JOGKEZELÉS ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
2.2.2.1 1. A törvény célja
2.2.2.2 2. A törvény hatálya
2.2.2.3 3. Értelmező rendelkezések
2.2.4 A KÖZÖS JOGKEZELÉS ALAPVETŐ SZABÁLYAI
2.2.4.1 4. A közös jogkezelés alapelvei
2.2.4.2 5. A nem kereskedelmi célú felhasználás engedélyezése
2.2.4.3 6. A részesedésre jogosult személyekre vonatkozó szabályok
2.2.6 A KÖZÖS JOGKEZELÉS JOGALAPJA
2.2.6.1 7. A jogkezelési megbízás
2.2.6.2 8. Kiterjesztett hatályú közös jogkezelés
2.2.6.3 9. Más közös jogkezelő szervezet nevében végzett közös jogkezelés
2.2.8 A KÖZÖS JOGKEZELÉS SZERVEZETI SZABÁLYAI
2.2.8.1 10. Szervezeti forma
2.2.8.2 11. A közös jogkezelő szervezet létesítő okirata
2.2.8.3 12. A közös jogkezelő szervezet tagsága
2.2.8.4 13. A döntéshozó szerv
2.2.8.5 14. Vezető tisztségviselő
2.2.8.6 15. Felügyelőbizottság
2.2.10 A KÖZÖS JOGKEZELÉS MEGKEZDÉSÉNEK FELTÉTELEI
2.2.10.1 16. A közös jogkezelés megkezdésének általános feltételei
2.2.10.2 17. A reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végzett közös jogkezelési tevékenység engedélyezésének feltételei
2.2.12 A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZET MŰKÖDÉSE ÉS GAZDÁLKODÁSA
2.2.12.1 18. A közös jogkezeléssel elért bevételek kezelése
2.2.12.2 19. A kezelési költség
2.2.12.3 20. A jogdíjak felosztása és kifizetése
2.2.12.4 21. Ismeretlen vagy ismeretlen helyen tartózkodó jogosultat megillető jogdíj kezelése
2.2.12.5 22. A bevételek közösségi célra történő felhasználása
2.2.12.6 23. Könyvvezetést és számviteli beszámolást érintő kötelezettségek
2.2.12.7 24. Kapcsolat a jogosultakkal
2.2.12.8 25. Személyes adatok védelme
2.2.12.9 26. Közös jogkezelő szervezet jogutód nélküli megszűnésére vonatkozó speciális szabályok
2.2.12.10 27. Más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő szervezetekre alkalmazandó szabályok
2.2.14 ADATSZOLGÁLTATÁS, ÁTLÁTHATÓSÁG
2.2.14.1 28. Rendszeres adatszolgáltatás a közös jogkezelő szervezet által képviselt jogosult és más közös jogkezelő szervezetek részére
2.2.14.2 29. Rendszeres adatszolgáltatás a nyilvánosság részére
2.2.14.3 30. Éves átláthatósági jelentés
2.2.14.4 31. Eseti adatszolgáltatás jogosult, felhasználó vagy más közös jogkezelő szervezet kérelmére
2.2.16 A FELHASZNÁLÁS ENGEDÉLYEZÉSE, A FELHASZNÁLÓK KÖTELEZETTSÉGEI
2.2.16.1 32. A közös jogkezelés körében alkalmazott díjszabások megállapítása és alkalmazása
2.2.16.2 33. A felhasználók kötelezettségei
2.2.16.3 34. Kapcsolattartás a felhasználókkal
2.4 ZENEMŰVEK ONLINE FELHASZNÁLÁSÁNAK KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÁLTAL TÖRTÉNŐ, TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ ENGEDÉLYEZÉSE
2.4.1 IX. FEJEZET
2.4.2 TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ FELHASZNÁLÁSI ENGEDÉLYEKET ADÓ KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZET MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK
2.4.2.1 35. Több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet működésére vonatkozó különös követelmények alkalmazása
2.4.2.2 36. A több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyek feldolgozására való képesség
2.4.2.3 37. A több területen felhasználható zeneművekre vonatkozó adatok átláthatósága és pontossága
2.4.2.4 38. A zeneművek online felhasználására vonatkozó jelentés, a jogdíjak beszedése
2.4.2.5 39. A jogdíjak jogosultak részére történő kifizetése
2.4.3 X. FEJEZET
2.4.4 TÖBB TAGÁLLAM TERÜLETÉRE KITERJEDŐ HATÁLYÚ FELHASZNÁLÁSI ENGEDÉLYEKET ADÓ KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK KÖZÖTTI MEGÁLLAPODÁSOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNÖS KÖVETELMÉNYEK
2.4.4.1 40. Közös jogkezelő szervezetek közötti megállapodások a több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezésről
2.4.4.2 41. Másik közös jogkezelő szervezet több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezés terén történő képviseletére vonatkozó kötelezettség
2.6 FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEKRE ALKALMAZANDÓ SZABÁLYOK
2.6.1 42. Jogkezelési tevékenység bejelentése
2.6.2 43. Adatszolgáltatás, átláthatóság
2.6.3 44. A jogkezelés körében alkalmazott díjszabások megállapítása és alkalmazása
2.8 A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEKKEL ÉS A FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEKKEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁSOK SZABÁLYAI
2.8.1 XI. FEJEZET
2.8.2 JOGKEZELÉSSEL KAPCSOLATOS HATÓSÁGI ELJÁRÁSOK ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI
2.8.2.1 45. Hatáskör
2.8.2.2 46. A közigazgatási hatósági eljárás általános szabályainak alkalmazása
2.8.2.3 47. Az ügyfél részvétele az eljárásban
2.8.2.4 48. Az eljárás felfüggesztése
2.8.2.5 49. Határidők
2.8.2.6 50. Nyelvhasználat
2.8.2.7 51. Jogorvoslatok
2.8.2.8 52. Elektronikus ügyintézés és hatósági szolgáltatás
2.8.3 XII. FEJEZET
2.8.4 A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÉS FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEK TEVÉKENYSÉGÉNEK BEJELENTÉSE
2.8.4.1 53. A bejelentés tartalma
2.8.4.2 54. A bejelentés vizsgálata és tudomásulvétele
2.8.4.3 55. A változások bejelentése
2.8.5 XIII. FEJEZET
2.8.6 A REPREZENTATÍV KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETKÉNT VÉGZETT KÖZÖS JOGKEZELÉSI TEVÉKENYSÉG ENGEDÉLYEZÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
2.8.6.1 56. Az engedély iránti kérelem
2.8.6.2 57. Több közös jogkezelő szervezet azonos közös jogkezelési tevékenységének engedélyezése
2.8.6.3 58. Az engedély módosítása
2.8.6.4 59. Az engedély visszavonása
2.8.6.5 60. Igazgatási szolgáltatási díj
2.8.7 XIV. FEJEZET
2.8.8 A KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETEK ÉS FÜGGETLEN JOGKEZELŐ SZERVEZETEK NYILVÁNTARTÁSÁRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK
2.8.8.1 61. A nyilvántartás tartalma, a közös jogkezelő szervezetek és független jogkezelő szervezetek nyilvántartással kapcsolatos kötelezettségei
2.8.8.2 62. A nyilvántartási adatok módosítása
2.8.8.3 63. Törlés a nyilvántartásból, a jogkezeléstől eltiltott szervezetek listája
2.8.9 XV. FEJEZET
2.8.10 A KÖZÖS JOGKEZELÉS FELETTI FELÜGYELET
2.8.10.1 64. A felügyelet terjedelme
2.8.10.2 65. A közös jogkezelő szervezetek és a független jogkezelő szervezetek felügyelettel összefüggő kötelezettségei, felügyeleti díj
2.8.10.3 66. A felügyeleti eljárás megindítása
2.8.10.4 67. A felügyeleti eljárás lefolytatása
2.8.10.5 68. Az SZTNH döntése
2.8.10.6 69. Panasz a közös jogkezelő szervezet vagy független jogkezelő szervezet működésével kapcsolatban
2.8.10.7 70. A más EGT-államban letelepedett közös jogkezelő és független jogkezelő szervezetekre vonatkozó eltérő szabályok, együttműködés más EGT-állam hatóságával
2.8.11 XVI. FEJEZET
2.8.12 AZ SZTNH DÖNTÉSÉNEK BÍRÓSÁGI FELÜLVIZSGÁLATA
2.8.12.1 71. Felülvizsgálati kérelem
2.8.12.2 72. Hatáskör és illetékesség
2.8.12.3 73. A bírósági felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatos eljárásra irányadó szabályok
2.8.12.4 74. Kizárás
2.8.12.5 75. A felek és az eljárás más résztvevői
2.8.12.6 76. Eljárási költség
2.8.12.7 77. Mulasztás
2.8.12.8 78. Intézkedések a kérelem alapján
2.8.12.9 79. Tárgyalás és bizonyítás
2.8.12.10 80. A bíróság döntése
2.8.13 XVII. FEJEZET
2.8.14 A REPREZENTATÍV KÖZÖS JOGKEZELŐ SZERVEZETKÉNT VÉGZETT KÖZÖS JOGKEZELÉS KÖRÉBEN ALKALMAZOTT DÍJSZABÁSOK JÓVÁHAGYÁSA
2.8.14.1 81. A díjszabás benyújtása
2.8.14.2 82. A díjszabás véleményezése
2.8.14.3 83. A díjszabás jóváhagyására vonatkozó döntés meghozatala
2.8.14.4 84. A díjszabás közzététele
2.10.1 XVIII. FEJEZET
2.10.2 FELHATALMAZÁSOK
2.10.3 XIX. FEJEZET
2.10.4 A TÖRVÉNY HATÁLYBALÉPÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
2.10.5 XX. FEJEZET
2.10.6 ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK
2.10.6.1 85. Korábban adott jogkezelési megbízások alapján fennálló tájékoztatási kötelezettség teljesítése
2.10.6.2 86. A törvény hatálybalépését megelőzően indult eljárás alapján nyilvántartásba vett közös jogkezelő szervezetekre vonatkozó átmeneti szabályok
2.10.6.3 87. A több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyezéshez való hozzáférés
2.10.7 XXI. FEJEZET
2.10.8 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGÁNAK VALÓ MEGFELELÉS
2.10.9 XXII. FEJEZET
2.10.10 MÓDOSÍTÓ RENDELKEZÉSEK
2.10.10.1 88. A találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény módosítása
2.10.10.2 89. A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítása
2.10.10.3 90. Az Szjt. egyes rendelkezéseinek módosítása
2.10.10.4 91. A Nemzeti Kulturális Alapról szóló 1993. évi XXIII. törvény módosítása
2.11 1. melléklet a 2016. évi XCIII. törvényhez
2.11.1 Éves átláthatósági jelentés
23. § (1) A közös jogkezelő szervezet köteles tagként felvenni a közös jogkezelési tevékenységével érintett azon jogosultakat, valamint a jogosultakat képviselő azon szervezeteket – beleértve más közös jogkezelő szervezeteket és a jogosultakat e körben képviselő egyéb szervezeteket is -, akik vagy amelyek teljesítik a tagsági követelményeket.
h) esetenként a felosztási szabályzatnak megfelelően a 42. § alapján a jogosult vagy a jogosult tartózkodási helyének ismeretlensége miatt ki nem fizethető jogdíjak felhasználásáról, valamint a bevételének közösségi – különösen szociális vagy kulturális – célból (43-45. §) történő más felhasználásáról,
(4) Nem szükséges az (1) bekezdés b) pontja szerinti feltétel teljesülését külön igazolnia annak a közös jogkezelő szervezetnek, amellyel az engedéllyel érintett közös jogkezelési tevékenység végzésére már engedéllyel rendelkező másik reprezentatív közös jogkezelő szervezet a 19. § (1) bekezdése szerinti képviseleti szerződést kötött. Ebben az esetben a 35. §, valamint a 89-93. § rendelkezéseit nem kell alkalmazni, a megbízott közös jogkezelő szervezet – a törvényben meghatározott egyéb feltételek teljesülése esetén – a megbízó közös jogkezelő szervezet engedélyével megegyező terjedelmű engedélyt szerez, és a megbízó közös jogkezelő szervezet a képviseleti szerződés megszűnéséig nem gyakorolhatja az engedéllyel érintett közös jogkezelési tevékenységet a jogdíjak megállapításában való részvétel kivételével. A képviseleti szerződés megszűnését a megbízó közös jogkezelő szervezet haladéktalanul köteles bejelenteni az SZTNH részére, és az SZTNH az e bekezdésben foglaltak alapján megadott engedélyt hivatalból visszavonja. Ebben az esetben az engedély visszavonására a 97. §-ban foglalt szabályokat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a megbízó közös jogkezelő szervezet külön kijelölés és az engedélyének módosítása nélkül jogosulttá válik a megszűnt képviseleti szerződéssel érintett engedélye szerinti közös jogkezelési tevékenység folytatására a megbízott közös jogkezelő szervezet által, a visszavonást megelőzően alkalmazott utolsó díjszabás alapján.
(4) A közös jogkezelő szervezet az Szjt. alapján más közös jogkezelő szervezet javára beszedett jogdíjbevételből – ideértve az ilyen jogdíjbevétel befektetéséből származó bevételt is – kizárólag a jogdíjak beszedésével kapcsolatban felmerült indokolt kezelési költségeit vonhatja le. Az Szjt. vagy képviseleti szerződés alapján képviselt más közös jogkezelő szervezet javára beszedett jogdíjbevételből az indokolt kezelési költségek levonása után fennmaradó összeg a képviselt közös jogkezelő szervezet részére történő átadáson kívüli más célra – ideértve a közösségi célt (43-45. §) is – nem használható fel, kivéve, ha a képviselt közös jogkezelő szervezet ehhez előzetesen kifejezetten hozzájárult.
(2) Ha az alapszabály nem határoz meg kedvezményezett közös jogkezelő szervezetet, az (1) bekezdés szerinti vagyont a megszűnt közös jogkezelő szervezet által képviselt azon jogosultak között kell – a jogosultaknak kifizetett jogdíjak arányában – felosztani, akik a megszűnést megelőző öt évben jogdíj kifizetésben részesültek.
(2) Az Szjt. 20. §-a alapján beszedett jogdíj felosztását és kifizetését végző közös jogkezelő szervezettel szemben az (1) bekezdés szerinti adatszolgáltatási kötelezettség – a jogdíjak felosztásához és kifizetéséhez szükséges adatok tekintetében – a rádió- és televíziószervezetekre, a saját műsort nyilvánossághoz közvetítőkre, valamint a műveket vagy kapcsolódó jogi teljesítményeket kép- vagy hanghordozón forgalomba hozó szervezetekre is alkalmazandó. Az e bekezdés szerinti adatszolgáltatás részletes szabályairól a jogdíjak felosztását és kifizetését végző közös jogkezelő szervezet és az adatszolgáltatásra köteles felhasználó közötti megállapodásban kell rendelkezni.
(3) Ha a közös jogkezelő szervezet a 69. § és 70. § alapján megbíz egy másik közös jogkezelő szervezetet azzal, hogy zeneművek online felhasználására vonatkozóan több tagállam területére kiterjedő hatályú engedélyeket adjon, a megbízott, több tagállam területére kiterjedő hatályú felhasználási engedélyeket adó közös jogkezelő szervezet fizeti ki – pontosan és késedelem nélkül – az (1) bekezdésben említett jogdíjösszegeket, és nyújtja a megbízó közös jogkezelő szervezet részére a (2) bekezdésben említett tájékoztatást. A közös jogkezelő szervezetek közötti eltérő megállapodás hiányában a megbízó közös jogkezelő szervezet felel e jogdíj összegek jogosultak részére történő későbbi felosztásáért és a tájékoztatás részükre történő továbbításáért.
89. § (1) Ha – a 87. § (3) bekezdése szerinti szempontok egyezése alapján – ugyanazt a közös jogkezelési tevékenységet több vagy újabb – az engedélyezés feltételeinek egyébként megfelelő – közös jogkezelő szervezet kívánja reprezentatív közös jogkezelő szervezetként végezni, az érintett reprezentatív közös jogkezelő szervezeteknek az engedély iránti kérelem benyújtása előtt írásban meg kell állapodniuk, hogy a kiterjesztett hatályú közös jogkezelés keretében melyikük ad a felhasználónak engedélyt a felhasználásra vagy érvényesít díjigényt azoknak a jogosultaknak a javára, akik egyiküknek sem adtak jogkezelési megbízást. A megállapodást az engedély iránti kérelemhez csatolni kell. A megállapodás hatálybalépéséhez az SZTNH jóváhagyása szükséges; erről az engedélyt megadó határozatban kell rendelkezni. Ebben az esetben a 17-18. §-ban foglalt rendelkezéseket – azokra a jogosultakra, akik egyik szervezetnek sem adtak jogkezelési megbízást – az így létrejött megállapodás szerint kell alkalmazni.
d) azon más közös jogkezelő szervezetek nevét és székhelyét, amelyekkel a közös jogkezelő szervezet képviseleti szerződést – ideértve a 69-70. § szerinti megállapodásokat is – kötött,
(3) A közös jogkezelő szervezet a más közös jogkezelő szervezetekkel kötött képviseleti szerződéseit – ideértve a 69-70. § szerinti megállapodásokat is – megküldi az SZTNH részére.
a) felhívja a szervezetet a jogsértő állapot megszüntetésére és a jogszerű működés helyreállítására, vagy más kötelezettséget írhat elő – így különösen a 33. § (2) bekezdése szerinti engedély megadásához szükséges feltételek teljesítését -, amelyre megfelelő határidőt állapít meg,
135. § (1) A Pp.-ben meghatározott eseteken kívül az ügy elintézéséből ki van zárva, és abban mint bíró nem vehet részt, aki18
144. §23 A Fővárosi Törvényszék végzése elleni fellebbezés elbírálása során a Pp. 389-391. §-ában foglaltakat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a másodfokú bíróság erre irányuló kérelem esetén a feleket szóban is köteles meghallgatni, kivéve, ha a fellebbezést az SZTNH-nak a 128. § (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott döntései ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelem tárgyában hozott végzéssel szemben nyújtották be.
150. § (1) Az SZTNH a jóváhagyási eljárás lefolytatása céljából megküldött díjszabásról annak kézhezvételét követően haladéktalanul véleményt kér a jelentős felhasználóktól és a felhasználók érdek-képviseleti szervezeteitől, valamint a kultúráért felelős minisztertől, továbbá – a nyilvános előadásra vonatkozó díjszabást illetően – a kereskedelemért, a turizmusért és a vendéglátásért felelős minisztertől. Az Szjt. 20-21. §-ban meghatározott díj vonatkozásában a fizetésre kötelezettek és azok érdek-képviseleti szervezetei minősülnek felhasználónak és felhasználói érdek-képviseleti szervezeteknek.
159/A. §30 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
162. § (1) A 161. § (1) bekezdése szerinti szervezetek alapszabályukat, valamint a 26. § b)-d) pontjaiban említett egyéb szabályzatukat a törvény hatálybalépését követő első alkalommal történő módosítás során, de legkésőbb a törvény hatálybalépését követő hat hónapon belül, vagy – ha ez későbbi – a nyilvántartásba vételről szóló határozat jogerőre emelkedését követő 30 napon belül kötelesek összhangba hozni a törvény rendelkezéseivel.
163. §31
168-170. §34
173-193. §37
Category: Hatályos törvények, Jog	| Tag: 2016. évi XCIII. törvény, Kjtv.


text:
„Más országok bírósági tapasztalatainak segítségével a saját rendszerünket is építhetjük.” - interjú Ante Zeljkoval | BÍRÓSÁG
„Más országok bírósági tapasztalatainak segítségével a saját rendszerünket is építhetjük.” - interjú Ante Zeljkoval
2014. júl. 18. - 09:33, OBH-Sajto2
Ante Zeljko 1978-tól a Vukovári Városi Bíróság bírája, majd 1991-től elnöke volt. 1996 és 2007 között a Vukovári Megyei Bíróság elnökeként dolgozott. 2008-tól a Velika Gorica Megyei Bíróság bírája. 2004-től a Vukovári Bírói Klub elnöke. A Vukovári Megyei Bíróságon létrehozta az Áldozat - és Tanúsegítő Irodát. 1999-ben megszervezte egy háborús bűncselekmény tárgyalásának közvetlen, nyilvános internetes közvetítését. Ez idő alatt vette fel a kapcsolatot a Baranya Megyei Bíróság vezetésével és építette ki a szakmai együttműködést, amely mind a mai napig tart. Évente több olyan szakmai konferenciát szervezett, amelyre a magyar kollégák is meghívást kaptak. Elévülhetetlen érdemeket szerzett abban, hogy a két megye bírái kölcsönösen megismerjék egymás jogalkalmazási gyakorlatát.
Ante Zeljkot a bíróságok közötti kapcsolatok előnyeiről, és a horvát „jó gyakorlatokról” kérdeztük.
- Hogyan és mikor került kapcsolatba a magyar bírósági szervezettel?
- 1999-ben szerveztünk egy nemzetközi szimpóziumot a bírósági médiatechnológia témájában Vukováron, és mivel ez egy nemzetközi rendezvény volt, úgy döntöttünk, hogy Magyarországról is hívunk résztvevőket. Így esett a választás az akkor még Baranya Megyei Bíróság elnökére.
- Miért pont a Pécsi Törvényszékkel vették fel a kapcsolatot?
- Az egyik döntő szempont a közelség volt. Emellett a feleségemmel többször jártunk a városban, és nagyon megtetszett. Így logikusnak tűnt a választás.
- Miért tartja fontosnak a bíróságok nemzetközi együttműködését?
- Az ilyen kapcsolatokon keresztül meg lehet ismerni más országok rendszerét. Az igazságszolgáltatás felépítése és működése országonként eltérő, de azért vannak közös pontok is. A különböző tapasztalatok feltérképezésével és esetleges hasznosításával pedig a saját rendszerünket is építhetjük, javíthatjuk.
- A magyar bíróságok megosztják egymással a „jó gyakorlatokat”. Ez Horvátországban is működik? Ha igen, hogyan?
- Igen, létezik hasonló nálunk is. Így például, amikor a Vukovári Bíróság elnökeként dolgoztam, minden évben megjelentettünk egy kiadványt, amelyben összegyűjtöttük a „jó gyakorlatokat”. Szerepeltek benne továbbá olyan tanulmányok is, amelyek nem kötődtek szigorúan a bírósági szakmához, inkább ismeretterjesztő jellegűek voltak, de úgy gondoltuk, hogy ezeket is jó megismerni. Ezek mellett a bíróságunk teljes tevékenységéről is információkat adtunk.
- Az Ön által vezetett Vukovári Bírói Clubban is megbeszélik a tapasztalatokat, a különböző problémákat?
- A bírói club létrehozásának is ez volt az egyik alapvető célja. Teret szerettem volna adni egy olyan lehetőségnek, hogy a közvetlenül a bíróságokhoz kapcsolódó jogi témákon kívül a tagok egyéb kérdéseket is megbeszélhessenek, tapasztalatot cserélhessenek.
- Az Ön által létrehozott Áldozat- és Tanúvédelmi Irodának mi a feladata? Kiknek és milyen támogatást nyújt?
- Az irodát akkor hoztuk létre, amikor a bíróságnak nagyon sok háborús bűncselekményhez kapcsolódó ügye volt. Mi bírók is közvetlenül találkoztunk azoknak az áldozatoknak a problémáival, akik ezekben az ügyekben a bíróság elé kellett, hogy járuljanak. A hivatalt elég gyorsan – körülbelül fél év alatt hoztuk létre, és a bíróságon biztosítottunk neki helyet. Először önkénteseket toboroztunk, akiknek egy képzést nyújtottunk. Mostanra azonban már több olyan tagja is van ennek az irodának, aki nem önkéntesként, hanem a bíróság tagjaként tevékenykedik. Az pedig, hogy az Igazságügyi Minisztérium később a nálunk felállított hivatalt vette mintául a többi bíróságon létrehozandó hasonló intézményhez, azt mutatja, hogy jó utat kezdtünk el bejárni.
- Égető kérdés az utóbbi időben, hogy milyen legyen a kapcsolat a bíróságok és a média között? Milyen információkat, hogyan tárjanak a nyilvánosság elé úgy, hogy az ne sértse senki személyiségi jogait, de a közvélemény kíváncsiságét is kielégítse. Ez hogyan működik Horvátországban, Vukováron? Van-e erre egy kialakult, jó gyakorlat?
- Nálunk is az volt az alapvető kérdés, ami a laikusokban is felmerül: melyek azok az információk, amelyekre kíváncsi a társadalom? A kiindulópont tehát az volt, hogy az emberek számára érdekes tájékoztatást nyújtsunk. Ennek megfelelően olyan kapcsolatot igyekeztünk – igyekszünk kialakítani a médiával, amely nyitott, de emellett figyelembe veszi az érintettek érdekeit is.
- Sikerült megtalálni az egyensúlyt?
- Mindig azt tekintjük a legfontosabbnak, hogy megfelelő időben és megfelelő módon reagáljunk az adott helyzetre. Igyekszünk megtalálni azt a középutat, hogy megfelelően kiszolgáljuk a média igényeit, de természetesen tiszteletben tartsuk az áldozatok, illetve az egyéb résztvevők jogait.
- Végül, de nem utolsó sorban gratulálok a kitüntetéséhez! Mit jelent az Ön számára, hogy az idén alapított „A Magyar Igazságszolgáltatásért – Pro Iustitia Hungarorum” Plakettet Önnek ítélték oda először?
- Nagyon kellemes meglepetés volt! Nemrég küldtem egy üzenetet a feleségemnek, hogy ez még mindig olyan hihetetlen dolog számomra!

matches: BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Kezdölap Jogszabály Bíróság Hódos Béla márpedig tűzoltó maradt!
Akik figyelemmel kísérik szakszerevezetünk munkáját minden bizonnyal emlékeznek még erre a névre, és a szervezeti átalakítás (kényszerintegráció) alatt történt jogellenes eltávilításának ügyére. A friss tagoknak némi emlékeztető:
Hódos Béla volt az, akit a Fővárosi Tűzoltóság Szakszervezete az aktív állományból egyedüliként védettnek jelölhetett és jelölt is a szervezeti átalakítás alatt. Ezt a jelölést az FKI igazgatója előbb írásban tudomásul vette, majd ettől függetlenül megszüntették Hódos Béla szolgálati viszonyát. Az ügy részletes beszámolója honlapunkon olvasható: http://www.ftsz.hu/index.php?option=com_content&task=view&id=1200&Itemid=1
2013. október 14-én a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a benyújtott kereset és a meghallgatott tanúvallomás alapján meghozott ítélete szerint a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság a szakszervezet tisztségviselőjének, Hódos Bélának szolgálati viszonya megszüntetésében jogsértően járt el. Ez a hírünk itt érhető el: http://www.ftsz.hu/index.php?option=com_content&task=view&id=1248&Itemid=49
A tárgyalás jegyzőkönyvét és az ítéletet itt érhetitek el: http://www.ftsz.hu/index.php?option=com_content&task=view&id=1250&Itemid=123
Az FKI fellebbezése, másodfokú bíróság, Felülvizsgálati kérelem, majd a Kúria döntése alapján újabb másodfokú bírósági ítélet után jelenleg úgy néz ki pont kerül végre az ügy végére. Hódos Bélát vissza kell helyezni eredeti beosztásába, ezzel kapcsolatban az első elbeszélgetésen már túl is van. Újra aktív állományú tűzoltó lesz, a Fővárosi Törvényszék alábbi ítélete alapján:
4.Mf.680.438/017/3.
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság, a
dr. Xxxxxxx X. Xxxxxx ügyvéd (XXXX Budapest XX. Xx.: XXX) által képviselt
Hódos Béla (XXXX Budapest, Xxxxxxx xxxx x. xxxx/xx.) felperesnek, a
dr. Xxxx Xxxxxx jogtanácsos álral képviselt
Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóság (1149 Budapest, Mogyoródi út 43.) alperes ellen,
felmentés jogellenességének megállapítása és alperes jogkövetkezményekben marasztalása iránt indított perében, a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 25.M.3561/2013/27. számú ítélete ellen, az alperes 28. számú fellebbezése, Mf/4/I. számú fellebbezés kiegészítése, és a felperes MF/3. számú fellebbezési ellenkérelme folytán indult másodfokú eljárásban, tárgyalás mellőzésével meghozta az alábbi
í t é l e t e t:
A Fővárosi Törvényszék mint másodfekú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek bruttó 63.500 (hatvanháromezer-ötszáz) Ft másodfokú perköltséget, és bruttó 20.000 (húszezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
A fellebbezési és a felülvizsgálati eljárások illetékét az állam viseli.
Az elsőfokú bíróság a fellebbezéssel érintett ítéletével az alperes 0100-4035/2012. számú, 2012. május 17-én kelt felmentő intézkedését hatályon kívül helyezte és a felperest eredet beosztásába visszahelyezte. Kötelezte az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 3.352.442 Ft-ot elmaradt munkabért és kamatát, valamint 100.000 Ft perköltséget. Rendelkezett az eljárási illeték állam általi viseléséről.
Megállapította, hogy a felperes 1991. április 1-jén kelt jogviszonyát az alperes jogellenesen szüntette meg felmentéssel a 2012. május 17-én kelt 01004-4035/2012. számú parancsával. A parancs a Hszt. 194. §-ára utalással jogorvoslati kioktatást tartalmazott. A felperes ezen parancs ellen keresetet terjesztett elő 2012. június 5-én, amellyel annak hatályon kívül helyezését és az alperes elmaradt munkabér megfizetésére kötelezését kérte.
A bírósághoz benyújtott keresetét az elsőfokú bíróság idézés kibocsátása nélkül elutasította a Pp. 130. § c) pontjára tekintettel, ezért a parancs jogerőre emelkedett.
A felperes ezt követően 2013. július 15-én ismételten szolgálati panaszt nyújtott be a munkáltatójához, aki ezt elkésettség miatt elutasította. A bíróság értékelte a jogorvoslati kioktatás hiányosságát és ezért érdemben elbírálta a felperes keresetét. A felperes hivatkozott arra, hogy az alperesnél működő szakszervezet választott tisztségviselője volt, a munkáltató a felmentését megelőzően nem kérte ki a szakszervezet előzetes hozzájárulását ezért a munkáltató intézkedése jogellenes. Kérte a jogviszonya helyreállítását és az alperes elmaradt illetményben marasztalását. Hivatkozott arra is, hogy a felmentés azért is jogellenes, mert olyan munkakört ajánlott fel számára a munkáltató, amely nem létező szolgálati helyre vonatkozik, ezen túlmenően utalt arra is, hogy új munkavállalókat is alkalmazott a felperessel azonos beosztásokra.
Az alperes vitatta a felperes állításainak jogszerűségét, arra hivatkozott, hogy nem volt hivatalos tudomása a felperes szakszervezeti tisztségviselői mivoltáról, a felperessel 2012. február 29-én és március 27-én lefolytatott személyi elbeszélgetéseken a felperes sem jelezte ennek tényét, sőt olyan nyilatkozatot tett, hogy felmentési tilalom alatt nem áll. Hivatkozott arra is, hogy a felperes megfelelő szolgálati panaszt a munkáltató intézkedésével szemben nem nyújtott be, így a keresete nem lehet alapos.
Az elsőfokú bíróság a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) 5. § (1), (2) bekezdése, 34/B. § (1) bekezdése, 56. § (2) bekezdése, 58. § (1) bekezdése alapján azt állapította meg, hogy a munkáltató jogellenesen szüntette meg felmentéssel a felperes jogviszonyát. Vizsgálta, hogy a felperes kezdeményezte- e a Hszt. 194. §-a szerinti szolgálati panasz eljárást megfelelő határidőben, és arra a következtetésre jutott, hogy a törvényben meghatározott eljárás indítási határidő a felperest nem kötötte tekintettel arra, hogy az alperes nem megfelelő jogorvoslati kioktatást adott a jogviszonyt megszüntető parancsban. A jogorvoslati kioktatás utal a Hszt. 194. §-ára, illetőleg arra, hogy az eljárást az elöljáró parancsnok előtt kell kezdeményezni, azonban a jogorvoslati kioktatás súlyosan hiányos, mert az eljárás megindításának határidejéről és az eljárás rendjéről nem ad tájékoztatást. A bíróság megállapította a keresetindítási határidő vizsgálata kapcsán, hogy a felperes a keresetét 2012. június 5-én, majd 2013. október 15-én terjesztette elő, míg az alperes a támadott határozatot 2013. október 14-én hozta meg. A bíróság idézés kibocsátása nélkül nem utasította el a keresetlevelet, hanem a per érdemi tárgyalásába bocsátkozott, így a keresetről érdemben kellett döntenie. A bíróság ezt követően vizsgálta a felmentés indokának valóságát és okszerűségét, megállapította azt, hogy a szolgálati panasz eljárásban azt az alperes érdemben nem vizsgálta, ilyen tartalmú határozatot nem hozott.
Az elsőfokú bíróság utalt arra, hogy a jelen bíróság előtt 12.M.3840/2012. szám alatt per volt folyamatban a Fővárosi Tűzoltóság Szakszervezete, illetve az alperes között, amelynek kapcsán a bíróság a 15. számú jogerős ítéletével megállapította, hogy az alperes megsértette a szakszervezet önrendelkezési jogát, mert nem kérte ki a felperes felmentését megelőzően a szakszervezeti szerv egyetértését. A bíróság ezt ítéletet okirati bizonyítékként vette figyelembe. Megállapította, hogy a felperes választott tisztségviselő volt, tehát a felmentéséhez a szakszervezet előzetes egyetértését be kellett volna szereznie a munkáltatónak. Rögzítette, hogy a felperes 2011. szeptember 12-től volt vezetőségi tag, ugyanis az ekkor megtartott vezetőségi ülésen választották be a vezető testületbe, majd 2012. május 24-én a küldöttgyűlés őt a tisztségében megerősítette. A szakszervezet 2012. március 6-án tájékoztatta a munkáltatót arról, hogy a felperes milyen védettséget élvez.
Az elsőfokú bíróság nem látta jelentőségét annak, hogy a február 29-én lefolytatott személyes elbeszélgetésen a felperes nem adott arról tájékoztatást a munkáltatónak, hogy felmentési tilalom alatt áll, hiszen a munkáltató a szakszervezet bejelentését hivatalból kellett volna, hogy figyelembe vegye. A felperes a Hszt. 34/B. § (1) bekezdése szerinti választott szakszervezeti tisztségviselőnek minősült, így őt a felmentési korlát védte. Az elsőfokú bíróság kifejtette, hogy a szakszervezeti tisztségviselő nem felmondási tilalom alatt áll -ugyanis ezen eseteknek körét a Hszt. külön nevesíti-, a felmentési korlát viszont olyan kötöttséget jelent a munkáltató számára, amelyet az intézkedés meghozatala előtt nem hagyhatott volna figyelmen kívül.
Az elsőfokú bíróság nem osztotta az alperes álláspontját abban sem, hogy azért nem várható el a felperes továbbfoglalkoztatása tőle, mert a felajánlott munkakört nem fogadta el. Nem vitatottan a jegyzőkönyvben rögzítésre került, hogy a felperesnek a munkáltató felajánlotta a továbbfoglalkoztatást a Vác Katasztrófavédelmi Kirendeltség Tahitótfalusi Katasztrófavédelmi Őrsön. A felperes azért nem fogadta el a felajánlott munkakört, mert az más munkáltatóhoz tartozó szolgálati hely volt, amely szerinte nem létezett, hiszen azt a Pest Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság szervezeti szabályzata nem tartalmazta.
Nem osztotta az alperes azon álláspontját sem, hogy a felajánlott beosztás, valamint az egyéb juttatások visszautasítása miatt a felperes visszahelyezési kérelme alaptalan, a járandóságok megfizetése nem teszi mellőzhetővé a jogviszony helyreállítását. Megállapította, hogy az alperes maga sem vitatta a perben annak a felperesi állításnak a helyességét, hogy az átszervezéstől függetlenül 24 új munkavállalót is alkalmazott a felperes felmentése körüli időszakban.
A Hszt. 197. § (3) bekezdése szerint kötelezte az alperest a felperes elmaradt munkabére megfizetésére, ennek számítási alapja a felek által egybehangzóan megjelölt havi 160.240 Ft-os munkabér volt. Figyelembe vette a felperes által igazolt és alperes által sem vitatott megtérült jövedelmet.
A pertárgy értékét a Pp. 24. § (2) bekezdés b) pontja alapján 1.922.880 Ft-ban állapította meg. A Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte a pervesztes alperest perköltségének megfizetésére, ennek mértékét a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. §-a szerint állapította meg. Az alperest megillető személyes illetékmentességre tekintettel rendelkezett az eljárási illeték állam általi viseléséről.
Az ítélet ellen az alperes élt fellebbezéssel, amellyel az elsőfokú ítélet megváltoztatását és a kereset elutasítását, valamint a felperes perköltségben marasztalását kérte. Fenntartotta az elsőfokú eljárásban kifejtett álláspontját és érveit. Utalt arra, hogy a felperes nem kezdeményezte a Hszt. által előírt panaszeljárást, nem támadta időben az alperes határozatait, így a keresete érdemben nem volt a bíróság részéről elbírálható, az elkésett.
Továbbra is vitatta azt, hogy a felperes védelem alatt álló szakszervezeti tisztségviselő volt. 2011. szeptember 12-én a vezetőség volt az, aki a felperest a tagjai közé vette, ez nem azonos a Hszt. által nevesített választott tisztségviselővel. A felperes megválasztására később, 2012 májusában került sor, így a felperes esetében a munkáltatónak nem kellett előzetesen kikérnie a szakszervezet egyetértését a felmentés közléséhez. A felperes a személyzeti elbeszélgetésen nem jelezte a szakszervezeti tisztségviselői minőségét, ez, és a felajánlott szolgálati hely vitatása a rosszhiszemű eljárását igazolja. A személyzeti elbeszélgetés alkalmával a felperesnek nem állt volna jogában vitatni a beosztás meglétét, ezt csak akkor tehette volna, ha azt elfogadja, és utóbb kiderül, hogy ez a szolgálati hely és beosztás valójában nem létezik. Az alperes a fellebbezés kiegészítésében ismételten kérte, hogy a bíróság mellőzze a felperes visszahelyezését azért, mert a részére felajánlott, képzettségének, végzettségének megfelelő másik beosztást nem fogadta el. Az nem volt vitatott a perben, hogy az alperes szervezete átszervezéssel módosult, a létszáma több, mint 500 fővel lett kevesebb. Egyéb beosztást az alperes a felperesnek nem tudott felajánlani, így egyértelmű, hogy a továbbfoglalkoztatása sem volt elvárható.
A felperes a fellebbezési ellenkérelmével az elsőfokú ítélet helybenhagyását és az alperes másodfokú perköltségben marasztalását kérte. Utalt arra, hogy a felperes 2011. február 2. óta a szakszervezet egyik alapszervezeténél volt választott tisztségviselő, majd 2011 szeptemberétől lett az elnökség tagja. Mindezen tény alapján a felmentést megelőzően már szakszervezeti tisztségviselő volt, ezért az alperesnek ki kellett volna kérnie a szakszervezeti szerv egyetértését. Fenntartotta azt a korábbi álláspontját, hogy a felajánlott szolgálati hely nem létezett, azt az alperes állománytáblája nem tartalmazta.
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság 2015. június 11-én kihirdetett ítéletét a 2016. február 5-én meghozott 4.Mf.680.464/2015/4. számú ítéletével hatályon kívül helyezte és a pert megszüntette, valamint kötelezte a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 100.000 Ft együttes első- és másodfokú perköltséget. A másodfokú bíróság álláspontja szerint az elsőfokú bíróság nem megfelelő következtetést vont le akkor, amikor megállapította, hogy a felperesnek a szolgálati panasszal kapcsolatos eljárása megtartott volt. Nem volt vitatott, hogy az alperes jogorvoslati kioktatása hiányos, de azokat az adatokat tartalmazta, melyekből a felperes a szükséges eljárást határidőben kezdeményezhette volna. A másodfokú bíróság a felperes terhére értékelte, hogy a szolgálati viszonyt megszüntető parancs átvételét követően a felperes a leszerelését megkezdte, a szolgálati jogviszonya megszűnt, az ehhez kötődő juttatásokat részére az alperes megfizette. Az elsőfokú bíróság álláspontjával szemben a kereset elkésettségét állapította meg, ezért rendelkezett az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezése és a per megszüntetése iránt.
A felperes felülvizsgálati kérelme folytán eljárt Kúria a 2017. február 22-én kelt Mfv.I.10.368/2016/4. számú végzésével a Fővárosi Törvényszék 4.Mf.680.464/2015/4. számú ítéletét végzésnek tekintette, azt hatályon kívül helyezte és a másodfokú bíróságot új eljárás lefolytatására és új határozat meghozatalára utasította. A Kúria álláspontja szerint a Hszt. 196. § (1) bekezdés a) pontja lehetőséget biztosít a hivatásos állomány tagjának a bírósághoz fordulásra akkor is, ha a szolgálati panaszát elutasították, függetlenül attól, hogy az elutasítás oka az elkésett panasz benyújtása volt. Erre tekintettel utasította a Törvényszéket az elsőfokú bíróság ítéletének érdemi felülbírálatára.
Az alperes fellebbezése nem alapos.
A másodfokú bíróság megállapította, hogy az elsőfokú bíróság a felperes keresetének érdemi elbírálásához releváns tényeket feltárta, az így feltárt tényeket okszerűen, a Pp. 206. § (1) bekezdése szerint mérlegelte, az irányadó jogszabályt alkalmazta, az így meghozott döntéssel és annak indokaival - az indokok megismétlése nélkül - a másodfokú bíróság is egyetértett.
Az alperes fellebbezéshez kötődően a másodfokú bíróság elsődlegesen azt vizsgálta, hogy a felperes választott szakszervezeti tisztségviselőnek tekinthető- e, megilleti- e őt a Hszt. perbeli időszakban hatályos 34/B. § (1) bekezdésében meghatározott védelem. E szerint ugyanis a közvetlen felsőbb szakszervezeti szerv egyetértése szükséges a szakszervezetnél választott tisztséget betöltő és a szakszervezet által megjelölt hivatásos állományú tag 15 munkanapot eltérő vezényléséhez és a szolgálatteljesítés helyének megváltoztatásához, továbbá a szolgálati viszonyának a fegyveres szerv által felmentéssel történő megszüntetéséhez, kivéve ha a felmentés az 56. § (2) bekezdése alapján kötelező. Az 56. § (2) bekezdés szerinti felmentésről a közvetlen felsőbb szakszervezeti szervet előzetesen értesíteni kell.
A másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú bíróságnak azza az álláspontjával, hogy a felperes a szakszervezet olyan tisztségviselője volt, akit a védelem megillet. Ebben a körben a másodfokú bíróság utal a Legfelsőbb Bíróság MK. 4. számú állásfoglalására, miszerint a meghívott (kooptált) szakszervezeti tisztségviselőt ugyanaz a védelem illeti meg, mint a választott szakszervezeti tisztségviselőt. Ebből következően a felsőbb szakszervezeti szerv előzetes egyetértése szükséges a választott szakszervezeti tisztséget betöltő munkavállalónak a munkáltató által kezdeményezett más munkahelyre beosztásához, valamint a jogviszonynak a munkáltató általi felmentéssel történő megszüntetéséhez. A meghívott szakszervezeti tisztségviselőt a munkájával kapcsolatban ugyanazok a jogok illetik és kötelezettségek terhelik, mint a választott szakszervezeti tisztségviselőt, munkája zavartalan ellátásának biztosításához ugyanazok a feltételek szükségesek mint a választott szakszervezeti tisztségviselőnek, így egy megítélés alá esik azzal.
A perbeli esetben az nem volt vitatott, hogy a felperest a szakszervezet vezetősége tette a testület tagjává 2011 szeptemberében, pozícióját a küldöttgyűlés választása 2012 májusában megerősítette. Ettől függetlenül azonban a felperest a védelem megillette, így a munkáltató jelentős szabályszegést követett el akkor, amikor nem kérte ki a felperes felmentését megelőzően a szakszervezeti szerv egyetértését. A másodfokú bíróság megjegyzi, hogy a választott szakszervezeti tisztségviselő munkajogi védelme nem függ attól, hogy a szakszervezet a munkáltatónál működik- e, és attól sem, hogy a vezető tisztségviselő személyéről a szakszervezet, vagy annak szerve a munkáltatót tájékoztatta- e. A perbeli esetben azonban megállapítható, hogy a szakszervezet 2012. március 6-án, -a felperes felmentését megelőzően- hivatalosan tájékoztatta a munkáltatót a felperes szakszervezeti tisztségéről, a munkáltató közölte a felmentését anélkül, hogy a szakszervezet ezen tájékoztatását figyelembe vette volna. A szakszervezet előzetes megkeresése nem történt meg, így az elsőfokú bírósággal egyetértve a másodfokú bíróság is arra a következtetésre jutott, hogy a munkáltató jogellenesen szüntette meg a felperes jogviszonyát.
A másodfokú bíróság utal a Hszt. 197. § (3) bekezdésében foglaltakra, miszerint a szolgálati viszony megszüntetéséről hozott határozat hatályon kívül helyezése esetén a hivatásos állomány tagját eredeti beosztásába vissza kell helyezni, és meg kell téríteni az elmaradt illetményét, egyéb járandóságát, valamint a felmerült kárát. Nem kell megtéríteni az illetménynek az egyéb járandóságnak és a kárnak azt a részét, amelyet a hivatásos állomány tagja munkaereje hasznosításával megkeresett vagy megkereshetett volna.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú bíróságnak a jogviszony helyreállítására vonatkozó döntését is, tekintettel arra, hogy a másodfokú eljárásban az alperes nem adta elfogadható és valószínű okát annak, hogy miért nem várható el tőle a felperes továbbfoglalkoztatása figyelemmel arra is, hogy a felperes felmentésére olyan okból került sor amely érdek képviseleti tevékenységéhez kötődő jogosultság megsértését jelenti.
Az elsőfokú bíróság a felülbírált ítéletével kitért a felperes további érvelésére, nevezetesen arra, hogy a részére felajánlott szolgálati hely nem létezett, ezért jogszerűen nem fogadta el azt. A másodfokú bíróság álláspontja szerint ennek a kérdésnek jelentősége a jelen eljárásban azért nincs, mert a felperes elsődleges hivatkozása -a szakszervezeti szerv egyetértésének megkérése, elmaradása- miatt találta a bíróság jogellenesnek a felmentését, az ebben történő döntés a további kérelmek szempontjából előzetesnek tekinthető, és miután ez alapján a keresetet megalapozottnak találta a bíróság, így nem bír jelentőséggel az egyéb felhozott indokok érdemi vizsgálata.
A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 254. § (3) bekezdése alapján hagyta helyben, döntését a Pp. 256/A§ (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül hozta meg.
A Pp. 78. § (1) bekezdése szerint az eredménytelenül fellebbező alperes köteles megfizetni a felperes másodfokú perköltségét, amelynek mértékét a másodfokú bíróság a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet 3. § (5) bekezdése alapján állapított meg az elsőfokú eljárásban megállapított perköltség 50 %-os mértékében. A másodfokú bíróság a felperes pernyertességére tekintettel kötelezte az alperest a Kúria által megállapított felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére is.
Az alperest az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontja alapján személyes illetékmentesség illeti meg, ezért a fellebbezési és a felülvizsgálati eljárási illetékeket is -helyette- az állam viseli.
Idő: 16:16

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
A szokásos tartózkodási hely és a Hágai Gyermekelviteli Egyezmény végrehajtása. dr. Kozák Henriett - PDF
Download "A szokásos tartózkodási hely és a Hágai Gyermekelviteli Egyezmény végrehajtása. dr. Kozák Henriett"
Gusztáv Géza Mezei
1 A szokásos tartózkodási hely és a Hágai Gyermekelviteli Egyezmény végrehajtása dr. Kozák Henriett2 Hágai Gyermekelviteli Egyezmény célja és alapelve A megsértett szülői felügyelet visszaállítása, a gyermekek azonnali, gyakorlatban minél hamarabbi visszavitelének biztosítása jogellenes elvitel vagy visszatartás esetén. Láthatási jog gyakorlásának tényleges biztosítása, megszervezése láthatási jog megsértése esetén Az azonnali visszavitel (zavartalan láthatás) a gyermekek mindenek fölött álló érdeke3 Joghatósági problémák a gyermek szülői felügyelete iránti perben joghatóság: főszabály szerint a gyermek szokásos tartózkodási helye szerinti bg. A joghatóság hivatalból vizsgálandó jogellenesen Magyarországra hozott gyermekek visszavitele iránti ügy előkérdése lehet a Magyarországon ugyanezen gyermek vonatkozásában indított szülői felügyeleti jog gyakorlása iránti pernek Joghatóság hiánya esetén a Pp (1) bek. a.) pontja alapján keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasítása, vagy arra visszautalva a Pp alapján per megszüntetés.4 Érdemi döntés folyamata, sorrendisége a jogellenes gyermekelviteli ügyben Megalapozottság vizsgálata: 1. gyermek kora 2. a szokásos tartózkodási hely megállapítása 3. Elvitel jogellenességének/jogszerűségének tisztázása 4. a felügyeleti jog tényleges gyakorlásának kérdése5 Gyermek állampolgársága Miért kell magyar gyermeket külföldre visszaadni? A gyermek állampolgárságának a jogellenes elvitel miatti eljárásban nincs jelentősége, Többes állampolgárság, európai migráció, a mozgás és tartózkodás szabadsága miatti költözés kérdése6 Felfüggesztés? Jogellenes gyermekelvitel miatt Magyarországon indult eljárás esetén a Hágai Gyermekelviteli Egyezmény rendelkezése szerint nem lehet dönteni az itt folyó szülői felügyelet érdemét illetően, amíg nem születik határozat arról, hogy a gyermeket az ezen Egyezmény szerinti eljárásban vissza kell-e vinni.7 Elvitel iránya döntő külföldről Magyarországra jogellenes elhozatal vagy ott visszatartás miatti visszavitel iránti kérelem (első fokon PKKB kizárólagos illetékesség) Magyarországról jogellenes elvitt gyermekek ügye miatti eljárás (magyar központi hatóság: a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Nemzetközi Magánjogi Főosztálya)8 A visszaviteli eljárásban a vonatkozó jogszabály alkalmazása Elsődleges kérdés, hogy a gyermeket az Európai Unió egyik tagállamából vagy egy EUn kívüli részes államból hozták-e? Ennek függvényében Hágai Gyermekelviteli Egyezmény, vagy annak és a Brüsszel II.a. r. együttes alkalmazása Brüsszel II. r. 11. cikke lényegében a multilaterális egyezmény uniós fenntartása9 Brüsszel II.a. r. 11. cikk Leszűkíti kérelem Egyezmény szerinti visszautasításának lehetőségeit Emiatt az alkalmazása óta kialakult bírói gyakorlat szerint súlytalan kérelmezettihivatkozások: a kérelmező nem töltött elég időt a gyermekkel, csak a munkájának és hobbijának élt, agresszív, esetleg züllött életvitelt folytat, többnyire a gyermek és a szülő anyanyelvi és beszélt nyelvbéli különbsége eddig az anya látta el a gyermeket, avagy a gyermek alacsony életkorú A gyermek verbális esetleg fizikai erőszak miatt veszélyeztetettsége10 Kié az utolsó szó? gyermek visszavitele iránti kérelem elutasítása esetén a Brüsszel II.a. r. alapján joghatósággal rendelkező bíróság a szülői felügyeleti jog gyakorlása iránti jogvitában ezt követően is elrendelheti a gyermek visszavitelét. Ez a későbbi határozat külön eljárás nélkül ismerhető el abban a tagállamban, ahová egyébként a gyermeket jogellenesen elvitték, és amelynek a bírósága a gyermek visszaadását megtagadta.11 Szokásos tartózkodási hely Legfőbb kapcsolótényező az európai családjogban mind a joghatósági, mind a kollíziós jogi rendelkezések körében Lényeges kérdés: házassági, szülői felügyelet iránti, tartási, öröklési perekben Autonóm, a tagállamok belső jogától függetlenül értelmezendő fogalom Nincs jogszabályi definíciója12 Értelmezés módja a Hágai Gyermekelviteli és a Hágai Gyermekvédelmi Egyezmény, illetve az európai jog szellemének megfelelően minden egyes ügyben egyedi mérlegeléssel Tények számítanak a leginkább Előnye: rugalmas, igazodik a mai életviszonyokhoz, független a lakóhelytől és az állampolgárságtól, és nem kell, hogy a jog által elismert és nyilvántartott tartózkodási hely legyen. Nehézsége: nehezen körülírható, értelmezése nem egységes, kevés fogódzó a gyakorlat számára13 Értelmezés a felnőttek vonatkozásában Érdekeltségi központ meghatározása Tényeken kívül számít az érintett szándéka is az ott tartózkodással kapcsolatban, a költözésre/ott tartózkodásra ösztönző indokok releváns tény lehet még: a munkavállaló családi helyzete, az ott-tartózkodás időtartama és folyamatossága, munka-vagy megbízási szerződésének tartalma, családi kötődések + mindazon egyéb szándék, Házassági ügyekben hol van/volt a házastárs/ak közös otthona,14 Értelmezés gyermekek esetében A tartózkodással kapcsolatos szülői szándék vizsgálata nem evidens, ez függ egy adott állam gyakorlatától is. Magyar gyakorlat szerint a tények mellett a szülői szándék is mérlegelhető Releváns szempontok: az ott töltött idő hossza és rendszeressége, családi-baráti és kortárskapcsolatok, oktatás, nyelvi és egyéb szocializáció mindezek a gyermek korának figyelembe vétele mellett15 Hágai Gyermekelviteli Egyezmény alkalmazása alapján a szokásos tartózkodási hely megállapításának gyakorlata vegyes megközelítés: gyermekkel kapcsolatos tényadatokon kívül a szülői szándékot is figyelembe veszi a tartózkodással kapcsolatban. szülői szándék felöli megközelítés gyermekközpontú megközelítés16 Az európai uniós értelmezés (Az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata alapján) a gyermek alapvető érdekeinek figyelembevétele ezen belül valamennyi releváns ténybeli körülmény mérlegelése Kulcsfogalmak: állandósság, tartósság, rendszeresség, amely nem egyenlő a megszakítás nélküliséggel összességében időbeli tényezők. Releváns tények, körülmények különösen: tartózkodás időtartama, rendszeressége, a családi és szociális kötődések, beilleszkedés, gyermek életvitelének központja, az odaköltözés körülményei és indokai, állampolgárság, iskoláztatás helye, nyelvismeret, Mérlegelendő ezen túlmenően egyéb környezeti és akarati tényezők, mindezek a gyermek kora szempontjából is.17 Időbeliség A szokásos tartózkodási hely megváltozásához szükséges az eredeti szokásos tartózkodási hely elvesztése és az új szokásos tartózkodási hely megszerzése szokásos : előfeltétele állandó (tartós) vagy rendszeresen otttartózkodás (ez több, mint egy átmeneti idő, általában több hónap esetén) A tartósság mérlegelése során releváns: a gyermek életkora és a családi és szociális körülményei, megszakítható nyaralás, családlátogatás stb. végett, átmeneti távollét nem eredményezi a változást. Magyar gyakorlat: nem elég a néhány hónapos ott-tartózkodás, ha a család egzisztenciális biztonsága nem teremtődött meg, és a szülők nem alakítottak ki olyan közös otthont sem, amelyben a gyermek nyugodt, kiegyensúlyozott fejlődése biztosított lett volna.18 Környezeti, akarati tényezők Elsődlegesen függ a gyermek korától gyermek családi és szociális kötődései, társadalmi beilleszkedés; iskola, óvoda, baráti kapcsolatok, szabadidős tevékenység, nyelvismeret szülők szándéka az ott tartózkodással kapcsolatban pl. egyező szándék másik tagállamban való letelepedéssel kapcsolatban, megnyilvánulhat külső körülményekben is,19 Gyermek életkorának jelentősége A gyermek szociális és családi környezet e ennek függvényében változó Csecsemőknél főszabály: szociális és családi környezete megegyezik az őt ténylegesen gondozó családtagjával -általában édesanyjával. Az anya szociális és családi környezetbe való beilleszkedése, nyelvismerete, esetleges munkavállalása illetve földrajzi és családi gyökerei is értékelendő tényezők, Költözés esetén az új szociális és családi környezetbe való beilleszkedésének feltételei rendkívül gyorsan teljesülhetnek. Kisgyermekek: döntő a családi környezet, a vele együtt élő, őt nevelő, róla gondoskodó személyek, + nyelvi szocializáció, gyermeknevelési intézményhez (óvoda, bölcsőde) kötődés, beilleszkedés Az iskoláskorú, továbbá kamasz gyermekek: családi kapcsolatok + kortárskapcsolatok, (iskolai, baráti, vagy akár sportkapcsolatok) rendszeres szabadidős vagy sporttevékenység gyakorlásának helye20 Bővebben a magyar értelmezési gyakorlatról..az a hely, amely huzamosabb ideig és akár a véglegesség szándéka nélkül is a szülő és a gyermek együttélésének a természetes és zavartalan helyszíne, ideértve a megfelelő közös lakást, a gyermeket eltartó szülő munkahelyét és azt a mikroközösséget is, ahová az adott időszakban a gyermek beilleszkedett. A szokásos tartózkodási helya fenti feltételek megvalósulása esetén nem függ attól, hogy azt a felügyeleti jogot együttesen gyakorló szülők nem szánták véglegesnek. Vegyes megközelítési mód: a szülők akarata, ráutaló magatartása tényállástól függően számít, de ált. kiemelt jelentősége van annak, hogy a család közös élettere hol alakult ki.21 Egyedi kérdések: 1.) a szokásos tartózkodási hely megállapíthatatlan?! Az Európai Bíróság a Mercredi kontra Chaffe ügyben kimondta: előfordulhat olyan, hogy egy gyermek szokásos tartózkodási helye nem állapítható meg, ilyen esetben pedig a gyermeknek a rendelet 13.cikke szerinti jelenlétével kapcsolatos kritérium alapján kell megállapítani melyik bíróság rendelkezik joghatósággal a szülői felelősséggel kapcsolatos ügy elbírálására.22 2.) Egy gyermek két szokásos tartózkodási hellyel? A nemzetközi ezen belül az Európai Bírósági - bírói gyakorlat elutasító ezzel kapcsolatban P. Cruz Villalón főtanácsnok a Mercredi kontra Chaffe ügyben ismertetett állásfoglalásában kifejtette, hogy jóllehet valaki rendelkezhet több egyszerű tartózkodási hellyel, csak egy szokásos tartózkodási helye lehet.23 3.) Vagylagos vagy konkuráló szokásos tartózkodási hely? a nemzetközi joggyakorlatnak szintén elutasító az álláspontja, De ismert olyan ítélet, amely azt állapította meg, hogy a gyermeknek nyáron Görögországban, míg télen az Egyesült Királyságban van a szokásos tartózkodási helye24 4.) Elsődleges és másodlagos szokásos továbbá vagylagos szokásos tartózkodási hely? a közös szülői felügyelet kapcsán Joghatóság szempontjából azonban a vagylagos szokásos tartózkodási helynek csak akkor van jelentősége, ha két tagállam között mozog ezáltal a gyermek, De az időbeliség, és környezeti tényezők segítségével a szokásos tartózkodási hely nagy valószínűséggel megállapítható25 Köszönöm a figyelmet! Hasonló dokumentumok
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben A kiskorú gyermek külföldre vitele és a jogellenesen külföldre vitt. gyermek visszavitele hazai és európai uniós szabályozása.
A kiskorú gyermek külföldre vitele és a jogellenesen külföldre vitt gyermek visszavitele hazai és európai uniós szabályozása Szerző: Báderné dr. Szakter Gabriella Budapest, 2013. június 7. Előszó Az Európai Részletesebben A jogellenesen Magyarországra hozott gyermekek visszavitelével kapcsolatos eljárások vizsgálatára létrehozott joggyakorlat elemző csoport
2013.El.II.G.1/14. A jogellenesen Magyarországra hozott gyermekek visszavitelével kapcsolatos eljárások vizsgálatára létrehozott joggyakorlat elemző csoport ö s s z e f o g l a l ó v é l e m é n y e Bevezetés Részletesebben Az Európai Bíróság ítélete külföldi határozatok elismeréséről és végrehajtásáról*
Az Európai Bíróság ítélete külföldi határozatok elismeréséről és végrehajtásáról* A gyermek meg nem hallgatásának következménye az ítélet végrehajtására Hivatalos hivatkozás: Tárgyszavak: Értelmezett jogszabályhelyek: Részletesebben * JELENTÉSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2011/0447(NLE) 4.11.2014
EURÓPAI PARLAMENT 2014 2019 Jogi Bizottság 4.11.2014 2011/0447(NLE) * JELENTÉSTERVEZET az Oroszországi Föderációnak a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben 1968.10.19. Az Európai Közösségek Hivatalos Lapja L 257. szám
A TANÁCS 1968. október 15-i 68/360/EGK IRÁNYELVE a tagállami munkavállalók és családtagjaik Közösségen belüli mozgására és tartózkodására vonatkozó korlátozások eltörléséről AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK TANÁCSA, Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Petíciós Bizottság 31.1.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Harry Nduka nigériai állampolgár által benyújtott 0256/2011. számú petíció az Egyesült Királyságban való maradásának Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló 5/2009. ( IV.2) önkormányzati rendelet módosításáról
BÁTAAPÁTI KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 16/2013. (XII.21.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályozásáról szóló 5/2009. ( IV.2) önkormányzati rendelet módosításáról A gyermekvédelmi Részletesebben A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.4.15. COM(2014) 225 final A BIZOTTSÁG JELENTÉSE A TANÁCSNAK, AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS AZ EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁGNAK a házassági ügyekben és a szülői Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához-
TELEPÜLÉSI TÁMOGATÁS KÉRELEM - Beteggondozási támogatás megállapításához- I. A gondozást végző személyre vonatkozó adatok Neve: Születési neve:. Anyja neve:... Születési hely, év, hó, nap:. TAJ szám:.. Részletesebben A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről
A nem EU-állampolgárok magyarországi ingatlanszerzéséről Azok a külföldi természetes személyek, akik valamely Európai Unión kívüli állam polgárai, illetve azok a jogi személyek, amelyek valamely Európai Részletesebben KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA
Nádudvar Város Önkormányzat 4181 Nádudvar, Fő u. 119. sz. Tel: 54/529-010 Fax: 54/528-551 E-mail: nadudvar@nadudvar.hu KÉRELEM ÁTMENETI SEGÉLY MEGÁLLAPÍTÁSÁRA Alulírott azzal a kéréssel fordulok Nádudvar Részletesebben T/4448. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/4448. számú törvényjavaslat a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvénynek az ingyenes bölcsődei és óvodai gyermekétkeztetés kiterjesztése érdekében Részletesebben HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET
HÁZASSÁG FELBONTÁSA IRÁNTI KERESET Tisztelt Járásbíróság! Felperes neve: Születési név: Születési hely, idő: Anyja neve: Lakcíme: Telefon, fax: E-mail: Munkahelyének címe: (ha nyugdíjat, járadékot, vagy Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben ELŐSZÓ...3 BEVEZETŐ...4
TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ...3 BEVEZETŐ...4 Szervezetrendszer...4 TÁRSADALOMBIZTOSÍTÁSI JOG...6 53. A törvény célja, alapelvek, fontosabb fogalmak és értelmező rendelkezések...6 53.1. A törvény célja...6 53.2. Részletesebben Gyermekvédelem és családjog nemzetközi vonatkozású szabályozása
dr Katonáné dr Pehr Erika PTE-ÁJK c egyetemi docens Gyermekvédelem és családjog nemzetközi vonatkozású szabályozása Budapest, 2014 május 9 Forrás: A Családjog Kézkönyve II kötet HVG-ORAC Bp 2007 szerk Részletesebben Útmutató az új Brüsszel II Rendelet alkalmazásához. www.europa.eu.int/civiljustice
HU Útmutató az új Brüsszel II Rendelet alkalmazásához www.europa.eu.int/civiljustice B evezetés A szabadság, biztonság és igazságosság térsége az Európai Unióban segíti az emberek mindennapi életét, amikor Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Jászladány Nagyközségi Önkormányzat. 10 /2001. (V. 25.) rendelete
Jászladány Nagyközségi Önkormányzat 10 /2001. (V. 25.) rendelete A személyes gondoskodást nyújtó helyi gyermekvédelmi ellátások formáiról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjakról. Részletesebben Csibi Enikő 2012. április 11.
A Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság és a gyermekvédelem intézményeinek együttműködése A speciális szükségletű gyermekek felzárkóztatása érdekében Csibi Enikő 2012. április Részletesebben Dr. Horesnyi Julianna BÉMKH Munkaügyi Központja Szegedi Kirendeltség és Szolgáltató Központ
Külföldi és ezen belül román - állampolgárok a magyar munkaerőpiacon Uniós munkavállalók szabad mozgása magyar és román tapasztalatok Szeminárium Szeged, 2011.04.27-04.28. 04.28. Dr. Horesnyi Julianna Részletesebben Rendelet. Önkormányzati Rendeletek Tára. Dokumentumazonosító információk
Rendelet Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 10/2008.(IX.16.) Rendelet típusa: Módosító Rendelet címe: A pénzbeli és természetbeni gyermekvédelmi ellátásokról Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első Részletesebben Dr. Somfai Balázs: Kapcsolattartás az új Brüsszel II. rendelet tükrében
Dr. Somfai Balázs: Kapcsolattartás az új Brüsszel II. rendelet tükrében Az Európai Tanács 1999 őszén különleges ülést tartott Tamperében (Finnország). Az ülésen helyt adtak a bírósági határozatok kölcsönös Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E. A gyermekek védelméről
Kincsesbánya Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2004. (IV. 29.) önkormányzati R E N D E L ET E A gyermekek védelméről (Egységes szerkezetben a 8/2005. (VI. 28.) Kt. rendelet*, a 4/2010. (II. Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. - 1 -
- 1 - Technikai jellegű pontosításokat tartalmaz a módosítás, amely elősegíti, hogy a családok támogatásával kapcsolatos a jövő év első napján hatályba lépő törvényi változások végrehajtása zökkenőmentes Részletesebben Kistolmács Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 5/2013. (XII. 10.) önkormányzati rendelete
Kistolmács Község Önkormányzata Képviselő-testületének 5/2013. (XII. 10.) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifa támogatás helyi szabályairól Kistolmács Község Önkormányzatának Képviselő-testülete Részletesebben Tárnok Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének. 5/2011. (II.11.) számú ÖNKORMÁNYZATI RENDELET
Tárnok Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 5/2011. (II.11.) számú ÖNKORMÁNYZATI RENDELET A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátásokról 1 1 Módosította: 5/2012.(II.14.) számú Részletesebben 29/1996.(V.17.) sz. önk. rendelet
29/1996.(V.17.) sz. önk. rendelet a lakásépítés támogatásának rendszerérõl, valamint a fiatal házasok elsõ lakáshoz jutásának támogatásáról * A helyi Önkormányzatokról szóló, módosított 1990. évi LXV. Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Jogszerűen, szakszerűen, következetesen, emberségesen!
Jogszerűen, szakszerűen, következetesen, emberségesen! Szolnok 2012. december 04. Harhai Zsolt igazgató Előzmények Hazánk 1989-ben területi korlátozással csatlakozik a a menekültek helyzetéről szóló 1951. Részletesebben Mediáció a jogellenes nemzetközi gyermekelviteli ügyekben békés megoldás a gyermek érdekében
Mediáció a jogellenes nemzetközi gyermekelviteli ügyekben békés megoldás a gyermek érdekében Kézikönyv mediátorok és más szakemberek részére ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL Készült az Európai Unió Polgári jogi Részletesebben Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgy
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 4/2004. (02.20.) számú rendelete az önkormányzat pénzbeli és természetben nyújtott szociális ellátásairól és gyermekvédelmi támogatásairól szóló 27/2003. Részletesebben Varbó Község Önkormányzata képviselő-testületének 5/2011. (III. 25.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályairól
TISZASZENTIMRE KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 8/2012. (III.30.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Tiszaszentimre Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem látogatás céljából
Tartózkodási kérelem látogatás céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA. 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete
KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete A RENDSZERES ÉS RENDKÍVÜLI GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁS SZABÁLYOZÁSÁRÓL SZÓLÓ 6/1998./IV.27./ÖR. MÓDOSÍTÁSÁRÓL (Egységes szerkezetben a 6/2003./VI.25./Ö.r., Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 29.9.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Marianne van Eck holland állampolgár által benyújtott 0564/2012. számú petíció egy holland gyermek nevelőszülői Részletesebben Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyűlésének./2013. ( ) önkormányzati rendelet
Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyűlésének./2013. ( ) önkormányzati rendelet 1. számú melléklet A szociális igazgatás és szociális ellátások helyi szabályozásáról szóló 8/2011. (II. 28.) GYMJVÖ. Részletesebben KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY IGÉNYLÉSÉRE
KÉRELEM ÖNKORMÁNYZATI SEGÉLY IGÉNYLÉSÉRE I. Személyi adatok Kérelmező személyi adatai: Házastárs / élettárs személyi adatai: Név: Születési név: Születési helye, ideje: Anyja neve: TAJ száma: Állampolgársága: Részletesebben CSERKESZŐLŐ KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 6/2013. (III. 26.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
CSERKESZŐLŐ KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK 6/2013. (III. 26.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól Cserkeszőlő Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek Részletesebben Joghatóság. Joghatóság mibenléte. Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.)
JOGHATÓSÁG Joghatóság Joghatóság mibenléte Jogforrások: nemzeti, belső jogok nemzetközi egyezmények európai közösségi jog (Brüsszel I-II.) A joghatóság fennállása, mint először eldöntendő kérdés Joghatóság: Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestületének 22/2009.(VIII.27.) Kt. számú rendelete A gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestületének 22/2009.(VIII.27.) Kt. számú rendelete A gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról Ercsi Város Önkormányzat Képviselőtestülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2013.12.17. C(2013) 9098 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2013.12.17.) a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az alternatívbefektetésialapkezelők Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben A külföldi határozatok magyarországi végrehajtásának bírósági gyakorlata
A külföldi határozatok magyarországi végrehajtásának bírósági gyakorlata Szerző: dr. Szalai-Almádi Ildikó bírósági titkár 2015. Törvényszék székhelyén működő járásbíróság titkáraként gyakran szembesültem Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben 1986. évi 14. törvényerejű rendelet
1986. évi 14. törvényerejű rendelet a Gyermekek Jogellenes Külföldre Vitelének Polgári Jogi Vonatkozásairól szóló, Hágában az 1980. évi október 25. napján kelt szerződés kihirdetéséről (A Magyar Népköztársaság Részletesebben Jelentősebb magyarországi jogszabályváltozások
Jelentősebb magyarországi jogszabályváltozások Jelentősebb 2015. január magyarországi 29. jogszabályváltozások 2015. január 29. Áttekintés I. A vasárnapi zárva tartás II. A polgári és kereskedelmi határozatok Részletesebben Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének. /2013.(XI..) önkormányzati rendelete
Balajt Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(XI..) önkormányzati rendelete a szociális célú tűzifavásárláshoz kapcsolódó kiegészítő támogatás felhasználásának helyi szabályairól TERVEZET Balajt Részletesebben Községi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Ludányhalászi
1 Községi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Ludányhalászi Figyelmeztetés! Az ügyfél, vagy képviselője, ha más tudomása ellenére az ügy szempontjából jelentős valótlan tényt állít, illetve kötelező adatszolgáltatás Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet? Részletesebben Szálkai Önkormányzat 9/2006. (VI.14.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelmi ellátások helyi szabályozásáról, a módosításokkal egységes szerkezetben
Görcsönydoboka Község Önkormányzat Képviselő-testület 11/2004.(VII.10.) rendelete A GYERMEKEK VÉDELMÉRŐL ÉS A GYÁMÜGYI IGAZGATÁSRÓL Görcsönydoboka Község Önkormányzatának Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ RENDSZERES SZOCIÁLIS SEGÉLYRL
TÁJÉKOZTATÓ RENDSZERES SZOCIÁLIS SEGÉLYRL A rendszeres szociális segély, olyan szociális rászorultságtól függ pénzbeli ellátás, amelyet a települési önkormányzatok biztosítanak a jogosultsági feltételeknek Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben K É R E L E M. Név (leánykori név ) Születési helye: Lakcíme: Tartózkodási helye: Telefonszám: Közös háztartásban élő házastárs, élettárs adatai: Név
K É R E L E M Alulírott kérem a Szociális és Oktatási Bizottságot, hogy részemre átmeneti segélyt megállapítani szíveskedjen az alábbi indokaim alapján Név (leánykori név ) Születési helye: Anyja neve: Részletesebben Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. 1.
Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestületének 4/2006.(III.21.) Ktr. rendelete A gyermekek védelmét szolgáló pénzbeli és természetbeni ellátásokról. 1 Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestülete Részletesebben Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről
Tájékoztató a külföldi felhasználásra szánt okiratok hitelesítésének rendjéről Amennyiben a magyar bíróságok vagy más hatóságok által kiállított okirat külföldi államban kerül felhasználásra, az okiratot Részletesebben A családjog kézikönyve
Dr. Bajory Pál Dr. Kiss Éva Dr. Bencze Lászlóné Dr. Kőrös András Dr. Brávácz Ottóné Dr. Makai Katalin Dr. Csiky Ottó Némethné dr. Bokor Klára Dr. Filó Erika Dr. Söth Lászlóné Dr. Katonáné dr. Pehr Erika Részletesebben EU Kék Kártya iránti kérelem
EU Kék Kártya iránti kérelem Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: EU Kék Kártya kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás ideje:... Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM
1. melléklet a 152013. (II. 26.) EMMI rendelethez SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1. A GYERMEK, A TANULÓ SZEMÉLYI ADATAI: Név: Lakcímetartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési hely: Részletesebben A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása. Az együttműködés lehetőségei
A gyermekjóléti szolgálatok működésének bemutatása Az együttműködés lehetőségei Gyermekvédelmi rendszer jogi háttere 1997. évi XXXI. Törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 15/1998. (IV. Részletesebben Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Gyámhivatal
Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Gyámhivatal 1153 Bp., Bácska u. 14. 1601 Bp. Pf. 46. Tel.: 305-3100 Fax.: 305-3211 gyamhivatal@bpxv.hu www.bpxv.hu Ügyfélfogadási idı: Részletesebben Homokbödöge Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012.(IX.5.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi
Homokbödöge Község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/2012.(IX.5.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által biztosított gyermekvédelmi ellátások szabályozásáról 2 Homokbödöge Község Önkormányzat Részletesebben (4) Az Sztv.-ben meghatározott feltételek szerint a rendelet hatálya a község területén tartózkodó hajléktalanokra is kiterjed.
Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 4/2008. (III. 28.) rendelete Kisoroszi Község Önkormányzata Képviselő-testületének 3/2006. (II. 23.) rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból
Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép Részletesebben Rendelet hatálya 1. Pénzbeli ellátások 2. 1 3.. Rendkívüli gyermekvédelmi támogatás
TAKTASZADA KÖZSÉG KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/1999. (IV.28.) számú rendelete a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyámügyi ellátásokról Taktaszada Község Képviselőtestülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben A NAV-os oldal. a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítésében. 2014. február 26.
Jelentősebb magyarországi jogszabályváltozások Jelentősebb 2015. január magyarországi 29. jogszabályváltozások 2015. január 29. Áttekintés I. A CMS German Desk Közép- és Kelet- Európában II. A vasárnapi Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
Jakabszállás Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2003. /IX.9/ a gyermekvédelem helyi rendszeréről Jakabszállás Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA 15/1995. /V. 25./ sz. RENDELETE a bölcsődés-korú gyermeket nevelő családok szociális támogatásáról (Hatálytalan 2011. május 1-jétől, hatályon kívül helyezte a bölcsődés korú Részletesebben A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra
A teljesítési hely szabályainak változása és hatásai a kiemelt adózókra dr. Boros Richárd NAV Kiemelt Adózók Adóigazgatósága Különös Hatásköri Ellenőrzési Főosztály főosztályvezető Tartalom: I. Előzmények Részletesebben SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY IRÁNTI KÉRELEM 1. Lakcíme/tartózkodási helye: ir.sz. (település) (utca, hsz.) Születési dátum (év, hó, nap): Születési hely:
KÉRELEM az ápolási díj megállapítására 1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 1.1. Személyes adatok 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... 1.1.3. Anyja neve:... 1.1.4. Születési hely, idő (év, Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről
Magyarszerdahely község Önkormányzat Képviselő-testületének 7/2006.(V.18.) számú rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Magyarszerdahely község Önkormányzatának Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából
Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben KÉRELEM Rendkívüli települési támogatás megállapításához
KÉRELEM Rendkívüli települési támogatás megállapításához 1. A kérelmező adatai Házas- vagy élettárs adatai Név: Születési név: Születési hely: Születési idő: Anyja neve: Lakóhely: Tartózkodási hely: TAJ Részletesebben A gyermekvédelmi szakellátás iránti szükséglet és az ellátási kínálat. Gulyásné dr. Kovács Erzsébet CSILI 2013.
A gyermekvédelmi szakellátás iránti szükséglet és az ellátási kínálat Gulyásné dr. Kovács Erzsébet CSILI 2013. Miről lesz szó az ellátási igények háttere bekerülési okok a bekerülők jellemzői a bent lévők Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1
EURÓPAI ELFOGATÓPARANCS 1 Ezt az elfogatóparancsot az illetékes igazságügyi hatóság bocsátotta ki. Kérem, hogy az alább megnevezett személyt büntetőeljárás lefolytatása vagy szabadságvesztés-büntetés, Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
1 Makó Város Önkormányzati Képviselő-testületének a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátásokról, valamint az ehhez kapcsolódó térítési díjakról szóló 3/1998. (II. 02.) Makó ör. rendelete Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 46