text:
IV/00136/2013
. IV/00136/2013
Első irat érkezett: 01/30/2013
Az ügy tárgya: A Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 02/22/2013
Az indítványozó a Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozza.
Előadja, hogy a támadott bírósági végzés azáltal, hogy kártalanítás iránt indult perét határidő mulasztásra tekintettel megszüntette, sérti a bírósághoz forduláshoz való jogát.
Keresetét a rendelkezésre álló határidő utolsó napján adta postára, amely így csak az anyagi jogi határidő eltelte után érkezett meg a bírósághoz..
A Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése
A határozat száma: 3104/2013. (V. 17.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/1707
Az ABH 2013 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); kártalanítás jogellenes fogvatartás miatt
A határozat kelte: Budapest, 05/07/2013
2013.03.11 10:00:00 1. öttagú tanács
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Bragyova András, dr. Lenkovics Barnabás, dr. Paczolay Péter és dr. Stumpf István alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, kérve a Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése vizsgálatát és megsemmisítését.
[2]	Az indítványozó 2012. december 7-én nyújtott be alkotmányjogi panaszt és kérte a Fővárosi Törvényszék 56.Pfv.633.928/2012/2. számú végzése (a továbbiakban: Végzés) alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Előadta, hogy 2007. február 6-án őrizetbe vették, majd előzetes letartóztatásba helyezték, és előzetes letartóztatását a bíróság 2008. január 14-én megszüntette. A Pesti Központi Kerületi Bíróság a 6.B.X.80.144/2009/6. számú ítéletével az indítványozót az ellene emelt vád alól felmentette. A Fővárosi Bíróság a 22.Bf.5681/2011/9. számú jogerős ítéletével az első fokon hozott döntést részben megváltoztatta, azonban az indítványozóra vonatkozó részt helybenhagyta. A Fővárosi Bíróság a jogerős ítéletét 2011. június 1-jén nyilvános tanácsülésen hirdette ki, amely tanácsülésen a jegyzőkönyv szerint az indítványozó és a büntetőeljárásban meghatalmazott védője is jelen volt. Ezért a kártalanítási igény előterjesztésére nyitva álló hat hónapos határidő is a Be. 583. § (1) bekezdése szerint 2011. június 1-jén kezdődött meg. Az indítványozó a Magyar Állam ellen a kártalanítás iránt indított perében a keresetlevelét 2011. december 1-jén adta postára, a keresetlevél 2011. december 5-én érkezett meg a bíróságra. Ezért a Pesti Központi Kerületi Bíróság a 44.P.94.602/2011/6. számú végzésével a pert megszüntette, mivel a bíróság álláspontja szerint a Be. 583. § (1) bekezdésében meghatározott határidő anyagi jogi határidő, így a keresetlevélnek a határidő lejártáig, 2011. december 1-jéig meg kellett volna érkeznie a bíróságra, és a keresetlevél előterjesztésére nyitvaálló határidő szempontjából nincs jelentősége annak, hogy a keresetlevelet mikor adták postára. Az indítványozó a permegszüntető elsőfokú végzés ellen fellebbezett, azonban az elsőfokú bíróság döntésével és döntésének indokaival egyetértve a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság a Végzésben az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta. A Végzést az indítványozó 2012. október 9-én vette át.
[3]	Az indítványozó ezt követően alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál, melyben a keresetlevél előterjesztésére nyitvaálló határidő számítás módjának törvényi szabályozását sérelmezve kérte a Végzés alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó álláspontja szerint a Végzés azáltal, hogy kártalanítás iránt indult perét határidő mulasztásra tekintettel megszüntette, sérti a bírósághoz való fordulás jogát, és ezen keresztül pedig a szabadsághoz való jogát az annak biztosítását szolgáló kártalanítás eljárásból való kizárása révén. Véleménye szerint ezért a Végzés az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdésébe és a XXVIII. cikk (1) bekezdésébe ütközik.
[4]	Az alkotmányjogi panasz az Abtv.-ben meghatározott befogadhatósági formai és tartalmi feltételeknek csak részben felelt meg.
[5]	A panasz az Abtv. 52. § (1) bekezdésében támasztott feltételeknek részben felel meg, mivel nem tartalmaz indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett Végzés álláspontja szerint miért ellentétes az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdése rendelkezésével.
[6]	Az indítvány az Abtv. 29. §-ben foglalt feltételeket nem teljesíti. Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. A panasz nem tartalmaz bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, továbbá olyan új, alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés felvetése sem állapítható meg, amely indokolná a panasz befogadását. Az Alkotmánybíróság több korábbi határozatában [v.ö. 51/2009. (IV. 28.) AB határozat, ABH 2009, 374.] foglalkozott a jogvesztő keresetindítási határidőknek és az Alkotmány 57. § (1) bekezdésének a kapcsolatával. [Az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében rögzített bírósághoz való fordulás jogát a hatályos Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése tartalmazza.]
[7]	Fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz részben felel meg az Abtv. 52. § (1) bekezdésében támasztott feltételeknek és nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek, és alkotmányjogi panaszt az Abtv. 29. §-ában fennálló befogadhatósági akadály miatt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján visszautasította.
[8]	A többséggel ellentétben az a véleményem, hogy az alkotmányjogi panasz alapvető alkotmányjogi kérdést vet fel, ezért az Abtv. 29. § -a alapján be kellett volna fogadni.
[9]	Az alkotmányjogi panaszban felvetett kérdés a többség szerint nem alapvető – nem kíván további tisztázást, sem a korábbi álláspont ismételt vizsgálatát –, mert az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban az alkotmányjogi kérdést tisztázta. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban valóban foglalkozott a Be. 583. §-a alkotmányosságának vizsgálatával, és az alkotmányjogi panaszban felvetett kérdéssel is. Akkori álláspontját szerintem újra meg kellett volna vizsgálnia.
[10]	Az alkotmányjogi panasz kifogásolja, hogy a jogerősen felmentett vádlottak az előzetes letartóztatásért vagy szabadságvesztésért csak hat hónapos jogvesztő határidőn belül követelhetnek az államtól kártérítést. Ezt a szabályt az Alkotmánybíróság a végzésben idézett 104/2009. (X. 30.) AB határozatában (ABH 2009, 894.) valóban vizsgálta az Alkotmány 55. §-a alapján. Időközben az Alaptörvény a személyi szabadságnak ezt a fontos garanciáját, az Alkotmánytól némileg eltérően fogalmazta meg. Ez a változás azonban önmagában indokolta volna a kérdés ismételt vizsgálatát.
[11]	A már említett 104/2009. (X. 30.) AB határozat alkotmányellenes mulasztást állapított meg, amely alapján a törvényhozó módosította is a Be. említett rendelkezését. A határozathoz Paczolay Péter alkotmánybíró párhuzamos indokolást csatolt, amelyben a törvénytelen fogvatartásért járó kártérítést, az Alkotmánybíróság gyakorlatával ellentétben, az Alkotmány 55. § (3) bekezdésére alapozott alkotmányos jognak tartja. Magam ezzel az állásponttal egyetértettem, és csatlakoztam a párhuzamos indokoláshoz. Ez az indokolás nem tartotta lezártnak a törvénytelen fogvatartásért járó kártérítés alkotmányjogi kérdéseit és szükségesnek ítélte az Alkotmánybíróság gyakorlatának felülvizsgálatát. Önmagában ez is elegendő lenne arra, hogy az alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság befogadja, annál is inkább, mert a Be. 583. §-ának az Alkotmánybíróság említett határozata után elfogadott változatát még nem vizsgálta.
[12]	Ennél fontosabb érv azonban, hogy az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdése eltér az Alkotmány megfelelő rendelkezésétől. Az 55. § említett (3) bekezdése csak “törvénytelen letartóztatás és fogvatartásról” beszél, mint ami kártérítésre jogosít. Az Alaptörvény viszont “alaptalan vagy törvénysértő” szabadságkorlátozásról szól. Az Alkotmány 55. § (3) bekezdését az Alkotmánybíróság úgy értette, hogy “törvénytelenségen” csak az eljárási szabályok megsértésével történő letartóztatás értendő, tehát ha valakit bírói határozat nélkül – például az Alkotmány 55. § (2) bekezdésének megsértésével – fogva tartanak, kártérítésre az 55. § (3) bekezdése alapján jogosult. Az Alkotmánybíróság nem vitatta, hogy az anyagi jogilag törvénytelen letartóztatásért vagy szabadságvesztésért az állam kártérítéssel tartozik, azonban ezt az igényt az Alkotmány 8. § (2) bekezdésére, a jogállami klauzulára, valamint a bírósághoz fordulás jogára [57. § (1) bekezdés, vö. BH. 2013. 89] alapozta, és nem az 55. §-ra. [104/2009. (X. 30.) AB határozat (ABH 2009, 894, 921.)] Ezt az alkotmányértelmezést vitatta az említett párhuzamos indokolás.
[13]	Az Alaptörvényben azonban a törvénytelenség mellett kifejezetten megjelenik az alaptalanság, mint a kártérítésre jogosultság jogalapja. Az alaptalanság, különösen szembeállítva a törvénytelenséggel, a tartalmilag megalapozatlan (és ezért szintén “törvénytelen”) fogvatartást jelenti. Ezért az Alaptörvény szerint a párhuzamos indokolás álláspontja – minden jogellenes fogvatartás alkotmányos jogot keletkeztet kártérítésre – még erősebbnek tűnik, mint az Alkotmány alapján (bár az sem zárta volna ki a törvénytelenség fogalmának olyan értelmezését, amely minden jogellenes szabadságkorlátozást felölel). Az Alaptörvény szerint azonban minden jogellenes fogvatartás (szabadságkorlátozás) jogot ad a kártérítésre. Ennek következtében a kártérítéshez való jog korlátozását – mint a Be. 583. §-a – most már alapjog-korlátozásnak kell tekinteni, és aszerint vizsgálni [Alaptörvény I. cikk (3) bekezdés]. Ennek a mércének a jelenlegi szabályozás szerintem nem felel meg; az új jogi helyzet ettől függetlenül is érdemi vizsgálatot kívánna.
[14]	Ezek az érvek szerintem a panasz befogadását és ezzel érdemi elbírálását indokolták volna.
[15]	A különvéleményhez csatlakozom:
[16]	A visszautasítással nem értek egyet, az alkotmányjogi panaszt álláspontom szerint az alábbi indokok miatt be kellett volna fogadni.
[17]	A 104/2009. (X. 30.) AB határozat (a továbbiakban: Abh.) a jelen ügyben is felmerült kérdést – azaz az előzetes letartóztatással összefüggő kártalanítási igénnyel kapcsolatos tájékoztatási kötelezettséget – illetően mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességet állapított meg: “Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben és a korábbi indítványok alapján észlelte, hogy a kártalanítási igény keletkezéséről és az igényérvényesítés határidejéről történő tájékoztatás elmaradása alkotmányellenes helyzethez, az Alkotmány rendelkezéseiből levezethető kártalanítási igény elvesztéséhez vezethet. [...] Az állammal szemben keletkezett kártalanítási igényről és érvényesíthetősége határidejéről az ügyészi és a bírósági határozatban adandó tájékoztatás törvényi előírásának hiánya a törvényalkotó olyan mulasztása, amely ellentétes az Alkotmány 2. §-ának (1) bekezdésében rögzített jogállamiság követelményeivel, továbbá alapjogsérelemre is vezet. Hiányzik ugyanis annak eljárási garanciája, hogy minden esetben érvényesüljön a személyi szabadság korlátozásának alkotmányosságához – az Alkotmány 55. § (1) bekezdésének és a 8. § (1)–(2) bekezdésének egymásra vonatkoztatásával – az Alkotmánybíróság gyakorlatában meghatározott arányossági kritérium, a kártalanítási igény benyújtásának lehetősége.”
[18]	A mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség orvosolására az Országgyűlés 2011. január 1-jei hatállyal megalkotta a Be. 583. § (5) bekezdését: “A terheltet kártalanítási igényének jogalapjáról, az igény érvényesítésének határidejéről, és a határidő kezdő időpontjáról a nyomozást megszüntető határozat, a felmentő ítélet, a megszüntető végzés, illetve a rendkívüli jogorvoslat eredményeképpen hozott határozat közlésével egyidejűleg tájékoztatni kell.”
[19]	Az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdése alkotmányos szinten biztosít jogot az alaptalan előzetes letartóztatással összefüggő kártalanításra: “Akinek szabadságát alaptalanul vagy törvénysértően korlátozták, kárának megtérítésére jogosult.” (A korábbi Alkotmány 55. §-a is lényegét tekintve ugyanezt a szabályt tartalmazta.)
[20]	A Be. 583. § (5) bekezdésében foglalt tájékoztatási szabály az Abh.-ra figyelemmel az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdése által biztosított jog érvényesítésének Alaptörvényből eredő garanciájaként minősül.
[21]	A Be. 64. § (4) bekezdése szerint nem számít a határidő elmulasztásának, ha a beadványt a határidő utolsó napján postára adták.
[22]	Az iratokból nem derül ki, hogy a jelen alkotmányjogi panasz tárgyát képező kártalanítás iránti per alapjául szolgáló büntetőeljárásban a felmentő ítéletet meghozó Fővárosi Bíróság az ítéletben tájékoztatást adott-e az igényérvényesítési határidőről. A panaszos a Be. 64. § (4) bekezdésére figyelemmel a határidő utolsó napján postára adta a keresetlevelet. A kártalanítási perben első fokon eljáró Pesti Központi Kerületi Bíróság megszüntette a pert, arra hivatkozással, hogy a Be. 583. § (1) bekezdés szerinti határidő az egységes bírósági gyakorlat szerint anyagi jogi határidő, tehát a határidő utolsó napjáig meg is kellett volna érkeznie a keresetlevélnek a bírósághoz. A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság végzését helyben hagyta, végzésében külön kifejtve azt is, hogy “a Be. 583. § (5) bekezdésében foglalt tájékoztatás elmaradásának erre vonatkozó kifejezett jogszabályi rendelkezés hiányában semmilyen jogkövetkezménye nincs, különösen az nem, hogy a határidő elmulasztása miatti jogvesztés ne állna be”.
[23]	Ha a Be. 583. § (5) bekezdése szerinti tájékoztatás nem történt meg, akkor a Fővárosi Bíróság ezzel a mulasztással alkotmányos garanciát jelentő törvényi szabályt sértett. A tájékoztatás hiányában az indítványozó a Be. 64. §-a alapján értelmezte a rá vonatkozó határidőt; a Pesti Központi Kerületi Bíróság pedig ettől eltérő határidő-értelmezés alapján megszüntette a pert, ami meghiúsította egy, az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdése által kifejezetten biztosított jog érvényesítését.
[24]	Mindezek alapján álláspontom szerint az alkotmányjogi panasz indokolása alkalmas arra, hogy meghatározható legyen Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdésével való ellentét mibenléte [Abtv. 52. § (1) bekezdés e) pont], továbbá kimutatható a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség is [Abtv. 29. §].
[25]	Az indítványt tehát az Alkotmánybíróságnak érdemben el lehetett és el kellett volna bírálnia.
[26]	A különvéleményhez csatlakozom:
. 01/30/2013
. 3104/2013. (V. 17.)
. 05/07/2013

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
K I V O N A T. 27. cikk - PDF
Download "K I V O N A T. 27. cikk"
1 AZ ÜLNÖKI TEVÉKENYSÉGHEZ KAPCSOLÓDÓ FŐBB JOGSZABÁLYOK I. Magyarország Alaptörvénye K I V O N A T 27. cikk (1) A bíróság - ha törvény másképpen nem rendelkezik - tanácsban ítélkezik. (2) Törvény által meghatározott ügyekben és módon nem hivatásos bírák is részt vesznek az ítélkezésben. (3) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró járhat el. Törvény által meghatározott ügyekben, egyesbíró hatáskörében bírósági titkár is eljárhat, akire e tevékenysége során alkalmazni kell a 26. cikk (1) bekezdését. Az Alaptörvény az ítélkezési tevékenységet főszabályként testületi formához (tanácshoz) köti, lehetőséget biztosítva ugyanakkor arra, hogy a törvényalkotó belátása szerint egyes ügyekben egyesbíró is eljárhasson. Lehetőséget ad arra, hogy a hivatásos bírák mellett nem hivatásos bírák is részt vegyenek az ítélkezésben, ez a jogi megfontolásokon túli mérlegelési szempontok becsatornázását biztosíthatja. Utóbbi korlátja, hogy a tanács elnöke csak hivatásos bíró lehet. Törvény által meghatározott ügyekben lehetővé teszi, hogy egyesbírói hatáskörben bírósági titkár is eljárjon, rá e tevékenysége során a bírói függetlenség alkotmányos biztosítékait alkalmazni kell. (4) 1 1. A társasbíráskodás elve Az Alaptörvény az eddigiekhez hasonlóan megőrzi a társasbíráskodás és a néprészvétel elvét, amelynek alapján a bíró a tevékenységét testületként gyakorolja, amely egyben az igazságszolgáltatás demokratizmusát testesíti meg. A törvényben meghatározott kivételeket az eljárási törvények határozzák meg, azonban a jelenlegi rendszerben az ügyek jelentős részében egy hivatásos bíró dönt. 2. Az ülnökrendszer Szintén korábban is érvényesülő szabály volt a laikus bírák részvétele, amely az ülnökrendszer fenntartását jelenti a Bszi. rendelkezései szerint. Az ülnökökkel kapcsolatos szabályokat a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló törvény szabályozza. Ülnök büntetlen előéletű, cselekvőképes magyar állampolgár lehet, aki megbízatását választással nyeri el. Az ülnök alsó korhatára 30. életév, míg a felső korhatára a 70. életév betöltése. Ülnököt a bíróság illetékességi területén működő helyi önkormányzatok és társadalmi szervezetek jelölhetnek, de a pártok nem és a bíróság székhelye szerinti helyi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a megyei képviselő-testület választja meg. Az ülnök megbízatása 4 évre szól, tevékenységéért javadalmazás illeti meg. 3. A bírósági titkárok tevékenysége Új szabályként nyer alkotmányos rendezést a bírósági titkárok tevékenysége. A bírósági titkárok tevékenységével már korábbi döntéseiben foglalkozott az Alkotmánybíróság. Ennek kapcsán megállapította, hogy a bírósági titkárok döntéshozatali jogokkal történő felruházására elsősorban az ítélkező bírák tehermentesítése érdekében volt szükség. Mindez azonban nem jelenti azt, hogy a bírósági titkárok ezáltal érdemi ítélkezési tevékenységet is kifejtetnének. Az alkotmányos testület értelmezésében az ítélkező tevékenység alapvetően az ügynek vagy az ügyhöz szorosan kapcsolódó érdemi kérdésnek a jogerős eldöntését jelenti akként, hogy a bíróság a meghozott határozatához maga is kötve van. Azon döntések, amelyek nem rendelkeznek ezekkel az attribútumokkal, tehát az adott ügyet nem jogerősen és véglegesen eldöntő döntések, valamint a bíróság által megváltoztatható döntések nem tartoznak ebbe a körbe. Ezen döntéseket bírósági titkárok is meghozhatják. [1/2008. (I. 11.) AB határozat] A bírósági titkárok által elbírálandó ügyeket és az azokra vonatkozó szabályrendszert az eljárási törvények tartalmazzák. 4. Eltérő illetékességű bíróságok kijelölése Az Alaptörvény 27. cikk (4) bekezdésében szereplő szabályt a negyedik Alaptörvény-módosítás illesztette az Alaptörvénybe. A szabályokat korábban az Alaptörvény átmeneti rendelkezései 11. cikk (3) bekezdése tartalmazta a bíróságok leterheltségével és az ügyhátralék feldolgozásával összefüggésben. A rendelkezés szerint addig a 1 Hatályon kívül helyezte: Magyarország Alaptörvényének ötödik módosítása 7. cikk (1). Hatálytalan: X. 1-től.
2 bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése érdekében az Országos Bírósági Hivatal elnöke bármely ügy tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, de azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki. A szabályozás alkotmányos indoka az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése. A részletes szabályokat augusztusáig a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény tartalmazza, amely a döntési jogkört az OBH elnökéhez telepíti. Az OBH elnöke az ítélőtábla vagy a törvényszék elnöke, továbbá a legfőbb ügyész indítványa alapján járhat el. Döntése előtt megvizsgálja, hogy az ügyforgalmi, személyzeti és egyéb adatokra, valamint a kijelöléssel érintett ügy sajátosságaira tekintettel az indítvány megalapozott-e, továbbá, hogy mely bíróság jelölhető ki az eljárásra. II. A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény K I V O N A T XIV. FEJEZET AZ ÜLNÖK JOGÁLLÁSA ÉS JAVADALMAZÁSA 77. Az ülnök jogállása és választása 212. (1) 2 Ülnöknek az a 30. évét betöltött magyar állampolgár választható meg, aki nem áll a cselekvőképességet érintő gondnokság vagy támogatott döntéshozatal hatálya alatt, továbbá büntetlen előéletű és nem áll közügyektől eltiltás hatálya alatt sem. (2) A katonai büntetőeljárásban eljáró katonai tanácsok ülnökeinek (a továbbiakban: katonai ülnök) megválasztásához az (1) bekezdésben meghatározott feltételeken túl az is szükséges, hogy a jelölt a Magyar Honvédségnél, illetve rendvédelmi szervnél hivatásos szolgálati viszonyban álljon. (3) Az ülnök nem lehet tagja pártnak, és politikai tevékenységet nem folytathat (1) 3 Az ülnököket a bíróság illetékességi területén lakóhellyel rendelkező nagykorú magyar állampolgárok, a bíróság illetékességi területén működő helyi önkormányzatok és az egyesületek - kivéve a pártokat - jelölik. (2) A fiatalkorúak büntető ügyeiben eljáró bíróság pedagógus ülnökeit a bíróság illetékességi területén működő alapfokú és középfokú nevelési-oktatási intézmények tantestületei jelölik. (3) A katonai ülnököket a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek illetékes parancsnokai - az ott működő érdek-képviseleti szervek javaslataira is figyelemmel - jelölik. (4) A közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit elsősorban a munkavállalók és munkaadók érdek-képviseleti szervei jelölik (1) 4 A jelölt a jelölés elfogadásáról írásban nyilatkozik. A nyilatkozat a jelölt nevét, születési helyét és idejét, anyja nevét, lakóhelyét, iskolai végzettségét, szakképzettségét, foglalkozását, munkahelye nevét és címét, egy hónapra járó távolléti díja összegét, valamint az aláírását tartalmazza. (2) 5 A jelölt a jelölés elfogadását követően haladéktalanul, az ülnökké történő megválasztására jogosult képviselő-testület részére hatósági erkölcsi bizonyítvánnyal igazolja büntetlen előéletét. 2 Megállapította: évi CCLII. törvény 127. (15). Hatályos: III. 15-től. 3 Módosította: évi CXXXI. törvény 18. b). 4 Módosította: évi LXXXVI. törvény 79. (17) d). 5 Módosította: évi CCXLIII. törvény 12. (25) a).
3 (3) Ha a jelölt a (2) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségét elmulasztja, ülnökké megválasztani nem lehet. (4) Az ülnök megválasztására jogosult képviselő-testület a (2) bekezdésben meghatározott személyes adatokat a jelölt ülnökké történő megválasztásáról meghozott döntésig kezeli. (5) Egy jelölt kizárólag egy bírósághoz választható meg ülnökké (1) A járásbíróság ülnökeit a bíróság székhelye szerint illetékes helyi önkormányzat, illetve települési nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete, a törvényszék, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit a megyei, illetve megyei városi képviselő-testület és a területi nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. A Budapest területén működő járásbíróságok ülnökeit a bíróság illetékességi területe szerinti helyi önkormányzatok és települési nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. Olyan járásbíróság esetén, amelynek székhelye nem az illetékességi területén helyezkedik el, az ülnököket az illetékességi terület szerinti megyei képviselő-testület és a területi nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. (2) A katonai ülnököket a rendfokozatuknak megfelelő állománygyűlésen választják meg (1) Az ülnökök megbízatása - a 217. (2) bekezdésben foglalt kivétellel - 4 évre szól. (2) Az ülnökök választását a köztársasági elnök tűzi ki. (3) Az OBH elnöke megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ (1) A korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökválasztástól számított 30 nap elteltével jár le. (2) Ha az ülnökök megválasztására a köztársasági elnök által ülnökválasztásra kitűzött időpontban nem kerül sor, a korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökök megválasztásától számított 30 nap elteltével jár le. (3) Ha a járásbírósági ülnökök választása eredményeként olyan kevés számú ülnök megválasztására került sor, ami a bíróság működését veszélyezteti, az ülnöki feladatokat a törvényszék elnöke által meghatározott rendben azon törvényszékhez megválasztott ülnökök is elláthatják, amelynek illetékességi területéhez az érintett járásbíróság tartozik. (4) Ha a megválasztott ülnökök száma nem éri el az OBH elnöke által megállapított létszámot, az OBH elnöke kezdeményezheti a köztársasági elnöknél a soron kívüli ülnökválasztás kiírását (1) A megválasztott ülnök tisztsége gyakorlásának megkezdése előtt bírói esküt tesz. (2) Az ülnököt előre megállapított rendben a bíróság elnöke hívja be, és osztja be az ítélkező tanácsokba. (3) A bíróság elnöke a bírósághoz megválasztott valamennyi ülnök részére évenként legalább egyszer, egyébként akkor, ha ezt az időszerű feladatok megkívánják, értekezletet tart (ülnöki értekezlet) (1) A bíróság elnöke az ülnököt, annak megbízatása időtartama alatt írásban, a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetésével felhívhatja büntetlen előéletének - a felhívás közlésétől számított 15 munkanapon belüli - igazolására. (2) 6 Ha az (1) bekezdésben meghatározott felhívásra az ülnök büntetlen előéletét igazolja, a bíróság az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági erkölcsi bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat az ülnök részére megtéríti. (3) Ha az ülnök az (1) bekezdésben foglalt felhívásnak nem tesz eleget, a bíróság elnöke az ülnököt ismételten felhívja büntetlen előéletének igazolására, egyben tájékoztatja az igazolás elmulasztásának jogkövetkezményeiről. (4) Ha 6 Módosította: évi CCXLIII. törvény 12. (25) n).
4 a) az ülnök a (3) bekezdésben meghatározott ismételt felhívás kézhezvételételétől számított 15 munkanapon belül igazolási kötelezettségének nem tesz eleget, és nem bizonyítja, hogy a kötelezettség elmulasztása rajta kívül álló ok következménye vagy b) 7 a bíróság elnöke az ülnök büntetett előéletének tényét az igazolás céljából a bűnügyi nyilvántartó szerv által kiállított hatósági erkölcsi bizonyítvány tartalma alapján megállapítja, a bíróság elnöke az ülnököt megválasztó képviselő-testületnél kezdeményezi az ülnök megbízatásának megszüntetését, és ezzel egyidejűleg a megbízatás megszüntetése kezdeményezésének tényét az ülnökkel közli. (5) A (4) bekezdésben meghatározott közlés napjától az ülnök az ítélkezési tevékenységét nem gyakorolhatja. (6) Az (1)-(3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a bíróság elnöke és az ülnököt megválasztó képviselő-testület az ülnöki megbízatás megszűnéséig kezeli. 78. Az ülnök megbízatásának megszűnése 220. (1) Az ülnök megbízatása megszűnik: a) az ülnök halálával, b) a megbízatásának lejártával, c) ha a 212. (1) bekezdésében foglalt feltételek valamelyike már nem áll fenn, d) a 70. év betöltésével, e) lemondással, f) ha a 219. (4) bekezdésében meghatározott esetben az ülnököt megválasztó képviselőtestület az ülnököt visszahívja. (2) A katonai ülnök megbízatása - a nyugállományba helyezést kivéve - akkor is megszűnik, ha a szolgálati viszonya megszűnt. (3) Az ülnök a képviselő-testülethez intézett írásbeli nyilatkozatával lemondhat megbízatásáról. (4) A lemondó nyilatkozat érvényességéhez a képviselő-testület elfogadó nyilatkozata nem szükséges. (5) A lemondásról a képviselő-testület az illetékes bíróság elnökét haladéktalanul értesíti, a lemondás bejelentésének napjától az ülnök az ítélkezési tevékenységét nem gyakorolhatja. (6) Az (1) bekezdés c), d) és f) pontjában írt esetben az ülnöki megbízatás megszűnését a képviselő-testület határozattal állapítja meg, és erről az illetékes bíróság elnökét haladéktalanul értesíti. 79. Az ülnök javadalmazása 221. (1) 8 A munkaviszonyban, kormánytisztviselői, közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, a fegyveres szerveknél és a Magyar Honvédségnél szolgálati viszonyban, vagy foglalkoztatásra irányuló más jogviszonyban (szövetkezetnél munkaviszony jellegű jogviszonyban stb.) álló ülnököt ülnöki működésének időtartamára a távolléti díja illeti meg. (2) Ha valamely jogszabályban biztosított juttatáshoz való jogosultság, illetve annak mértéke meghatározott munkateljesítménytől vagy a munkában eltöltött napok számától függ, az ülnöki működés időtartamát munkában töltött időként kell számításba venni. (3) Az (1) bekezdésben meghatározott jogviszonyokban nem álló, vagy az ülnöki működése idejére munkabérben (díjazásban) nem részesülő ülnököt tiszteletdíj illeti meg. A tiszteletdíj mértéke az ülnök működésének minden napjára a bírói illetményalap egy munkanapra eső összegének a 25 százaléka. (4) Ha a távolléti díj az (1) bekezdés szerinti esetben nem éri el a (3) bekezdésben meghatározott tiszteletdíj arányos részét, azt a tiszteletdíj összegéig ki kell egészíteni. 7 Módosította: évi CCXLIII. törvény 12. (25) n). 8 Módosította: évi CCLII. törvény 127. (17).
5 (5) Az ülnök a hivatalos kiküldetésével járó költségeket a bírákra irányadó rendelkezések megfelelő alkalmazásával számolhatja el. Az OBH elnöke megállapítja, hogy a választó szerv melyik bírósághoz hány ülnököt választ. Az ülnökök választását a köztársasági elnök tűzi ki. A járásbíróság ülnökeit a bíróság székhelye szerint illetékes települési, illetőleg települési kisebbségi önkormányzat képviselő-testülete, a törvényszék, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróság ülnökeit a megyei, megyei városi képviselő-testület és a területi kisebbségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. A Budapest területén működő járásbíróságok ülnökeit a bíróság illetékességi területe szerinti települési önkormányzatok és a települési kisebbségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. A fentiek alól kivételt képez a Budakörnyéki Bíróság, amelynek elnevezését a törvény körülírással váltja ki: olyan járásbíróság esetén, amelynek székhelye nem az illetékességi területén helyezkedik el, az ülnököket az illetékességi terület szerinti megyei közgyűlés és megyei kisebbségi önkormányzatok képviselő-testületei választják meg. Az ülnökök megbízatása 4 évre szól. Az ülnöki rendszer működésének folyamatosságát a törvény oly módon biztosítja, hogy a korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökválasztástól számított 30 nap elteltével jár le. Ha az ülnökök megválasztására a köztársasági elnök által ülnökválasztásra kitűzött időpontban nem kerül sor, a korábban megválasztott ülnökök megbízatása az új ülnökök megválasztásától számított 30 nap elteltével jár le. A gyakorlati tapasztalatok alapján számolni kell azzal az eshetőséggel, hogy az ülnökválasztás eredményeként csak annyi ülnök megválasztására kerül sor, amennyi nem képes az ülnökökkel eljáró bírósági tanácsok megfelelő működését biztosítani. A törvény ezt azzal oldja meg, hogy ha a járásbírósági ülnökök választása eredményeként olyan kevés számú ülnök megválasztására került sor, ami a bíróság működését veszélyezteti, az ülnöki feladatokat a törvényszék elnöke által meghatározott rendben azon törvényszékhez megválasztott ülnökök is elláthatják, amelynek illetékességi területéhez az érintett járásbíróság tartozik. Ezen túlmenően a törvény tartalmilag megőrzi a Bjt. kisegítő szabályát is: ha a megválasztott ülnökök száma nem éri el az OBH elnöke által megállapított létszámot, az OBH elnöke kezdeményezheti a köztársasági elnöknél a soron kívüli ülnökválasztás kiírását. A munkaviszonyban, közszolgálati vagy közalkalmazotti jogviszonyban, szolgálati viszonyban és szövetkezetnél munkaviszony jellegű jogviszonyban álló ülnököt ülnöki működésének időtartamára a távolléti díja illeti meg. Az említett jogviszonyokban nem álló, vagy az ülnöki működése idejére munkabérben nem részesülő ülnököt tiszteletdíj illeti meg. A tiszteletdíj mértéke az ülnök működésének minden napjára a bírói illetményalap egy munkanapra eső összegének a 25 százaléka. (6) 9 Az ülnök részére az e törvény, valamint más jogszabály alapján őt megillető javadalmazás és egyéb pénzbeli juttatás kifizetése az általa meghatározott fizetési számlára történő átutalással, fizetési számla hiányában pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján történik. Az ülnök részére a fizetési számlához kapcsolódóan legfeljebb havonta a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott mértékű bankszámlahozzájárulás adható. III. A köztársasági elnök 98/2015. (II. 11.) KE határozata a bírósági ülnökök megválasztása időpontjának kitűzéséről A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló évi CLXII. törvény 216. (2) bekezdése alapján - az Országos Bírósági Hivatal elnökének javaslatára - a törvényszékek, a járásbíróságok, valamint a közigazgatási és munkaügyi bíróságok ülnökeinek megválasztását a március 7. napja és április 30. napja közé eső időtartamra tűzöm ki. 9 Beiktatta: évi CCXLIII. törvény 12. (23). Hatályos: I. 1-től.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


19/A. §4 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a gyermek születése esetén az apát megillető pótszabadság igénybevételére, valamint a pótszabadsággal összefüggő költségek megtérítésére vonatkozó szabályokat.5
22. §8
23. §9
25. §11
26. § (1)–(18)12
(24)–(28)18
27. §19
28. §20
32. §24
33. §25
34. §26
35. § (1)–(5)27
38. §31
39. §32
41. §34
42. §35
43. § (1)–(16)36
(17)37
(18)–(20)38
(21)39
b)–c)42
44. §44
46. §46
47. §47
48. §48
49. §49
50. §50
51. §51
52. §52
53. §53
54. §54
55. §55
56. §56
57. § (1)–(2)57
58. §60
59. §61
62. §64
63. §65
64. §66
65. §67
66. §68
67. §69
68. § (1)70
(3)–(20)72
69–70. §73
71. §74
72. §75
73. §76
74. § (1)–(6)77
(8)–(9)79
75. §80
76. §81
77. §82
78. §83
79. § (1)–(3)84
(5)–(13)86
(14)87
(15)–(17)88
(18)89
80. § (1)–(8)91
(9)92
(10)–(17)93
(18)94
(19)–(23)95
(24)96
81. §97
82. §98
83. § (1)–(8)99
(9)100
(10)–(16)101
(17)102
(18)–(19)103
84. §104
85. §105
86. §106
90. § (1)107
(2)–(4)108
1–3. melléklet a 2012. évi LXXXVI. törvényhez109
4 A 19/A. §-t a 2012: CCXVI. törvény 18. § (1) bekezdése iktatta be.
5 Lásd a 420/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
6 A 20. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
8 A 22. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
9 A 23. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
11 A 25. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
12 A 26. § (1)–(18) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
13 A 26. § (19) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
14 A 26. § (20) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
15 A 26. § (21) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
16 A 26. § (22) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
17 A 26. § (23) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
18 A 26. § (24)–(28) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
19 A 27. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
20 A 28. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
23 A 31. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
24 A 32. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
25 A 33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
26 A 34. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
27 A 35. § (1)–(5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
28 A 35. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
31 A 38. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 39. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 40. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 41. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
35 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
36 A 43. § (1)–(16) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
37 A 43. § (17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
38 A 43. § (18)–(20) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
39 A 43. § (21) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
40 A 43. § (22) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
41 A 43. § (22) bekezdés a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
42 A 43. § (22) bekezdés b)–c) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
43 A 43. § (22) bekezdés d) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
44 A 44. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
46 A 46. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
47 A 47. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
48 A 48. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
49 A 49. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
50 Az 50. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
51 Az 51. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
52 Az 52. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 Az 53. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 Az 54. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 Az 55. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 Az 56. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 Az 57. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 Az 57. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 Az 57. § (4)–(5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 Az 58. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 Az 59. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 60. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 A 62. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 A 63. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 A 64. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
67 A 65. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
68 A 66. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 A 67. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
70 A 68. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
71 A 68. § (2) bekezdése a 87. § (4) bekezdése alapján 2015. január 1-jén lép hatályba.
72 A 68. § (3)–(20) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
73 A 69–70. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
74 A 71. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
75 A 72. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
76 A 73. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
77 A 74. § (1)–(6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
78 A 74. § (7) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
79 A 74. § (8)–(9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
80 A 75. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
81 A 76. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
82 A 77. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
83 A 78. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
84 A 79. § (1)–(3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
85 A 79. § (4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
86 A 79. § (5)–(13) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
87 A 79. § (14) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
88 A 79. § (15)–(17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
89 A 79. § (18) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
90 A 79. § (19) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
91 A 80. § (1)–(8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
92 A 80. § (9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
93 A 80. § (10)–(17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
94 A 80. § (18) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
95 A 80. § (19)–(23) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
96 A 80. § (24) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
97 A 81. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
98 A 82. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
99 A 83. § (1)–(8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
100 A 83. § (9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 A 83. § (10)–(16) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
102 A 83. § (17) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
103 A 83. § (18)–(19) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
104 A 84. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
105 A 85. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
106 A 86. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
107 A 90. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
108 A 90. § (2)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
109 Az 1–3. melléklet a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Igazoláslista. A egyetemi tanév 2. félévi általános szociális helyzetfelméréshez elfogadható igazolások listája - PDF
Igazoláslista. A egyetemi tanév 2. félévi általános szociális helyzetfelméréshez elfogadható igazolások listája
Download "Igazoláslista. A 2014-2015. egyetemi tanév 2. félévi általános szociális helyzetfelméréshez elfogadható igazolások listája"
Ildikó Nóra Dobosné
1 Igazoláslista A egyetemi tanév 2. félévi általános szociális helyzetfelméréshez elfogadható igazolások listája I. ÁLTALÁNOS TÁJÉKOZTATÓ AZ IGAZOLÁSOKRÓL 1. Dokumentumok szkennelése Felhívjuk a figyelmet, hogy a dokumentumok eredeti példányát fekete-fehérben és / vagy színesben (nem szürkeskálában, stb.) kell szkennelni, és azt követően JPEG (kép) formátumban vagy PDF (hordozható dokumentum) formátumban és (idézőjelek nélkül).jpg vagy.pdf kiterjesztéssel ellátva (például: munkáltatói.jpg) kell feltölteni. A pályázat elbírálója nem köteles más formátumban feltöltött dokumentumot elfogadni (beleértve a tömörített formában feltöltött fájlokat). A hallgatónak a szkennelt dokumentumok eredeti példányával rendelkeznie kell, amelyet a hallgató az érintett félév során bármikor a rendszeres szociális ösztöndíj elbírálásában / ellenőrzésében részt vevő kérésére köteles eredeti példányban bemutatni és rendelkezésre bocsátani. 2. Külföldön vagy nem magyar nyelven kiállított dokumentumok Felhívjuk a figyelmet, hogy a dokumentumokat magyar nyelven kiállított szöveggel kell mellékelni. Külföldön vagy nem magyar nyelven kiállított dokumentumok esetében a dokumentumon túlmenően az SZTE EHÖK Külügyi Bizottság (vagy fordítóiroda) által elkészített vagy véleményezett magyar nyelvű fordítást is mellékelni kell. Külföldön kiállított vagy nem magyar Forintban (HUF) kifejezett jövedelmet feltüntető igazolás esetén a hallgató az egyéb közlendők mezőben köteles az igazoláson feltüntetett valutának a pályázat benyújtása napján érvényes, MNB szerinti középértékét rögzíteni. 1
2 II. AZ ELFOGADHATÓ IGAZOLÁSOK LISTÁJA 1. Lakcím igazolás: Minden, pályázatban feltüntetett személyre nézve kötelező lakcímkártya (lakcímet igazoló hatósági igazolvány) vagy az önkormányzat által kiállított igazolás az egy lakcímen élőkről. Külföldi lakcím esetében a Magyarországon ismert lakcímkártya helyett a polgárok lakcím adatait tartalmazó nyilvántartást vezető hatóság (szerv) által kiállított, az eltartó vagy az eltartott lakcímét egyértelműen megjelölő igazolás, és annak az SZTE EHÖK Külügyi Bizottság (vagy fordítóiroda) által elkészített vagy véleményezett magyar nyelvű fordítása szükséges. 2. A jövedelemhez nem számított juttatások, kizárólag tájékoztató jelleggel Az adatok második blokkjában feltüntetett adatok (Diákhitel, stb.) tartalmának a pontszámító algoritmus szempontjából nincs jelentősége, kizárólag tájékoztatásul szolgálnak a mérlegelésen alapuló (szubjektív) pontok megállapítása során az elbíráló részére. Ezen adatokat nem szükséges igazolni. GYES, GYED, családi pótlék, ápolási díj és hasonló jellegű juttatásokat annál az eltartónál vagy eltartottnál kell megjelölni, aki az érintett juttatás jogosultja, azaz akinek a részére ténylegesen a GYES, GYED, ápolási díj kifizetése történik. Ennek megfelelően például egy édesanya a gyermeke alapján lehet jogosult családi pótlékra, de mivel a kifizetés ténylegesen az édesanya részére történik, ezért a családi pótlék összegét nem ebben a blokkban, nem a hallgató adatai között, hanem az eltartó édesanyára vonatkozó blokkban kell megjelölni. Amennyiben az eltartó ezen túlmenően egyéb jövedelemmel (munkabér, stb.) is rendelkezik, akkor a GYES, GYED, családi pótlék, ápolási díj és hasonló jellegű juttatások jelen blokkban (és a nem megfelelő helyen, azaz nem az eltartónál / eltartottnál) történő megjelölése önmagában nem elutasítási ok. 3. Előnyben részesítés Az előnyben részesítés feltételei, a megfelelő kategória megjelölése: A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 16. (2)-(3) bekezdése alapján amennyiben megállapítható, hogy a hallgató meghatározott ún. előnyben részesítési kategória 2
3 feltételeinek megfelel, valamint a pályázati kérelmére nézve a hatályos pontrendszer alapján megállapított pontszáma a ponthatárral megegyező vagy azt meghaladja ( elérte a ponthatárt ), akkor a hallgató rendszeres szociális ösztöndíja az éves hallgatói normatíva 20%-a vagy 10%-a. A Magyar Köztársaság évi költségvetéséről szóló évi CXXX. törvény 15. (1) bekezdése alapján az egy főre megállapított hallgatói normatíva mértéke január 1-jétől Ft/év, azaz az előnyben részesített hallgatók esetében a támogatás mértéke hozzávetőlegesen Ft vagy Ft. (Az összeg a későbbiekben a jogszabályok mindenkori változásával, különösen a évi költségvetésről szóló törvény hatályba lépése alapján változhat.)...(2)38 A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 20%-a, amennyiben a hallgató szociális helyzete alapján rendszeres szociális ösztöndíjra jogosult e rendelet 21. -ában foglaltakat figyelembe véve és a) fogyatékossággal élő vagy egészségi állapota miatt rászorult, vagy b) halmozottan hátrányos helyzetű, vagy c) családfenntartó, vagy d) nagycsaládos, vagy e) árva. (3)39 A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató szociális helyzete alapján rendszeres szociális ösztöndíjra jogosult e rendelet 21. -ában foglaltakat figyelembe véve és a) hátrányos helyzetű, vagy b) gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg, vagy c) félárva. Az űrlapon a hallgatóra érvényes előnyben részesítési kategóriákat lehetőség van jelölni, azok elfogadása azonban csak az alább részletezett (kategóriának megfelelő) igazolások feltöltése mellett lehetséges. (Amennyiben a hallgató a felsorolt előnyben részesítési kategóriák közül egyik kategória feltételeinek sem felel meg, természetesen a Nem gombot kell megjelölni az Előnyben részesítési követelményeknek megfelelek adatmezőnél.) Természetesen nem kizárt, hogy ugyanazon hallgató egyidejűleg akár több előnyben részesítési kategória feltételeinek megfeleljen. Ebben az esetben elegendő a magasabb térítési kategóriába eső előnyben részesítési kategóriát jelölni és igazolni. 3
4 3.1. fogyatékossággal élő vagy egészségi állapota miatt rászorult hallgató A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) d) pontja alapján d) fogyatékossággal élő vagy egészségi állapota miatt rászorult hallgató: az a hallgató, aki da) fogyatékossága miatt állandó vagy fokozott felügyeletre, gondozásra szorul, illetve aki fogyatékossága miatt rendszeresen személyi és/vagy technikai segítségnyújtásra és/vagy szolgáltatásra szorul, vagy db) munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette és ez az állapot egy éve tart vagy előreláthatólag még legalább egy évig fennáll; A szükséges igazolás: amennyiben a jelentkező fogyatékossága már a közoktatási tanulmányai során is fennállt, és erre tekintettel tanulmányai és az érettségi vizsga során kedvezményben részesült, a közoktatásról szóló évi LXXIX. törvényben meghatározott szakértői és rehabilitációs bizottság, amennyiben a fogyatékosságot később állapították meg, az Országos Rehabilitációs és Szociális Szakértői Intézet által kiállított szakvélemény; vagy (egészségi állapota miatt rászorult hallgató esetében) szakorvos által kiállított olyan szakvélemény, amelyen szöveg- és szám szerinti megjelöléssel feltüntetésre került, hogy a tartós munkaképesség csökkenése legalább 67% mértékű halmozottan hátrányos helyzetű hallgató évi XXXI. törvény 67/A 1. és 2. pontja alapján Halmozottan hátrányos helyzetű: a) az a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult gyermek és nagykorúvá vált gyermek, aki esetében az (1) bekezdés a)-c) pontjaiban: a) a szülő vagy a családbafogadó gyám alacsony iskolai végzettsége, ha a gyermeket együtt nevelő mindkét szülőről, a gyermeket egyedül nevelő szülőről vagy a családbafogadó gyámról - önkéntes nyilatkozata alapján - megállapítható, hogy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésekor legfeljebb alapfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, b) a szülő vagy a családbafogadó gyám alacsony foglalkoztatottsága, ha a gyermeket nevelő szülők bármelyikéről vagy a családbafogadó gyámról megállapítható, hogy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésekor az Szt a szerinti aktív korúak ellátására jogosult vagy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésének i dőpontját megelőző 16 hónapon belül legalább 12 hónapig álláskeresőként nyilvántartott személy, c) a gyermek elégtelen lakókörnyezete, illetve lakáskörülményei, ha megállapítható, hogy a gyermek a településre vonatkozó integrált településfejlesztési stratégiában szegregátumnak nyilvánított lakókörnyezetben vagy félkomfortos, komfort nélküli vagy szükséglakásban, illetve olyan lakáskörülmények között él, ahol korlátozottan biztosítottak az egészséges fejlődéséhez szükséges feltételek.) meghatározott körülmények közül legalább kettő fennáll, b) a nevelésbe vett gyermek, 4
5 c) az utógondozói ellátásban részesülő és tanulói vagy hallgatói jogviszonyban álló fiatal felnőtt. Vizsgálandó, hogy kétséget kizáróan megállapítható-e, hogy a hallgató halmozottan hátrányos helyzetű. Nem vitatható a hátrányos helyzet fennállása az alábbi igazolások esetében: a) jegyzői igazolás, amelyben kifejezetten szerepel, hogy a hallgató halmozottan hátrányos helyzetű; b) jegyzői igazolás a jegyzői védelembe vételről vagy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény folyósításáról, és az alábbi igazolások közül legalább kettő: a fiatal felnőttet együtt nevelő mindkét szülő, a gyermeket egyedül nevelő szülő vagy családba-fogadó gyám önkéntes nyilatkozata legfeljebb alapfokú iskolai végzettségről Munkaügyi Központ igazolása a fiatal felnőttet nevelő szülő, a gyermeket egyedül nevelő szülő vagy családba-fogadó gyám álláskeresőként történő nyilvántartásáról a fiatal felnőtt elégtelen lakókörnyezetét alátámasztó környezettanulmány, c) igazolás nevelésbe vett fiatal felnőttről vagy d) igazolás utógondozói ellátásban részesülő fiatal felnőttről e) bármilyen olyan szeptember 1. (1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról módosításának hatálybalépése) után kelt, az eljárásra jogosult szerv (pl. Oktatási Hivatal) által kiállított dokumentum (pl. felvételi határozat), amelyben hitelt érdemlő módon fel van tüntetve, hogy ezen körülményt a felsőoktatási felvételi jelentkezéskor elfogadták és többletpontszámként értékelték családfenntartó hallgató A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) e) pontja alapján e) családfenntartó: az a hallgató, ea) akinek legalább egy gyermeke van, eb) aki a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló évi III. törvény alapján ápolási díjra jogosult A szükséges igazolás: 5
6 a) a hallgató saját gyermeke születési anyakönyvi kivonata, vagy helyi önkormányzati igazolás a gyermek meglétéről; vagy b) helyi önkormányzati vagy a lakóhely szerint illetékes járási hivatal igazolása az ápolási díjról nagycsaládos hallgató A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) f) pontja alapján f) nagycsaládos: az a hallgató, akinek fa) legalább két eltartott testvére vagy három gyermeke van, vagy fb) eltartóin (eltartóján) kívül legalább két vele egy háztartásban élő személyre igaz, hogy havi jövedelme nem éri el a minimálbér összegét, vagy fc) legalább két kiskorú gyermeknek a gyámja; A szükséges igazolás: a) ha a hallgatónak legalább két eltartott testvére vagy három gyermeke van, akkor a szükséges igazolásokat az eltartottakra vonatkozó blokkban, az ott részletezettek szerint kell mellékelni; b) ha a hallgató eltartóin (eltartóján) kívül legalább két vele egy háztartásban élő személyre igaz, hogy havi jövedelme nem éri el a minimálbér összegét, akkor a szükséges igazolásokat az eltartókra és az eltartottakra vonatkozó blokkokban, az ott részletezettek szerint kell mellékelni; c) ha a hallgató legalább két kiskorú gyermeknek a gyámja, akkor a gyámhatóság által kiállított igazolás szükséges, amelyet az eltartottakra vonatkozó blokkban, a kiskorú gyermek adataihoz kell mellékelni árva hallgató A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) b) pontja alapján árva: az a 25 évnél fiatalabb hallgató, akinek mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt szülője elhunyt és nem fogadták örökbe (csak 25 évnél fiatalabb hallgató esetében lehet figyelembe venni). 6
7 A szükséges igazolás: - ha mindkettő szülő elhunyt: halotti anyakönyvi kivonatok, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonatok elvesztek, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ); - ha a hallgatóval egy háztartásban élt hajadon, nőtlen szülő hunyt el: halotti anyakönyvi kivonat, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ); - ha a hallgatóval egy háztartásban élt elvált / külön élt szülő hunyt el: halotti anyakönyvi kivonat, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ), valamint a bontópert (válást) követően a bíróság által meghozott határozat; vagy ha az eljárás még folyamatban volt, bármilyen irat, amelyből kiderül, hogy az eljárást megindították; vagy a különélés tényét tartalmazó, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott hallgatói nyilatkozat vagy a különélés tényét tartalmazó bármilyen harmadik szerv, hatóság által kiállított vagy általa átvett ( érkeztetett ) irat hátrányos helyzetű hallgató évi XXXI. törvény 67/A 1. pontja alapján hátrányos helyzetű az a rendszeres gyermekvédelmi kedvezményre jogosult gyermek és nagykorúvá vált gyermek, aki esetében az alábbi körülmények közül egy fennáll: a) a szülő vagy a családbafogadó gyám alacsony iskolai végzettsége, ha a gyermeket együtt nevelő mindkét szülőről, a gyermeket egyedül nevelő szülőről vagy a családbafogadó gyámról - önkéntes nyilatkozata alapján - megállapítható, hogy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésekor legfeljebb alapfokú iskolai végzettséggel rendelkezik, b) a szülő vagy a családbafogadó gyám alacsony foglalkoztatottsága, ha a gyermeket nevelő szülők bármelyikéről vagy a családbafogadó gyámról megállapítható, hogy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésekor az Szt a szerinti aktív korúak ellátására jogosult vagy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény igénylésének i dőpontját megelőző 16 hónapon belül legalább 12 hónapig álláskeresőként nyilvántartott személy, c) a gyermek elégtelen lakókörnyezete, illetve lakáskörülményei, ha megállapítható, hogy a gyermek a településre vonatkozó integrált településfejlesztési stratégiában szegregátumnak nyilvánított lakókörnyezetben vagy félkomfortos, komfort nélküli vagy szükséglakásban, illetve olyan lakáskörülmények között él, ahol korlátozottan biztosítottak az egészséges fejlődéséhez szükséges feltételek.) (Csak 25 évnél fiatalabb hallgató esetében lehet figyelembe venni.) Vizsgálandó, hogy kétséget kizáróan megállapítható-e, hogy a hallgató hátrányos helyzetű. Nem vitatható a hátrányos helyzet fennállása az alábbi igazolások esetében: a) jegyzői igazolás, amelyben kifejezetten szerepel, hogy a hallgató hátrányos helyzetű; 7
8 b) jegyzői igazolás a jegyzői védelembe vételről, vagy a rendszeres gyermekvédelmi kedvezmény folyósításáról, és az alábbi igazolások közül egy: a fiatal felnőttet együtt nevelő mindkét szülő, a gyermeket egyedül nevelő szülő vagy családba-fogadó gyám önkéntes nyilatkozata legfeljebb alapfokú iskolai végzettségről, Munkaügyi Központ igazolása a fiatal felnőttet nevelő szülő, a gyermeket egyedül nevelő szülő vagy családba-fogadó gyám álláskeresőként történő nyilvántartásáról, a fiatal felnőtt elégtelen lakókörnyezetét alátámasztó környezettanulmány c) bármilyen olyan szeptember 1. (1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról módosításának hatálybalépése) után kelt, az eljárásra jogosult szerv (pl. Oktatási Hivatal) által kiállított dokumentum (pl. felvételi határozat), amelyben hitelt érdemlő módon fel van tüntetve, hogy ezen körülményt a felsőoktatási felvételi jelentkezéskor elfogadták és többletpontszámként értékelték gyámsága nagykorúsága miatt szűnt meg A szükséges igazolás: a gyámhatóság által kiállított igazolás félárva hallgató A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) c) pontja alapján félárva: az a 25 évnél fiatalabb hallgató, akinek egy szülője elhunyt és nem fogadták örökbe (csak 25 évnél fiatalabb hallgató esetében lehet figyelembe venni). A szükséges igazolás: halotti anyakönyvi kivonat, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). (Természetesen a másik szülőt megfelelő módon igazolni kell.) 4. Egyéb körülmények 4.1. állami gondozott volt A szükséges igazolás: a gyámhatóság által kiállított igazolás árva és 25 évnél fiatalabb A felsőoktatásban részt vevő hallgatók juttatásairól és az általuk fizetendő egyes térítésekről szóló 51/2007. (III.26.) kormányrendelet 2. (1) b) pontja alapján árva: az a 25 évnél 8
9 fiatalabb hallgató, akinek mindkét szülője, illetve vele egy háztartásban élt hajadon, nőtlen, elvált vagy házastársától külön élt szülője elhunyt és nem fogadták örökbe. A szükséges igazolás: halotti anyakönyvi kivonatok, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonatok elvesztek, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). 5. Lakhely adatai: annak jelölése, hogy a hallgató hol tölti a pihenőidejét Szegedi / Hódmezővásárhelyi vagyok (saját karom székhelyén lakom) Szegedi / Hódmezővásárhelyi / saját karának székhelyén lakik, aki életvitelszerűen saját karának vagy gyakorlati helyének székhelye bel- vagy külterületén álló, eltartója (vagy eltartói) tulajdonában álló vagy általuk tartósan bérelt ingatlanban lakik. Nem szükséges igazolni Bejáró vagyok Bejáró, aki az éjszakai pihenőidőt életvitelszerűen saját karának vagy gyakorlati helyének székhelyével nem azonos városban tölti ( nem saját karának vagy gyakorlati helyének székhelyén alszik ), és saját karának vagy gyakorlati helyének székhelye szerinti városban (az alábbiak szerint) nem eltartója (vagy eltartói) tulajdonában álló vagy általuk tartósan bérelt ingatlanban lakik, nem kollégista, nem lakik albérletben és egyéb lakhelyen sem. A szükséges igazolás: Az elmúlt 3 hónapból bármely (egyetlen) hónapra (vagy 30 napos időszakra) vonatkozó bérletszelvény; vagy (ha a hallgató nem bérlettel utazik) az elmúlt 3 hónapból összesen 4 db busz- és/vagy vonatjegy. (A hónapokra vonatkozó határidő szempontjából a július és augusztus hónapokat nem kell figyelembe venni, tehát például októberben benyújtott kérelem esetében a szeptemberi mellett májusi és júniusi bérlet, utazási jegy is elfogadható.) 5.3. Kollégista vagyok Amennyiben a hallgató az alábbi kollégiumok közül bármelyik (egyetlen) kollégiumban kollégista, ennek tényét nem szükséges igazolni: Eötvös Loránd Kollégium (Tisza Lajos krt. 103.) Herman Ottó Kollégium (A: Temesvári krt ; B: Fürj u. 51.) 9
10 Károlyi Mihály Kollégium (Kossuth Lajos sgt. 72/B) Móra Ferenc Kollégium (Középfasor ) Öthalmi Diáklakások (Budapesti út 5.) Apáthy István Kollégium (Apáthy u. 4.) id. Jancsó Miklós Kollégium (Semmelweis u. 7.) Semmelweis Ignác Kollégium (Semmelweis u. 4.) Béke utcai Kollégium (Béke u ) Madzsar József Kollégium (Bal fasor ) Teleki Blanka Kollégium (Semmelweis u. 5.) Mérnöki Kar Kollégiuma (Kollégiumi u. 11.) Márton Áron Szakkollégium (Kálvária sugárút 87.) Mezőgazdasági Kar Kollégiuma (Hódmezővásárhely, Petőfi u ) Amennyiben a hallgató egyéb kollégiumban kollégista, lakhelyként az egyéb pontot kell megjelölni és igazolni azt. Kollégium jelölése esetén a szubjektív pontoknál nem vehető figyelembe a hazautazás költsége Albérletben lakom Albérletben lakik, aki ebből a célból bérleti (albérleti) szerződés alapján saját karának vagy gyakorlati helyének székhelyén bérleti jogviszonyt létesített, és a bérlemény a hallgató életvitelszerű lakhatását biztosítja. A szükséges igazolás: kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott bérleti (albérleti) szerződés (amely tartalmazza a havi bérleti díjat) és a bérbeadó (főbérlő) által kiállított, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott nyilatkozat, amely tartalmazza a havi várható közüzemi ( rezsi ) költségeket is (a nyilatkozat természetesen csak abban az esetben szükséges, amennyiben a szerződés ez utóbbit nem tartalmazza) vagy (szerződés hiányában) a bérbeadó (főbérlő) vagy a bérlő által kiállított, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott nyilatkozat, amely tartalmazza a havi bérleti díjat és a havi várható közüzemi ( rezsi ) költségeket is (3. sz. melléklet). Albérlet jelölése esetén a szubjektív pontoknál nem vehető figyelembe a hazautazás költsége. 10
11 5.5. Egyéb A hallgató saját karának vagy gyakorlati helyének székhelyén hozzátartozók, barátok ingatlanában vagy egyéb intézményi, jogi személyi tulajdonban álló ingatlanban lakik, vagy vendéghallgatói jogviszony, ún. áthallgatói jogviszony, Erasmus ösztöndíj, egyéb hallgatói csereprogram keretein belül a félév több mint felét saját karának vagy gyakorlati helyének székhelyén kívül tölti. A szükséges igazolás: (különösen: hozzátartozók, barátok ingatlana esetében) a szívességi lakás- / helyiséghasználatról rendelkező, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott szerződés; vagy (különösen: intézményi, jogi személyi tulajdonban álló ingatlan esetében) az intézmény vezetőjének / a jogi személy képviselőjének hiteles / cégszerű aláírásával ellátott, az ingatlanban történő lakhatás tényét igazoló nyilatkozat (amely esetében a hiteles / cégszerű aláírásra való tekintettel nem szükséges kettő tanú aláírása és lakcíme); vagy (ún. vendéghallgatói jogviszony, ún. áthallgatói jogviszony, Erasmus ösztöndíj, egyéb hallgatói csereprogram esetében) az érintett felsőoktatási intézmény vagy a hallgatói csereprogram szervezője által kiállított igazolás. Egyéb ingatlan havi költsége: nem szükséges igazolni. A gyakorlat helye, időszerűsége: nem szükséges igazolni Elsős hallgató vagyok, eltartóimnál lakom Frissen felvett és pályázni kívánó, fenti lakhatási/bejárási formákkal nem rendelkező hallgató esetében jelölendő. Nem szükséges igazolni. 6. Közös háztartásban lévő eltartók adatai A teljes blokk kizárólag a ténylegesen a hallgatóval közös háztartásban élőkre vonatkozik, tehát például a szülők között megromlott házasság esetében a külön élő édesapát (miközben a hallgató az édesanyjával, stb. él) nem kell (és nem is lehet) megjelölni. Az igazolás összesen három tényre terjed ki; mindhárom tényt minden egyes eltartóra nézve külön-külön szükséges igazolni: A) az eltartó személye (az eltartó milyen rokonsági, stb. viszonyban áll a hallgatóval, és milyen az eltartó családi állapota; pl. elvált édesanya, nőtlen édesapa); 11
12 B) az eltartó foglalkoztatása (az eltartó milyen jogcím alapján, milyen típusú jövedelemmel rendelkezik; pl. munkavállaló, egyéni vállalkozó) C) az eltartó havi bevétele (az eltartó milyen mértékű jövedelemmel rendelkezik; pl. havi nettó Ft-ot keres). (További eltartói adatmező az első adatmező alján levő + jellel adható hozzá.) 6.1. Eltartó személye: Eltartóként legfeljebb kettő természetes személy adatait lehet megjelölni. Ebben a blokkban kizárólagosan a közös háztartásban élő eltartók adatait kell megjelölni; tehát elvált szülők esetében a házasságbontást (válást) követően a hallgatótól külön háztartásban élő szülőt (édesanyát vagy édesapát) már nem kell megjelölni. Amennyiben a hallgató nem öneltartó (lásd: alábbiakban), a közös háztartásban élő szülő adatait akkor is meg kell jelölni, ha a szülő munkanélküli. (Nem eltartóként, hanem eltartottként kell a szülőt megjelölni, amennyiben a szülő gondnokság vagy gyámság alatt áll; nem eltartottként, hanem eltartóként lehet a testvért megjelölni, amennyiben mindkettő szülő elhunyt, és a testvér életvitelszerűen olyan kereső tevékenységet folytat, amely foglalkoztatási jogviszonya alapján a hallgató mindennapi ellátásáról ténylegesen gondoskodik.) A közös háztartásban élők önkormányzat által kiállított igazolással történő igazolása nem szükséges. Öneltartó hallgató A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során (tényleges) öneltartónak minősül az a hallgató, aki az alábbi feltételeket együttesen teljesíti: életvitelszerűen külön háztartásban él szüleitől (eltartóitól), tőlük semmilyen támogatásban nem részesül; saját jövedelemből, támogatásból, tartja el saját magát. (Kvázi) öneltartónak minősül az a hallgató, aki életvitelszerűen külön háztartásban él szüleitől (eltartóitól), tőlük semmilyen támogatásban nem részesül; ténylegesen azonban nem egyedül, hanem élettárssal, házastárssal él közös háztartásban, és saját, valamint élettársa, házastársa jövedelméből, támogatásából tartja el saját magát (valamint élettársát, házastársát). Nem minősül (sem tényleges, sem kvázi) öneltartónak az a hallgató, aki életvitelszerűen ugyan külön háztartásban (albérlet, kollégium, stb.) él szüleitől (eltartóitól), saját jövedelemmel, támogatással, stb. azonban nem rendelkezik; szüleitől (eltartóitól) támogatásban részesül, amelyből eltartja magát. 12
13 Saját magam (öneltartó esetén) Amennyiben a hallgató tényleges öneltartó, egyetlen eltartóként saját magát kell megjelölnie. A szükséges igazolás: az öneltartói állapotra vonatkozó, a hallgató által aláírt, közjegyző előtt tett és közjegyző által hitelesített nyilatkozat (kivéve árva, házas, élettársi kapcsolatban élő hallgató esetében, amikor ezen nyilatkozat nem szükséges). Nem fogadható el tehát kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott nyilatkozat. A nyilatkozatra javasolt minta jelen igazolási listában (annak végén) megtalálható, annak 1. sz. mellékletét képezi. A melléklet szerinti nyilatkozat használata nem kötelező, lehetőség van a nyilatkozatot egyéb módon is megfogalmazni, azonban az 1. sz. mellékletben foglalt tartalmat az egyéb módon megfogalmazott nyilatkozatnak is tartalmaznia kell Házastársam / élettársam (öneltartó esetén) Amennyiben a hallgató kvázi öneltartó, azaz ténylegesen, életvitelszerűen nem egyedül, hanem élettárssal, házastárssal él közös háztartásban, akkor a hallgatónak egyik eltartóként saját magát, valamint másik eltartóként élettársát, házastársát kell megjelölnie Édesanyám, aki házasságban él (édesapámmal vagy új házasságkötést követően jelenlegi férjével) Amennyiben a nem öneltartó hallgató kettő szülő (édesanya és édesapa) adatait is megjelöli, magát a rokonsági viszonyt / családi állapotot nem kell igazolni; a szükséges igazolás - természetesen a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata mellett - kizárólag a foglalkoztatási viszony jellegétől függ Édesanyám, aki elvált (édesapámtól elvált) és nem kötött újabb házasságot A szükséges igazolás: a bontópert (válást) követően a bíróság által meghozott határozat; vagy ha az eljárás még folyamatban van, bármilyen irat, amelyből kiderül, hogy az eljárást megindították. (Amennyiben a bontóperben a bíróság által meghozott határozat a tartásdíjat nem tartalmazza, azt nem szükséges igazolni) Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is. 13
14 Édesanyám, aki özvegy (édesapám elhunyt) és nem kötött újabb házasságot A szükséges igazolás: az elhunyt édesapa halotti anyakönyvi kivonata, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesanyám, aki külön él (édesapámtól külön él) A szükséges igazolás: a különélés tényét tartalmazó, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott hallgató vagy szülő által aláírt nyilatkozat, vagy a különélés tényét tartalmazó bármilyen harmadik szerv, hatóság által kiállított vagy általa átvett ( érkeztetett ) irat. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesanyám, aki hajadon (nem kötött házasságot) A szükséges igazolás: a területileg illetékes járási hivatal ügyfélszolgálata (kormányablak) által kiállított, 3 hónapnál nem régebbi igazolás, amely tartalmazza a hajadon családi állapot megjelölést. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesapám, aki házasságban él (édesanyámmal vagy új házasságkötést követően jelenlegi feleségével) Amennyiben a nem öneltartó hallgató kettő szülő (édesanya és édesapa) adatait is megjelöli, magát a rokonsági viszonyt / családi állapotot nem kell igazolni; a szükséges igazolás a - természetesen a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata mellett - kizárólag a foglalkoztatási viszony jellegétől függ Édesapám, aki elvált (édesanyámtól elvált) és nem kötött újabb házasságot A szükséges igazolás: a bontópert (válást) követően a bíróság által meghozott határozat; vagy ha az eljárás még folyamatban van, bármilyen irat, amelyből kiderül, hogy az eljárást megindították. (Amennyiben a bontóperben a bíróság által meghozott határozat a tartásdíjat 14
15 nem tartalmazza, azt nem szükséges igazolni). Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesapám, aki özvegy (édesanyám elhunyt) és nem kötött újabb házasságot A szükséges igazolás: az elhunyt édesanya halotti anyakönyvi kivonata, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesapám, aki külön él (édesanyámtól külön él) A szükséges igazolás: a különélés tényét tartalmazó, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott hallgató vagy szülő által aláírt nyilatkozat, vagy a különélés tényét tartalmazó bármilyen harmadik szerv, hatóság által kiállított vagy általa átvett ( érkeztetett ) irat. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Édesapám, aki nőtlen (nem kötött házasságot) A szükséges igazolás: a helyi önkormányzat (anyakönyvvezető) által kiállított, 3 hónapnál nem régebbi igazolás, amely tartalmazza a nőtlen családi állapot megjelölést. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Nagyszülőm A nagyszülő lakcímét igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolatán kívül szükséges még a meg nem jelölt szülővel/szülőkkel összefüggésben az alábbi igazolás(ok): - bontópert (válást) követően a bíróság által meghozott határozat; vagy ha az eljárás még folyamatban van, bármilyen irat, amelyből kiderül, hogy az eljárást megindították; vagy a különélés tényét tartalmazó, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott hallgató vagy szülő által aláírt nyilatkozat, vagy a különélés tényét tartalmazó bármilyen harmadik szerv, hatóság által kiállított vagy általa átvett ( érkeztetett ) irat. (Amennyiben a bontóperben a bíróság által meghozott határozat a tartásdíjat nem tartalmazza, azt nem szükséges igazolni) 15
16 - a hallgatóval közös háztartásban élő hajadon/nőtlen szülő (édesanya vagy édesapa) esetében a helyi önkormányzat (anyakönyvvezető) által kiállított, 3 hónapnál nem régebbi igazolás, amely tartalmazza a hajadon/nőtlen családi állapot megjelölést; - elhunyt szülő(k) esetében halotti anyakönyvi kivonat(ok), vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). Ezen igazolást nem szükséges kétszeresen mellékelni, tehát amennyiben például a hallgató édesanyja és édesapja házasságban, de ténylegesen külön élnek (még nem váltak el, de már nem laknak együtt), a hallgató pedig az édesanyjával és a nagymamájával él közös háztartásban, akkor a különélés tényének igazolását elegendő az édesanyánál mellékelni. Amennyiben a nagyszülőt/nagyszülőket jelöli meg a pályázatban és szüleitől gazdaságilag független (és nem érvényesül az árva vagy félárva kategória sem), nyilatkozni kell a családszerkezetről két tanú előtt Testvérem/féltestvérem/mostohatestvérem A testvér lakcímét igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolatán kívül szükséges még a meg nem jelölt szülővel összefüggésben az alábbi igazolás: - bontópert (válást) követően a bíróság által meghozott határozat; vagy ha az eljárás még folyamatban van, bármilyen irat, amelyből kiderül, hogy az eljárást megindították; vagy a különélés tényét tartalmazó, kettő tanú aláírásával és lakcímével ellátott hallgató vagy szülő által aláírt nyilatkozat, vagy a különélés tényét tartalmazó bármilyen harmadik szerv, hatóság által kiállított vagy általa átvett ( érkeztetett ) irat. (Amennyiben a bontóperben a bíróság által meghozott határozat a tartásdíjat nem tartalmazza, azt nem szükséges igazolni) - a hallgatóval közös háztartásban élő hajadon/nőtlen szülő (édesanya vagy édesapa) esetében a helyi önkormányzat (anyakönyvvezető) által kiállított, 3 hónapnál nem régebbi igazolás, amely tartalmazza a hajadon/nőtlen családi állapot megjelölést; - elhunyt szülő (édesanya vagy édesapa) esetében halotti anyakönyvi kivonat, vagy ha a halotti anyakönyvi kivonat elveszett, a NYUFIG által kiállított igazolás (az árvaellátás tényét tartalmazó nyugdíjszelvény ). Ezen igazolást nem szükséges kétszeresen mellékelni, tehát amennyiben például a hallgató édesanyja és édesapja házasságban, de ténylegesen külön élnek (még nem váltak el, de már 16
17 nem laknak együtt), a hallgató pedig az édesanyjával és a nagymamájával él közös háztartásban, akkor a különélés tényének igazolását elegendő az édesanyánál mellékelni Nevelőszülőm /örökbefogadó szülőm / édesanyám férje új házasságkötést követően Nevelőszülő / örökbefogadó szülő esetében a szükséges igazolás: a gyámhatóság (gyámhivatal) által kiállított igazolás. Új házasságkötés esetében igazolás nem szükséges. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Nevelőszülőm /örökbefogadó szülőm / édesapám felesége új házasságkötést követően Nevelőszülő / örökbefogadó szülő esetében a szükséges igazolás: a gyámhatóság (gyámhivatal) által kiállított igazolás. Új házasságkötés esetében igazolás nem szükséges. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Törvényes gyámom A szükséges igazolás: a gyámhatóság (gyámhivatal) által kiállított igazolás. Természetesen szükséges emellett a lakcímet igazoló hatósági igazolvány ( lakcímkártya ) másolata is Egyéb Egyéb hozzátartozói viszonyt a lakcímet igazoló hatósági igazolványon ( lakcímkártya ) kívül az eltartó által két tanú előtt tett nyilatkozattal szükséges igazolni (a pályázatban megjelenő családszerkezet minél könnyebb értelmezése érdekében) Eltartó foglalkoztatása: munkavállaló A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során munkavállalónak minősül a Munka Törvénykönyvéről szóló évi XXII. törvény szerint munkaviszonyban álló munkavállaló; a köztisztviselők jogállásáról szóló évi XXIII. törvény szerinti köztisztviselő; a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény szerinti közalkalmazott; továbbá minden olyan foglalkoztatott, aki alá-fölérendeltségi viszonyon 17
18 alapuló keresőtevékenység alapján időszakonként visszatérő rendszerességgel meghatározható, azonos mértékű jövedelemmel (pl. munkabér) rendelkezik. A szükséges igazolás: a munkáltató által kiállított olyan jövedelemigazolás, amely az utolsó három hónap jövedelem átlagát havi összegszerűen, nettó módon kiszámítva, magyar Forintban (HUF) kifejezve tartalmazza (nem fogadható tehát el a bérkarton, bérjegyzék stb.) Friss munkavállalói jogviszony esetében (ha a munkavállaló munkáltatói jövedelemigazolást még nem tud beszerezni) munkaszerződés elfogadható. A NAV által kiállított jövedelemigazolás nem szükséges vállalkozó A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során vállalkozónak minősül az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló évi CXV. törvény szerinti egyéni vállalkozó, továbbá minden olyan, nem alá-fölérendeltségi viszonyon alapuló keresőtevékenység alapján és nem időszakonként visszatérő rendszerességgel meghatározható, vagy nem azonos mértékű jövedelemmel rendelkező kereső, aki a termőföldről szóló évi LV. törvény 3. (u) bekezdés 2. pontja szerint nem mezőgazdasági termelő. Együttesen kettő igazolás szükséges: egyrészt (az egyéni vállalkozói jogviszonyra nézve) egyéni vállalkozói igazolvány, vagy (2010. január 1-jét követően megkezdett egyéni vállalkozói tevékenység esetében) egyéni vállalkozói igazolvány vagy a nyilvántartást vezető szerv által kiállított, a évi CXV. törvény 9. szerinti igazolás; vagy amennyiben az eltartó nem egyéni vállalkozó, de gazdasági társaságban (bt, kft, stb.) olyan mértékű üzletrésszel rendelkezik, amely számára a mindennapi megélhetést életvitelszerűen biztosítja, abban az esetben a gazdasági társaságról a cégbíróság által kiállított, 3 hónapnál nem régebbi cégkivonat; másrészt a NAV által kiállított, a év jövedelmi viszonyaira vonatkozó jövedelemigazolás. Ezen jövedelemigazolással összefüggésben rögzítendő: - a NAV Jövedelemigazolást adóbevallás nem helyettesítheti; - a évre vonatkozó NAV Jövedelemigazolás szükséges; a havi jövedelem egyéni vállalkozó esetében a teljes évi jövedelem 1/12-ed részeként kerül kiszámításra; 18
19 - amennyiben az egyéni vállalkozónak a évre vonatkozó NAV Jövedelemigazolása nincs, abban az esetben az igazolás kiadásának megtagadását magában foglaló határozatot kell mellékelni őstermelő A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során őstermelőnek minősül a termőföldről szóló évi LV. törvény 3. (u) bekezdés 2. pontja szerinti mezőgazdasági termelő. Együttesen kettő igazolás szükséges: egyrészt (a mezőgazdasági őstermelői jogviszonyra nézve) mezőgazdasági őstermelői igazolvány; másrészt a NAV által kiállított, a év jövedelmi viszonyaira vonatkozó jövedelemigazolás. Ezen jövedelemigazolással összefüggésben rögzítendő: - a NAV Jövedelemigazolást adóbevallás nem helyettesítheti; - a évre vonatkozó NAV Jövedelemigazolás szükséges; a havi jövedelem mezőgazdasági őstermelő esetében a teljes évi jövedelem 1/12-ed részeként kerül kiszámításra; - amennyiben a mezőgazdasági őstermelőnek a évre vonatkozó NAV Jövedelemigazolása nincs, abban az esetben az igazolás kiadásának megtagadását magában foglaló határozatot kell mellékelni öregségi nyugdíjas Öregségi nyugdíjas: a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 6. (1) bekezdése alapján a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó saját jogú nyugellátások közül az öregségi nyugdíj jogosultja. Nem minősül öregségi nyugdíjasnak a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 6. (2) bekezdése alapján a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó hozzátartozói nyugellátások jogosultja, azaz az özvegyi nyugdíj, az árvaellátás, a szülői nyugdíj, vagy a baleseti hozzátartozói nyugellátások jogosultja. (Ezen egyéb jövedelmeket az egyéb jövedelem adatmezőben kell megjelölni.) A szükséges igazolás: a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (NYUFIG) által kiállított igazolás; vagy bármilyen az arra jogosult szerv által kiállított igazolás vagy átutalási megbízás, 19
20 amelyből az öregségi nyugdíj jogcíme és összegszerűsége kétséget kizáró módon megállapítható (pl. nyugdíjas kiskönyv, rózsaszín csekk és azonosító lap). A NAV által kiállított jövedelemigazolás nem szükséges rokkantsági nyugdíjas A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során rokkantsági nyugdíjasnak minősül: - a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 6. (1) bekezdése alapján a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó saját jogú nyugellátások közül a rokkantsági nyugdíj vagy baleseti rokkantsági nyugdíj jogosultja; - fenti rendelkezés alapján, valamint a rehabilitációs járadékról szóló évi LXXXIV. törvény szerinti rehabilitációs járadék jogosultja; - az egészségkárosodott személyek szociális járadékairól szóló 387/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet szerinti rendszeres szociális járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka, valamint az átmeneti járadék jogosultja; - egyéb, a saját egészségkárosodás, megváltozott munkaképesség, munkaképesség csökkenéssel, stb. összefüggésben megállapított, saját jogú, szociális jellegű ellátás jogosultja Nem minősül rokkantnyugdíjasnak a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 6. (2) bekezdése alapján a társadalombiztosítási nyugdíjrendszer keretében járó hozzátartozói nyugellátások jogosultja, azaz az özvegyi nyugdíj, az árvaellátás, a szülői nyugdíj, vagy a baleseti hozzátartozói nyugellátások jogosultja. (Ezen egyéb jövedelmeket az egyéb jövedelem adatmezőben kell megjelölni.) A szükséges igazolás: a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (NYUFIG) vagy az egészségkárosodás, megváltozott munkaképesség, munkaképesség csökkenéssel, stb. összefüggésben megállapított, szociális jellegű ellátásra való jogosultsággal összefüggésben eljáró szerv által kiállított igazolás; vagy bármilyen az arra jogosult szerv által kiállított igazolás vagy átutalási megbízás, amelyből a rokkantsági nyugdíj (vagy a fentiek szerinti szociális jellegű ellátás) jogcíme és összegszerűsége kétséget kizáró módon megállapítható. A NAV által kiállított jövedelemigazolás nem szükséges regisztrált munkanélküli A rendszeres szociális ösztöndíj pályázati eljárás során regisztrált munkanélkülinek minősül, aki a keresőtevékenység megszűnését a munkaügyi hatóság előtt bejelentette. 20

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság