A RÉSZARÁNY FÖLDKIADÁS SORÁN KELETKEZETT OSZTATLAN KÖZÖS TULAJDON MEGSZÜNTETÉSÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK
1. § (1)1 Az ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró járási (fővárosi kerületi) hivatal (a továbbiakban: járási hivatal) a földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (a továbbiakban: Fkbt.) 12/F. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn túl benyújtott kérelmeket elutasítja.
(2)2 Az osztatlan közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó kérelmekkel érintett földrészletekről a járási hivatal tájékoztatót tesz közzé, amelyet megküld a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére. A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. a Földművelésügyi Minisztériummal kötött támogatási szerződés alapján vesz részt a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének eljárásában. A tájékoztató tartalmazza
a)3 a járási hivatal megnevezését és székhelyét,
b)4 a járási hivatal illetékességi területén található települések nevét, valamint azt, hogy a kisorsolt települési sorrendben a település milyen sorszámmal szerepel,
(3)5 A (2) bekezdés szerinti tájékoztatót a járási hivatal székhelyén, a földrészlet fekvése szerinti települési (fővárosban a kerületi) önkormányzat polgármesteri hivatala, a fővárosban a Fővárosi Önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a főpolgármesteri hivatal hirdetőtábláján, valamint a fővárosi és megyei kormányhivatal honlapján – a tájékoztató közzétételének napjától számított – 90 napra kell közzétenni. Azon települések esetében, amelyek közös önkormányzati hivatalt tartanak fenn, a tájékoztatót a közös önkormányzati hivatalban és a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó önkormányzatnál is közzé kell tenni. A tájékoztató közzétételének napja a hirdetménynek a járási hivatal hirdetőtábláján való kifüggesztés napja.
(4)6 E rendelet alkalmazásában kérelmezőnek kell tekinteni:
(5)7 Ha a tulajdoni hányad a 6. § (4) bekezdés szerinti értesítés kézhezvételének időpontjában a jogutód tulajdonában (vagyonkezelésében) van, akkor a járási hivatalnak – ha ez korábban nem történt meg – 15 napos határidő tűzésével nyilatkoztatni kell arról, hogy jogutódként fenntartja-e a kérelmet.
(6)8 Ha a jogutód az ingatlan-nyilvántartásból nem állapítható meg, akkor az eljárás folytatására a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései az irányadóak.
a)9 a megosztási eljárás előkészítése érdekében a földrészlet természetbeni állapotának az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatokkal való összehasonlítása céljából végzett helyszíni szemle lefolytatását (a továbbiakban: mezőgazdászi helyszínelés) és a keretmérést, valamint a keretmérés vizsgálatát,
b)10 – szükség esetén – a felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba kijavítására irányuló eljárást,
(2) E rendelet alkalmazásában az (1) bekezdés b), c) és g) pontja szerinti, a változás ingatlan-nyilvántartásban történő átvezetésére irányuló eljárást, valamint az (1) bekezdés d) pont szerinti eljárást, akkor kell jogerősen lezárultnak tekinteni, ha az ügy érdemében hozott határozat
c)11 ellen benyújtott fellebbezést az ingatlanügyi hatósági hatáskörében eljáró fővárosi és megyei kormányhivatal (a továbbiakban: kormányhivatal) elutasította, a fellebbezés elbírálásának eredményeként született határozatot megváltoztatta, illetve az eljárást megszüntette, vagy
e) bírósági felülvizsgálatára nem nyújtottak be kérelmet, vagy az annak alapján indult bírósági eljárás jogerősen lezárult.
3. § (1) A megosztási eljárásokat – a 13. §-ban meghatározott esetet kivéve – az 1. § (2) bekezdése szerinti tájékoztatóban közzétett települési sorrend figyelembevételével, a kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számainak növekvő sorrendjében kell megkezdeni, oly módon, hogy azok a földrészletek, amelyekben az állam tulajdoni hányaddal rendelkezik, adott településen belül megelőzik azokat a földrészleteket, melyekben az állam nem tulajdonos (a továbbiakban: teljesítési sorrend).
(2)12 Az egyes járási hivatalok illetékességi területéhez tartozó települések másik járási hivatal illetékességi területéhez kerülése, valamint települések egyesülése vagy szétválása esetén a településenkénti sorrendet az alábbiak szerint kell meghatározni:
a) az átcsatolt, egyesült vagy szétvált településeket a meglévő sorrendbe – sorszám szerinti helyükre – kell beilleszteni,
4. § (1)13 A megosztási eljárásban a járási hivatal feladata:
f)14 mezőgazdászi helyszínelés, ha szükséges a művelési ág változásának átvezetése a g) pontban meghatározott határidőig,
g)15 a megosztási eljárással összefüggő feladatok ellátásához szükséges, elektronikus úton teljesítendő adatszolgáltatás a 6. § (4) bekezdése szerinti értesítés kézhezvételét követő 8. napig, mely adatszolgáltatás kiterjed a megosztással érintett földrészlet tekintetében
k)16 a 15. § (1) bekezdésében, valamint a 16. §-ban meghatározott egyezség esetén befogadó nyilatkozat kiállítása és közlése,
(2) A megosztási eljárásban – a 25. §-ban meghatározott soron kívüli eljárás kivételével – a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. feladata
a)17 a járási hivatal tájékoztatása a c ) pont szerinti eljárás megindításáról,
e)18 a nyertes jogi szolgáltató és földmérő kiválasztásáról szóló tájékoztató megküldése kormányhivatalnak,
f)19 az eljárásban résztvevő járási hivatal, földmérő és jogi szolgáltató közötti együttműködés koordinálása,
ba)20 a fővárosi és megyei kormányhivatal közlekedési feladatkörében eljáró megyeszékhely szerinti járási (fővárosi kerületi) hivatalával, abban az esetben, ha a mezőgazdasági termelés szállítási és közlekedési feladatainak kiszolgálására, továbbá feltételeinek megteremtése érdekében kialakítandó új út (a továbbiakban: szántóföldi műveleti út) országos, vagy helyi közútra közvetlenül csatlakozik,
bb)21 az önkormányzattal belterületi megosztás esetén, a helyi építési szabályzat előírásainak az út kialakítására vonatkozó követelményeiről,
f)22 az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges, változási munkarészek – ideértve a művelési ág változás átvezetéséhez szükséges munkarészeket is – elkészítése és azok átadása a járási hivatal, illetve a 15. §-ban és a 16. §-ban meghatározott egyezség esetén a jogi szolgáltató részére,
g)23 az új földrészletek kitűzésének végrehajtása, tulajdonosok részére történő helyszíni bemutatása és dokumentálása, továbbá a helyszíni bemutatásról szóló jegyzőkönyv és földmérési dokumentáció készítése és átadása a járási hivatal részére,
h)24 az első egyezségi meghívó kiküldését megelőzően, a 15. § (5) bekezdés e) és f) pontja szerinti adatok közlése, a jogi szolgáltató részére.
c)25 az alábbi nyilatkozatok beszerzése arra vonatkozóan, hogy
cc) az európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és a regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet szerinti nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül-e a kérelmező.
f)26 a 15. §-ban és a 16. §-ban meghatározott egyezség, valamint a 21. § (1) bekezdése szerinti sorsolási megállapodás esetén a jogi képviselet ellátása az ingatlan-nyilvántartási eljárásban,
6. § (1)27 Az eljárás megindítását megelőzően a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. tájékoztatja a járási hivatalt az illetékességi területét érintően a megosztási eljárásba bevonandó földrészletek számáról.
(2)28 A járási hivatal ezt követően meghatározza a megosztási eljárásba bevonandó földrészleteket, és azokról 8 napon belül adatot szolgáltat a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére. A járási hivatal adatszolgáltatását követően ezekre a földrészletekre soron kívüli kérelmet már nem lehet befogadni.
(3)29 A járási hivatal a Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. részére adatot szolgáltat a jogi szolgáltató és a földmérő kiválasztásához, amely tartalmazza:
(4)30 A Nemzeti Kataszteri Program Nonprofit Kft. a nyertes jogi szolgáltatóval és földmérővel való szerződéskötést követő 8 napon belül írásban értesíti a járási hivatalt a jogi szolgáltató és a földmérő személyéről.
7. §31 A járási hivatal a jogi szolgáltató és a földmérő részére történő, a 4. § (1) bekezdés f) pontja szerinti adatszolgáltatásával egy időben a tulajdonosokat postai vagy elektronikus úton értesíti a földrészlet megosztásának megkezdéséről, a nyertes jogi szolgáltatóról és földmérőről, a megosztási eljárás során az őt megillető lehetőségekről, az eljárás lefolytatásáról, valamint a további értesítések módjáról.
8. § (1)32 A megosztási eljárás előkészítése mezőgazdászi helyszínelésből és a keretmérésből áll. A keretmérés során – a járási hivatal által esetlegesen biztosított, a keretmérés végrehajtásához technológiát meghatározó vázlatnak megfelelően – a helyszíni állapot műszaki felmérésére kerül sor. A mezőgazdászi helyszínelésről és a keretmérésről a kérelmezőket előzetesen nem kell értesíteni. A mezőgazdászi helyszínelésről és a keretmérésről jegyzőkönyvet kell felvenni.
(2) A mezőgazdászi helyszínelés végrehajtásához négy évnél nem régebben készített, legalább 50 cm terepi felbontású, a keretmérés végrehajtásához két évnél nem régebben, lombtalan időszakban készített, belterületen legalább 10 cm – — 18 cm geometriai pontosságú –, külterületen legalább 20 cm terepi felbontású – — 40 cm geometriai pontosságú –, az állami digitális távérzékelési adatbázisban tárolt adatok is felhasználhatók.
(3)33 A keretmérésről készült jegyzőkönyvet és a mérésről készített mérési vázlatot az R. szerinti tartalommal, a keretmérést követően 8 napon belül át kell adni a járási hivatalnak. Az átadott munkarészeket a járási hivatal soron kívül vizsgálja.
(5)34 Ha a keretmérés eredménye az R.-ben foglalt tűréshatáron túl eltér az ingatlan-nyilvántartási állapottól, és az felmérési, térképezési vagy területszámítási hibából adódik, a járási hivatal a változást soron kívül átvezeti az ingatlan-nyilvántartásban.
(6)35 Az (5) bekezdés szerinti változás meghatározását a járási hivatal a hiba kiigazítására irányuló eljárásában a (3) bekezdés szerint átadott adatok, valamint az állami távérzékelési adatbázisban található, 5 évnél nem régebbi, lombtalan vegetációs periódusban készült, legalább 20 cm terepi felbontású ±40 cm négyzetes középhiba megbízhatóságú, vagy ennél pontosabb, államilag átvett ortofotó felhasználásával is végezheti.
9. § (1)36 Ha a mezőgazdászi helyszínelés során az adott földrészlet művelési ága tekintetében eltérés tapasztalható és az érintett terület valószínűsíthetően az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvény (a továbbiakban: Evt.) hatálya alá tartozik, akkor a járási hivatal szakkérdésként vizsgálja, hogy az érintett terület az Evt. szerinti mely területnek felel meg.
(2)37 Ha az adott földrészleten belül az összefüggő erdő terület a 400 m2 területnagyságot eléri, akkor azt önálló földrészletté kell alakítani. E földrészletek az önálló földrészletté alakítást megelőzővel egyező arányban továbbra is a tulajdonostársak osztatlan közös tulajdonában maradnak, kivéve, ha a tulajdonosok ettől eltérő tulajdoni arányok kialakítására teljes körű egyezséget kötnek.
(3a)38 Külterületen a szántó művelési ágú földrészletek megközelítéséhez 6 méter, egyéb művelési ágú földrészlet megközelítéséhez 4 méter széles szántóföldi műveleti utat kell kialakítani.
(3b)39 Belterületen a településrendezési eszközzel összhangban lévő szélességű szántóföldi műveleti utat kell kialakítani.
(4)40 Az (1) és a (3) bekezdésben meghatározott esetekben az önálló földrészletté alakításról valamint az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott megközelíthetőségről a 11. § (1) bekezdése szerinti határozatban kell rendelkezni.
(4a)41 A szántóföldi műveleti út kialakításakor az ingatlanügyi hatóság önálló földrészletként jegyzi be az utat az ingatlan-nyilvántartásba. A földrészletek megközelítésére szolgáló szántóföldi műveleti utak kialakításához szükséges terület AK értékével azoknak a földrészleteknek az AK értékét kártalanítás nélkül arányosan csökkenteni kell, amelyek területéből kialakításra kerül.
10. §42 (1) A megosztási eljárás akkor folytatható le, ha
b)43 az a) pont szerinti feltétel teljesítéséhez szükséges adatváltozás ingatlan-nyilvántartási átvezetése megtörtént.
(2)44 Az (1) bekezdésben foglaltak teljesüléséről, valamint esetleges fellebbezés tényéről a járási hivatal haladéktalanul, elektronikus úton értesíti a jogi szolgáltatót és a földmérőt.
11. § (1)45 A járási hivatal az első egyezségi tárgyalásról készített jegyzőkönyv kézhezvételét követő 15 napon belül meghatározza a megosztás kiindulási helyét és irányát.
(4)46 Ha a kérelmező a kérelmében, vagy az egyezségi tárgyaláson a megjelent kérelmezők egyhangúlag az osztás kiindulási helyére és irányára vonatkozó javaslatot tettek, a járási hivatalnak a javaslatban foglaltakra is figyelemmel kell lenni, feltéve, hogy az nem ellentétes az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott szempontokkal. A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozatban rendelkezni kell az új szántóföldi műveleti út helyzetének és szélességének kialakításával kapcsolatban a 4. § (3) bekezdés b) pont ba) és bb) alpontjaiban meghatározott egyeztetés szükségességéről.
(5)47 A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító jogerős határozat a megosztási eljárás jogerős befejezéséig hatályos, kivéve teljes körű egyezség esetét, amikor a 15. § (12) bekezdés szerinti befogadó nyilatkozat kiállításával egyidejűleg hatályát veszíti, az erre való utalást a határozatnak tartalmaznia kell. A határozatot és a jogerős határozatot a járási hivatal az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott módon közli. A jogerős határozat közlésének napja a határozatnak a járási hivatal hirdetőtáblájára való kifüggesztés napja.
(6)48 A megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozat jogerőre emelkedéséről a járási hivatal haladéktalanul értesíti elektronikus úton a jogi szolgáltatót, valamint a földmérőt.
(7)49 A megosztási eljárás
a) a megosztás kiindulási helyét és irányát megállapító határozat jogerőre emelkedése után, vagy
b)50 a teljes körű egyezségnek a 15. § (12) bekezdése szerinti befogadását követően
12. § (1)51 A megosztást a 11. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján, és – a (2) bekezdésben meghatározott eset kivételével – értékarányosan (a tulajdoni hányadoknak megfelelő aranykorona értékek figyelembevételével) kell elvégezni. Ha a kérelmező tulajdoni hányada a kérelem benyújtását követően változik, a megosztást egyezség esetén az egyezségi okirat kelte, sorsolás esetén a 15. § (4) bekezdésében meghatározott, az egyezségi okirat benyújtására nyitva álló határidő lejártának időpontjában az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett tulajdoni hányadra összevontan kell elvégezni.
(5)52 A változási vázrajz aláírását pótolja:
(2)53 Az adott település vonatkozásában az egyes földrészletek soron kívüli megosztási eljárásának egymáshoz viszonyított sorrendjét a soronkívüliségi kérelmek járási hivatalhoz való benyújtásának időpontja határozza meg. Az azonos napon benyújtott soronkívüliségi kérelmek közötti sorrendet a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek helyrajzi számainak növekvő sorrendje határozza meg.
(5)54 A járási hivatal a kérelem benyújtásától számított 15 napon belül a 25. §-ban meghatározott módon végzésben állapítja meg a soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészletek megosztási eljárásának számított költségét, és a fizetési határidőt. A fizetési határidő elmulasztása esetén a járási hivatal a soronkívüliségi kérelmet a határidő elmulasztásától számított 15 napon belül végzéssel elutasítja, ennek hiányában a soronkívüliségi kérelmet elfogadottnak kell tekinteni. A fizetési határidő elmulasztása esetén igazolási kérelmet az elutasító végzés kézhezvételétől számított 8 napon belül lehet előterjeszteni.
(8)55 Az egyezség kialakítására és a sorsolás lefolytatására, továbbá a kitűzésre és a változási vázrajz záradékolásra történő benyújtására vonatkozó eljárási határidő elmulasztása esetén a járási hivatal a határidő elmulasztásától számított 5 napon belül póthatáridő megadásával felhívja a soron kívüli kérelem előterjesztőjét a benyújtási kötelezettségre azzal, hogy az újabb határidő elmulasztása esetén a soronkívüliségi kérelmet a határidő elmulasztásától számított 5 napon belül végzéssel elutasítja. Ebben az esetben a 23. §-ban meghatározott és megfizetett díjak visszafizetésére nincs mód.
15. § (1)56 A kérelmezők a kiosztási sorrend egymás közötti meghatározására egyezséget köthetnek. Az egyezséget közokiratba vagy ügyvéd által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni (a továbbiakban: egyezségi okirat). Az egyezségi okiratnak tartalmaznia kell az egyezségben résztvevő kérelmezők arra vonatkozó egybehangzó nyilatkozatát, hogy a 11. § (1) bekezdése szerinti határozatban foglaltaknak megfelelően határozzák meg a tulajdoni hányaduknak megfelelő terület egymás közötti kiosztási rendjét, és ennek megfelelően készíttetik el a változási munkarészeket.
(2)57 A jogi szolgáltatónak, a 10. § (2) bekezdése szerinti értesítést követően, a kérelmezők és a földmérő összehívásával meg kell kísérelnie az egyezség létrehozását.
(2a)58 A 10. § (2) bekezdés szerinti értesítés és az első egyezségi tárgyalás között legfeljebb 30 nap telhet el. Az első egyezségi tárgyalást a 11. § (1) bekezdésben meghatározott határozat meghozatala előtt kell megtartani. Az egyezségi meghívót az egyezségi tárgyalás napját megelőzően legalább 15 nappal korábban kell megküldeni a kérelmezők és a földmérő részére. Az egyezségi tárgyalásról jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyet a jogi szolgáltató – a tárgyalás napját követő – 8 napon belül megküld a járási hivatal részére. További egyezségi tárgyalások megtartását a kérelmezők egyhangúlag kérhetik a jogi szolgáltatótól, azzal, hogy az egyezségi meghívónak nem kell ismételten tartalmazni az (5) és (6) bekezdésben előírt ismertetéseket, valamint felhívásokat.
(2b)59 Az egy kérelmezős földrészlet esetében a jogi szolgáltató a 10. § (2) bekezdésében meghatározott közlést követő 30 napon belül a 4. § (4) bekezdés c) és d) pontja szerinti nyilatkozatokat beszerzi. A nyilatkozatokról vagy azok hiányáról a nyilatkozatok kézhezvételét vagy a határidő elteltét követő 8 napon belül elektronikus úton tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérő vállalkozót.
(3)60 Az egyezségi tárgyalás helyszínét a járási hivatal illetékességi területén kell kijelölni.
(4)61 Az egyezségi okiratnak a járási hivatalhoz való benyújtására a 11. § (1) bekezdésben meghatározott jogerős határozat közlését követő naptól, legfeljebb a sorsolás napját megelőző 5. nap végéig van lehetőség, ezt követően egyezség nem köthető.
h)62 a megosztási eljárás részét képező további eljárásokat (megosztás, kitűzés, bemutatás, ingatlan-nyilvántartási átvezetés),
i)63 az Fkbt. 12/K. §-ában foglaltakat, és
j)64 a (7) bekezdésben foglaltakat.
a) az egyezséget, illetve teljes körű egyezséget tartalmazó okirat benyújtására a (4) bekezdésben meghatározott időpontig, a 21. § (1) bekezdése szerinti sorsolási megállapodás létrehozására, a sorsolás megkezdéséig – a sorsolás helyszínén is – van lehetőség,
e)65 az újonnan kialakítandó földrészlet új helyrajzi száma, területi változása miatt a földhasználati szerződés módosul, ezért javasolt gondoskodni a földhasználati szerződés módosításáról és járási hivatalhoz történő bejelentéséről,
(8)66 A kérelmezőnek az első egyezségi tárgyalás lezárásáig meg kell tennie a 4. § (4) bekezdés c) pontja szerinti nyilatkozatokat. Ha a kérelmező nem tesz nyilatkozatot, vagy visszatéríttetési eljárás alatt áll, vagy nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak minősül, kérelmét visszavontnak kell tekinteni.
(9)67 Amennyiben minden kérelmező visszavonja kérelmét, a járási hivatal a 10. § (1) bekezdésben foglaltak teljesülését követően a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló törvény rendelkezései szerint megszünteti az eljárást.
(10)68 Egy kérelmező esetén a jogi szolgáltatónak ki kell kérnie a kérelmező tulajdonos nyilatkozatát arról is, hogy szándékozik-e teljes körű egyezséget kötni. A teljes körű egyezség kialakításának szándéka a teljes körű egyezség kialakítására vonatkozó határidő alatt bármikor visszavonható. A nyilatkozat tartalmáról, vagy az esetleges visszavonásról a jogi szolgáltató elektronikus úton haladéktalanul tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérőt.
(10a)69 Egy kérelmező esetén teljes körű egyezség hiányában az eljárás a 22–23. §-ban foglaltak szerint folytatódik.
(11)70 A jogi szolgáltató elektronikus úton tájékoztatja a járási hivatalt és a földmérőt a visszavont kérelmekről.
(12)71 A járási hivatal az (1) bekezdés, illetve a 16. § (1) bekezdés alapján megkötött egyezségről befogadó nyilatkozatot állít ki, amely azt igazolja, hogy a megosztási eljárás a továbbiakban az egyezség szabályai szerint folytatható. A befogadó nyilatkozatot 8 napon belül a járási hivatal a jogi szolgáltató útján közli az egyezséget benyújtó kérelmezőkkel, valamint elektronikus úton közvetlenül a földmérővel.
(13)72 Ha a befogadott egyezségi okirat mellékleteként a kérelmezők a megosztás kiindulási helyére és irányára javaslatot tesznek és az nem ellentétes az Fkbt. 12/G. § (2) bekezdésében meghatározott szempontokkal, a járási hivatal a 11. § (1) bekezdésében meghozott határozatát a javaslat szerint módosítja.
(14)73 A késedelmesen benyújtott (1) bekezdés, illetve a 16. § (1) bekezdése szerinti egyezséget tartalmazó okirat esetében, valamint a (12) bekezdésben meghatározott befogadó nyilatkozat hiányában a megosztási eljárás az Fkbt. 12/H. § szerinti sorsolással és a 2. § (1) bekezdés f)–g) pontjában meghatározott eljárásokkal folytatódik és fejeződik be.
(15)74 Ha a határidőben benyújtott egyezségi okirat az (1) bekezdésben meghatározott tartalmi és alaki követelményeknek megfelel, az Fkbt. 12/H. §-a szerinti sorsolás nem kerül lefolytatásra, valamint a 22. § és a 23. § szerinti eljárás az egyezségi okirat, és az ahhoz csatolt mellékletek alapján kerül lefolytatásra.
(17)76 A megosztást a 11. § (1) bekezdése szerinti határozat alapján, és a 15. § (12) bekezdése szerinti befogadó nyilatkozattal rendelkező egyezség tartalma szerint kell elvégezni.
(18)77 Egy kérelmező esetén a kérelem alapján kell a bejegyzés alapjául szolgáló okiratot elkészíteni.
15/A. §78 (1) A földmérő az osztóprogram segítségével elkészíti és kinyomtatja a megosztási térképvázlatot, melyen fel kell tüntetni a kialakítandó földrészletek – ideértve a betervezett utakat és a közös tulajdonban maradó földrészleteket is – helyrajzi számait, határvonalait és a kiosztott földrészletek tulajdonosainak nevét az egyezség szerint.
16. § (1)79 Teljes körű egyezség jön létre, ha a kérelmezők egyezséget kötnek a kérelmet elő nem terjesztő tulajdonostársakkal is, valamint ha az összes tulajdonostárs benyújtotta kérelmét és egyezséget kötnek. A teljes körű egyezségre – a (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel – az egyezségre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3)80 Teljes körű egyezség esetén a járási hivatal nem hoz a 11. § (1) bekezdés szerinti határozatot.
(4)81 Ha a teljes körű egyezség földrészlet tulajdonjogának változását érintő megállapodást is tartalmaz, azt – ha jogszabályi előírásba nem ütközik, figyelemmel a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény rendelkezéseire – a teljes körű egyezségnek megfelelően kell az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.
17. § (1) A földrészlet – kérelmezők közötti – megosztásának sorrendjét egyezség hiányában sorsolással kell megállapítani.
(2) A 11. § (1) bekezdése szerinti jogerős határozat közlése és a sorsolás megkezdése között legfeljebb 60 nap telhet el.
(3)82 A sorsolást 3 tagú sorsolási bizottság folytatja le. A sorsolási bizottság elnöke a járási hivatal, vagy a kormányhivatal alkalmazottja, egy tagja a jogi szolgáltató, másik tagja a földmérő.
(6)83 A jogi szolgáltató a sorsolás napját és időpontját előzetesen egyezteti a járási hivatallal és a földmérővel. A sorsolást munkanapon 8 és 20 óra között lehet végezni. A jogi szolgáltató a sorsolás helyszínéről és időpontjáról a sorsolás napját megelőzően legalább 30 nappal korábban értesíti a kérelmezőket, a járási hivatalt és a földmérőt, továbbá a sorsolás helyszínéről és időpontjáról az 1. § (2) és (3) bekezdésében meghatározott módon tájékoztatót tesz közzé. A sorsolás helyszínét a 15. § (3) bekezdése szerint kell kijelölni.
i)84 mellékletként az osztóprogram segítségével a földmérő által elkészített és kinyomtatott megosztási térképvázlatot, melyen fel kell tüntetni a kialakítandó földrészletek – ideértve a betervezett utakat és a közös tulajdonban maradó földrészleteket is – helyrajzi számait, határvonalait és a kiosztott földrészletek tulajdonosainak nevét,
(2a)85 Sorsolás esetén a változásátvezetési eljárás alapjául szolgáló okirat az (1) és (2) bekezdés szerinti jegyzőkönyv.
(4)86 A sorsolási jegyzőkönyvet a járási hivatalnak soron kívül záradékkal kell ellátnia, ha a sorsolás lefolytatása ellen a 20. § szerinti kifogás nem került benyújtásra, vagy a benyújtott kifogást a kormányhivatal elutasította és a sorsolás eredményét a kormányhivatal helyben hagyta. A záradék azt tanúsítja, hogy a megosztási eljárás a sorsolás eredményének megfelelően folytatható.
(5)87 Záradékolás után a sorsolási jegyzőkönyv két példánya a járási hivatalnál, egy példány a jogi szolgáltatónál és egy példány a földmérőnél kerül megőrzésre.
20. § (1)88 A sorsolás szabálytalan lebonyolítása ellen az Fkbt. 12/H. § (3) bekezdésében meghatározott esetben, az Fkbt. 9/C. § (3) bekezdése szerint kifogással lehet élni, amelyet kormányhivatalnak címezve, a járási hivatalnál kell benyújtani.
(2)89 A járási hivatal a sorsolás ellen benyújtott kifogást a jegyzőkönyvvel, illetve annak mellékleteivel együtt 8 napon belül a kormányhivatalhoz továbbítja.
(3)90 A kormányhivatal a sorsolási jegyzőkönyvben foglaltakra alapozva hozza meg döntését, szükség esetén meghallgathatja a kifogás előterjesztőjét, a sorsolási bizottság tagjait, valamint más érintettet is. A meghallgatásról jegyzőkönyvet kell készíteni.
(4)91 A kifogást az ügy összes iratának a kormányhivatalhoz való érkezésétől számított 15 napon belül kell elbírálni. A kormányhivatal a kifogás elutasításával a sorsolás eredményét helybenhagyhatja, vagy azt megsemmisíti és ezzel egyidejűleg új sorsolás lefolytatására utasítja a sorsolási bizottságot.
(4a)92 A sorsolás során a kérelmezők helyszíni használatát – a sorsoláson megjelent kérelmezők kérelmére – figyelembe kell venni és az új földrészletek sorrendjét a használatnak megfelelően kell kialakítani, feltéve, hogy
(5)93 Ha a sorsolás során az Fkbt. 9/C. § (6) bekezdésében meghatározott területi minimumot (a továbbiakban: területi minimum) nem éri el a kérelmező tulajdoni hányadának megfelelő terület nagysága és az (1) bekezdés a) pontja szerinti megállapodást sem köt, akkor a kérelmező tulajdoni hányadát a többi területi minimumot el nem érő kérelmezővel együtt új önálló – területi minimumot meghaladó – osztatlan közös tulajdonban álló földrészletként, az utolsó kiosztásra került földrészletet követően kell kialakítani.
(6)94 Ha az (5) bekezdés szerint kialakítandó új önálló földrészlet nem haladja meg a területi minimumot, akkor ezen tulajdoni hányadokat a visszamaradó földrészlethez kell rendelni.
22. § (1)95 A földmérő a járási hivatal által kiadott befogadó nyilatkozattal ellátott egyezségi okirat, vagy a záradékolt sorsolási jegyzőkönyv alapján – annak kézhezvételétől számított 30 napon belül – elvégzi a leosztott földrészletek kitűzését és bemutatását a (2) bekezdésben foglaltak szerint.
(2)96 A bemutatás időpontjáról a földmérő az eredeti földrészlet összes tulajdonosát közvetlenül, a jogi szolgáltató az 1. § (3) bekezdésében meghatározott hirdetményi, elektronikus hirdetményi úton, legkésőbb a bemutatás előtt 5 nappal értesíti azzal, hogy a távollét nem akadályozza meg a bemutatás lefolytatását, illetve, hogy a távolmaradás esetén igazolásnak helye nincs, azonban meghatalmazás útján képviseltetheti magát. A bemutatásról jegyzőkönyvet kell felvenni, amelyet a helyszínen a földmérő és a megjelentek aláírásukkal látnak el. Az így elkészült jegyzőkönyvet a járási hivatalba benyújtott iratokhoz kell csatolni. A bemutatási jegyzőkönyv aláírása során előforduló kifogásokat a járási hivatal csak felmérési, térképezési vagy területszámítási hiba fennállásának esetén vizsgálja.
(3) A megosztással kialakult földrészletekre a már meglévő földmérési jelet a földmérőnek a földrészlet bemutatása során az érintett földrészlet tulajdonosának be kell mutatnia és azt át kell adnia. A bemutatásról és az átadásról jegyzőkönyvet kell készíteni. A bemutatási és átadási jegyzőkönyvben ki kell térni a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 2012. évi XLVI. törvény 27. § (2)–(6) bekezdésében foglaltakra.
(4)97 A földmérő a bemutatást követő 15 napon belül az ingatlan-nyilvántartási átvezetéshez szükséges bemutatási jegyzőkönyvet és a földmérési dokumentációt átadja a jogi szolgáltatónak, amelyet a jogi szolgáltató a kérelemmel és okirattal együtt benyújt a járási hivatalhoz. Amennyiben a kiosztási sorrend sorsolással került megállapításra, úgy a földmérő a bemutatási jegyzőkönyvet és a földmérési dokumentációt a járási hivatalnak nyújtja be.
(5)98 A járási hivatal a vizsgálat és záradékolás során – az R.-ben foglaltakon túl – a változási vázrajz 11. § (1) bekezdésében meghatározott határozatnak való megfelelőségét, a leosztott földrészletek 12. § (1) bekezdésben meghatározottaknak, valamint az egyezségi okiratnak, illetve a sorsolási jegyzőkönyvnek való megfelelőségét is vizsgálja.
23. § (1)99 A változásvezetési eljárás – a tulajdoni lap széljegyzésével – a 22. § (5) bekezdése szerinti záradékolást követő munkanapon, a záradékolt változási vázrajz, valamint a
c) 17. § (1) bekezdés szerinti esetben sorsolási jegyzőkönyv – illetve annak mellékletei –
(4)100 Az ingatlan-nyilvántartási bejegyzésről szóló határozatot és a változási vázrajz másolatát a járási hivatal az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 52. § (1) bekezdése szerint közli, kivéve teljes körű egyezség, egyezség és sorsolási megállapodás esetén, amikor az Inytv. 52. § (3) bekezdése szerint közli azt.
24. §101 (1) A megosztási eljárással kapcsolatban a kormányhivatalt kiinduló földrészletenként az 1. mellékletben meghatározott költségtérítés illeti meg, amely a megosztási eljárás végrehajtása során felmerülő személyi juttatás (a projekt keretében alkalmazott munkavállaló munkabére, céljuttatás, túlóra), munkaadókat terhelő járulékok, dologi kiadások és beruházások finanszírozására szolgál.
25. § (1)102 A soronkívüliségi kérelemmel érintett földrészlet megosztási eljárásának, az eljárás megindulásáról szóló értesítésnek, a mezőgazdászi helyszínelésnek, a keretmérés vizsgálatának, valamint az osztásirány meghatározásának összesen 32 500 forintos költségét a soronkívüliségi kérelmet benyújtó kérelmező fizeti meg. A költséget a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes kormányhivatal fizetési számlájára történő készpénz-átutalási megbízással, banki átutalással vagy a földrészlet fekvése szerint területileg illetékes járási hivatal pénztárába történő készpénzbefizetéssel kell megfizetni.
(2)103 Soron kívüli eljárás esetén, egyezség hiányában a sorsolás megkezdéséig, a sorsolási bizottságban történő részvétel 6500 forintos költségét, is a soronkívüliségi kérelmet benyújtó kérelmező előlegezi meg és viseli. Ha a kérelmező ez utóbbi befizetést határidőre nem teljesíti, akkor a járási hivatal az 13. § (4) bekezdésében foglaltak megfelelő alkalmazásával jár el. Az addig megfizetett költségek visszaigénylésére nincs mód.
27. § A részarány-tulajdon önálló földrészletben történő kiadására irányuló eljárás során nem alkalmazható az 1–3. §, az 10. §, a 13. §, a 15. § (5) bekezdés c) és i) pontja, a 15. § (6) bekezdés e) pontja, a 15. § (14) bekezdése tekintetében a változásátvezetési eljárásra vonatkozó szabály, a 23. § (1) bekezdése és a 25. §.
28. § (1)104 A járási hivatal az Fkbt. 9/C. § (4) bekezdésében meghatározott sorsolási jegyzőkönyvnek a megérkezését követő 45 napon belül – (2) bekezdésben meghatározott eltérésekkel – gondoskodik a jegyzőkönyvben szereplő földrészleteket érintően az 5. §-ban, a 8. § (4) és (5) bekezdésében, a 9. §-ban meghatározott és a 11. § szerinti feladatok elvégzéséről, illetve eljárás lefolytatásáról.
28/A. §105 A 4. § (1) bekezdésének g) pontját azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a járási hivatal az Fkbt. 9/C. § (1) bekezdése szerinti sorsolási jegyzőkönyv másolatát is biztosítja a földmérő és a jogi szolgáltató részére.
29. §106 A 17–22. §-t az Fkbt. 9/C. § (8) bekezdésben meghatározott eltéréssel, valamint azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a 19. § (3) bekezdésétől eltérően a sorsolási jegyzőkönyv öt eredeti példányban készül, amelyből két példány a járási hivatalnál, egy példány a jogi szolgáltatónál, egy példány a földmérőnél kerül megőrzésre, és egy példányt a járási hivatal a megyei kormányhivatal földművelésügyi hatáskörében eljáró, a földrészlet fekvése szerinti megyeszékhely szerinti járási hivatala (a továbbiakban: megyeszékhely szerinti járási hivatal) részére ad át.
31. § (1)107 A járási hivatal a megosztásról készült változási vázrajz záradékolását követő munkanapon a sorsolási jegyzőkönyvet, egyezség esetén az egyezségi okiratot, a záradékolt változási vázrajzzal együtt megküldi a megyeszékhely szerinti járási hivatalnak az Fkbt. 9/C. § (7) bekezdés szerinti földkiadási határozat meghozatala érdekében.
(2)108 A megosztással kialakult földrészletek tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére a megyeszékhely szerinti járási hivatal jogerős földkiadási határozata alapján kerül sor.
a) az Európai Unió Bizottsága – be nem jelentett támogatásként – az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, a 2014–2020 időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások (75) pont a) alpontja szerinti birtokrendezéshez kapcsolódó, valamint
b) az Európai Unió Bizottsága – be nem jelentett támogatásként – az agrár-és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló, 2007–2013 időszakra vonatkozó közösségi iránymutatások 96. pontja hatálya alá tartozó
34. §109 (1) Azonosítható, azonos vagy részben azonos elszámolható költségek esetén a támogatás abban az esetben halmozható más, államháztartási vagy uniós forrásból származó támogatással, ha az nem vezet az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás túllépéséhez.
35. §110 E rendeletnek az egységes elektronikus ügyintézési rendszer kialakításával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelettel megállapított 7. §-át 2017. december 31-ig csak akkor kell alkalmazni, ha az érintett szerv az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően vállalta. Ezen vállalás hiányában 2017. december 31-ig az érintett szerv vonatkozásában az elektronikus kapcsolattartásra e rendelet 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
36. §111 E rendeletnek a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszüntetésének részletes szabályairól szóló 374/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet módosításáról szóló 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: MódR.) megállapított 24. §-át a MódR. hatálybalépésekor112 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
1. melléklet a 374/2014. (XII. 31.) Korm. rendelethez113
Ügyfelek értesítése az eljárás megindulásáról
Adatszolgáltatás földmérők és jogi szolgáltatók részére
Mezőgazdászi helyszínelés és földminősítés
Osztásirány meghatározás
Megosztási vázrajz műszaki vizsgálata, záradékolása
Ingatlan-nyilvántartási határozathozatal, postázás (változás-átvezetési eljárás)
1 Az 1. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
2 Az 1. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 1. § (2) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
5 A 1. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 1. § (4) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 26. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 Az 1. § (5) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
8 Az 1. § (6) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 2. § (1) bekezdés a) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 2. § (1) bekezdés b) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 27. §-ával megállapított szöveg.
11 A 2. § (2) bekezdés c) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
12 A 3. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 6. pontja szerint módosított szöveg.
13 A 4. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4. § (1) bekezdés f) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
15 A 4. § (1) bekezdés g) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
16 A 4. § (1) bekezdés k) pontja a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 4. § (2) bekezdés a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
18 A 4. § (2) bekezdés e) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
19 A 4. § (2) bekezdés f) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
20 A 4. § (3) bekezdés b) pont ba) alpontja a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 4. § (3) bekezdés b) pont bb) alpontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 4. § (3) bekezdés f) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
23 A 4. § (3) bekezdés g) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
24 A 4. § (3) bekezdés h) pontját a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdése iktatta be.
25 A 4. § (4) bekezdés c) pontja a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 4. § (4) bekezdés f) pontja a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 6. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
28 A 6. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 10. pontja szerint módosított szöveg.
29 A 6. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
30 A 6. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
31 A 7. § a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 77. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 A 8. § (1) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
33 A 8. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 11. pontja szerint módosított szöveg.
34 A 8. § (5) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
35 A 8. § (6) bekezdését a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
36 A 9. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 9. § (2) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
38 A 9. § (3a) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése iktatta be.
39 A 9. § (3b) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése iktatta be.
40 A 9. § (4) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 20. §-a szerint módosított szöveg.
41 A 9. § (4a) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdése iktatta be.
42 A 10. § a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
43 A 10. § (1) bekezdés b) pontja a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
44 A 10. § (2) bekezdése a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 11. § (1) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 11. § (4) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 11. § (5) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 4. pontja, a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § d) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 11. § (6) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 11. § (7) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
50 A 11. § (7) bekezdés b) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § e) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 12. § (1) bekezdése a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 5. § c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 12. § (5) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
53 A 13. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
54 A 13. § (5) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
55 A 13. § (8) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
56 A 15. § (1) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 15. § (2) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 15. § (2a) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be.
59 A 15. § (2b) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése iktatta be.
60 A 15. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
61 A 15. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
62 A 15. § (5) bekezdés h) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § f) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 15. § (5) bekezdés i) pontja a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § g) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 15. § (5) bekezdés j) alpontját a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 30. § (1) bekezdése iktatta be.
65 A 15. § (6) bekezdés e) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
66 A 15. § (8) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
67 A 15. § (9) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 15. § (10) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 15. § (10a) bekezdését a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 30. § (2) bekezdése iktatta be.
70 A 15. § (11) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 15. § (12) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdésével megállapított, a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § h) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 15. § (13) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
73 A 15. § (14) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 30. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 15. § (15) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § i) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 15. § (16) bekezdését a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 37. §-a hatályon kívül helyezte.
76 A 15. § (17) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
77 A 15. § (18) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 9. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 15/A. §-t a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
79 A 16. § (1) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
80 A 16. § (3) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 16. § (4) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
82 A 17. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 17. és 18. pontja szerint módosított szöveg.
83 A 17. § (6) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 9. és 19. pontja szerint módosított szöveg.
84 A 19. § (1) bekezdés i) pontja a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 19. § (2a) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
86 A 19. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 14. és 20. pontja szerint módosított szöveg.
87 A 19. § (5) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 21. pontja szerint módosított szöveg.
88 A 20. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 7. és 21. pontja szerint módosított szöveg.
89 A 20. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 22. pontja szerint módosított szöveg.
90 A 20. § (3) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 18. pontja szerint módosított szöveg.
91 A 20. § (4) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 18. és 22. pontja szerint módosított szöveg.
92 A 21. § (4a) bekezdését a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 13. §-a iktatta be, szövege a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 36. § j) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 21. § (5) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 32. §-ával megállapított szöveg.
94 A 21. § (6) bekezdését a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 32. §-a iktatta be.
95 A 22. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 23. pontja szerint módosított szöveg.
96 A 22. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 24. pontja szerint módosított szöveg.
97 A 22. § (4) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
98 A 22. § (5) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
99 A 23. § (1) bekezdése a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 34. §-ával megállapított szöveg.
100 A 23. § (4) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
101 A 24. § a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
102 A 25. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 25. pontja szerint módosított szöveg.
103 A 25. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
104 A 28. § (1) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
105 A 28/A. §-t a 341/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 35. §-a iktatta be.
106 A 29. § a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 3. és 21. és 26. pontja, 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 31. § (1) bekezdése a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
108 A 31. § (2) bekezdése a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 261. § 28. pontja, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 287. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be.
110 A 35. §-t a 477/2016. (XII. 27.) Korm. rendelet 77. § (1) bekezdése iktatta be.
111 A 36. §-t a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
112 A hatálybalépés napja 2017. június 17.
113 Az 1. mellékletet a 478/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 19. §-a iktatta be, szövege a 138/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.


text:
RomNet - - Romagyilkosságok – Januárban jogerőre emelkedhet az ítéletet a Kúrián
Romagyilkosságok – Januárban jogerőre emelkedhet az ítéletet a Kúrián
Címkék: romagyilkosságok, galgagyörk, piricse, kisléta, NEKI, Pető Zsolt, Csontos István, Kiss Árpád, Miszori László, Csorba Róbert, Muhi Erika, Kiss István, ítélet, tatárszentgyörgyi, romák elleni támadások, ítélőtábla, kúria, tatárszentygörgy, harmadfok, gyilkosságsorozat
2015 November 22 Forrás: Hidvégi-B. Attila - RomNet
A Kúria 2016. január 12-én tart tárgyalást a romagyilkosságok ügyében, és feltehetően jogerős ítéletet is hirdet a már hat éve zajló eljárásban tudta meg a RomNet.
A romák elleni gyilkosságsorozat ügyében jövő év január 12-én tart tárgyalást a Kúria - tudta meg a RomNet. A tényleges életfogytiglanra ítélt három vádlott, Kiss Árpád és testvére Kiss István, valamint Pető Zsolt ügyében harmadfokon jogerős ítéletet is hirdethet. Negyedik társuk, Csontos István 13 éves fegyházbüntetése már májusban jogerőre emelkedett, így a tiszalöki és a kislétai gyilkosságban bűnsegédként elítélt egykori szerződéses katona a teljes büntetését kitöltve hét év múlva, 2022 augusztusában szabadlábra kerülhet.
Az ítélet másodfokon azért nem lett jogerős mind a négy vádlottal szemben, mert a testvérpárt és harmadrendű vádlott társukat az Ítélőtábla a besenyszögi fegyverrabláshoz kapcsolódó cselekményben egy újabb minősítéssel bűnösnek mondta ki, ezért annak fellebbezési lehetőségével megnyílt az út a harmadfokra.
A 2008-2009 között katonai pontossággal megtervezett és végrehajtott romák elleni támadássorozatnak hat halálos áldozata, és öt súlyos sérültje. Az első bűncselekményt 2009 márciusában egy besenyszögi hivatásos vadász ellen követték el: a férfit azért rabolták ki otthonában, mert a már eltervezett támadásokat a vadász fegyverével akarták végrehajtani. Az elrabolt egyik fegyverrel 2009 júniusában a debreceni menekülttáborra adtak le lövéseket. A romákat célba vevő támadások közül az első a galgagyörki volt 2008. július 20-án. Ezt követte Piricse, Nyíradony-Tamásipuszta, Tarnabod, majd Nagycsécs, ahol az első gyilkosságot elkövették. Itt 2008. november 3-án Nagy Józsefet és sógornőjét, Illés Évát gyilkolták meg. 2009. február 23-án Tatárszentgyörgyön lőtték agyon a 28 éves Csorba Róbertet és kisfiát. Tiszalökön 2009. április 22-én lelőtték az 54 éves Kóka Jenőt. Az utolsó támadás 2009. augusztus 3-ra virradóra történt Kislétán. Ekkor gyilkolták meg az ágyában alvó, 43 éves Balogh Máriát, 13 éves kislányának pedig maradandó sérüléseket okoztak.
Mind a négy vádlott fellebbezett az ítélet ellen, így a per másodfokon a Fővárosi Ítélőtáblán folytatódott. A vádlottak az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezést és teljesen új eljárást akartak kiharcolni, de a bírónő 20015. május 8-án kihirdetett ítéletében helybenhagyta az elsőfokú döntést: maradt a fekvő nyolcas, és a 13 év fegyház Csontos Istvánnak. A negyedrendű vádlott ítéletét az ügyészi indítványra az Ítélőtábla nem súlyosította, így büntetése jogerőre emelkedett.
A RomNet a sértettek jogi képviseletét ellátó ügyvédektől megtudta, a Kúria 2015. január 12-én tart nyilvános, harmadfokú tárgyalást. Muhi Erika, a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédő Iroda igazgatója, aki az ügyben a Piricsén meglőtt és súlyosan megsérült Getyinás Magdolnát és családját képviselte a bíróság előtt, a RomNetnek azt mondta: álláspontja szerint a Kúria harmadfokon nem hozhat más ítéletet, csak helybenhagyhatja a már első-, és másodfokon kimondott döntést, mert a tényleges életfogytiglaninál nincs súlyosabb büntetés. A NEKI igazgatója és Csonka Árpád, a tatárszentgyörgyi áldozatok jogi képviseletét ellátó ügyvéd is egyaránt úgy véli: megalapozatlan az a vádlotti és védői indítvány, hogy eljárásjogi szabálytalanságok miatt az ítéletet helyezzék hatályon kívül, és új eljárást folytassanak le.
A vádlottak védői abban bíznak, a Kúria helyt ad kérelmüknek, és egy „újra kezdett tisztességes tárgyalás” keretében tisztáznák a vádakat.
A Kúra feltehetően a január 12-i tárgyaláson már jogerős ítéletet is hirdet.

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
A munkaügyi vita - A munkaügyi per, kereset, valamint a munkajogi elévülési idő
(2) A munkáltató - az (1) bekezdéstől eltérően - a munkavállalóval szemben a munkaviszonnyal összefüggő és a kötelező legkisebb munkabér [153. § (1) bekezdés a) pont] háromszorosának összegét meg nem haladó igényét fizetési felszólítással is érvényesítheti. A fizetési felszólítást írásba kell foglalni.
Az Alaptörvény XXVIII. rendelkezéséből levezethető alkotmányos alapjog a bírósághoz fordulás joga. Ezzel összhangban írja elő az (1) bekezdés, hogy a munkaviszonyból származó igény bíróság előtt érvényesíthető. Az igényérvényesítés nem csupán meghatározott jog megállapítására és az ellenérdekű fél ebből eredő marasztalására, hanem a munkavállalónak a munkáltató egyoldalú intézkedésével szembeni eljárásra is irányulhat. Ugyanakkor mellőzi a törvény a munkaügyi jogvita kifejezés használatát. A miniszteri indokolás szerint a munkaviszonyból eredő igények e címen való összefoglalása akkor indokolt, ha az igény érvényesítése sajátos eljárási szabályok mellett és szervezeti rendben történik. A munkaügyi jogvita kifejezés tehát ahhoz tapadt, hogy az igény bíróság előtti érvényesítését  a korábbi szabályozás szerint  általában megelőzte a munkaügyi döntőbizottság eljárása. Ennek az előzetes eljárásnak az elhagyása a fogalom használatát értelmetlenné tette.
A munkáltató és a munkavállaló közötti jogvitában munkajogi igény érvényesítéséről természetesen elsősorban abban az esetben lehet szó, ha a felek között munkaviszony áll (állt) fenn és az érvényesített igény e munkaviszonyból ered. Az e körben kialakult gyakorlatot a törvény annyiban érinti, hogy az e törvényből származó jog iránti igény érvényesítését is e körbe vonja, azaz meghatározott esetekben  mint például a 49. §-ban meghatározott tényállás alapján  munkaviszony hiányában is e fejezet rendelkezéseinek alkalmazását írja elő.
A törvényben meghatározott esetekben a munkáltató a munkavállalóval szembeni igényét írásbeli felszólítással (fizetési felszólítás) is érvényesítheti. Ilyen a jogalap nélkül felvett bér visszafizetésére, illetve a kártérítés megtérítésére vonatkozó igény. A törvény nem érinti a végrehajtási jogszabályok azon rendelkezéseit, amelyek a bíróság előtt meg nem támadott fizetési felszólítás végrehajthatóságát érintik.
A korábbi szabályozással egyezően a rendelkezés korlátozza az igény érvényesítését a munkáltató mérlegelési jogkörében hozott döntésével szemben. Ez esetben csak arra alapozva kezdeményezhető jogvita, ha a munkáltató a döntésének kialakítására irányuló szabályokat megsértette. E szabályok közül kiemelendő a rendeltetésszerű joggyakorlás, illetve az egyenlő bánásmód követelménye. Ezen rendelkezések megsértésére alapított igény tehát a mérlegelési körben hozott munkáltatói döntéssel szemben is érvényesíthető, s azt a bíróság érdemben tartozik vizsgálni.
(2) A bűncselekménnyel okozott
a) kár megtérítésére vagy
b) személyiségi jogsértéssel összefüggő sérelemdíj megfizetésére
irányuló igény öt év; ha a büntethetőség elévülési ideje ennél hosszabb, ennek megfelelő idő alatt évül el.
A korábbi szabályozással egyezően rendezi a törvény a munkajogi igény elévülési idejét. Ezen túlmenően viszont a polgári jog szabályainak alkalmazását rendeli azzal, hogy a felek a Ptk. 325. § (2) bekezdése alapján a munkavállaló igényének elévülése tekintetében három évnél rövidebb időt nem határozhatnak meg és az elévülést a bíróság hivatalból veszi figyelembe. Az elévülés nyugvására és megszakadására a Ptk. 326327. §-a az irányadó.
A törvény a polgári jog szerinti beszámítás intézményét nem ismeri, ugyanakkor az elévülésre vonatkozó polgári jogi szabályokra való utalás a Ptk. 297. § (2) bekezdésének alkalmazását is lehetővé teszi. Ebből az következik, hogy a Ptk. említett rendelkezése szerinti feltételek fennállása esetén az elévült követelés beszámítható.
e) a 81. § (2) bekezdésében meghatározottakkal
kapcsolatos igény érvényesítése iránt.
(2) A munkavállaló
kapcsolatos igény az elévülési időn belül érvényesíthető.
(3) A munkaviszony megszüntetésére vonatkozó megállapodás vagy egyoldalú jognyilatkozat megtámadása esetén a keresetlevelet a megtámadás eredménytelenségének megállapításától számított harminc napon belül lehet előterjeszteni. A megtámadás eredménytelen, ha a másik fél annak közlésétől számított tizenöt napon belül nem válaszol, vagy azt nem fogadja el.
A munkaviszony módosításával vagy megszüntetésével, illetve a munkavállaló kötelezettségszegése miatt alkalmazott jogkövetkezménnyel és a fizetési felszólítással szemben az általános elévülési időtől eltérően a jognyilatkozat közlésétől számított harminc napban határozza meg a törvény az igény érvényesítésének határidejét. A korábbi szabályozással lényegében egyező eseteket kiegészíti a 81. § (2) bekezdés szerinti igény érvényesítése határidejének harminc napban való megállapításával, továbbá egyértelműen rendezi, hogy a munkaviszony jogellenes megszüntetésével kapcsolatos valamennyi igényt az említett határidőn belül kell érvényesíteni.
A gyakorlatban vitatott a harminc napos keresetindítási határidő kezdetének megállapítása abban az esetben, ha a munkavállaló a munkaviszony közös megegyezéssel történő megszüntetésre irányuló megállapodás megtámadásával egyidejűleg terjesztett elő keresetet. E bizonytalanságot oldja fel a (2) bekezdés.
A (3)-(4) bekezdés a korábbi szabályozással egyező előírásokat tartalmaznak. Az igény érvényesítését azonban a törvény hat hónapos jogvesztő határidőhöz köti, annak érdekében, hogy a feleket  az adott esetben értelemszerűen általában a munkavállalót  a jogvita mielőbbi lezárását célzó eljárásra ösztönözze.
Nem érinti a keresetindítási határidőt az, ha a kollektív szerződés vagy a felek megállapodása a jogvita feloldása érdekében békéltetést folytatnak le.
Amennyiben a munkáltató, az üzemi tanács, illetve a szakszervezet a tájékoztatásra, vagy a konzultációra vonatkozó szabály megszegése miatt bírósághoz fordul, úgy a (2) bekezdésben meghatározott sajátos eljárás lefolytatása indokolt. Az ilyen ügyekben ugyanis nem szól garanciális indok amellett, hogy a bíróság tárgyalás tartásával döntse el a felek közötti jogvitát. Az üzemi tanács választásával kapcsolatos igény érvényesítésének egyes sajátos szabályait tartalmazza a 249. §.
A munkajogi igény érvényesítésével kapcsolatos szabályok garanciális rendelkezések, ezért azoktól eltérni nem lehet. Ugyanakkor nem szólnak ilyen érvek azon igényeket illetően, amelyeket a kollektív szerződés biztosít. E körben tehát a kollektív szerződés mind az igényérvényesítés módja, mind annak határideje tekintetében a törvénytől eltérő szabályokat is tartalmazhat. A (2) bekezdés szövegéből következik, hogy az eltérés csak azon igény érvényesítésére vonatkozik, amelynek mind jogalapját, mind mértékét (összegét) kizárólag a kollektív szerződés határozza meg. Önmagában az, hogy a kollektív szerződés a törvényeshez képest magasabb mértékű végkielégítést ír elő, az igényérvényesítéstől való eltérés lehetőségét nem alapozza meg. Nincs helye eltérő rendelkezésnek abban az esetben sem, ha munkavállalói kötelezettséget ír elő a kollektív szerződés.
291. § (1) A munkáltató és az üzemi tanács vagy a szakszervezet a közöttük felmerült viták feloldására egyeztető bizottságot (a továbbiakban: bizottság) alakíthat. Az üzemi megállapodás vagy a kollektív szerződés állandó bizottság megalakításáról is rendelkezhet.
(2) A bizottság a munkáltató és az üzemi tanács vagy a szakszervezet által azonos számban delegált tagból és független elnökből áll.
A törvény rendelkezik a jogvitának nem minősülő kollektív érdekviták feloldásáról. A szabályozás célja, hogy ezeket a konfliktusokat lehetőleg a felek maguk oldják meg, ad hoc vagy állandó jellegű egyeztető bizottság megalakításával. E bizottságba az érintettek egyenlő számban delegálnak tagokat, a bizottság elnöke, a mindkét fél által elfogadott független személy.
292. § (1) Az elnök köteles a két fél által delegált tagokkal folyamatosan konzultálni, a tagok álláspontját, az egyeztetés eredményét az egyeztetés befejezésekor írásban összefoglalni.
(2) A bizottság eljárásával kapcsolatban felmerült indokolt költségek a munkáltatót terhelik.
A törvény az egyeztetés jellegének megfelelően rendelkezik az eljárás lefolytatásáról. Az egyeztető bizottság nem dönt az adott vitás kérdésben, hanem megkísérli a felek álláspontját közelíteni, kompromisszumon alapuló eredményt elérni. A törvény értelmében az eljárással kapcsolatban felmerült költségek a munkáltatót terhelik.
293. § (1) A munkáltató és az üzemi tanács vagy a szakszervezet előzetesen írásban megállapodhatnak, hogy a bizottság döntésének magukat alávetik. Ebben az esetben a bizottság határozata kötelező. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.
(2) A 236. § (4) bekezdésében és a 263. §-ban foglaltakkal kapcsolatban felmerült vitában döntőbíró dönt. Döntése a felekre kötelező. A felek megállapodásának hiányában a döntőbírót a felek jelöltjei közül sorsolással kell kiválasztani.
(3) A bizottság vagy a döntőbíró eljárásának tartama alatt a felek nem tanúsíthatnak olyan magatartást, amely a megállapodást vagy a döntés végrehajtását meghiúsítaná.
A törvény indokolása szerint a kollektív érdekkonfliktusok feloldásában elsősorban az egyeztetés, illetve a közvetítés játszik nagyobb szerepet, indokolt esetben azonban előfordul a döntőbíráskodás. Ennek két esetét különbözteti meg a törvény, nevezetesen az önkéntes és a kötelező döntőbíráskodást.
Az első esetben az egyeztető bizottság valójában döntőbizottság, amely az adott ügyben döntést hoz. Ebben kiemelkedő szerepe van a független elnöknek, mert szavazategyenlőség esetén az ő álláspontja, illetve szavazata dönt.
A második megoldást viszonylag ritkábban alkalmazzák, abban az esetben, amikor a vitafeloldásához valamilyen nyomós érdek fűződik. Az egyik, az üzemi tanácsi választással és az üzemi tanács működésével kapcsolatos költségek viselése tekintetében a mérték kérdése, a másik a jóléti célú pénzeszközök és ilyen jellegű ingatlanok hasznosítása, amelyben a munkáltató és az üzemi tanács közösen dönt  megegyezés hiánya esetén.
A kötelező döntőbírói eljárás alól a felek nem vonhatják ki magukat. A gyakorlati tapasztalatokra tekintettel a törvény úgy rendelkezik, hogy az elnök személye  a felek egyetértése hiányában  a jelöltek között sorsolással dől el.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2013. november 14.(*)
„Joghatóság polgári és kereskedelmi ügyekben – 44/2001/EK rendelet – A 16. cikk (1) bekezdése – A valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező fogyasztó és egy másik tagállamban székhellyel rendelkező utazási iroda között kötött utazási szerződés – A fogyasztó lakóhelye szerinti tagállamban székhellyel rendelkező utazási iroda által igénybe vett szolgáltató – A fogyasztó azon joga, hogy a lakóhelye szerinti bíróság előtt indítson keresetet a két vállalkozás ellen”
A C‑478/12. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Landesgericht Feldkirch (Ausztria) a Bírósághoz 2012. október 24‑én érkezett, 2012. szeptember 20‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a lastminute.com GmbH,
a TUI Österreich GmbH
tagjai: C. G. Fernlund tanácselnök, C. Toader (előadó) és E. Jarašiūnas bírák,
– a TUI Österreich GmbH képviseletében E. Reinitzer Rechtsanwalt,
– a portugál kormány képviseletében L. Inez Fernandes és S. Nunes de Almeida, meghatalmazotti minőségben,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet (HL 2001. L 12., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o., helyesbítés: HL L 242., 2006.9.5., 6. o., HL L 124., 2011.5.13., 47. o.) 16. cikke (1) bekezdésének értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet az A. Maletic, valamint M. Maletic (a továbbiakban: Maletic házaspár) és a lastminute.com GmbH (a továbbiakban: lastminute.com), valamint a TUI Österreich GmbH (a továbbiakban: TUI) között folyamatban lévő olyan jogvita keretében terjesztették elő, amelynek tárgya 1201, 38 euró, valamint kamatok és egyéb költségek megfizetése az alapügy felpereseinek a TUI által szervezett utazásnak a lastminute.com‑nál történő foglalása miatt.
3 A 44/2001 rendelet (2), (11)–(13) és (15) preambulumbekezdése kimondja:
(15) A harmonikus jogalkalmazás érdekében a párhuzamos eljárások lehetőségét el kell kerülni, és biztosítani kell, hogy ne hozzanak egymással összeegyeztethetetlen határozatot két tagállamban. Világosan és hatékonyan kell szabályozni a perfüggősség és az összefüggő eljárások megoldását, valamint a felfüggesztés alapjául szolgáló időtartam meghatározásának tekintetében fennálló nemzeti eltérésekből adódó problémák elhárítását. E rendelet alkalmazásában az említett időtartamot önállóan kell meghatározni.”
4 E rendelet 2. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy „valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy, állampolgárságára való tekintet nélkül, az adott tagállam bíróságai előtt perelhető”.
5 Az említett rendelet 3. cikke (1) bekezdésének megfelelően „[v]alamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy más tagállam bíróságai előtt kizárólag e fejezet 2–7. szakaszában megállapított rendelkezések alapján perelhető”.
6 A szerződésekkel kapcsolatban ugyanezen rendelet 5. cikkének 1. pontja kimondja, hogy ha az eljárás tárgya egy szerződés vagy egy szerződéses igény, valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy más tagállamban a vitatott kötelezettség teljesítésének helye szerinti bíróság előtt perelhető.
7 A 44/2001 rendelet 6. cikkének 1. pontja szerint valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező személy perelhető továbbá – amennyiben több személy együttes perlése esetén az adott személy az alperesek egyike – bármely alperes lakóhelyének bírósága előtt, feltéve hogy a keresetek között olyan szoros kapcsolat áll fenn, hogy az elkülönített eljárásokban hozott, egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése érdekében célszerű azokat együttesen tárgyalni és róluk együtt határozni.
8 E rendelet 15. cikke (1) bekezdése c) pontjának és (3) bekezdésének a szövege az alábbi:
(3) E szakasz nem alkalmazható a fuvarozási és személyszállítási szerződésekre, kivéve az ugyanazért az árért utazást és szállást biztosító szerződést.”
9 Az említett rendelet 16. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A fogyasztó a másik szerződő fél ellen akár annak a tagállamnak a bíróságai előtt, ahol a fél lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezik, akár saját lakóhelyének bíróságai előtt indíthat eljárást.”
10 A 44/2001 rendelet 28. cikke (3) bekezdésének a szövege a következő:
„E cikk alkalmazásában a keresetek akkor tekintendők összefüggőnek, ha olyan szoros kapcsolat áll fenn közöttük, hogy az elkülönített eljárásokban hozott, egymásnak ellentmondó határozatok elkerülése végett célszerű azokat együttesen tárgyalni és róluk együtt határozni.”
11 A Maletic házaspár a Bezirksgericht Bludenz (bludenzi kerületi bíróság) illetékességi területéhez tartozó Bludeschben (Ausztria) lakik. Magánszemélyként 2011. december 30‑án a lastminute.com internetes honlapján egy 2012. január 10. és 24. közötti, 1858 euró értékű, Egyiptomba szóló szervezett utazást foglaltak le és fizettek ki. A Münchenben (Németország) székhellyel rendelkező lastminute.com internetes honlapján megjelölte, hogy utazásközvetítőként tevékenykedik, és pontosította, hogy az utazást a Bécsben (Ausztria) székhellyel rendelkező TUI szervezi.
12 Az alapügy felpereseinek foglalása a Hurghadában (Egyiptom) található Jaz Makadi Golf & Spa szállodába szólt. A lastminute.com megerősítette e foglalást és továbbította azt a TUI részére. Ezután a Maletic házaspár megkapta a TUI által 2012. január 5‑re kiállított „megerősítést/számlát”, amely a lastminute.com‑nál lefoglalt utazás adatait tartalmazta, ugyanakkor egy másik szálloda nevét – a hurghadai Jaz Makadi Star Resort Spa – tüntette fel.
13 Az alapügy felperesei csak a Hurghadába történő megérkezésükkor észlelték a szállodával kapcsolatos hibát, és 1036 euró felárat fizettek azért, hogy a lastminute.com internetes honlapján eredetileg lefoglalt szállodában szállhassanak meg.
14 Az alapügy felperesei 2012. április 13‑án – az így kifizetett felár visszatérítése, valamint a nyaralásuk alatt felmerült kellemetlenségekből eredő károk megtérítése érdekében – keresetet terjesztettek elő a Bezirksgericht Bludenz előtt, amelyben 1201,38 eurót követeltek kamatokkal és költségekkel együtt egyetemlegesen a lastminute.com‑tól és a TUI‑tól.
15 A Bezirksgericht Bludenz az eljárást a joghatóságának a vizsgálatára korlátozta, és 2011. július 4‑i végzésével a keresetet a TUI tekintetében arra hivatkozva utasította el, hogy nincs joghatósága. E bíróság szerint a 44/2001 rendelet nem alkalmazható az alapügy felperesei és a TUI közötti jogvitában, mivel a helyzet tisztán belföldi tényállásra vonatkozik. Az alkalmazandó nemzeti jogi rendelkezéseknek megfelelően úgy ítélte meg, hogy az illetékes bíróság az alperes székhelye szerinti bíróság, tehát a hatáskörrel rendelkező bécsi, nem pedig a bludenzi bíróság.
16 Ellenben a lastminute.com tekintetében – amelynek székhelye Németországban található – a bludenzi bíróság úgy vélte, hogy a 44/2001 rendelet 15. cikke (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott, az Ausztriára irányuló tevékenység feltétele teljesül. Következésképpen megállapította joghatóságát az ügy érdeméről való döntéshez. A lastminute.com fellebbezésének hiányában a végzés ennyiben jogerős.
17 Az alapügy felperesei fellebbezést (Rekurs) nyújtottak be e határozattal szemben a kérdést előterjesztő bíróság előtt és arra hivatkoztak, hogy a foglalásuk egységes jogügyletként kezdettől fogva elválaszthatatlanul kötődött utazásközvetítőként a lastminute.com‑hoz és szervezőként a TUI‑hoz. A szervezett utazást tekintve az eljáró bíróság joghatóságát a 44/2001 rendelet együttesen értelmezett 15. cikkének (3) bekezdése és 16. cikkének (1) bekezdése alapozza meg a TUI‑val szemben is.
18 Válaszbeadványában a TUI azt állította, hogy a vele szemben előterjesztett kereset elbírálására a Bezirksgericht für Handelssachen Wien kizárólagos joghatósággal rendelkezik, valamint hogy az elsőfokú bíróság helyesen zárta ki – a jelen esetben – az egységes jogügylet fennállását. Tehát két virtuálisan különböző szerződés fennállását kell alapul venni és a joghatóság kérdését e feltevésből kiindulva kellene értékelni.
19 A kérdést előterjesztő bíróság azt kívánja megtudni, hogy az alapügyben szóban forgóhoz hasonló helyzet „tisztán belföldi tényállás”‑e, valamint hogy e tekintetben hogyan kell értelmezni a 44/2001 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt „másik szerződő fél” fogalmát olyan helyzetben, amikor a fogyasztó lakóhelyétől eltérő tagállamban található kereskedő más kereskedő – amelynek székhelye a fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam területén található – szolgáltatásaival kereskedik, és a fogyasztó keresetet indít e „másik féllel” szemben, amennyiben e rendelkezés lehetővé teszi a fogyasztó számára, hogy jogait a lakóhelye szerinti bíróság előtt érvényesítse.
20 E bíróság szerint – mivel a fogyasztói szerződések esetén a 44/2001 rendelet 15. és azt követő cikkeiben előírt különös joghatósági szabályok tárgya a gyengébb szerződő fél védelme, biztosítva számára a fórum megválasztásának lehetőségét, valamint korlátozva a joghatósági kikötések lehetőségét – e védelem kiüresedne, ha a két másik szerződő féllel szemben a 44/2001 rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján joghatósággal rendelkező bíróság előtt nem lehetne hivatkozni azokra a jogokra, amelyeket fogyasztó egyetlen foglalási műveletből származtat.
21 E körülményekre tekintettel a Landesgericht Feldkirch úgy döntött, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdést terjesztette előzetes döntéshozatal céljából a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a [44/2001] rendeletnek a fogyasztó lakóhelye szerinti bíróság joghatóságát megalapozó 16. cikkének (1) bekezdését, hogy abban az esetben, amikor a másik szerződő fél (a jelen ügyben egy külföldi székhelyű utazásközvetítő) egy vele szerződő fél (a jelen ügyben egy belföldi székhelyű utazásszervező) szolgáltatásait veszi igénybe, akkor a mindkét fél ellen irányuló keresetek esetében a belföldi székhelyű szerződő félre is alkalmazni kell a 44/2001 rendelet 16. cikkének (1) bekezdését?”
22 Kérdésével a kérdést előterjesztő bíróság lényegében arra keres választ, hogy a 44/2001 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt „másik szerződő fél” fogalmát akként kell‑e értelmezni, hogy az – az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között – azon gazdasági szereplővel szerződéses viszonyban álló félre is vonatkozik, amelyiknél a fogyasztó a szerződést kötötte, és amelyik félnek az e fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam területén van a székhelye.
23 A TUI vitatja a 44/2001 rendelet vele szembeni alkalmazását, és úgy véli, hogy az alapügy körülményei egy tisztán belső tényállás sajátosságait mutatják, ezért kizárólag az illetékességre vonatkozó nemzeti jogi rendelkezések alkalmazandók.
24 Ellenben nem vitatott, hogy a lastminute.com tekintetében alkalmazandó a 44/2001 rendelet, valamint hogy a Maletic házaspár lakóhelye szerinti bíróság rendelkezik joghatósággal e társaság tekintetében az ügy érdemében való döntésre.
25 Ekképpen meg kell vizsgálni, hogy – az alapügyben szereplő körülmények között – a 44/2001 rendelet alkalmazandó‑e az olyan szerződő félre, mint a TUI, és hogy létezik‑e olyan külföldi elem, amely igazolhatja ezen alkalmazást.
26 Ezzel összefüggésben az egymást követő csatlakozási egyezményekkel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑i brüsszeli egyezmény (HL 1972. L 299., 32. o., a továbbiakban: Brüsszeli Egyezmény) tekintetében a Bíróság már megállapította, hogy ezen egyezmény joghatósági szabályainak alkalmazásához külföldi elem megléte szükséges, és hogy a kérdéses jogviszony nemzetközi jellegének a Brüsszeli Egyezmény 2. cikkének (jelenleg a 44/2001 rendelet 2. cikke) alkalmazásában nem kell szükségképpen a per tárgyának vagy az egyes felek lakóhelyének különböző szerződő államokkal fennálló kapcsolatát jelentenie (lásd ebben az értelemben a C‑281/02. sz. Owusu‑ügyben 2005. május 1‑jén hozott ítélet [EBHT 2005., I‑1383. o.] 25. és 26. pontját).
27 Emlékeztetni kell arra, hogy mivel a 44/2001 rendelet a Brüsszeli Egyezmény helyébe lép, a Bíróság által az ezen egyezmény rendelkezéseire vonatkozóan adott értelmezés az említett rendelet rendelkezéseire is érvényes, amennyiben ezen jogszabályok rendelkezései egyenértékűnek tekinthetők (a C‑533/08. sz. TNT Express Nederland ügyben 2010. május 4‑én hozott ítélet [EBHT 2010., I‑4107. o.] 36. pontja és az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
28 Amennyiben – amint az a jelen ítélet 26. pontjában pontosításra került – a kérdéses jogviszony nemzetközi jellegének nem kell szükségképpen a per tárgyának vagy az egyes felek lakóhelyének különböző tagállamokkal fennálló kapcsolatát jelentenie, meg kell állapítani – a Bizottsághoz és a portugál kormányhoz hasonlóan –, hogy a 44/2001 rendelet annál is inkább alkalmazandó az alapügyhöz hasonló körülmények között, mivel a külföldi elem nemcsak a lastmimute.com esetében – amely nem vitatott –, hanem a TUI esetében is jelen van.
29 Ugyanis még ha feltételezzük is, hogy valamely egységes jogügylet – mint amely arra indította a Maletic házaspárt, hogy a lastminute.com internetes honlapján foglalják le és fizessék ki a szervezett utazásukat – két elkülönülő szerződéses viszonyra osztható is fel, egyrészt a lastminute.com internetes utazási iroda, másrészt pedig a TUI utazásszervező részvételével, utóbbi szerződéses viszony nem minősíthető „tisztán belsőnek”, ugyanis az elválaszthatatlanul kötődött az első szerződéses viszonyhoz, amelyet egy másik tagállamban lévő említett utazási iroda közvetítésével valósítottak meg.
30 Továbbá figyelembe kell venni a 44/2001 rendelet (13) és (15) preambulumbekezdésében előírt azon célkitűzéseket, amelyek a szerződés tekintetében a fogyasztó mint „gyengébb [fél]”védelmére, valamint arra vonatkoznak, hogy „a párhuzamos eljárások lehetőségét el kell kerülni, [...] biztosít[va], hogy ne hozzanak egymással összeegyeztethetetlen határozatot két tagállamban”.
31 E célkitűzésekkel ellentétes az a megoldás, amely lehetővé teszi azt, hogy a Maletic házaspár az alapügyben szóban forgó szervezett utazás foglalásában és lebonyolításában részt vevő két gazdasági szereplővel szemben – összefüggő keresetek útján – párhuzamosan indítson eljárást Bludenzben és Bécsben.
32 A fenti megfontolásokra tekintettel a feltett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 44/2001 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt „másik szerződő fél” fogalmát akként kell értelmezni, hogy az – az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között – azon gazdasági szereplővel szerződéses viszonyban álló félre is vonatkozik, amelyiknél a fogyasztó a szerződést kötötte, és amelyik félnek az e fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam területén van a székhelye.
33 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről. Az észrevételeknek a Bíróság elé terjesztésével kapcsolatban felmerült költségek, az említett felek költségeinek kivételével, nem téríthetők meg.
A polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében előírt „másik szerződő fél” fogalmát akként kell értelmezni, hogy az – az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között – azon gazdasági szereplővel szerződéses viszonyban álló félre is vonatkozik, amelyiknél a fogyasztó a szerződést kötötte, és amelyik félnek az e fogyasztó lakóhelye szerinti tagállam területén van a székhelye.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Sérti a magánélethez való jogot, ha a fogvatartott nem egyeztethet bizalmasan ügyvédjével - Jogászvilág
Kezdőlap » Sérti a magánélethez való jogot, ha a fogvatartott nem egyeztethet bizalmasan ügyvédjével
Az első Altay-ügy, azaz a kérelmezővel szemben annak 1993-as letartóztatásával indult büntetőeljárás ügyében született, 2001-es Altay v. Turkey ítélet alapján ugyan az elítélt több perújítási kérelmet is benyújtott, de ezek mindeddig nem vezettek az ellene kiszabott szabadságvesztés felülvizsgálatára. Így Mehmet Aytunç Altay továbbra is az erdinei F-típusú, kiemelt biztonsági kockázatot jelentő raboknak fenntartott börtönben tölti tényleges életfogytiglani szabadságvesztését.
A Bíróság mostani ítélete azonban nem az alapügyhöz, hanem egy 2005 szeptemberében a büntetés-végrehajtási intézet kezdeményezésére meghozott bírósági korlátozáshoz kapcsolódott, amelynek alapján Altay csak büntetés-végrehajtási őr jelenlétében tarthat kapcsolatot meghatalmazott ügyvédjével. A döntés indokolása szerint ezt az tette szükségessé, hogy egy 2005. augusztusi küldeményben ez az ügyvéd egy, gyanús tartalma miatt végül szintén bírói döntés alapján felbontott és megvizsgált csomagban egy “Globaziláció és imperializmus” című könyvet, valamint két közéleti folyóirat egy-egy számát próbálta beküldeni Altaynak. Bár sem maga az indokolás, sem a török kormány Bíróság előtti érvelése nem állítja, hogy a beküldött írások jogellenesek lettek volna, a korlátozást elrendelő bíróság szerint az ügyvéd már a védelem ellátásához – a feladó és a címzett által sem tagadottan – nem kapcsolódó anyagok beküldésével megsértette az ügyvédi tevékenységre vonatkozó szabályokat, és ezért indokolt a korlátozás fenntartása. A korlátozást a bíróság az iratok alapján, a felek meghallgatása és tárgyalás tartása nélkül rendelte el, és a döntésben az intézkedés feloldásának időpontjáról nem rendelkezett.
Altay a korlátozást elrendelő döntéssel szemben sikertelen belső bírósági jogorvoslattal élt, majd 2006 februárjában panaszt nyújtott be az EJEB-hez, amelyben a könyv és a folyóiratok lefoglalására vonatkozó döntéssekkel együtt támadta az ügyvéddel való kapcsolattartás korlátozására vonatkozó döntést. Az ügy így bekerült a törökországi büntetés-végrehajtás fegyelmi ügyeivel kapcsolatos egyesített strasbourgi panaszügyek közé, amelyeket végül 2015 végén az Altay and Others v. Turkey döntéssel amiatt minősíthetett elfogadhatatlannak az EJEB, mert azok esetében nem vették igénybe az időközben a török állam által létrehozott új panaszeljárást. 2016 novemberében aztán török fórumon, az új jogorvoslati mechanizmust működtető Kártalanítási Bizottság előtt Altay a lefoglalás tekintetében meg is nyerte az ügyet: a bizottság kimondta, hogy a lefoglalás nem volt kellően alátámasztva, mivel a döntés nem bizonyította, hogy a lefoglalt írások bármilyen módon veszélyeztették volna a fogvatartás biztonságát.
Az ügyvédi kapcsolattartás korlátozása tekintetében azonban egy évtized után úgy folytatódhatott Strasbourgban az eljárás, hogy azt közben a török bírósági rendszer sem oldotta meg: Altay 2008-ban, 2010-ben és 2013-ban is kérte a korlátozás megszüntetését, de ezt a bíróságok az eredeti döntés indokai alapján rendre első- és másodfokon is megtagadták.
Az eredeti kérelem most elbírált, a török hatóságok felé egyébként csak 2017 októberében kommunikált elemei egyrészt tartalmilag támadták a korlátozást azzal, hogy az ellentétes az Egyezmény 8. cikke alapján védett jogokkal, azaz a magánlevelezés és a magáncélú kommunikáció bizalmasságára is kiterjedő, a magánélet védelmére vonatkozó joggal.
A kérelem második elbírált eleme szerint a korlátozásról döntő eljárás sértette az Egyezmény 6. cikke szerinti tisztességes tárgyaláshoz való jogot, mivel nem volt lehetőség nyilvános tárgyalásra, a kérelmező és ügyvédje nem értesültek a börtönvezetés kezdeményezéséről a döntést megelőzően, és sem az eredeti, sem a későbbi döntések nem voltak megfelelően indokolva.
Az EJEB a kérelem befogadhatósága körében megvizsgálta, hogy a hazai jogorvoslatokat kimerítette-e a kérelmező. A török kormány ezt vitatta, mivel álláspontja szerint annak kapcsán ugyanúgy ki kellett volna meríteni a Kártalanítási Bizottsághoz fordulást mint jogorvoslatot, mint az eredeti panasz többi, elfogadhatatlannak minősített eleme esetében. Az EJEB ezt nem látta így, mivel a kérdéses korlátozás – a kormány által sem tagadottan, de a 2005-ös bírósági felülvizsgálati döntés által kifejezetten hivatkozva – nem számít fegyelmi ügyben született döntésnek, így nem tartozik a kérdéses bizottság hatáskörébe.
A török kormány érvelése szerint az EJEE-ben garantált, magánélet védelméhez való jog azért nem áll fenn, mivel a korlátozás nem érintette a panaszos ezen jogát, amennyiben pedig érintette volna, úgy az a büntetés-végrehajtás rendjének fenntartását biztosító törvényi rendelkezések alapján indokolt korlátozás lett volna. A kormány emellett azzal is érvelt, hogy Altaynak öt másik ügyvédje is volt, akikre hasonló korlátozás nem vonatkozott, így nem volt elzárva attól a lehetőségtől, hogy bizalmas jelleggel konzultáljon jogi képviselővel. Hivatkoztak végül arra is, hogy az ügyvéd a könyv és a folyóiratok elküldésével kijátszotta a nem ügyvédtől érkező küldeményeknél hasonló bűncselekmények elkövetői esetében alkalmazott ellenőrzési rendszert, és a szankció a szakszerűtlen, hivatali kötelezettségeivel ellentétes eljárás jövőbeli megakadályozását szolgálta. Ugyanebben a körben a kérelmező viszont azzal érvelt, hogy mindezekkel szemben széles körben alkalmazott, a büntetés-végrehajtás által elfogadott gyakorlat, hogy hasonló küldeményeket, de még akár ruhát vagy pénzt is az ügyvéd útján küldenek a fogvatartottaknak a hozzátartozók.
Az EJEB ebben a körben saját korábbi gyakorlatát, kiemelten a Campbell v. the United Kingdom-ügyet hivatkozva rögzítette, hogy nincs ok arra, hogy különbséget tegyenek a szabadságelvonás hatálya alá tartozó személy és az ügyvédje közötti kapcsolattartás különböző tárgykörei között abból a szempontból, hogy azok milyen célra irányulnak, mivel azoknak mindenképpen bizalmas a jellegük. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy ne lenne mód egy demokratikus társadalomban szükséges mértékű korlátozására ezeknek a jogoknak, és ennek a feltételnek a török bíróságok által hivatkozott török törvényi rendelkezés szövege meg is felelt volna, hiszen az egy zárt felsorolással csak abban az esetben tette volna lehetővé az ügyfél és az ügyvéd közötti bizalmas kapcsolattartás korlátozását, hogyha azt egy terrorszervezettel való kapcsolattartásra vagy bűncselekmény elkövetésére használták volna, illetve az egyébként veszélyeztetné a büntetés-végrehajtási intézmény rendjét. Mivel azonban a konkrét ügyben ezen feltételek egyikét sem állapították meg, sőt, érdemben nem is vizsgálták a bíróságok, a korlátozás nem felel meg az előreláthatóság követelményének. Erre tekintettel az EJEB az egyezménysértést megállapította, és a fennmaradó további kérdéseket, így különösen az intézkedés szükségességének kérdését már nem is vizsgálta.
Az EJEB ezt követően az eljárás megfelelőségét vizsgálta meg. A török kormány a 6. cikken alapuló panaszosi érvelést is teljes egészében vitatta, felhívva a figyelmet arra, hogy a 2005-ös alapeljárásban a panaszos nem kérte tárgyalás tartását, valamint arra, hogy a támadott döntés nem büntetőeljárásban, sőt, nem is fegyelmi szankcióként született.
Az EJEB megállapította, hogy a támadott eljárás ugyan valóban nem tartozik a 6. cikk büntetőjogi “ágának” hatálya alá, ugyanakkor az intézkedés tartalmi elemzése alapján arra jutott, hogy 6. cikk polgári jogi jogok érvényesítését is védelme alá vevő fordulata viszont alkalmazható az ügyben, mivel “a jogvita magánjogi vonatkozásai meghaladják a közjogiakat”. Ezt a Bíróság olyan korábbi döntéseivel, köztük az Enea v. Italy [GC] döntésre való hivatkozással támasztotta alá, ahol a büntetés-végrehajtással kapcsolatos egyes, nem tisztán magánjogi eljárásokat ugyanezen elven már a 6. cikk hatálya alá sorolt.
Az EJEB így megvizsgálta a tisztességes tárgyalás tartásához való jog korlátozásának indokoltságát is. Ennek egyik, az Egyezménnyel összhangban álló alapja az lehetett volna, hogy erről a lehetőségről a panaszos lemond. Ezt azonban a bíróság annak ellenére sem látta megállapíthatónak, hogy külön kérelmet tárgyalás tartására az eredeti jogorvoslati eljárásban a kérelmező nem terjesztett elő. A tárgyalás vagy meghallgatás megtartására ugyanis a bíróságok sem első-, sem másodfokon nem voltak kötelesek, így a tárgyalás kérése sikerrel nem kecsegtetett, annak elmaradása valós következménnyel nem járt.
Az EJEB végül azt vizsgálta meg, hogy indokolta-e bármely különleges körülmény a tárgyalás tartásának mellőzését az ügyben. Ilyet az ügy körülményeinek – az elsőfokú eljárás kontradiktórius jellegének hiánya, az alkalmazott intézkedés súlyossága és a meghallgatás elmaradása a jogorvoslati eljárás során – együttes hatása alapján az EJEB nem látott fennállni, ezért az Egyezmény 6. cikk (1) bekezdésének sérelmét is megállapította és 2.000 euró nem vagyoni kártérítést állapított meg Altay számára.

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Álvaro Uribe az ellene folyó nyomozás miatt lemondott a szenátusi mandátumáról
Kolumbia befolyásos korábbi elnöke, Álvaro Uribe lemondott szenátusi mandátumáról, mivel a Legfelsőbb Bíróság vesztegetés és csalás gyanújával nyomozást kezdeményezett ellene. Uribét tartják az ország soron következő elnöke, a hivatalát augusztusban elfoglaló Iván Duque mögötti erőnek.
A sajtó Uribe döntésének valódi okát találgatja - Fotó: Reuters
A 2002 és 2010 között Kolumbia elnöki tisztségét betöltő Uribét hamis tanúzással és tanúk befolyásolásával vádolják. Ez az első alkalom, hogy egy kolumbiai bíróság egy korábbi elnököt szólít fel tanúvallomás tételére.
Álvaro Uribe a szenátusból való távozásával a FARC lázadókkal 2016-ban megkötött, egy több mint ötven évig tartó fegyveres konfliktust lezáró békemegállapodás egyik hangos bírálója tűnik el a testületből.
Nyolcéves elnöksége idején keményen lépett fel a gerillák ellen, akik 1983-ban megölték az apját. Folyamatosan szigorúbb eljárást követel a gerillákkal szembeni bírósági eljárások során.
Miért mondott le Uribe?
Egy keddi Twitter-bejegyzésében Uribe azt írta, hogy „morálisan akadályoztatva” érzi magát ahhoz, hogy szenátor legyen, és azzal indokolta lemondását, hogy biztosítani kívánja, hogy „védekezése nem zavarja meg a szenátus munkáját”. A sajtó azonban gyorsan találgatni kezdte, hogy mi lehet a valódi oka annak, hogy megválik a tisztségétől.
Kolumbiában a Legfelsőbb Bíróság jogköre, hogy nyomozást kezdeményezzen választott tisztviselők ellen, a hétköznapi állampolgárokkal szemben pedig a Főügyészi Hivatal jár el.
Bírálói szerint Uribe lemondása segítségére lehet az exelnöknek, hogy elkerülje, hogy a Legfelsőbb Bíróság elé kelljen állnia. Ügyei ezáltal átkerülhetnek Kolumbia hírhedten korrupt és rossz hatásfokkal működő Államügyészi Hivatalához.
Miért nyomoznak Uribe ellen?
A Legfelsőbb Bíróság nyomozását 2012-ben kiváltó ügy az volt, amikor az egykori elnök azzal vádolta meg Iván Cepeda baloldali képviselőt, hogy összeesküvést szervezett ellene, hogy a jobboldali paramilitárisokhoz kösse.
A Legfelsőbb Bíróság azonban felmentette a vádak alól Cepedát, és kijelentette, hogy a jelek szerint Uribe megfenyegette a tanúkat. Cepeda üdvözölte és történelmi mérföldkőnek nevezte a Legfelsőbb Bíróság döntését, hogy fenntartja a vádat Uribe ellen. „Uribét egészen tegnapig érinthetetlennek és teljhatalmúnak tartották. Ez egy nagyon fontos precedenst teremt” – mondta.
Álvaro Uribét és családját régóta vádolják azzal, hogy kapcsolatban álltak a paramilitárisokkal, de a korábbi nyomozások nem vezettek eredményre. A család mindenféle kapcsolatot tagad. Uribe bátyja, Santiago azonban jelenleg a tárgyalására vár, mert a gyanú szerint ő irányíthatta a Tizenkét Apostol elnevezésű paramilitáris csoportot.
A kolumbiai paramilitáris csoportokat eredetileg a földbirtokosok pénzelték, hogy megvédjék őket a FARC-hoz hasonló baloldali lázadó szervezetektől. Később azonban rettegett halálosztagokká váltak, akik vidéken elkövetett mészárlásokban, kábítószer-kereskedelemben és szexuális erőszakokban voltak érintettek.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság