text:
2016. január 21.(*)
„Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – Az alkalmazandó jog megválasztása – 864/2007/EK rendelet és 593/2008/EK rendelet – 2009/103/EK irányelv – Pótkocsival ellátott tehergépkocsi által okozott baleset, amely járművek közül mindegyiket különböző biztosító biztosította – A biztosítási szerződések megkötésének helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamban bekövetkezett baleset – A biztosítók közötti megtérítési igény érvényesítése iránti kereset – Alkalmazandó jog – A »szerződéses kötelezettségek« és a »szerződésen kívüli kötelmi viszonyok« fogalma”
A C‑359/14. és C‑475/14. sz. egyesített ügyekben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelmek tárgyában, amelyeket a Vilniaus miesto apylinkės teismas (Vilnius város kerületi bírósága, Litvánia), illetve a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága) a Bírósághoz 2014. július 23‑án, illetve október 17‑én érkezett, 2014. július 15‑i, illetve október 8‑i határozataival terjesztett elő az előttük
az „ERGO Insurance” SE (képviseli: „ERGO Insurance” SE Lietuvos filialas)
az „If P&C Insurance” AS (képviseli: „IF P&C Insurance” AS filialas) (C‑359/14)
a „Gjensidige Baltic” AAS (képviseli: „Gjensidige Baltic” AAS Lietuvos filialas)
a „PZU Lietuva” UAB DK (C‑475/14)
tagjai: L. Bay Larsen, a harmadik tanács elnöke, a negyedik tanács elnökeként eljárva, J. Malenovský, M. Safjan (előadó), S. Prechal és K. Jürimäe bírák,
– az „ERGO Insurance” SE‑t képviselő „ERGO Insurance” SE Lietuvos filialas képviseletében M. Navickas advokatas,
– a „Gjensidige Baltic” AAS‑t képviselő „Gjensidige Baltic” AAS Lietuvos filialas képviseletében A. Rjabovs,
– az „If P&C Insurance” AS‑t képviselő „If P&C Insurance” AS filialas képviseletében A. Kunčiuvienė,
– a litván kormány képviseletében R. Krasuckaitė, G. Taluntytė és D. Kriaučiūnas, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében A. Steiblytė és M. Wilderspin, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2015. szeptember 24‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek a gépjármű‑felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16‑i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 263., 11. o.) 14. cikke b) pontjának, valamint a szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I”) szóló, 2008. június 17‑i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL L 177., 6. o., helyesbítés: HL 2009. L 309., 87. o.; a továbbiakban: „Róma I”‑rendelet) és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II”) szóló, 2007. július 11‑i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL L 199., 40. o.; a továbbiakban: „Róma II”‑rendelet) az értelmezésére vonatkoznak.
2 Ezeket a kérelmeket az „ERGO Insurance” SE és az „If P&C Insurance” AS, illetve a „Gjensidige Baltic” AAS (a továbbiakban: Gjensidige Baltic) és a PZU Lietuva UAB DK (a továbbiakban: PZU Lietuva) biztosítótársaságok között a Németországban bekövetkezett közúti baleseteket követően az említett felek között előterjesztett, megtérítési igény érvényesítése iránti keresetekre alkalmazandó jog tárgyában folyamatban lévő jogviták keretében terjesztették elő.
A „Róma I”‑rendelet
3 A „Róma I”‑rendelet (7) preambulumbekezdése értelmében:
„E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22‑i 44/2001/EK tanácsi rendelettel [HL L 12., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 42. o., helyesbítések: HL 2006. L 242., 6. o.; HL 2011. L 124., 47. o., a továbbiakban: »Brüsszel I«‑rendelet], valamint a [»Róma II«‑] rendelettel [...].”
4 A „Róma I”‑rendelet 1. cikkének (1) bekezdése e rendelet hatályát a következőképpen határozza meg:
„Ezt a rendeletet szerződéses kötelezettségekre kell alkalmazni polgári és kereskedelmi ügyekben olyan helyzetekben, amikor különböző országok joga között kell választani.
E rendelet nem alkalmazható különösen az adó‑, vám‑ és közigazgatási ügyekre.”
5 E rendeletnek „A jogválasztás hiányában alkalmazandó jog” című 4. cikke a következőket írja elő:
„(1) Ha a szerződésre alkalmazandó jogról nem született megállapodás a 3. cikknek megfelelően és az 5–8. cikk sérelme nélkül, a szerződésekre alkalmazandó jogot a következőképpen kell meghatározni:
a) az adásvételi szerződésre azon ország joga irányadó, ahol az eladó szokásos tartózkodási helye található;
b) szolgáltatási szerződésre azon ország joga irányadó, ahol a szolgáltatást nyújtó fél szokásos tartózkodási helye található;
c) ingatlannal kapcsolatos dologi jogra vagy ingatlannal kapcsolatos bérleti jogra vonatkozó szerződés esetén az ingatlan fekvése szerinti ország joga irányadó;
d) a c) pont ellenére, olyan szerződésre, amelynek tárgya ingatlannak legfeljebb hat egymást követő hónapra ideiglenes magánhasználatra kötött bérlete, azon ország joga irányadó, ahol a bérbeadó szokásos tartózkodási helye található, feltéve, hogy a bérlő természetes személy, és szokásos tartózkodási helye ugyanebben az országban található;
e) franchise‑szerződésre azon ország joga irányadó, ahol a franchise‑vevő szokásos tartózkodási helye található;
f) a forgalmazási szerződésre azon ország joga irányadó, ahol a forgalmazó szokásos tartózkodási helye található;
g) az árverés útján történő adásvételre irányuló szerződésre azon ország joga irányadó, ahol az árverésre sor kerül, ha ez a hely meghatározható;
h) olyan multilaterális rendszer keretében kötött szerződésre, amely a megkülönböztetésmentes szabályokkal összhangban és egyetlen jog alkalmazásával összehozza több harmadik félnek a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontja szerinti pénzügyi eszközökben lévő vételi és eladási szándékát, vagy elősegíti azt, az említett jog az irányadó.
(2) Ha a szerződésre az (1) bekezdés nem terjed ki, vagy ha a szerződés elemeire az (1) bekezdés a)–h) pontja közül több is vonatkozna, a szerződésre azon ország joga az irányadó, ahol a szerződés jellegéből adódó teljesítésre kötelezett félnek a szokásos tartózkodási helye található.
(3) Ha az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) vagy (2) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.
(4) Ha az (1) vagy a (2) bekezdés alapján alkalmazandó jog nem állapítható meg, a szerződésre azon ország joga irányadó, amelyhez a szerződés a legszorosabban kapcsolódik.”
6 Az említett rendelet „Biztosítási szerződések” című 7. cikkének a szövege a következő:
„(1) Ez a cikk a (2) bekezdésben említett szerződésekre vonatkozik, függetlenül attól, hogy a fedezett kockázatok felmerülésének helye valamely tagállamban van‑e, valamint minden egyéb biztosítási szerződésre, amely a tagállamok területén felmerülő kockázatok fedezésére szolgál. Ez a cikk a viszontbiztosítási szerződésekre nem alkalmazandó.
(2) [A 2005. november 16‑i 2005/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 323., 1. o., helyesbítés: HL 2007. L 270., 32. o.) módosított,] az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24‑i 73/239/EGK első tanácsi irányelv [HL L 228., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 14. o.] 5. cikkének d) pontjában meghatározott nagykockázatra vonatkozó biztosítási szerződésekre a felek által az e rendelet 3. cikke értelmében választott jog vonatkozik.
Ha a felek nem választottak alkalmazandó jogot, a biztosítási szerződésre annak az országnak a jogát kell alkalmazni, amelyben a biztosító szokásos tartózkodási helye található. Ha az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a szerződés nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy másik országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni.
(6) E cikk alkalmazásában a kockázat helye szerinti országot [a 2005. május 11‑i 2005/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 149., 14. o.) módosított,] az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosításokra vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról és a szolgáltatásnyújtás szabadságának tényleges gyakorlását elősegítő rendelkezések megállapításáról szóló, 1988. június 22‑i 88/357/EGK második tanácsi irányelv [HL L 172., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 198. o.] 2. cikkének d) pontja szerint kell meghatározni, életbiztosítások esetén pedig a kockázat helyének a 2002/83/EK irányelv 1. cikke (1) bekezdésének g) pontja alapján a kötelezettségvállalás szerinti országot kell tekinteni.”
7 Ugyanezen rendeletnek a „Követelés törvény alapján történő átszállása (törvényi engedményezés)” című 15. cikke értelmében:
„Ha egy személynek (»a jogosult«) szerződésen alapuló követelése van mással (»a kötelezett«) szemben és egy harmadik személy köteles a jogosult szerződésen alapuló követelését teljesíteni vagy ténylegesen teljesítette a jogosult követelését e kötelezettsége alapján, úgy a harmadik személy e kötelezettségére irányadó jog határozza meg azt, hogy a harmadik személy a szerződés kötelezettjével szemben gyakorolhatja‑e – és milyen mértékben – azokat a jogokat, amelyekkel a jogosult a kötelezettel szemben a közöttük fennálló jogviszonyra irányadó jog értelmében rendelkezett.”
8 A „Róma I”‑rendelet „Több kötelezett” című 16. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Ha a szerződéses követelés a hitelezőt több olyan kötelezettel szemben illeti meg, akik ugyanazon követelésért felelnek, és az egyik kötelezett a követelést teljes egészében vagy részben már kielégítette, úgy a kötelezettnek a hitelező felé fennálló kötelezettségére irányadó jogot kell alkalmazni a kötelezettnek a többi kötelezettel szemben fennálló visszkereseti jogára is. A többi kötelezett – a hitelezővel szembeni kötelezettségeikre irányadó jog által lehetővé tett mértékben – hivatkozhat olyan védelemre, amelyekkel a hitelezővel szemben rendelkezett.”
9 E rendeletnek „A közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolat” című 23. cikke a következőket írja elő:
„A 7. cikk kivételével e rendelet nem érinti a közösségi jog azon rendelkezéseinek alkalmazását, amelyek egy adott kérdéssel kapcsolatban a szerződéses kötelezettségek tekintetében irányadó kollíziós szabályokat írnak elő.”
A „Róma II”‑rendelet
10 A „Róma II”‑rendelet (7) preambulumbekezdése kimondja:
„E rendelet tárgyi hatályának és rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a [»Brüsszel I«] rendelettel […] és a szerződéses kötelmi viszonyokra alkalmazandó joggal foglalkozó jogi eszközökkel.”
11 E rendelet „Általános szabály” című 4. cikke értelmében:
„(1) Ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a jogellenes károkozásból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyra azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezik, függetlenül attól, hogy mely országban következett be a kárt okozó esemény, valamint függetlenül attól, hogy ezen esemény közvetett következményei mely országban vagy országokban következnek be.
(2) Ha azonban a károkozásért felelősnek tekintett személy és a kárt elszenvedő személy szokásos tartózkodási helye a kár bekövetkezésének időpontjában ugyanabban az országban található, a jogellenes károkozásra ezen ország jogát kell alkalmazni.
(3) Amennyiben az eset valamennyi körülménye alapján egyértelmű, hogy a jogellenes károkozás nyilvánvalóan szorosabban kapcsolódik egy, az (1) vagy (2) bekezdésben említettektől eltérő országhoz, akkor e másik ország jogát kell alkalmazni. Egy másik országgal fennálló nyilvánvalóan szorosabb kapcsolat alapulhat különösen a felek között már fennálló olyan jogviszonyon, így például szerződésen, amely szorosan kapcsolódik a szóban forgó jogellenes károkozáshoz.”
12 A „Róma II”‑rendeletnek „Az irányadó jog alkalmazási köre” című 15. cikke a következőket írja elő:
„A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra e rendelet szerint alkalmazandó jog különösen a következőkre vonatkozik:
a) a felelősség alapja és mértéke, beleértve azon személyek meghatározását, akik felelősségre vonhatók az általuk elkövetett cselekményekért;
b) a felelősség alóli mentesülés indokai, valamint a felelősség bármiféle korlátozása vagy megosztása [helyesen: a felelősség alóli mentesülés, a felelősség korlátozásának vagy megosztásának indokai];
13 Az említett rendeletnek „A felelős személy biztosítója elleni közvetlen keresetindítás” című 18. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A kárt elszenvedő személy követelését közvetlenül érvényesítheti a kártérítésért felelős személy biztosítója ellen, amennyiben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyra alkalmazandó jog vagy a biztosítási szerződésre alkalmazandó jog így rendelkezik.”
14 Ugyanezen rendeletnek „A követelés törvénynél fogva történő átszállása” című 19. cikke a következőképpen fogalmaz:
„Amennyiben egy személyt (»a hitelezőt«) szerződésen kívüli követelés illet meg egy másik személlyel (»a kötelezettel«) szemben, és egy harmadik személy köteles a hitelezőt kielégíteni, vagy ténylegesen e harmadik személy elégítette ki a hitelezőt az említett kötelezettség alapján, úgy a harmadik személy e kötelezettségére irányadó jog határozza meg, hogy a harmadik személy jogosult‑e – és ha igen, milyen mértékben – a kötelezettel szemben gyakorolni azon jogokat, amelyekkel a hitelező rendelkezett a kötelezettel szemben a jogviszonyukra irányadó jog alapján.”
15 A „Róma II”‑rendelet „Több személy felelőssége” című 20. cikke értelmében:
„Amennyiben egy hitelezőt több olyan kötelezettel szemben illet meg követelés, akik ugyanazon követelésért tartoznak, és amennyiben a kötelezettek egyike egészben vagy részben már kielégítette a követelést, e kötelezettnek a többi kötelezettel szembeni megtérítési igényére azt a jogot kell alkalmazni, amely e kötelezettnek a hitelezővel szemben a szerződésen kívüli kötelmi viszonyból eredő kötelezettségére irányadó.”
16 Az említett rendeletnek „A közösségi jog egyéb rendelkezéseivel való kapcsolat” című 27. cikke a következőképpen rendelkezik:
„E rendelet nem érinti az olyan közösségi jogi rendelkezések alkalmazását, amelyek egy adott kérdéssel kapcsolatban a szerződésen kívüli kötelmek tekintetében irányadó kollíziós szabályokat írnak elő.”
A 2009/103 irányelv
17 A 2009/103 irányelv (26) preambulumbekezdése kimondja:
„A biztosított fél érdekében minden biztosítási kötvénynek egyetlen biztosítási díj [helyesen: egyszeri biztosítási díj] fejében garantálnia kell minden egyes tagállamban az ottani jogszabályok szerinti biztosítási fedezetet, illetve annak a tagállamnak a jogszabályai szerinti biztosítási fedezetet, ahol a gépjármű szokásos üzembentartási helye található, amennyiben ez utóbbi fedezet a magasabb.”
18 Ezen irányelv „Gépjármű‑felelősségbiztosítási kötelezettség” című 3. cikke a (3) preambulumbekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„Minden tagállam időben megteszi a szükséges intézkedéseket, hogy a biztosítási szerződés egyaránt fedezze:
a) a más tagállamok hatályos szabályozása szerint bármely kárt, amely e tagállamok területén keletkezik;
19 Az említett irányelv „Egyszeri biztosítási díj” című 14. cikke a következőképpen került megfogalmazásra:
„A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a kötelező gépjármű‑felelősségbiztosítási szerződések:
a) fedezetet nyújtsanak egyszeri biztosítási díj alapján, a szerződés egész tartama alatt a Közösség teljes területére, beleértve bármely olyan időszakot, amikor a gépjármű a szerződés tartama alatt más tagállamok területén található; és
b) ugyanazon egyszeri biztosítási díj alapján minden egyes tagállamban biztosítsák a tagállamok jogszabályai által megkövetelt fedezetet, illetve annak a tagállamnak a jogszabálya által megkövetelt fedezetet, ahol a gépjármű szokásos üzembentartási helye található, amennyiben ez a fedezet a magasabb.”
A litván jog
20 A 2009/103 irányelv rendelkezéseit a belső jogba a 2007. május 17‑i X‑1137. sz. törvénnyel (Žin., 2007., 61–2340. sz.) módosított, a kötelező gépjármű‑felelősségbiztosításról szóló, 2004. március 5‑i törvény (TPVCAPDĮ, Žin., 2004., 46–1498. sz., a továbbiakban: a kötelező biztosításról szóló törvény) ültette át.
21 A kötelező biztosításról szóló törvénynek „A biztosítási szerződés területi hatálya” című 10. cikke az (1) bekezdésében a következőképpen rendelkezik:
„Az egyszeri (teljes) biztosítási díj megfizetését követően [az olyan gépjármű] biztosítási szerződésének, [amelynek szokásos üzembentartási helye Litvánia területén található], illetve a határbiztosítási szerződésnek a szerződés teljes tartama alatt, beleértve bármely olyan időszakot, amikor a gépjármű a szerződés tartama alatt az Európai Unió más tagállamai területén található, garantálnia kell minden egyes tagállamban a gépjármű‑felelősségbiztosításra vonatkozó ottani jogszabályok szerinti biztosítási fedezetet, illetve a jelen törvény szerinti biztosítási fedezetet, amennyiben ez utóbbi fedezet a magasabb. […]”
22 A kötelező felelősségbiztosításról szóló törvénynek „A biztosítási összegek és a biztosítási díjak” című 11. cikke értelmében:
(3) A biztosító kártérítést fizet az Európai Unió valamely másik tagállamában okozott kárért az érintett tagállam jogszabályai szerinti biztosítási összegek alapján, vagy a jelen cikk (1) bekezdésében meghatározott biztosítási összegek alapján, ha azok magasabbak.
23 Az említett törvénynek „A kártérítés kifizetésének alapelvei” című 16. cikke az (1) bekezdésében a következőket írja elő:
„A felelős biztosító vagy az iroda kártérítést fizet, ha a gépjármű használója felelős a károsult harmadik személynek okozott kárért. A kártérítést azon tagállam kötelező gépjármű‑felelősségbiztosítást szabályozó jogszabályaira figyelemmel kell kifizetni, ahol a közúti baleset történt.
A C‑359/14. sz. ügy
24 2011. szeptember 1‑jén Mannheim (Németország) közelében egy pótkocsival ellátott vontatójármű egy szűk utcában megfordulva felborult. A baleset helyszínére kiérkező rendőrök tényállásfelvétele alapján a vontatójármű vezetője volt felelős a balesetért. Következésképpen e jármű biztosítója, az „ERGO Insurance” SE fióktelepe az említett baleset károsultjainak 7 760,02 litván litas (LTL) (körülbelül 2 255 EUR) összegű kártérítést fizetett. Ez a biztosító ezt követően a kérdést előterjesztő bírósághoz fordult annak érdekében, hogy e bíróság kötelezze a pótkocsi biztosítóját, az „If P&C Insurance” AS fióktelepét a kártérítés felének megtérítésére – amely kártérítést az „ERGO Insurance” SE fióktelepének ki kellett kifizetnie – azon az alapon, hogy a pótkocsi biztosítójának az okozott kárért egyetemlegesen kell felelnie.
25 A kérdést előterjesztő bíróság szerint az e két biztosító közötti jogvitára alkalmazandó jog meghatározása tekintetében bizonytalanság áll fenn.
26 Ilyen körülmények között a Vilniaus miesto apylinkės teismas (Vilnius város kerületi bírósága) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„1) Úgy kell‑e értelmezni a »Róma I«‑rendelet 4. cikkének (4) bekezdését, amelynek értelmében »[h]a [az ezen 4. cikk] (1) vagy a (2) bekezdés[e] alapján alkalmazandó jog nem állapítható meg, a szerződésre azon ország joga irányadó, amelyhez a szerződés a legszorosabban kapcsolódik«, hogy az alapügyben fennálló tényállás mellett a német jogot kell alkalmazni?
2) Amennyiben az első kérdésre nemleges válasz adandó, akkor úgy kell‑e értelmezni a „Róma II”‑rendelet 4. cikkében szereplő szabályt, hogy az alapügyben fennálló tényállás mellett a vontatójármű biztosítója és a pótkocsi biztosítója közötti jogvitára alkalmazandó jogot annak az országnak a jogával összhangban kell meghatározni, ahol a közúti balesetből eredő kár bekövetkezett?”
A C‑475/14. sz. ügy
2011. január 21‑én közúti baleset történt Németországban, amelynek során egy pótkocsival ellátott vontatójármű harmadik személyek vagyonában kárt okozott. A vontatójármű a Gjensidige Baltic litván fióktelepénél rendelkezett ebben az időpontban felelősségbiztosítással. A pótkocsit a PZU Lietuvával kötött felelősségbiztosítási szerződés keretében biztosították.
Az e baleset károsultjai által Németországban benyújtott panaszokat követően a Gjensidige Baltic biztosítás címén 4 331,05 LTL (körülbelül 1 254 EUR) összegű kártérítést fizetett. A Gjensidige Baltic úgy véli, hogy mivel ez a kártérítés az ezen károsultakat ért kárt teljes mértékben fedezi, megtérítési igény érvényesítése iránti keresetet terjeszthet elő a PZU Lietuvával szemben az említett összeg felének, azaz 2 165,53 LTL‑nek (körülbelül 629 EUR) a visszatérítése érdekében.
2013. január 2‑i ítéletében a Vilniaus miesto apylinkės teismas (Vilnius város kerületi bírósága) helyt adott a Gjensidige Baltic kérelmének. E bíróság a PZU Lietuvát arra kötelezte, hogy a 2 165,53 LTL‑nek megfelelő összegben biztosítás címén kifizetett kártérítést, és ezen összeg 6%‑os éves kamatát térítse meg a Gjensidige Baltic részére. Ez a bíróság jelezte, hogy a „Róma II”‑rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jogellenes károkozásból eredő szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra a német jog alkalmazandó. Márpedig a német jog értelmében a pótkocsival ellátott jármű által okozott közúti balesetből eredő károk miatti felelősséget meg kell osztani. Amikor a kárt az egyik biztosító megtérítette, jogosult az összeg felét a másik biztosítótól követelni.
2013. november 8‑i ítéletével a Vilniaus apygardos teismas (vilniusi fellebbviteli bíróság) hatályon kívül helyezte a Vilniaus miesto apylinkės teismas (Vilnius város kerületi bírósága) ítéletét, és elutasította a Gjensidige Baltic által előterjesztett, megtérítési igény érvényesítése iránti keresetet. A fellebbviteli bíróság megállapította, hogy a jelen esetben a gépjármű‑felelősséggel összefüggő kérdésekre a kötelező gépjármű‑felelősségbiztosítási szerződés alapján kell válaszolni, és a „Róma II”‑rendelet rendelkezései nem alkalmazandók. Mivel ugyanis az alapügyben kötelező felelősségbiztosítási szerződést kötöttek, a szóban forgó helyzet nem tartozhat a jogellenes károkozásért való felelősség hatálya alá. Tekintettel arra, hogy a PZU Lietuva kötelezettsége a kötelező felelősségbiztosítási szerződésből eredt, e bíróság a litván jog alkalmazhatóságát állapította meg.
27 A Gjensidige Baltic által a kérdést előterjesztő bírósághoz benyújtott felülvizsgálati kérelem ezen ítélet hatályon kívül helyezésére, és a Vilniaus miesto apylinkės teismas (Vilnius város kerületi bírósága) 2013. január 2‑i ítéletének a helybenhagyására irányul.
28 A kérdést előterjesztő bíróság megállapítja, hogy a jogvita lényegében a vontatójármű és a pótkocsi biztosítói között fennálló jogviszony minősítésére, valamint az ezen jogviszonyra alkalmazandó jog meghatározására vonatkozik. E minősítésnek döntő szerepe van a jogvita eldöntése szempontjából, mivel a litván és a német jogrend a vontatójármű biztosítója és a pótkocsi biztosítója közötti felelősség megosztása tekintetében különböző elveket határoz meg arra az esetre, amikor a kárt együtt használt járművek okozzák.
29 Egyébiránt annak a meghatározása szükséges – amint azt a Gjensidige Baltic állítja –, hogy a 2009/103 irányelv 14. cikkének b) pontja olyan kollíziós szabályt állapít‑e meg, amelynek értelmében az alapügyben szóban forgóhoz hasonló biztosítók közötti jogvitára a baleset helye szerinti jog alkalmazandó.
30 Ilyen körülmények között a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága) úgy határozott, hogy felfüggeszti az eljárást, és a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra:
„1) A 2009/103 irányelv 14. cikkének b) pontja olyan kollíziós szabályt tartalmaz‑e, amelyet személyi hatályát tekintve nem csupán a közúti balesetek károsultjaira kell alkalmazni, hanem a balesettel okozott kárért felelős gépjármű biztosítói között fennálló jogviszonyra alkalmazandó jog meghatározása érdekében, és ez a kollíziós szabály különös szabálynak minősül‑e a »Róma I«‑rendeletben és a »Róma II«‑rendeletben szereplő kollíziós szabályok tekintetében?
2) Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén fontos tisztázni azt, hogy a jelen ügyben a biztosítók közötti jogviszony a »Róma I«‑rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerinti »szerződéses kötelezettségnek« minősíthető‑e. Ha a biztosítók közötti jogviszony a »szerződéses kötelezettség« fogalma alá tartozik, akkor fontos kérdés, hogy e jogviszony a biztosítási szerződések kategóriájába tartozik‑e, és az alkalmazandó jogot a »Róma I«‑rendelet 7. cikkében meghatározott szabályok alapján kell‑e meghatározni.
3) Az első két kérdésre adandó nemleges válasz esetén fontos tisztázni azt, hogy megtérítési igény érvényesítése iránti kereset esetén az együtt használt járművek biztosítói közötti jogviszony a »Róma II«‑rendelet szerinti »szerződésen kívüli kötelmi viszonyok« fogalma alá tartozik‑e, és hogy e jogviszonyt a közúti baleset eredményeképpen kialakult származékos jogviszonyként (jogellenes károkozás) kell‑e kezelni az alkalmazandó jognak a »Róma II«‑rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban való meghatározása során. A jelenlegihez hasonló ügyben az együtt használt járművek biztosítóit olyan kötelezetteknek kell‑e tekinteni, akik ugyanazon követelésért tartoznak a »Róma II«‑rendelet 20. cikke értelmében, és ezért e szabállyal összhangban kell‑e meghatározni a közöttük fennálló jogviszonyra alkalmazandó jogot?”
31 A Bíróság elnöke 2014. november 19‑i határozatával a szóbeli szakasz lefolytatása, valamint ítélethozatal céljából egyesítette a C‑359/14. és a C‑475/14. sz. ügyeket.
32 Az együttesen vizsgálandó kérdéseikkel a kérdést előterjesztő bíróságok lényegében arra keresik a választ, hogy a vontatójármű biztosítója által – amely megtérítette az említett jármű vezetője által okozott baleset károsultjának a kárát – az e baleset során vontatott pótkocsi biztosítójával szemben előterjesztett megtérítési igény érvényesítése iránti keresettel összefüggésben hogyan kell értelmezni a „Róma I”‑rendeletet és a „Róma II”‑rendeletet, valamint a 2009/103 irányelvet az alkalmazandó jog vagy jogok meghatározása érdekében.
33 Emlékeztetni kell arra, hogy – amint az az 1. cikkükből kitűnik – a „Róma I”‑rendelet és a „Róma II”‑rendelet harmonizálta polgári és kereskedelmi ügyekben a szerződéses kötelezettségekre, illetve a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó kollíziós szabályokat. A kötelezettségek e két kategóriájára alkalmazandó jogot a két rendelet egyike által megállapított rendelkezések segítségével kell meghatározni, azonban a „Róma I”‑rendelet 23. és 25. cikkében, valamint a „Róma II”‑rendelet 27. és 28. cikkében említett szabályok sérelme nélkül.
34 Ez utóbbi tekintetben a Lietuvos Aukščiausiasis Teismas (Litvánia legfelsőbb bírósága) által a C‑475/14. sz. ügyben megfogalmazott kérdésre válaszul meg kell állapítani egyrészt azt, hogy a 2009/103 irányelv 14. cikkének b) pontja a „Róma I”‑rendeletben és a „Róma II”‑rendeletben meghatározott kollíziós szabályokhoz képest nem tartalmaz különös kollíziós szabályt a biztosítók közötti megtérítési igény érvényesítése iránti kereseteket illetően, következésképpen pedig nem felel meg a „Róma I”‑rendelet 23. cikkében, illetve a „Róma II”‑rendelet 27. cikkében foglalt feltételeknek.
35 A 2009/103 irányelv arra kötelezi a tagállamokat, hogy fogadjanak el azt biztosító intézkedéseket, hogy a közúti baleset károsultja, valamint az ezen balesetben szóban forgó jármű használója védelemben részesüljön. A (12) preambulumbekezdése szerint ezen irányelv általános célkitűzése a balesetek károsultjai védelmének biztosítása annak a garantálásával, hogy azok minimális biztosítási fedezetben részesüljenek.
36 Sem a 2009/103 irányelv szövegéből, sem pedig a célkitűzéseiből nem tűnik ki az, hogy az irányelv célja kollíziós szabályok megállapítása lenne.
37 Közelebbről, az említett irányelv (26) preambulumbekezdésével összefüggésben értelmezett 14. cikke arra szorítkozik, hogy előírja a tagállamok számára azt, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a gépjármű‑felelősségbiztosítási szerződések fedezetet nyújtsanak egyszeri biztosítási díj alapján, a szerződés tartama alatt az Európai Unió teljes területére, valamint, hogy ugyanezen biztosítási díj alapján minden egyes tagállamban biztosítsák a tagállamok jogszabályai által megkövetelt fedezetet, illetve annak a tagállamnak a jogszabálya által megkövetelt fedezetet, ahol a gépjármű szokásos üzembentartási helye található, amennyiben ez a fedezet a magasabb.
38 Ez a rendelkezés tehát kizárólag a területi hatályra és azon fedezeti szintre vonatkozik, amelynek nyújtására a biztosító köteles azért, hogy biztosítsa a közúti balesetek károsultjainak megfelelő védelmét. Ebből a rendelkezésből nem lehet olyan szabályra következtetni, amely szerint a tagállam így meghatározott jogszabályai a biztosítók közötti felelősség megosztását rendeznék.
39 Másrészt a „Róma I”‑rendelet, illetve a „Róma II”‑rendelet hatályát illetően az e rendeletekben szereplő, a „szerződéses kötelezettség” és a „szerződésen kívüli kötelmi viszony” fogalmát önálló módon, elsősorban e rendeletek rendszerére és célkitűzéseire figyelemmel kell értelmezni (lásd analógia útján: ÖFAB‑ítélet, C‑147/12, EU:C:2013:490, 27. pont). Amint az mindkét rendelet (7) preambulumbekezdéséből kitűnik, nemcsak az e rendeletek kölcsönös alkalmazásával kapcsolatos koherencia célkitűzését, hanem a „Brüsszel I”‑rendeletet is figyelembe kell venni, amely többek között különbséget tesz 5. cikkében a szerződés vagy szerződéses igény, valamint a jogellenes károkozással, a jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy az ilyen cselekményből fakadó igénnyel kapcsolatos ügyek között.
40 A Bíróságnak a „Brüsszel I”‑rendelettel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatából kitűnik, hogy kizárólag az a jogi kötelezettség tartozik az említett rendelet 5. cikkének 1. pontja szerinti „szerződés vagy egy szerződéses igény” hatálya alá, amelyet az egyik fél a másik felé szabadon vállalt, és amelyen a felperes keresete alapul (lásd: Kolassa‑ítélet, C‑375/13, EU:C:2015:37, 39. pont). Analógia útján, és a jelen ítélet 43. pontjában jelzett, a koherencia célkitűzésének megfelelően meg kell állapítani, hogy a „Róma I”‑rendelet 1. cikke szerinti „szerződéses kötelezettség” fogalma az egyik fél által a másik felé szabadon vállalt jogi kötelezettséget jelöl.
41 A „Róma II”‑rendelet 1. cikke szerinti „szerződésen kívüli kötelmi viszony” fogalmát illetően emlékeztetni kell arra, hogy a „jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel vagy ilyen cselekményből fakadó igénnyel kapcsolatos ügyek[...]” „Brüsszel I”‑rendelet 5. cikkének 3. pontja szerinti fogalma magában foglalja az összes olyan kérelmet, amely az alperes felelősségének megállapítására irányul, és amely nem kapcsolódik az ezen 5. cikk 1. pontja szerinti említett „szerződés[hez] vagy egy szerződéses igény[hez]” (ÖFAB‑ítélet, C‑147/12, EU:C:2013:490, 32. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat). Egyébiránt meg kell jegyezni – amint az a „Róma II”‑rendelet 2. cikkéből következik –, hogy a „Róma II”‑rendelet olyan kötelezettségekre alkalmazandó, amelyek valamely kárból, nevezetesen a jogellenes károkozásból, a jogalap nélküli gazdagodásból, a megbízás nélküli ügyvitelből vagy a culpa in contrahendóból származó valamennyi következményből erednek.
42 E tényezőkre tekintettel a „Róma II”‑rendelet szerinti „szerződésen kívüli kötelmi viszonyon” olyan kötelezettséget kell érteni, amely az e rendelet 2. cikkében felsorolt, és az előző pontban felidézett esetek egyikéből ered.
43 A jelen esetben az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokból kitűnik, hogy a „Róma I”‑rendelet szerinti szerződéses kötelezettség áll fenn a biztosítók, valamint a vontatójármű használói vagy vezetői, illetve a pótkocsi használói között. Ellenben semmilyen szerződéses kötelezettségvállalás nincs a két biztosító között.
44 Továbbá az alapügyben szóban forgó károsultak tekintetében a kártérítési kötelezettség fennállása és terjedelme mindenekelőtt azon közúti balesetekkel kapcsolatos értékelésektől függ, amelyekből a szóban forgó károk erednek. A jogellenes károkozással kapcsolatos ezen értékelések kívül esnek a biztosítókat a biztosítottjaikkal összekötő szerződéses jogviszonyon.
45 A vontatójármű biztosítójának – amely megtérítette mind e vontatójármű, mind pedig az ahhoz kapcsolt pótkocsi részvételével történt baleset következtében a károsultat ért kár teljes összegét – a pótkocsi biztosítójával szemben megtérítési igény érvényesítése iránti kereset előterjesztésére vonatkozó lehetőséget illetően a következőket kell megállapítani.
46 Először is, a vontatójármű biztosítójának – amely vontatójármű vezetője a balesetet okozta – a károsult kárának megtérítését követően a vontatott pótkocsi biztosítójával szembeni kereseti jogának magára a fennállására nem lehet a biztosítási szerződésből következtetni, hanem a kereseti jog e fennállása az említett pótkocsi használójának az ugyanezen károsulttal szembeni jogellenes károkozásért való felelőssége egyidejű megállapítását feltételezi.
47 Meg kell tehát állapítani, hogy a pótkocsi használóját terhelő ilyen kártérítési kötelezettséget a „Róma II”‑rendelet 1. cikke szerinti „szerződésen kívüli kötelmi viszonynak” kell tekinteni. Következésképpen e rendelet rendelkezéseire tekintettel kell az említett kötelmi viszonyra alkalmazandó jogot meghatározni.
48 Az említett rendelet 4. cikkének megfelelően, ha e rendelet másképp nem rendelkezik, a szerződésen kívüli ilyen kötelmi viszonyra azon ország jogát kell alkalmazni, amelyben a kár bekövetkezett, nevezetesen az alapügyekben azon ország jogát, ahol a balesetből közvetlenül eredő kárt elszenvedték (lásd ebben az értelemben: Lazar‑ítélet, C‑350/14, EU:C:2015:802, 24. pont). A „Róma II”‑rendelet 15. cikkének a) és b) pontja szerint ez a jog határozza meg a felelősség alapját és mértékét, valamint e felelősség megosztásának indokait.
49 Következésképpen a tényleges káresemény helye szerinti jogra, a jelen esetben a német jogra tekintettel kell meghatározni a károsult kárának megtérítésére kötelezetteket, valamint adott esetben a pótkocsi használójának, illetve a vontatójármű használójának vagy vezetőjének a károsultnak okozott kárban való közreműködését.
50 Másodszor emlékeztetni kell arra, hogy a biztosító azon kötelezettsége, hogy megtérítse a károsultnak okozott kárt, nem a károsultnak okozott kárból, hanem e biztosító és a kárért felelős biztosított közötti szerződésből ered. Az ilyen kártérítés alapját tehát egy szerződéses kötelezettség képezi, az ilyen kötelezettségre alkalmazandó jogot pedig a „Róma I”‑rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell meghatározni.
51 Az alapügyekben szóban forgóhoz hasonló vontatójárművek biztosítási szerződésére, illetve a vontatójárművekhez kapcsolt pótkocsik biztosítási szerződésére alkalmazandó jogra tekintettel kell tehát megvizsgálni, hogy az e két típusú jármű biztosítóinak az említett szerződéseknek megfelelően ténylegesen meg kellett‑e téríteniük az e járművek által okozott baleset károsultjainak kárát.
52 Harmadszor, azt a kérdést illetően, hogy a vontatójármű biztosítója, amely megtérítette a károsult kárát, terjeszthet‑e elő adott esetben a pótkocsi biztosítójával szemben törvényi engedményezés iránti keresetet, meg kell állapítani, hogy a „Róma II”‑rendelet 19. cikke különbséget tesz a jogellenes károkozással és a szerződésekkel kapcsolatos rendszer hatálya alá tartozó kérdések között. Ez a rendelkezés többek között arra a helyzetre alkalmazandó, amikor valamely harmadik személy, nevezetesen a biztosító, megtérítette a baleset károsultjának a kárát – amely károsult a gépjármű vezetőjével vagy használójával szemben egy jogellenes károkozás miatti kártérítési kötelezettség hitelezője – azért, hogy a károsultat kielégítse.
53 Pontosabban, a „Róma II”‑rendelet 19. cikke előírja, hogy ebben az esetben a károsult jogai tekintetében az esetleges törvényi engedményezés kérdését az ezen károsult kárának harmadik személy – nevezetesen a felelősségbiztosítást nyújtó biztosító – általi megtérítési kötelezettségére alkalmazandó jog rendezi.
54 Ezért a biztosító azon kötelezettsége, hogy a károsult tekintetében a biztosítottal kötött biztosítási szerződésből eredő felelősségbiztosítási fedezetet nyújtson, valamint azon feltételek, amelyek mellett a biztosító gyakorolhatja a baleset károsultjának jogait a balesetért felelős személyekkel szemben, az említett biztosítási szerződést rendező, a „Róma I”‑rendelet 7. cikke alapján meghatározott nemzeti jogtól függ.
55 Ellenben a felelősségre vonható személyek meghatározására, valamint az e személyek és biztosítóik közötti felelősség esetleges megosztásra alkalmazandó jog az említett 19. cikknek megfelelően továbbra is a „Róma II”‑rendelet 4. és azt követő cikkeinek hatálya alá tartozik.
56 Többek között azt kell megállapítani, hogy abban az esetben, amikor – a „Róma II”‑rendelet ez utóbbi rendelkezései értelmében alkalmazandó jog szerint – a pótkocsival ellátott vontatójármű által okozott közúti baleset károsultja mind a pótkocsi használójával, mind pedig ez utóbbi biztosítójával szemben igényt támaszthat, a vontatójármű biztosítója – miután megtérítette a károsult kárát – kereseti joggal rendelkezik a pótkocsi biztosítójával szemben, amennyiben a „Róma I”‑rendelet 7. cikke szerint a biztosítási szerződésre alkalmazandó jog előírja a biztosítónak a károsult jogai tekintetében a törvényi engedményezést.
57 Következésképpen a kérdést előterjesztő bíróságok feladata első lépésként annak a meghatározása, hogy a „Róma II”‑rendelet értelmében alkalmazandó nemzeti jogi szabályoknak megfelelően hogyan kell a károsultaknak fizetendő kártérítést egyrészt a vontatójármű vezetője és használója, másrészt pedig a pótkocsi használója között megosztani.
58 Második lépésként meg kell határozni a „Róma I”‑rendelet 7. cikkének megfelelően a biztosítók – az alapügy felperesei – és biztosítottjaik között kötött biztosítási szerződésekre alkalmazandó jogot annak eldöntéséhez, hogy az említett biztosítók törvényi engedményezés útján gyakorolhatják‑e, és milyen mértékben, a pótkocsi biztosítójával szemben a károsult jogait.
59 Az előző megfontolások összességére tekintettel a feltett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a 2009/103 irányelv 14. cikkének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés nem tartalmaz olyan különös kollíziós szabályt, amelynek célja az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között a biztosítók közötti megtérítési igény érvényesítése iránti keresetre alkalmazandó jog meghatározása.
60 A „Róma I”‑rendeletet és a „Róma II”‑rendeletet úgy kell értelmezni, hogy a vontatójármű biztosítójának, amely megtérítette az említett jármű vezetője által okozott baleset károsultjainak kárát, a baleset során vontatott pótkocsi biztosítójával szembeni megtérítési igény érvényesítése iránti keresetére alkalmazandó jogot a „Róma I”‑rendelet 7. cikke alapján kell meghatározni, amennyiben a balesetre a „Róma II”‑rendelet 4. és azt követő cikkei értelmében alkalmazandó, a jogellenes károkozásért való felelősséggel kapcsolatos szabályok a kártérítési kötelezettség megosztását írják elő.
A gépjármű‑felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16‑i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének b) pontját úgy kell értelmezni, hogy e rendelkezés nem tartalmaz olyan különös kollíziós szabályt, amelynek célja az alapügyben szóban forgóhoz hasonló körülmények között a biztosítók közötti megtérítési igény érvényesítése iránti keresetre alkalmazandó jog meghatározása.
A szerződéses kötelezettségekre alkalmazandó jogról („Róma I”) szóló, 2008. június 17‑i 593/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet, és a szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II”) szóló, 2007. július 11‑i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet úgy kell értelmezni, hogy a vontatójármű biztosítójának, amely megtérítette az említett jármű vezetője által okozott baleset károsultjainak kárát, a baleset során vontatott pótkocsi biztosítójával szembeni megtérítési igény érvényesítése iránti keresetére alkalmazandó jogot a „Róma I”‑rendelet 7. cikke alapján kell meghatározni, amennyiben a balesetre a „Róma II”‑rendelet 4. és azt követő cikkei értelmében alkalmazandó, a jogellenes károkozásért való felelősséggel kapcsolatos szabályok a kártérítési kötelezettség megosztását írják elő.
* Az eljárás nyelve: litván.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Opten hírlevél 2014. augusztus 27.
9. évfolyam 34. szám 2014.08.26.
Felgyorsult a cégbírósági közzététel
Magyar Közlöny 113-114/2014. számában megjelent jogszabályok
Rendkívül sok cég megszűnését tette közzé júliusban a cégbíróság. „A jelenségnek örvendetes technikai okai vannak, hiszen lerövidült az egyes határozatok bejegyzése és közzététele közötti idő. Így most olyan megszűnéseket is látunk, amelyek a régi rendszerben augusztust és szeptembert terhelték volna” – mondja Tóth Tamás, az adatokat közzétevő Opten igazgatója.
Rekordszámú, összesen 5082 cég megszűnését tette közzé a cégbíróság júliusban. Ez csaknem 1100-zal, azaz 27 százalékkal több annál, mint amit az eddigi legrosszabb hónapban, 2013 októberében regisztrált az Opten. „A mostani adatokból csak az egyszeri technikai hatások figyelembevételével érdemes következtetéseket levonni” – mondja Tóth Tamás. Július óta ugyanis a Cégközlöny nem hetente, hanem naponta jelenik meg, és ezzel párhuzamosan lerövidült az egyes határozatok megszületése és közzététele közötti idő. „Ez korábban három–hat hét is lehetett, július eleje óta viszont akár egy héten belül is megtörténhet a közzététel, így most olyan megszűnéseket és egyéb bejegyzéseket látunk, amelyek a régebbi rendszerben augusztusra, egyes esetekben pedig szeptemberre tolódtak volna” – magyarázza az igazgató.
Tovább a teljes tartalomra
Beszállítónak lenni jó! Hogyan lehet nagyobb biztonságot elérni a beszállítói és beszállítást foglalkoztatói pozíciókkal? Miért érdemes a kkv-knak beszállítói klaszterbe tömörülni? Tudjon meg mindent a témáról és konzultáljon az előadóinkkal! KKV-AKADÉMIA szeptember 11-én, Budapesten.
Jelentkezzen a KKV-AKADÉMIA mind a 7 témájára kedvezményes áron és nyerjen két főre szóló wellness hétvégét a Bükfürdőre a Hotel Caramell-be!
A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztériumtól kapott hivatalos Cégközlöny adatok alapján a 2014. év 34. hetében megjelent Cégközlöny adatai szerint az indult eljárások száma az alábbi:
Végelszámolás 149
Hivatalból való törlés 12
Jogutóddal való megszűnés (a megszűnt cég rendelkezik jogutóddal) 23
Cégjegyzékből való törlés (valamilyen eljárás lezárását követően történő törlést jelent) 813
Az újonnan alakult cégek száma az adott Cégközlönyben 435 db.
A héten 10 779 cégnév, 2 535 székhelycím és 579 alaptőke változást tett közzé a Cégbíróság.
Az eddigi összes Cégközlönyben közzétett adatot figyelembe véve a jelenleg rendben működő, Magyarországon bejegyzett cégek száma: 511 390 db.
113/2014. augusztus 19.
42/2014. (VIII. 19.) EMMI rendelet
A helyes laboratóriumi gyakorlat alkalmazásáról és ellenőrzéséről
43/2014. (VIII. 19.) EMMI rendelet
Az egészségügyi intézmények egészségügyi válsághelyzeti terveinek tartalmi követelményeiről, valamint egyes egészségügyi tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról
36/2014. (VIII. 19.) NFM rendelet
Az egyes gazdasági társaságok felett az államot megillető tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét gyakorló szervezet kijelöléséről szóló 77/2012. (XII. 22.) NFM rendelet módosításáról
1468/2014. (VIII. 19.) Korm. határozat
A fővárosi közösségi közlekedés biztonságos működtetése érdekében szükséges további feladatokról
114/2014. augusztus 21.
305/2014. (VIII. 21.) KE határozat
306/2014. (VIII. 21.) KE határozat
307/2014. (VIII. 21.) KE határozat
308/2014. (VIII. 21.) KE határozat
309/2014. (VIII. 21.) KE határozat
310/2014. (VIII. 21.) KE határozat
311/2014. (VIII. 21.) KE határozat
312/2014. (VIII. 21.) KE határozat
313/2014. (VIII. 21.) KE határozat
314/2014. (VIII. 21.) KE határozat
315/2014. (VIII. 21.) KE határozat
316/2014. (VIII. 21.) KE határozat
317/2014. (VIII. 21.) KE határozat
318/2014. (VIII. 21.) KE határozat
319/2014. (VIII. 21.) KE határozat
1469/2014. (VIII. 21.) Korm. határozat
A Népművészet Mestere díj 2014. évi adományozásáról
1470/2014. (VIII. 21.) Korm. határozat
Egyes állami tulajdonú ingóságok Iraki Köztársaság Demokratikus
Kormányának történő térítésmentes átadásáról
2014. augusztus 19. 57. évfolyam, L 244
A Bizottság 893/2014/EU (2014. augusztus 14.) végrehajtási rendelete
az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren az Olaszországban, Portugáliában és Spanyolországban lajstromozott csapdákkal folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról
A Bizottság 894/2014/EU (2014. augusztus 14.) végrehajtási rendelete
a Horvátország, Franciaország, Olaszország, Málta és Spanyolország lobogója alatt közlekedő vagy ott lajstromozott erszényes kerítőhálós hajók által az Atlanti-óceánon a nyugati hosszúság 45°-tól keletre és a Földközi-tengeren folytatott, kékúszójú tonhalra irányuló halászat tilalmáról
A Bizottság 895/2014/EU (2014. augusztus 14.) rendelete
A Bizottság 896/2014/EU (2014. augusztus 18.) végrehajtási rendelete
a Feröer szigetekkel szemben az atlanti-skandináv heringállomány megóvásának biztosítása érdekében alkalmazandó intézkedések megállapításáról szóló 793/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről
A Bizottság 897/2014/EU (2014. augusztus 18.) végrehajtási rendelete
az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz létrehozásáról szóló 232/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján finanszírozott, határokon átnyúló együttműködési programok végrehajtására vonatkozó egyedi rendelkezések megállapításáról
A Bizottság 898/2014/EU (2014. augusztus 18.) végrehajtási rendelete
a Kínai Népköztársaságból származó porított aktív szén behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő megszüntetéséről
A Bizottság 899/2014/EU (2014. augusztus 18.) végrehajtási rendelete
A Bizottság 2014/532/EU (2011. november 23.) határozata
a Portugália által a rövid lejáratú exporthitel-biztosítási programhoz nyújtott C 28/2010. számú állami támogatásról (az értesítés a C(2011) 7756. számú dokumentummal történt)
2014. augusztus 20. 57. évfolyam, L 245
A Bizottság 902/2014/EU (2014. augusztus 19.) végrehajtási rendelete
az 1415/2004/EK tanácsi rendeletnek az Egyesült Királyság által bizonyos halászterületeken felhasználható maximális éves halászati erőkifejtés kiigazítása érdekében történő módosításáról
A Bizottság 903/2014/EU (2014. augusztus 19.) végrehajtási rendelete
Az Európai Központi Bank 2014/533/EU (2014. augusztus 13.) határozata
a rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerekre vonatkozó felvigyázási követelményekről szóló 795/2014/EU rendelet értelmében a TARGET2 rendszerszempontból jelentős fizetési rendszerként történő azonosításáról (EKB/2014/35)
Az AKCS–EU Nagykövetek Bizottságának 2/2014 2014/534/EU (2014. augusztus 5.) határozata
a Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE) igazgatótanácsi tagjainak kinevezéséről
2014. augusztus 21. 57. évfolyam, L 246
A Bizottság 904/2014/EU (2014. augusztus 20.) végrehajtási rendelete
az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről
A Bizottság 905/2014/EU (2014. augusztus 20.) végrehajtási rendelete
A Bizottság 2014/535/EU (2013. december 18.) határozata
a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) – (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról (az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)
Helyesbítés az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31-i 833/2014/EU tanácsi rendelethez (HL L 229., 2014.7.31.)
2014. augusztus 21. 57. évfolyam, L 247
A Bizottság 900/2014/EU (2014. július 15.) rendelete
a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében alkalmazandó vizsgálati módszerek megállapításáról szóló 440/2008/EK rendeletnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, L 248
A Bizottság 913/2014/EU (2014. augusztus 21.) felhatalmazáson alapuló rendelete
az őszibarack- és nektarintermelőknek nyújtandó ideiglenes és rendkívüli támogatási intézkedések megállapításáról
A Bizottság 914/2014/EU (2014. augusztus 21.) végrehajtási rendelete
az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 217. alkalommal történő módosításáról
A Bizottság 915/2014/EU (2014. augusztus 21.) végrehajtási rendelete
A Bizottság 2014/536/EU (2014. augusztus 14.) határozata
a Görög Köztársaság számára a 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes rendelkezéseivel összefüggésben engedélyezett eltérésről
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, L 249
A Bizottság 901/2014/EU (2014. július 18.) végrehajtási rendelete
a 168/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyására és piacfelügyeletére vonatkozó közigazgatási követelmények tekintetében történő végrehajtásáról
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, L 250
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 19. számú előírása
Egységes rendelkezések gépjárművek első ködlámpáinak jóváhagyásáról
Az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának (ENSZ-EGB) 112. számú előírása
Egységes rendelkezések a gépjárművek aszimmetrikus tompított fényt, távolsági fényt vagy mindkettőt kibocsátó, izzólámpával és/vagy fénykibocsátó diódás (LED-) modulokkal felszerelt fényszóróinak jóváhagyásáról
2014. augusztus 23. 57. évfolyam, L 251
A Tanács 2014/537/KKBP (2014. július 3.) határozata
az Európai Unió és a Közép-Afrikai Köztársaság közötti, az Európai Unió katonai művelete (EUFOR RCA) által a megbízatása teljesítésének keretében szabadságuktól megfosztott személyeknek a Közép-Afrikai Köztársaság részére történő átadására vonatkozó szabályokról és az e személyekre vonatkozó biztosítékokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és megkötéséről
az Európai Unió és a Közép-afrikai Köztársaság között az Európai Unió katonai művelete (EUFOR RCA) által a megbízatása teljesítésének keretében szabadságuktól megfosztott személyeknek a Közép-afrikai Köztársaság részére történő átadására vonatkozó szabályokról és az e személyekre vonatkozó biztosítékokról
A Tanács 2014/538/KKBP (2014. július 8.) határozata
az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság közötti, a Kolumbiai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről
az Európai Unió és a Kolumbiai Köztársaság között a Kolumbiai Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek meghatározásáról
A Bizottság 916/2014/EU (2014. augusztus 22.) végrehajtási rendelete
a szacharóz egyszerű anyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
A Bizottság 917/2014/EU (2014. augusztus 22.) végrehajtási rendelete
a Streptomyces lydicus WYEC 108. törzs hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásáról, továbbá az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
A Bizottság 918/2014/EU (2014. augusztus 22.) végrehajtási rendelete
az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az egyenes láncú lepkeferomonok hatóanyag jóváhagyási feltételei tekintetében történő módosításáról
A Bizottság 919/2014/EU (2014. augusztus 22.) végrehajtási rendelete
2014. augusztus 19. 57. évfolyam, C 270
2014/C 270/01
2014/C 270/02
2014/C 270/03
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7362 – HIG/Aviapartner) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2014/C 270/04
2014/C 270/05
Helyesbítés a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) végrehajtásáról szóló, legutóbb az 1269/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított 802/2004/EK bizottsági rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdése, 6. cikkének (2) bekezdése, 13. cikkének (3) bekezdése, 20. cikkének (1) és (1a) bekezdése, valamint 23. cikkének (4) bekezdése alapján kiadott közleményhez (Ez a szöveg semmissé nyilvánítja az HL C 25., 2014.1.28.)
2014. augusztus 19. 57. évfolyam, C 271
107. plenáris ülés – 2014. június 25–26.
2014/C 271/01
A Régiók Bizottsága állásfoglalása — A Régiók Bizottsága fennállásának 20. évfordulója — „A helyi és regionális önkormányzatok szerepének növelése az Európai Unióban”
2014/C 271/02
A Régiók Bizottsága állásfoglalása — A Régiók Bizottsága javaslatai az új Európai Uniós jogalkotási időszakra
2014/C 271/03
A Régiók Bizottsága véleménye – A városok integrált megközelítése felé az Európai Unióban
2014/C 271/04
A Régiók Bizottsága véleménye – Városi mobilitási csomag
2014/C 271/05
A Régiók Bizottsága véleménye –A 7. környezetvédelmi cselekvési program és a fenntartható városok
2014/C 271/06
A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU bel- és igazságügyi politikájának jövője
2014/C 271/07
A Régiók Bizottsága véleménye – Egy európai hajléktalanügyi stratégia
2014/C 271/08
A Régiók Bizottsága véleménye – Adriai- és jón-tengeri európai uniós stratégia (EUSAIR)
2014/C 271/09
A Régiók Bizottsága véleménye – A többszintű kormányzás az EU 2020-ig teljesítendő, biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiájának népszerűsítésében és a nemzetközi aichi célkitűzések elérésében
2014/C 271/10
A Régiók Bizottsága véleménye – Az uniós költségvetés végrehajtása
2014/C 271/11
A Régiók Bizottsága véleménye – Az EU 2015. évi költségvetésének tervezete
2014/C 271/12
A Régiók Bizottsága véleménye – A 2015 utáni hyogói cselekvési keret: kockázatkezelés az ellenálló képesség kiépítéséért
2014/C 271/13
A Régiók Bizottsága véleménye – Mezőgazdasági genetikai erőforrások – a megőrzéstől a fenntartható használatig
2014/C 271/14 A Régiók Bizottsága véleménye – Munkavállalói mobilitás és az EURES megerősítése
2014/C 271/15 A Régiók Bizottsága véleménye – Az uniós bankok szerkezeti reformjai és az árnyékbanki tevékenység átláthatósága
2014. augusztus 20. 57. évfolyam, C 272
2014/C 272/01 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7272 – Fortum Corporation/OAO Gazprom/AS Eesti Gaas/AS Võrguteenus Valdus)
2014/C 272/02 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7196 – Kuwait Petroleum BV/Kuwait Petroleum Italia/Shell Italia/Shell Aviazione)
2014/C 272/03 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7010 – Bolton/Tri-Marine/JV)
2014/C 272/04
2014/C 272/05
2014/C 272/06
A Bizottság közleménye a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló 665/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet végrehajtása keretében és a Bizottság 666/2013/EU rendelete a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról (Az uniós harmonizációs jogszabályok értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
2014/C 272/07 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7314 – Nordic Capital/Gina Tricot) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2014/C 272/08 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7282 – Liberty Global/Discovery/All3Media)
2014/C 272/09 CHAP/2012/03180. számú panasz – Értesítés az ügy lezárásáról
2014. augusztus 20. 57. évfolyam, C 273
2014/C 273/01
2014. augusztus 21. 57. évfolyam, C 274
2014/C 274/01 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7207 – Clayton Dubilier & Rice/Ashland Water Technologies)
2014/C 274/02 Euroátváltási árfolyamok
2014/C 274/03 Állami támogatás – Megfelelő intézkedések EFTA-állam általi elfogadásának eredményeként létező támogatási ügy lezárására irányuló határozat
2014/C 274/04
A Fürstliches Landgericht 2014. március 18-i tanácsadói vélemény iránti kérelme az EFTA-Bírósághoz az Otto Kaufmann AG-vel kapcsolatos eljárás ügyében (E-9/14. sz. ügy)
2014/C 274/05
Az Eidsivating lagmannsrett EFTA-Bíróság tanácsadói véleménye iránti, 2014. március 31-i kérelme az Enes Deveci és társai kontra Scandinavian Airlines System Denmark-Norway-Sweden ügyben (E-10/14. sz. ügy)
2014/C 274/06
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7374 – Bain Capital/Itochu/Bellsystem) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2014/C 274/07
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7220 – Chiquita Brands International/Fyffes)
2014/C 274/08
Tájékoztató – Nyilvános konzultáció – Vietnami földrajzi árujelzők
2014/C 274/09 Helyesbítés a nehéz helyzetben lévő, nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott megmentési és szerkezetátalakítási állami támogatásról szóló iránymutatáshoz (HL C 249., 2014.7.31.)
2014. augusztus 21. 57. évfolyam, C 275
2014/C 275/01
2014. augusztus 21. 57. évfolyam, C 276
2014/C 276/01
Zöldségfajok Közös Fajtajegyzéke — 32. teljes kiadásához fűzött ötödik kiegészítés
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, C 277
2014/C 277/01 Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.7255 – BSPIH/KFG/FLINT)
2014/C 277/02 Euroátváltási árfolyamok
2014/C 277/03
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.7327 – AdP/BBI/IFC/Marguerite/TAV/ZAIC) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy
2014/C 277/04
Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7011 – SNCF/SNCB/Thalys JV)
2014/C 277/05
2014/C 277/06
Értesítés az al-Kaida hálózattal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 2., 3. és 7. cikkében említett jegyzékbe a 914/2014/EU bizottsági rendelet értelmében felvett Abdelrahman Mouhamad Zafir al Dabidi al Jahani, Hajjaj Bin Fahd al Ajni, Abou Mohamed al Adnani, Said Arif, Abdul Mohsen Abdallah Ibrahim al Charekh és Hamid Hamad Hamid al-’Ali számára
2014/C 277/07 Helyesbítés a francia kormány a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján készült közleményéhez (HL C 252., 2014.8.2.)
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, C 277A
2014/C 277A/01
CONS/AD/105 álláshirdetés
2014/C 277A/02 A HL C A „Versenyvizsga” áttekintése
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, C 278
2014/C 278/01
2014/C 278/02
N.SIS II hivatalok és nemzeti SIRENE irodák jegyzéke
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, C 279
2014/C 279/01
2014. augusztus 22. 57. évfolyam, C 280
2014/C 280/02
2014/C 280/03 A tagállamok által közölt információk az EK-szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló 800/2008/EK bizottsági rendelet (általános csoportmentességi rendelet) alapján nyújtott állami támogatásokról
2014/C 280/04 SA.25338 (2008/E) sz. állami támogatás – Hollandia — Holland állami vállalatok társaságiadó-mentessége — Felhívás észrevételek benyújtására az Európai Unió működéséről szóló szerződés 108. cikkének (2) bekezdése értelmében
2014. augusztus 23. 57. évfolyam, C 281
2014/C 281/01
Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7216 – Reggeborgh/Argos Group Holding)
2014/C 281/02
Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám: M.7310 – Rolls-Royce/Rolls-Royce Power Systems)
2014/C 281/03
2014/C 281/04 Bizottsági közlemény az állami támogatás visszatérítésére 28 tagállamban 2014. szeptember 1-je után alkalmazandó aktuális kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról (Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 140., 2004.4.30., 1. o.) 10. cikkének megfelelően.)
2014/C 281/05 A Finnország által az ipari kibocsátásokról szóló 2010/75/EU irányelv 32. cikkében említett átmeneti nemzeti tervről küldött értesítésről szóló bizottsági határozat elfogadása
2014/C 281/06 Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.7194 – Liberty Global/Corelio/W&W/De Vijver Media)
2014. augusztus 25. 57. évfolyam, C 282
2014/C 282/01 Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában
2014/C 282/02
C-578/11. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. június 12-i ítélete – Deltafina SpA kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Kartellek — A nyersdohány felvásárlásának és elsődleges feldolgozásának olasz piaca — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — Bírságmentesség — Együttműködési kötelezettség — Védelemhez való jog — A bírósági felülvizsgálat korlátai — Tisztességes eljáráshoz való jog — A tanúk és a felek kihallgatása, illetve meghallgatása — Ésszerű határidő — Az egyenlő bánásmód elve)
2014/C 282/03
C-243/12. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. június 19-i ítélete – FLS Plast A/S kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Verseny — Kartellek — A műanyag ipari zsákok ágazata — Az EK 81. cikk megsértését megállapító határozat — A Törvényszék korlátlan felülvizsgálati jogköre — Indokolási kötelezettség — A leányvállalat által elkövetett jogsértés anyavállalatnak való betudása — Az anyavállalat felelőssége a leányvállalattal szemben kiszabott bírság megfizetéséért — Arányosság — A Törvényszék előtti eljárás — Ésszerű időn belüli határozathozatal)
2014/C 282/04
C-377/12. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2014. június 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Európai Unió Tanácsa (Megsemmisítés iránti kereset — Az Európai Unió és a Fülöp-szigeteki Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodás Unió nevében történő aláírásáról szóló 2012/272/EU tanácsi határozat — A jogalap megválasztása — EUMSZ 79. cikk, EUMSZ 91. cikk, EUMSZ 100. cikk, EUMSZ 191. cikk és EUMSZ 209. cikk — Harmadik országok állampolgárainak visszafogadása — Közlekedés — Környezet — Fejlesztési együttműködés)
2014/C 282/05
C-461/12. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Gerechtshof ’s-Hertogenbosch [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Granton Advertising BV kontra Inspecteur van de Belastingdienst Haaglanden/kantoor Den Haag (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hatodik héairányelv — Adómentességek — A 13. cikk B. része d) pontjának 3. és 5. alpontja — Az „egyéb értékpapír” vagy „egyéb forgatható értékpapír” fogalma‘ — Eladásösztönző rendszerek — Kedvezményre jogosító kártya — Adóalap)
2014/C 282/06
C-501/12–C-506/12., C-540/12. és C-541/12. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Thomas Specht (C-501/12), Jens Schombera (C-502/12), Alexander Wieland (C-503/12), Uwe Schönefeld (C-504/12), Antje Wilke (C-505/12), Gerd Schini (C-506/12), Rena Schmeel (C-540/12), Ralf Schuster (C-541/12) kontra Land Berlin, Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szociálpolitika — 2000/78/EK irányelv — A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód — A 2. cikk, a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 6. cikk (1) bekezdése — Életkoron alapuló közvetlen hátrányos megkülönböztetés — Az életkor függvényében meghatározott köztisztviselői alapbér — Átmeneti rendszer — Az eltérő bánásmód fenntartása — Igazolások — Kártérítéshez való jog — A tagállam felelőssége — Az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elve)
2014/C 282/07
C-507/12. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Supreme Court of the United Kingdom [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Jessy Saint Prix kontra Secretary of State for Work and Pensions (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EUMSZ 45. cikk — 2004/38/EK irányelv — 7. cikk — A „munkavállaló” fogalma — Uniós polgár, aki a terhesség előrehaladott szakasza, valamint a szülést követő időszak által okozott fizikai korlátok miatt felhagy a munkával)
2014/C 282/08
C-531/12. P. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. június 19-i ítélete – Commune de Millau, Société d’économie mixte d’équipement de l’Aveyron (SEMEA) kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — Választottbírósági kikötés — A helyi fejlesztési tevékenységre vonatkozó támogatási szerződés — A folyósított előlegek egy részének visszatérítése — Tartozásátvállalás — A Törvényszék hatásköre — Elévülés — A Bizottság felelőssége)
2014/C 282/09
C-556/12. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. június 19-i ítélete (az Østre Landsret [Dánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – TDC A/S kontra Teleklagenævnet (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások — 2002/19/EK irányelv — 2. cikk, a) pont — A meghatározott hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférés, és azok használatának lehetővé tétele — 5., 8., 12. és 13. cikk — A nemzeti szabályozó hatóságok hatásköre — A meghatározott hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférés, és azok használatának a lehetővé tételére vonatkozó kötelezettség — Az adott piacon jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás — A hozzáférési hálózatban található elosztási pontot és a végfelhasználónál található hálózati végpontot összekapcsoló bekötőkábel — A meghatározott hálózati elemekhez és kapcsolódó eszközökhöz való hozzáférés iránti, és azok használata iránti ésszerű kérelmek teljesítésére irányuló kötelezettség arányossága — 2002/21/EK irányelv — 8. cikk — A nemzeti szabályozó hatóságok feladatainak elvégzésére vonatkozó általános célkitűzések)
2014/C 282/10
C-574/12. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Centro Hospitalar de Setúbal EPE, Serviço de Utilização Comum dos Hospitais (SUCH) kontra Eurest (Portugal) – Sociedade Europeia de Restaurantes Lda (Előzetes döntéshozatalra utalás — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződés — 2004/18/EK irányelv — Szerződés közbeszerzési eljárás indítása nélkül történő odaítélése (úgynevezett „in house” odaítélés) — Az ajánlatkérő szervtől jogilag elkülönülő ajánlattevő — Kórházi segítségnyújtási és gondozási szolgáltatások központja — Nonprofit közhasznú szervezet — A tagok ajánlatkérő szervekből álló többsége — A tagok magánjogi, nonprofit karitatív szervezetekből álló kisebbsége — Az éves forgalom legalább 80 %-ának megfelelő, tagok javára végzett tevékenység)
2014/C 282/11
C-11/13. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Bundespatentgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Bayer CropScience AG kontra Deutsches Patent- und Markenamt (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szabadalmi jog — Növényvédő szerek — Kiegészítő oltalmi tanúsítvány — 1610/96/EK rendelet — 1. és 3. cikk — A „termék” és a „hatóanyagok” fogalma — Védőanyag)
2014/C 282/12
C-39/13–C-41/13. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (második tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Gerechtshof te Amsterdam [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Inspecteur van de Belastingdienst/Noord/kantoor Groningen kontra SCA Group Holding BV (C-39/13), X AG és társai kontra Inspecteur van de Belastingdienst Amsterdam (C-40/13), Inspecteur van de Belastingdienst Holland-Noord/kantoor Zaandam kontra MSA International Holdings BV, MSA Nederland BV (C-41/13) (Letelepedés szabadsága — Társasági adó — Az egy csoporthoz tartozó társaságok adózási egysége — Kérelem — Kizáró okok — Egy vagy több köztes társaság, vagy az anyavállalat székhelyének másik tagállamban való elhelyezkedése — Állandó telephely hiánya az adóztatás helye szerinti államban)
2014/C 282/13
C-53/13. és C-80/13. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (első tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Krajský soud v Ostravě, a Nejvyąąí správní soud [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Strojírny Prostějov a.s. (C-53/13), ACO Industries Tábor s.r. o. (C-80/13) kontra Odvolací finanční ředitelství (Szolgáltatásnyújtás szabadsága — Munkaerő-kölcsönző ügynökség — Munkavállalók valamely másik tagállamban letelepedett ügynökség általi kiküldése — Korlátozás — Munkavállalókat kölcsönvevő vállalkozás — E munkavállalók jövedelemadójának levonása — Kötelezettség — Az állami költségvetésbe való befizetés — Kötelezettség — Belföldi ügynökség által kiküldött munkavállalók esete — Az ilyen kötelezettségek hiánya)
2014/C 282/14
C-75/13. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Bundesfinanzhof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SEK Zollagentur GmbH kontra Hauptzollamt Gießen (Vámunió és Közös Vámtarifa — Behozatalivám-köteles áru vámfelügyelet alóli elvonása — Vámtartozás keletkezése)
2014/C 282/15
C-118/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Landesarbeitsgericht Hamm [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gülay Bollacke kontra K + K Klaas & Kock B.V. & Co. KG (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szociálpolitika — 2003/88/EK irányelv — Munkaidő-szervezés — Fizetett éves szabadság — Halál esetén járó pénzbeli megváltás)
2014/C 282/16
C-156/13. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Digibet Ltd, Gert Albers kontra Westdeutsche Lotterie GmbH & Co. OHG (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Szolgáltatásnyújtás szabadsága — EUMSZ 56. cikk — Szerencsejátékok — Szövetségi szabályozás, amely az internetes szerencsejátékokra vonatkozóan tilalmakat ír elő, amelyeket egy korlátozott időszakon keresztül valamely tagállam egyik szövetségi egységében nem alkalmaztak — Koherencia — Arányosság)
2014/C 282/17
C-217/13. és C-218/13. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Bundespatentgericht [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) – Oberbank AG (C-217/13), Banco Santander SA (C-218/13), Santander Consumer Bank AG (C-218/13) kontra Deutscher Sparkassen- und Giroverband eV. (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Védjegyek — 2008/95/EK irányelv — A 3. cikk (1) és (3) bekezdése — Piros, kontúr nélküli színből álló, banki szolgáltatások vonatkozásában lajstromozott védjegy — Törlés iránti kérelem — Használat révén megszerzett megkülönböztető képesség — Bizonyíték — Közvélemény-kutatás — Azon időpont, amikorra a használat révén megszerzett megkülönböztető képességet meg kell szerezni — Bizonyítási teher)
2014/C 282/18
C-314/13. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Uľsienio reikalų ministerija, Finansinių nusikaltimų tyrimo tarnyba kontra Vladimir Peftiev, BelTechExport ZAO, Sport-Pari ZAO, BT Telecommunications PUE (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös kül- és biztonságpolitika — Fehéroroszországgal szemben hozott korlátozó intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása — Mentességek — Jogi szolgáltatásokkal kapcsolatos szakértői díjak kifizetése — A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság mérlegelési jogköre — A hatékony bírói jogvédelemhez való jog — A pénzeszközök jogellenes eredetének hatása — Hiány)
2014/C 282/19
C-330/13. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2014. június 12-i ítélete (az Аdministrativen sad Burgas [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lukoyl Neftohim Burgas AD kontra Nachalnik na Mitnicheski punkt „Pristanishte Burgas Tsentar” pri Mitnitsa Burgas (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös Vámtarifa — Kombinált Nómenklatúra — Az áruk besorolása — „Nehézpárlatok, kenőolajok; más olajok – meghatározott eljárások céljára” megnevezéssel leírt áruk — A 2707 és a 2710 vámtarifaszám — Aromás és nem aromás alkotórészek — A Kombinált Nómenklatúra és a Harmonizált Rendszer közötti viszony)
2014/C 282/20
C-345/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. június 19-i ítélete (a Supreme Court [Írország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Karen Millen Fashions Ltd kontra Dunnes Stores, Dunnes Stores (Limerick) Ltd (6/2002/EK rendelet — Közösségi formatervezési minta — 6. cikk — Egyéni jelleg — Eltérő összbenyomás — 85. cikk, (2) bekezdés — Lajstromozás nélküli formatervezésiminta-oltalom — Érvényesség — Feltételek — Bizonyítási teher)
2014/C 282/21
C-377/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. június 12-i ítélete (a Tribunal Arbitral Tributário [Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD] [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ascendi Beiras Litoral e Alta, Auto Estradas das Beiras Litoral e Alta, SA kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A „tagállami bíróság” fogalma — Tribunal Arbitral Tributário — 69/335/EGK irányelv — 4. és 7. cikk — Tőketársaság jegyzett tőkéjének emelése — 1984. július 1-jéig hatályos bélyegilleték — A bélyegilleték ezen időpontot követő eltörlése, majd újbóli bevezetése)
2014/C 282/22
C-166/14. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2014. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – MedEval – Qualitäts-, Leistungs- und Struktur-Evaluierung im Gesundheitswesen GmbH kontra Bundesvergabeamt
2014/C 282/23
C-224/14. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-226/12. sz., Lidl Stiftung & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2014. február 27-én hozott ítélete ellen a Lidl Stiftung & Co. KG által 2014. május 7-én benyújtott fellebbezés
2014/C 282/24
C-237/14. P. sz. ügy: A Törvényszék (kilencedik tanács) T-225/12. sz., Lidl Stiftung & Co. KG kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben 2014. február 27-én hozott ítélete ellen a Lidl Stiftung & Co. KG által 2014. május 13-án benyújtott fellebbezés
C-266/14. sz. ügy: Az Audiencia Nacional (Spanyolország) által 2014. június 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Federación de Servicios Privados del sindicato Comisiones obreras (CC.OO.) kontra Tyco Integrated Security S.L. és Tyco Integrated Fire & Security Corporation Servicios S.A.
2014/C 282/26
C-267/14. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-297/11. sz., Buzzi Unicem SpA kontra Európai Bizottság ügyben 2014. március 14-én hozott ítélete ellen a Buzzi Unicem SpA által 2014. május 30-án benyújtott fellebbezés
2014/C 282/27
C-268/14. P. sz. ügy: A Törvényszék (hetedik tanács) T-305/11. sz., Italmobiliare SpA kontra Európai Bizottság ügyben 2014. március 14-én hozott ítélete ellen az Italmobiliare SpA által 2014. május 30-án benyújtott fellebbezés
2014/C 282/28
C-271/14. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2014. június 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – LFB Biomédicaments, Association des déficitaires en Alpha 1 Antitrypsine (Association ADAAT Alpha 1-France) kontra Ministre du travail, de l’emploi et de la santé, Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l’État
2014/C 282/29
C-273/14. sz. ügy: A Conseil d'État (Franciaország) által 2014. június 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Pierre Fabre Médicament kontra Ministre du budget, des comptes publics et de la réforme de l'État, Ministre des affaires sociales et de la santé
2014/C 282/30
C-292/14. sz. ügy: A Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) által 20114. június 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Görög Köztársaság kontra Stefanos Stroumpoulis és társai
2014/C 282/31
T-137/09. RENV. sz. ügy: A Törvényszék 2014. június 12-i ítélete – Nike International kontra OHIM – Muñoz Molina (R 10) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az R10 közösségi szóvédjegy bejelentése — R10 lajstromozatlan korábbi nemzeti szóvédjegy — A nemzeti védjegy átruházása — A korábbi védjegyjogosultság igazolása)
2014/C 282/32
T-16/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Hollandia kontra Bizottság („EMOGA — Garanciarészleg — EMGA és EMVA — A finanszírozásból kizárt kiadások — A burgonyakeményítő előállítására vonatkozó európai kvótarendszer keretében teljesített kiadások — A védelemhez való jog”)
2014/C 282/33
T-644/11. P. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 4-i ítélete – Kimman kontra Bizottság (Fellebbezés — Csatlakozó fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Értékelés — Értékelő jelentés — 2009. évi értékelési időszak — A keresetlevél és a panasz közötti összhang szabálya — A személyzeti szabályzat 91. cikkének (2) bekezdése — Az ad hoc csoport véleménye — Elferdítés — Indokolási kötelezettség — Nyilvánvaló mérlegelési hiba)
2014/C 282/34
T-184/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 9-i ítélete – Moonich Produktkonzepte & Realisierung kontra OHIM – Thermofilm Australia (HEATSTRIP) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A HEATSTRIP közösségi szóvédjegy bejelentése — Viszonylagos kizáró ok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikkének (3) bekezdése — A 207/2009 rendelet 75. és 76. cikke)
2014/C 282/35
T-203/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Alchaar kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések — Magánszemély felvétele az érintett személyek listáira — A rezsimmel fennálló kapcsolatok — A védelemhez való jog — A tisztességes eljáráshoz való jog — Indokolási kötelezettség — Bizonyítási teher — A hatékony bírói jogvédelemhez való jog — Arányosság — A tulajdonhoz való jog — A magánélethez való jog”)
2014/C 282/36
T-239/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 1-jei ítélete – Jyoti Ceramic Industries kontra OHIM – DeguDent (ZIECON) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A ZIECON közösségi ábrás védjegy bejelentése — CERCON korábbi közösségi szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — A tények hivatalból történő vizsgálata — A 207/2009 rendelet 76. cikke)
2014/C 282/37
T-319/12. és T321/12. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Spanyolország kontra Bizottság („Állami támogatások — Filmművészet — Filmstúdiókompleum megépítéséhez és működtetéséhez nyújtott támogatás — A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — A piacgazdasági feltételek mellett működő magánbefektető kritériuma — Regionális célú állami támogatások — Kultúrát előmozdító támogatás — Indokolási kötelezettség”)
2014/C 282/38
T-329/12. és T-74/13. sz. egyesített ügyek: A Törvényszék 2014. július 9-i ítélete – Al-Tabbaa kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Szíriával szemben hozott korlátozó intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása — Az Unió területére való belépés és a területén történő átutazás korlátozásai — A védelemhez való jog — A tényleges bírósági jogorvoslathoz való jog — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba”)
2014/C 282/39
T-520/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 9-i ítélete – Pågen Trademark kontra OHIM (gifflar) (Közösségi védjegy — A gifflar közösségi ábrás védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró okok — Leíró jelleg — A megkülönböztető képesség hiánya — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontja és (3) bekezdése)
2014/C 282/40
T-565/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – National Iranian Tanker Company kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Iránnal szemben az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba — A megsemmisítés joghatásainak időbeli változtatása”)
2014/C 282/41
T-1/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 4-i ítélete – Advance Magazine Publishers kontra OHIM – Montres Tudor (GLAMOUR) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A GLAMOUR közösségi szóvédjegy bejelentése — TUDOR GLAMOUR korábbi nemzetközi védjegy — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)
2014/C 282/42
T-20/13. P. sz. ügy: A Törvényszék 2014. június 26-i ítélete – Marcuccio kontra Bizottság (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Nyugdíjak és rokkantsági támogatás — Rokkantság miatti nyugdíjazás — Rokkantsági bizottság — Összetétel — Az orvosok kijelölése — Az érintett tisztviselőnek a második orvos kijelölésére vonatkozó mulasztása — A második orvosnak a Bíróság elnöke általi kijelölése — A harmadik orvos kijelölése az első és a második kijelölt orvos közös megegyezése alapján — A személyzeti szabályzat II. mellékletének 7. cikke — A Törvényszék általi visszautalást követően a kereset első fokon történő elutasítása)
2014/C 282/43
T-155/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Zanjani kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Iránnal szemben az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Belépési korlátozások — Megsemmisítés iránti kereset — Keresetindítási határidő — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba — A megsemmisítés joghatásainak időbeli változtatása”)
2014/C 282/44
T-157/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Sorinet Commercial Trust Bankers kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Iránnal szemben az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Megsemmisítés iránti kereset — Keresetindítási határidő — A kereseti kérelmek módosításának határideje — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba — A megsemmisítés joghatásainak időbeli változtatása”)
2014/C 282/45
T-181/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 3-i ítélete – Sharif University of Technology kontra Tanács („Közös kül - és biztonságpolitika — Iránnal szemben az atomfegyverek elterjedésének megakadályozása érdekében hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Megsemmisítés iránti kereset — Keresetindítási határidő — Elfogadhatóság — Indokolási kötelezettség — Mérlegelési hiba”)
2014/C 282/46
T-345/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 4-i ítélete – Construcción, Promociones e Instalaciones kontra OHIM – Copisa Proyectos y Mantenimientos Industriales (CPI COPISA INDUSTRIAL) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A CPI COPISA INDUSTRIAL közösségi ábrás védjegy bejelentése — Cpi construcción promociones e instalaciones, s.a. korábbi ábrás spanyol védjegy és Construcción, Promociones e Instalaciones, S. A.-C. P. I. korábbi kereskedelmi név — Viszonylagos kizáró okok — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (4) bekezdése — A korábbi védjegy tényleges használata bizonyítékának hiánya — A kereskedelmi név kereskedelmi forgalomban való használata bizonyítékának hiánya)
2014/C 282/47
T-480/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. július 1-jei ítélete – You-View.tv kontra OHIM – YouView TV (YouView+) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A YouView+ közösségi szóvédjegy bejelentése — You View You-View.tv korábbi ábrás Benelux védjegy — Dokumentumok késedelmes benyújtása — A 207/2009/EK rendelet 76. cikke (2) bekezdésében biztosított mérlegelési jogkör — Az „eltérő rendelkezés” fogalma — A 2868/95/EK rendelet 20. szabályának (1) bekezdése)
2014/C 282/48
T-242/14. sz. ügy: 2014. április 17-én benyújtott kereset – The Smiley Company kontra OHIM (arc formája)
2014/C 282/49
T-243/14. sz. ügy: 2014. április 17-én benyújtott kereset – The Smiley Company kontra OHIM (arc formája)
2014/C 282/50
T-244/14. sz. ügy: 2014. április 17-én benyújtott kereset – The Smiley Company kontra OHIM (csillag formájú arc)
2014/C 282/51
T-382/14. sz. ügy: 2014. május 19-én benyújtott kereset – Rintisch kontra OHIM – Compagnie laitière européenne (PROTICURD)
2014/C 282/52
T-411/14. sz. ügy: 2014. június 10-én benyújtott kereset – Coca-Cola kontra OHIM (palackforma)
2014/C 282/53
T-418/14. sz. ügy: 2014. május 25-én benyújtott kereset – Sina Bank kontra Tanács
2014/C 282/54
T-419/14. sz. ügy: 2014. június 12-én benyújtott kereset – The Goldman Sachs Group kontra Bizottság
2014/C 282/55
T-431/14. sz. ügy: 2014. június 12-én benyújtott kereset – Volkswagen kontra OHIM (CHOICE)
2014/C 282/56
T-434/14. sz. ügy: 2014. június 16-án benyújtott kereset – Arbuzov kontra Tanács
2014/C 282/57
T-437/14. sz. ügy: 2014. június 16-án benyújtott kereset – Egyesült Királyság kontra Bizottság
2014/C 282/58
T-438/14. sz. ügy: 2014. június 13-án benyújtott kereset – Silec Cable és General Cable kontra Bizottság
2014/C 282/59
T-439/14. sz. ügy: 2014. június 16-án benyújtott kereset – LS Cable & System kontra Bizottság
2014/C 282/60
T-446/14. sz. ügy: 2014. június 16-án benyújtott kereset – Taihan Electric Wire kontra Bizottság
2014/C 282/61
T-447/14. sz. ügy: 2014. június 16-án benyújtott kereset – nkt cables és NKT Holding kontra Bizottság
2014/C 282/62
T-448/14. sz. ügy: 2014. június 17-én benyújtott kereset – Hitachi Metals kontra Bizottság
2014/C 282/63
T-449/14. sz. ügy: 2014. június 17-én benyújtott kereset – Nexans France és Nexans kontra Bizottság
2014/C 282/64
T-487/14. sz. ügy: 2014. június 27-én benyújtott kereset – CHEMK és KF kontra Bizottság
2014/C 282/65
T-488/14. sz. ügy: 2014. június 26-án benyújtott kereset – Mdr Inversiones kontra Bizottság
2014/C 282/66
T-489/14. sz. ügy: 2014. június 26-án benyújtott kereset – Espacio Activos Financieros kontra Bizottság
2014/C 282/67
T-491/14. sz. ügy: 2014. június 30-án benyújtott kereset – Bodegas Muga kontra Bizottság
2014/C 282/68
T-492/14. sz. ügy: 2014. június 30-án benyújtott kereset – La Perla kontra OHIM – Alva Management (LA PERLA)
2014/C 282/69
T-500/14. sz. ügy: 2014. július 2-án benyújtott kereset – Derivos del Fluór kontra Bizottság
2014/C 282/70
T-501/14. sz. ügy: 2014. július 2-án benyújtott kereset – Fami-Cuatro de Inversiones kontra Bizottság
2014/C 282/71
T-502/14. sz. ügy: 2014. július 2-án benyújtott kereset – Torrevisa kontra Bizottság
2014/C 282/72
T-503/14. sz. ügy: 2014. július 2-án benyújtott kereset – Euroways kontra Bizottság
2014/C 282/73
T-504/14. sz. ügy: 2014. július 2-án benyújtott kereset – Sertrans Catalunya kontra Bizottság
2014/C 282/74
T-506/14. sz. ügy: 2014. június 27-én benyújtott kereset – Grandi Navi Veloci kontra Bizottság

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság