text:
IV/01578/2018
. IV/01578/2018
Első irat érkezett: 10/17/2018
Az ügy tárgya: A Kúria Mfv.II.10.051/2018/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (illetmény megállapítása)
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján – a Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítélete, a Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.234/2017/9. számú ítélete és a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.322/2016/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó véleménye szerint a bíróság a magasabb összegű illetmény megállapításával megsértette az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdése szerinti tulajdonhoz való jogát, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát.
Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítélet, Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.234/2017/9. számú ítélet, Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.322/2016/6. számú ítélet
IV_1578_0_2018_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3112/2019. (V. 17.) AB végzés
3112_2019 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[2]	Az indítványozó – az Abtv. 27. § alapján – a Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítélete, a Székesfehérvári Törvényszék 2.Mf.20.234/2017/9. számú ítélete és a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.M.322/2016/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[3]	1.1. A perbeli tényállás szerint a felperes az indítványozónál állt közalkalmazotti jogviszonyban középfokú besorolású munkakörben. 2013. április 1. napjától az indítványozó a felperes garantált illetményét 81 000 forintban, munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 51 000 forintban, az összilletményét 132 500 forintban állapította meg. 2014. január 1. napjától az indítványozó a felperest a D fizetési osztály 3. fizetési fokozatába sorolta és a garantált illetményét 83 000 forintban, a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 57 000 forintban, összilletményét 140 000 forintban határozta meg. Az indítványozó 2015. január 1. napjától az összilletmény változatlan összege mellett a felperes garantált illetményét 122 000 forintban, a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 18 000 forintban, 2016. január 1. napjától a garantált illetményét 129 000 forintban, a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészét 11 000 forintban állapította meg.
[4]	A felperes kereseti kérelmében 2013. december 1-jétől 2016. december 31-ig terjedő időszakra illetménykülönbözet megfizetésére kérte kötelezni az indítványozót arra hivatkozással, hogy az indítványozó munkáltatóként nem tett eleget a garantált illetmény garantált bérminimumra való felemelésére vonatkozó kötelezettségének, illetve a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt nem a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 66. § (9) bekezdés b) pontja szerinti garantált illetményen felül biztosította.
[5]	Az első fokon eljáró Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az indítványozót illetménykülönbözet megfizetésére kötelezte. Ítéletének indokolása szerint a felperes garantált illetményének el kellett érnie a garantált bérminimumnak megfelelő összeget, azonban e kötelezettségének az indítványozó nem tett eleget.
[6]	Az indítványozó fellebbezése alapján másodfokon a Székesfehérvári Törvényszék járt el, amely az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. A másodfokú bíróság álláspontja szerint az illetmény fogalma a Kjt. 85/A. § l) és m) pontjaiból vezethető le; a szűkebb értelemben vett illetmény a közalkalmazott besorolási bére, amit mint garantált illetményt a Kjt. 66. § (1)–(5) bekezdései alapján kell meghatározni. A Kjt. 66. § (7)–(8) bekezdései teszik lehetővé a garantált illetménynél magasabb összegű illetmény megállapítását, mely a munkáltatói döntésen alapuló illetményrésszel együtt adja a közalkalmazott szűkebb értelemben vett összilletményét. A Kjt. 66. § (9) bekezdése 2013. augusztus 1-jétől lépett hatályba, mely időponttól a felperest garantált illetményként a garantált bérminimumnak megfelelő összeg illette meg. A közalkalmazott garantált illetménye jogszabályon alapuló kötelező mértékű juttatás, amely a jogszabály változásakor a munkáltató külön intézkedése nélkül is változik. A munkáltatói döntésen alapuló illetményrész nem jár alanyi jogon a közalkalmazottnak, a munkáltató kifejezett írásbeli intézkedése hiányában annak összege a legutolsó munkáltatói intézkedésben közölt mértékű marad az újabb intézkedésig. A garantált illetmény jogszabályon alapuló emelésének a fedezetét a változatlan összegű illetmény nem biztosítja.
[7]	Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében hivatkozott a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.), a Kjt. és a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) egyes rendelkezéseinek megsértésére. Az indítványozó szerint – többek között – a jogerős ítélet az illetménynek egy szűkebb és egy tágabb fogalmát határozta meg, amellyel mesterségesen megosztotta az illetményt, és azon belül önálló jogcímként kezelte a munkáltatói döntésen alapuló illetményrészt és önálló fogalomként használta az összilletmény fogalmát. Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében kifejtett álláspontja szerint a másodfokú bíróság a régi Pp. 221. §-ába ütközően olyan fogalmakra és jogcímekre alapította határozatát, amelyet jogszabályokkal alátámasztani nem tudott, és amelyek megjelölését a bírói gyakorlatra történő hivatkozást nem váltja ki.
[16]	Az alkotmányjogi panasz határidőben érkezett, mivel az indítványozó a támadott bírósági döntést, a Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítéletét 2018. augusztus 14-én vette át, az alkotmányjogi panaszt pedig 2018. október 13-án nyújtotta be személyesen az elsőfokú bíróságon.
[17]	Az indítványozó alkotmányjogi panaszában megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét és az indítványozó jogosultságát megalapozó törvényi rendelkezést, az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [XIII. cikk, XXVIII. cikk (1) bekezdése, 28. cikk], a támadott bírói döntést, a Kúria Mfv.III.10.051/2018/6. számú ítéletét, továbbá az alaptörvény-ellenességre vonatkozó okfejtést, valamint kifejezett kérelmet a bírói döntés megsemmisítésére. Az indítványozó jogorvoslati lehetőségeit kimerítette, valamint jogosultsága és érintettsége egyértelmű, mivel saját egyedi ügyével összefüggésben terjesztette elő alkotmányjogi panaszát.
. Constitutional complaint against the judgement No. Mfv.II.10.051/2018/6 of the Curia (establishing remuneration)
. 3112/2019. (V. 17.)

matches: Kúria Kúria Bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
A bíróság felmentette tisztségéből a polgármestert
2017. június 02. péntek, 07:00
A felperes, Álmosd képviselő-testülete 2016 májusában fordult bírósághoz azzal a kéréssel, hogy sorozatos vagyoni hátrányt okozó törvénysértő magatartása, mulasztása miatt szüntesse meg Köteles István polgármesteri tisztségét – emlékeztetett az előzményekre Tatár Tímea sajtószóvivő. A bíróság 2016 júliusában felfüggesztette tisztéből a polgármestert, most pedig fel is mentette.
Az ítélet szerint Köteles István 2015 augusztusa és 2016 januárja között másfél millió forint előleget vett fel. 2016 januárjában úgy próbált elszámolni, hogy nyolc „rendezvény” megtartásáról mutatott be dokumentumokat. A plakátokon és meghívókon szereplő időpontokban, helyszíneken és tartalommal azonban nem voltak Álmosdon események, például a Magyar Köztársaság napjáról, a kommunista diktatúrák áldozatairól, a nemzeti összetartozás napjáról, a független Magyarország napjáról és az aradi vértanúkról sem emlékeztek meg. A programokról a képviselőknek, az egyház- és intézményvezetőknek, valamint a hivatali dolgozóknak sem volt tudomásuk.
A bíróság szerint az alperes inkább magánjellegű összejöveteleket finanszírozott önkormányzati pénzből, amire nem lett volna jogosult. Az előleg elszámolásakor mutatott be az alperes egy televízióról és egy forróvíztárolóról szóló számlát is. Ezekről kiderült, hogy mindkettőt saját otthonában használja, ami viszont nem függ össze a polgármesteri munkakör ellátásával. A bíróság két Kölcsey-ünnepségre elköltött több mint kétmillió forint sorsát is vizsgálta, ezt azonban nem találta törvénysértőnek, gazdasági szempontból ugyanakkor nem vizsgálhatta a beszerzéseket – mondta a szóvivő. Hozzátette: törvényt sértett viszont az alperes akkor, amikor 2015 decemberében képviselő-testületi határozat nélkül vett fel nettó 293 ezer forint jutalmat.
Hiányosnak találta a bíróság az alperes 2014-es vagyonnyilatkozatát. A 2015-öst pedig vizsgálni sem tudta, mivel eltűnt az irattárból. A bíróság szerint az előlegek és a jutalom felvétele, a meg nem tartott rendezvények és az eszközvásárlások is jelentős kötelezettségszegésnek számítanak, amelyek vagyoni hátrányt okoztak a felperesnek.
Felmentette a bíróság a volt polgármestert
Megint polgármestert talált tisztségére méltatlannak a bíróság

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Ráncfelvarrás helyett gyökeres megtérésre van szükség a Római Kúriában | Katolikus.sk
Ráncfelvarrás helyett gyökeres megtérésre van szükség a Római Kúriában
A Szentatya december 22-én, csütörtökön délelőtt találkozott az Apostoli Palota Kelemen-termében a Római Kúria tagjaival, a hagyományos karácsonyi jókívánságok átadása alkalmából. Beszédének középpontjában a Kúria reformja állt. Két évvel ezelőtt a Kúria „betegségeiről”, tavaly az irgalmasság cselekedeteiről szólt.
Nem a ráncok öregítenek, hanem a foltok
Kifejtette, hogy a reform az egyház velejárója, hiszen az egyház folytonosan úton van, zarándokol, fejlődik, változik. Igaz ez a pápa hivatali apparátusára, a Római Kúriára is, mely definíciója szerint a római pápa szolgálatát segítő dikasztériumok és intézmények összessége (államtitkárság, pápai tanácsok és kongregációk). Nem mozdulatlan apparátusról van tehát szó, ezért a reform az egyház élő mivoltát tükrözi, nem öncélú, hanem a növekedés és elsősorban a megtérés folyamata. Nem holmi esztétikai beavatkozásról beszélünk, ami szebb külsőt próbál kölcsönözni az elöregedett kúriai testületnek. Nem plasztikai sebészre, ráncfelvarrásra van szükség, hanem a foltok eltüntetésére. Nem a ráncok öregítenek ugyanis, hanem a foltok – mondta Ferenc pápa a Római Kúria tagjainak. Nem elég lecserélni az embereket, a reform csak akkor lehet hatékony, ha a Kúria tagjai belülről újulnak meg lelkileg, emberileg és szakmailag is. Állandó képzés mellett állandó megtérésre és megtisztulásra van szükség. Mentalitásváltás nélkül minden funkcionális erőfeszítés hiábavaló.
Jó és rossz ellenállás a reformmal szemben
Természetes, hogy ahol újítási kísérletek vannak, ott felüti a fejét az ellenállás is. Ennek több válfaja lehetséges: van a nyitott ellenállás, amit jóindulat és őszinte párbeszéd jellemez. A rejtett ellenállás, ami félelemből vagy bezárkózásból fakad, és a felszínen helyesli a változást, miközben reméli, hogy minden marad a régiben. És van a rosszindulatú ellenállás, amelyik igyekszik igazolni magát, sokszor vádaskodik, és a hagyományokba, a látszatba, a formalitásba és az ismert dolgokba menekül. A reakció hiánya a halál jele, ezért a helyes ellenállásra – de még a kevésbé jóra is – szükség van, és meg kell hallgatni, mert azt jelzi, hogy a test él – magyarázta Ferenc pápa.
Hogyan álljon hozzá a Kúria a reformhoz?
Kényes folyamat tehát a Római Kúria reformja, amelyet a Szentatya szerint a következő magatartásformákkal kell megélni: hűség a lényegeshez, folyamatos mérlegelés, evangéliumi bátorság, egyházi bölcsesség, figyelmes meghallgatás, kitartó cselekvés, pozitív csend, határozott döntések, sok-sok ima, mély alázat, világos előretekintés, konkrét lépések előre (és ha kell hátra is), kitartó akarat, életvidámság, felelős hatalom, feltétlen engedelmesség. De mindenekelőtt a Szentlélek vezetésének követése.
A reform 12 vezérelve. Több világi hívő és nő a kulcspozíciókban
Ferenc pápa idézte Boldog VI. Pál 1963-ban mondott szavait, aláhúzva, hogy a Római Kúria ne legyen bürokratikus szervezet, a törtetés és az ellenségeskedés küzdőtere, hanem valódi hitközösség. Fő célja ugyanis a misszió elvinni az evangéliumot mindenhová. A Szentatya 12 pontban határozta meg a reform vezérelveit, melyek a következők: individualitás (személyes megtérés), lelkipásztorkodás (a papírok mögött személyek vannak), missziós lelkület (Krisztusközpontúság), racionalitás, működőképesség, felzárkózás az idők jeleihez, józanság (megtakarítás, összevonások). Ide tartozik még a szubszidiaritás (kompetenciák elosztása), a szinodalitás (találkozás a pápával és egymással), a katolicitás (több világi hívő jelenléte a dikasztériumokban, a nők és a világiak integrálása kulcspozíciókba, a multikulturalitás tiszteletben tartása) és végül a fokozatosság elve a reformfolyamatban.
A pápa az emberi erőforrásokban a folyamatos képzést, megújulást szorgalmazza, a berozsdásodást és a rutinmunkát elkerülendő. Örökre száműzni kell a fölfelé buktatás gyakorlatát is (promoveatur ut amoveatur), amit rákbetegségnek nevez.
A reform eddigi lépései
A Római Kúria átalakítására vonatkozóan Ferenc pápa az elmúlt három évben számos intézkedést hozott, melyeket felsorolt hallgatóságának. Köztük a 9 bíborosból létrehozott tanácsot, a pénzügyi átláthatóság elősegítésére és a pénzmosás megelőzésére felállított szervezeteket, a Kiskorúak védelmére szolgáló bizottságot, a Kommunikációs Titkárságot, a Világiak, a Család és az Élet védelmére hozott dikasztériumot. Itt említette meg a teljes emberi fejlődést szolgáló pápai intézményt, a házasság semmisségére vonatkozó ügyek kánoni folyamatának reformját.
Karácsony az alázatos Isten ünnepe, aki azt kéri, hogy szeressük
Beszéde végén a pápa Karácsony ünnepéről szólt. Az alázatos Isten kicsinnyé lesz, hogy szeressék. Ez a hatalom világi logikájának megfordítása. Karácsonykor mi is mondjunk igent erre az Istenre, aki nem a világmindenség uralkodója, hanem az az Isten, aki a leggyengébb alakját öltötte magára, hogy senki ne féljen, hogy mindenki odamehessen hozzá és érezze, hogy szereti őt és gondol rá.
Előző: A Pátria Rádió katolikus egyházi műsorának előzetese- 2016. 12. 25 vasárnap
Következő: A Szentatya a vatikáni alkalmazottaknak: mondjunk nemet a feketemunkára

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Diagon-ügy - Szabadságvesztés és hárommilliárd forintos büntetés első fokon | hírek | Jogi Fórum
Az elsőfokú bíróság megállapította, hogy a Diagon Kft. két egykori vezető beosztású munkatársa, Harmath Sándor Gábor elsőrendű és Torma Lajos másodrendű vádlott az orvosi diagnosztikumokat gyártó és forgalmazó cég több mint 11 ezer szabadalmaztatott, ipari titkokkal, technológiákkal kapcsolatos adatállományát mentette le, majd egy konkurens céghez, a Diachem Kft.-hez átszerződve, annak vezetőjével megosztotta, és 2008-ban egy orosz céghez - amely addig a Diagonnal állt üzleti kapcsolatban - is el kívánta juttatni.
A Péntek László vezette bírói tanács szóbeli indokolásában megjegyezte: ezen a ponton észlelhető volt, hogy Harmath Sándor ki akarta szorítani a Diagont az orosz céggel létesített üzleti kapcsolatból. A két vádlott felelős volt munkáltatója üzleti titkainak megőrzéséért, Pallai Zsolt harmadrendű vádlottnak, a konkurens Diachem Kft. ügyvezetőjének pedig tudnia kellett arról, hogy a Diagontól Harmath és Torma által elhozott üzleti titkokat használja.
A vádlotti kör és az orosz cég képviselője között 2008 áprilisában Budapesten megtörtént a személyes kapcsolatfelvétel, erről azonban a Diagon tudomást szerzett, és májusban feljelentést is tett. A hatóságok még abban a hónapban Harmath Sándort a Ferihegyi repülőtéren elfogták, amint éppen Oroszországba indult volna a Diagon ipari titkaival a laptopjában.
A történtek nyomán az ügyészség iparjogvédelmi jogok különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó megsértése és gazdasági titok megsértése miatt emelt vádat a három férfi ellen. Harmath Sándor, Torma Lajos és Pallai Zsolt az eljárás során tagadta bűnösségét.
A bíróság szóbeli indokolásában kifejtette, az ügyben a szabadalommal védett, és ily módon nyilvános ipari eljárásokhoz tartozó szigorú üzleti titokként védett részinformációk, a technológia mikéntje, a know-how eltulajdonítása megtörtént ugyan, azonban felhasználása, az az alapján történő gyártás nem. A vádlottak cselekménye e vonatkozásban nem befejezett, még csak nem is kísérleti, hanem előkészületi szakaszban maradt, így nem is büntethető. Ezért az elsőfokú bíróság mindhárom vádlottat felmentette a kettőtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető iparjogvédelmi jogok megsértésének vádja alól.
A nyomozó hatóságok az előkészületi szakaszban akadályozták meg egy bűncselekmény elkövetését, bárcsak mindig ilyen hatékonyak lennének - mondta szóbeli indokolásában Péntek László. A bíróság ugyanakkor kimondta a három vádlott bűnösségét tártettesként a három évig terjedő szabadságvesztéssel büntethető gazdasági titok megsértése vádjában.
A két vádlott "lesöpörte a padlást", minden adatot elvitt a Diagontól - jegyezte meg a bíró azzal kapcsolatban, hogy Harmath és Torma több mint 11 ezer adatfájlt mentett le és juttatott ki a Diagontól.
Torma azzal is védekezett a tárgyaláson, hogy ez "ajándék Kern Józsefnek", a Diagon vezetőjének. Ám, a bíróság szerint sokkal inkább azért történt az adatmentés, hogy egy másik céghez eljuttassák, ahol már meg is kezdődtek az előkészületek a gyártásra. A gazdasági titok megsértésének megállapításához a törvény szerint elegendő, ha jogtalan előnyszerzés, vagy hátrányokozás céljából megtörténik az üzleti titok jogosulatlan megszerzése.
A magyar ítélkezési gyakorlatban a cselekmény minősítéséhez, a 3 évig terjedő büntetési tételhez képest szigorúnak mondhatóak a kiszabott szabadságvesztések: 1 év 8 hónap letöltendő börtön az elsőrendű vádlottnak, 1 év 2 hónap letöltendő a másod- és harmadrendűnek.
"A gazdasági életben is rendet kell vágni! Az egyik cég tartsa tiszteletben a másikat! Nem lehet nemtelen eszközökkel előnyt kovácsolni!" - fogalmazott szóbeli indokolásában Péntek László. A bíró megjegyezte azt is, hogy a sértett gazdasági társaságnak okozott vagyoni hátrány 3 milliárd forintot meghaladó nagysága súlyosító tényező volt a büntetés kiszabása során.
A vádlottakat két évre eltiltották a közügyektől, ami egyúttal azt is jelenti, hogy ez idő alatt nem lehetnek cégvezetők, gazdasági társaság vezető beosztású tagjai. A bíróság a sértett cég javára egyetemlegesen 3 milliárd 269 millió forint polgári jogi igény megfizetésére is kötelezte a vádlottakat, akiknek vagyonán a korábban elrendelt zár alá vételt is meghoszabbította. Ezen túlmenően a bíróság a Diachem Kft.-t 50 millió forintos pénzbüntetéssel sújtotta.
Az ügyészség fellebbezett mindhárom vádlott vonatkozásában az iparjogvédelmi jogok megsértésének megállapítása és a büntetés súlyosítása érdekében. A vádlottak és védőik felmentésért fellebbeztek, így az elsőfokú döntés nem jogerős; a Diagon-ügy büntetőpere másodfokon a Fővárosi Ítélőtáblán folytatódik majd.
A büntetőperben a sértett Diagon Kft.-képviselő Dezső Antal a határozathirdetést követően újságíróknak elmondta: elégedett a döntéssel, amely javarészt a feljelentésükben foglaltakat igazolta vissza. Az ügyvéd megítélése szerint, ha folytatódott volna a vádlottak cselekménye, a Diagon tönkrement volna. A bíróság által megállapított polgári jogi igény elsősorban elmaradt hasznot jelent, számos reménybeli üzlet meghiúsulását, élő gazdasági kapcsolatok megszakadását, nem csak a történetben szereplő orosz céggel, de más partnerekkel is.
Dezső Antal nem tudta megjósolni, mekkora esély van a megtérülésre, de szerinte ennek jogi feltételei az elsőfokú ítélet jogerőre emelkedése esetén biztosítottak.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság