text:
A bíróság megállapította a Köves Slomó becsületébe gázolók bűnösségét - Zsido.com
A bíróság megállapította a Köves Slomó becsületébe gázolók bűnösségét
Közzétéve: 2015. október 16.	 - Hírek
Október 15-én pont került egy két éve zajló ügy végére: a bíróság első fokon megállapította annak a nyolc vádlottnak a büntetőjogi felelősségét, akik 2013 szeptemberében az EMIH vezető rabbijáról, Köves Slomóról súlyosan sértő tartalmakat osztottak meg a Facebookon. A mai tárgyaláson kiderült, hogy mindazok, akik a saját profiljukon is közölték a közösségi oldalon elterjedt fotót, amely a vezető rabbit a következő felirat kíséretében ábrázolta: „Zsidó terrorista, aki Magyarországon él, és veszélyt jelent az egész nemzetre!” (sic!), megsértették Köves Slomó emberi méltóságát, ezért cselekedetük nem maradhat következmények nélkül.
Köves Slomó rabbi az interneten terjedő gúnykép miatt magánvádas eljárásban becsületsértés miatt beperelte azokat, akik a méltóságát sértő tartalmat megosztották a közösségi oldalon. Az Egységes Magyarországi Izraelita Hitközség vezető rabbija a hivatalos folyamat megindításához, illetve a jogi képviseletének ellátására a Tett és Védelem Alapítvány segítségét kérte (TEV). A 2012 végén megalakult TEV a létrejötte pillanatától kezdve minden jogi eszközt megragad annak érdekében, hogy Magyarországon ne lehessen többé büntetlenül a zsidó közösség ellen gyűlöletet szítani, ezért készséggel vállalta el a rabbi képviseletét.
Az eljárás megkezdéséig csaknem százan osztották meg a képet, az ő felismerésükhöz a bíróság a rendőrség segítségét kérte. A rendőrség a tartalom terjesztői közül többeket azonosított, közülük összesen nyolcan kerültek vádlottként a bíróság elé. A védelmet az önmagát „nemzeti jogvédőként” aposztrofáló dr. Gaudi-Nagy Tamás vállalta el, aki az eljárás során többször kijelentette, hogy szerinte „zsidó szellemi terror” van Magyarországon. Köves Slomó jogi képviselője Dr. Bodó Kristóf, a TEV ügyvédje volt a per során
Az eljárás során a vádlottak mindegyike azzal védekezett, hogy valójában nem állt szándékukban az inkriminált tartalom megosztása, csupán vírus támadta meg a gépüket, amely átvette az uralmat a közösségi médiában folytatott aktivitásuk felett. Dr. Gaudi-Nagy mindemellett arra építette fel a védekezését, hogy Köves Slomó – akit egyébként a beadványa szerint az általa vélelmezett szellemi terror képviselőjének tart – közszereplő, ennek megfelelően el kell viselnie a negatív kritikákat is. A védőügyvéd úgy érvelt, hogy Erdő Péter bíboros is közszereplő, így akár vele szemben is meg lehetne fogalmazni és terjeszteni hasonló „véleményeket”. A bíróság ezzel szemben első fokon megállapította, hogy a tartalom megosztói megsértették Köves Slomó emberi méltóságát, amit a rabbi – bár valóban közszereplő – ám ebben a minőségében sem köteles eltűrni. A bíróság megállapította továbbá, hogy nem valósult meg semmiféle konstruktív diskurzus, ahol a leírtak negatív értékítéletként esetleg elfogadhatóak lennének. Ennek megfelelően a nyolc vádlott mindegyike elmarasztaló ítéletben részesült.
„A Tett és Védelem Alapítvány, a jövőben is minden erejével fel kíván lépni a közbeszédben és a mindennapokban egyre erősödő antiszemitizmus ellen. Ennek érdekében valamennyi jogi eszközt megragadják mindazok védelmében, akiket bármiféle atrocitás ér zsidóságuk miatt.” –nyilatkozta az ügy kapcsán Bodnár Dániel, a TEV elnöke.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Gyorssegély a munkaügyi perben – a munkáltatói intézkedés végrehajtásának felfüggesztése - Jogászvilág
Kezdőlap » Gyorssegély a munkaügyi perben – a munkáltatói intézkedés végrehajtásának felfüggesztése
Aki egyik napról a másikra utcára kerül, akinek visszatartják a munkabérét, aki kap egy igazságtalan, lesújtó tartalmú teljesítményértékelést, az tudja: egy-egy jogtalan munkáltatói intézkedés olykor igen gyorsan elemi csapást mérhet az ember életére, karrierjére, egzisztenciájára, a családi költségvetésre. A munkavállalónak ugyan van lehetősége jogi útra terelni a vitát, azonban még hónapok, évek eltelhetnek, amíg a bíróság végső döntést hoz. Még ha várható is, hogy a bíróság a munkavállalónak kedvező döntést hoz majd, azonnali segítség általában akkor sem várható. Vannak azonban olyan esetek, amelyekben a bíróság előtti igényérvényesítés megakasztja, vagy megakaszthatja a sérelmes munkáltatói intézkedés végrehajtását, így a munkavállalót nem éri tényleges hátrány addig, amíg a jogvita el nem dől.
A munka törvénykönyve maga is meghatároz két olyan peres tárgykört, amelyben peres út igénybe vétele automatikusan felfüggeszti a megtámadott munkáltatói intézkedés végrehajtását.
A munkáltató meghatározott összeghatárig (a mindenkori minimálbér háromszorosáig) a munkaviszonnyal kapcsolatos igényét (pl. a munkavállaló felé érvényesített kártérítési igény, jogalap nélkül kifizetett munkabér visszakövetelése stb.) írásban, fizetési felszólítással érvényesítheti. A munkavállalónak az ilyen fizetési felszólítást 30 napon belül van lehetősége a bíróság előtt megtámadni. Amennyiben a megtámadásra sor kerül, úgy a keresetindítás felfüggeszti a fizetési felszólítás hatályát, vagyis addig nem kell eleget tenni a fizetési felszólításban foglaltaknak, amíg a bíróság abban döntést nem hoz.
A munka törvénykönyvének hatálya alatt dolgozók esetén – eltérően a közszférában irányadó szabályoktól – nem kötelező az időszakos teljesítményértékelés, minősítés. A munkavállaló kötelező értékelésének egyetlen szabályát ismeri az Mt.: ha a munkaviszony legalább egy évig fennállt, a munkaviszony megszűnésétől/megszüntetésétől számított 1 éven belül a munkavállaló kérésére a munkáltató írásbeli értékelést ad az elvégzett munkáról. Ez az értékelés (referencia) fontos dokumentum lehet a munkavállaló további elhelyezkedéséhez. Éppen ezért különösen sérelmes lehet, ha az értékelés hamis megállapításokra épül, a valósághoz képest kedvezőtlenebb színben tünteti fel a munkavállalót. Az értékelés valótlan ténymegállapításainak megsemmisítését vagy módosítását ezért bíróságtól lehet kérni. A keresetlevél benyújtását ilyen esetben is halasztó hatállyal bír.
A fentieken túli, más tárgyban indított munkaügyi perek esetén azonban önmagában a keresetlevél benyújtása még nem akadálya annak, hogy a sérelmezett – adott esetben jogsértő – munkáltatói intézkedést végrehajtsák. Tehát például: a munkáltatói felmondás, azonnali hatályú felmondás akkor is végrehajtható – a munkáltatót ki kell léptetni, ki kell jelenteni, a munkakörét, munkaeszközeit át kell adnia stb. –, ha a munkaviszony megszüntetését jogszabálysértőnek tartja, és ezzel kapcsolatban bírósághoz fordul. Ugyanez a helyzet, ha a munkáltató írásbeli figyelmeztetést adott a munkavállalóknak, vagy vele szemben fegyelmi típusú hátrányos jogkövetkezményt alkalmazott, netán a munkaszerződés módosítására került sor, és ezen intézkedéseket a munkavállaló bíróság előtt vitássá teszi.
A munkaügyi perek eljárási szabályait adó Polgári perrendtartás azonban lehetőséget ad arra, hogy egyedi elbírálás alapján a munkaügyi perben eljáró bíróság felfüggessze a megtámadott munkáltatói intézkedés végrehajtását. A munkavállaló kérheti a megtámadott munkáltatói határozat vagy jognyilatkozat végrehajtásának felfüggesztését. A kérelmet célszerű a keresetlevél benyújtásával egyidejűleg benyújtani, de erre nincs külön előírás, tehát adott esetben később is előterjeszthető ilyen kérelem. A kérelmet mindenképpen meg kell indokolni. Az indokokat szükség szerint bizonyítékokkal is alá kell támasztani a lehetőségekhez mérten (pl. az anyagi helyzet ellehetetlenülését alátámasztó bankszámlakivonatok, közüzemi számlák, jelzáloghitel-szerződés csatolása, fényképek, egyéb okiratok mellékelése). Mivel a fentiek szerint a végrehajtás felfüggesztése a főszabálytól eltérő, kivételes lehetőség, az indokok alapján a bíróságnak látnia kell, hogy milyen speciális helyzet áll fenn a munkavállaló oldalán, amelynek következtében a munkáltatói intézkedés azonnali végrehajtása jóvátehetetlen sérelmet okozna, az érintett személy vagy családja személyes, szakmai vagy anyagi ellehetetlenüléséhez vezetne, vagy hasonló súlyos, visszafordíthatatlan következménnyel járna. A bíróság az eset összes körülményét mérlegelve, végzéssel dönt a kérelem tárgyában. A végzés – akár helyt a kérelemnek, akár nem –, mindkét fél részéről fellebbezéssel megtámadható.
Igen kivételes esetekben a bíróság külön kérelem nélkül, hivatalból is felfüggesztheti a megtámadott munkáltatói határozat vagy jognyilatkozat végrehajtását. Ez olyan esetben lehetséges, ha a peres jogvitával összefüggésben valamely személy különös méltánylást érdemlő, jogvédelmet megalapozó érdeke ezt indokolja. A bíróság e tárgyban akár a per bármely szakaszában írásbeli nyilatkozattételre hívhatja fel a feleket, vagy külön kérelem nélkül is személyes meghallgatása idézheti őket akár külön-külön, akár együttesen. Ha a bíróság hivatalból rendelkezik a munkáltatói intézkedés felfüggesztéséről, az erről szóló végzés ellen külön fellebbezésnek van helye. (Amennyiben a bíróság a felfüggesztés mellőzéséről dönt, ennek célszerűen nem kell végzés formáját öltenie.)
Adott esetben tehát van jogi megoldás, ha a (volt) munkavállalónak valamely munkáltatói intézkedéssel szemben gyorssegélyszerű, azonnali beavatkozásra van szüksége. Hangsúlyozni kell azonban, hogy erre – a fenti két, törvényben meghatározott esetet leszámítva – csak kivételesen kerülhet sor. Az érintetteknek fontos továbbá tudatosítani magukban, hogy a munkáltatói intézkedés végrehajtásának felfüggesztésével a bíróság még nem mond semmit arról, hogy az intézkedés jogszerű volt-e vagy nem, hiszen ilyen következtetést csak a per teljes, érdemi lefolytatását követően, ügydöntő határozatában mondhat ki. Tehát egy felfüggesztő végzésből még nem lehet következtetni a per végeredményére.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


10.4 rendszeres pénzellátás: a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény által rendszeres pénzellátásként felsorolt ellátások, valamint a szociális biztonsági tárgyú nemzetközi egyezmények, továbbá az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított, ezekkel azonos típusú ellátások, ide nem értve a hadigondozottak és nemzeti gondozottak ellátásait, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlékot, az ápolási díjat, a Tny. szerinti hozzátartozói nyugellátásokat és a gyermekgondozást segítő ellátást.
a)7 a biztosítás megszűnését követő táppénz, baleseti táppénz, terhességi-gyermekágyi segély, csecsemőgondozási díj, gyermekgondozási díj, álláskeresési támogatás folyósításának az idejét,
c)8 a nyugellátásra jogosító szolgálati idő és nyugdíjalapot képező jövedelem szerzése céljából a Tbj. 34. §-a szerint kötött megállapodás alapján szerzett szolgálati időt, amennyiben a megállapodást 2011. december 31-éig megkötötték.
(2)9 Rokkantsági ellátást kell megállapítani annak a megváltozott munkaképességű személynek is,
(3)10 A rehabilitációs ellátásban részesülő személy keresőtevékenység folytatása esetén a keresőtevékenység időtartama alatt bekövetkezett keresőképtelenségére (a továbbiakban: keresőképtelenség) tekintettel – a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvényben (a továbbiakban: Ebtv.) meghatározottak szerint – táppénzre vagy baleseti táppénzre jogosult.
(4)11 A rehabilitációs pénzbeli ellátás folyósítását szüneteltetni kell arra az időtartamra, amikor az ellátott keresőtevékenységet végez vagy közfoglalkoztatásban vesz részt, ha a heti munkaideje a 20 órát meghaladja.
(5)13 A rehabilitációs ellátás időtartamát meghosszabbítani nem lehet.
(2)14 A rehabilitációs hatóság biztosítja a rehabilitációs szolgáltatásokhoz, a közfoglalkoztatási lehetőségekhez való hozzáférést, ennek érdekében szükség szerint megállapodást köt a szolgáltatókkal.
(3)15 A rehabilitációs hatóság a rehabilitációs célú munkaközvetítés érdekében együttműködik a munkáltatókkal, munkaközvetítést végző, illetve a megváltozott munkaképességű személyek rehabilitációjával foglalkozó szervezetekkel, és a bejelentett munkaerő-igény alapján biztosítja a megfelelő munkavégző képességgel rendelkező, ellátásban részesülő személy és a munkáltató kapcsolatfelvételét, szükség szerint közvetít az ellátásban részesülő személy és a munkáltató között.
10. § (1)16 A rehabilitációs ellátás
c)18 más rendszeres pénzellátásban részesül, ide nem értve a keresőképtelenségre tekintettel folyósított táppénzt, baleseti táppénzt, valamint az Ebtv. 42/C. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra tekintettel megállapított gyermekgondozási díjat,
b)19 más rendszeres pénzellátásban részesül, ide nem értve a keresőképtelenségre tekintettel folyósított táppénzt, baleseti táppénzt, valamint az Ebtv. 42/C. § (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra tekintettel megállapított gyermekgondozási díjat,
d)20 keresőtevékenységet folytat, és jövedelme 3 egymást követő hónapon keresztül meghaladja a minimálbér 150 százalékát,
(2a)21 A (2) bekezdés d) pontjának alkalmazása során, a biztosított egyéni és társas vállalkozó esetén minimálbér alatt a Tbj. 4. § s) pont 2. alpontjában foglaltakat kell érteni.
(3)22 Az állami adóhatóság az ellátás megállapítása céljából a rehabilitációs hatóság megkeresésére a megkereséstől számított 15 napon belül közli
(4)–(5)23
(3)24 Ha a rehabilitációs hatóság az (1) és (2) bekezdésben foglaltakról komplex minősítést végzett, a szakhatósági állásfoglalás, hatósági bizonyítvány, komplex minősítés időbeli hatálya alatt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárásban nem kell ismételt komplex minősítést végezni.
16/A. §25 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos eljárás esetén az ügyintézési határidő 50 nap. A jogosultsági feltételek fennállása esetén, ha a megváltozott munkaképességű személyek ellátásának összege a szükséges adatok hiánya miatt a kérelem benyújtásától – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 33. § (3) bekezdésének figyelmen kívül hagyásával – számított 50 napon belül nem határozható meg, a rehabilitációs hatóság végzésében a megváltozott munkaképességű személyek ellátása Mmtv.-ben meghatározott legkisebb összegének megfelelő előleget állapít meg. A megváltozott munkaképességű személyek ellátása megállapítását követően a folyósított előleg összegét a visszamenőlegesen járó ellátás összegébe be kell számítani.
16/B. §26 Ha a rehabilitációs hatóság más szerv eljárásában szakértőként jár el,
17. § (1)27 A rokkantsági ellátásban részesülő tizenöt napon belül értesíti a rehabilitációs hatóságot, ha
(2)28 Az Egészségbiztosítási Alap pénzeszközeinek hatékony felhasználása érdekében, ha a tényállás tisztázott, a megváltozott munkaképességű személyek ellátására való jogosultsággal és az ellátás folyósításával kapcsolatos döntés jogorvoslatra tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható, a határozattal szembeni bírósági felülvizsgálati eljárásban nincs helye a határozat végrehajtása felfüggesztésének.
(3)29 A megállapított rokkantsági és rehabilitációs pénzbeli ellátás visszamenőlegesen járó összegét csökkenteni kell annak a Kormány által kijelölt szerv által folyósított ellátásnak az összegével, amely ugyanarra az időszakra került folyósításra, feltéve, hogy a jogosultat a két ellátás egyidejűleg nem illette volna meg. A beszámítást a Kormány által kijelölt szerv határozattal rendeli el. Ha a visszamenőlegesen járó ellátás összege alacsonyabb, mint a beszámított összeg, a jogalap nélkül felvett különbözetet vissza kell követelni.
19. §30 (1) A rehabilitációs hatóság a komplex minősítés során megállapított körülményekre vonatkozóan felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat) végez
c)31 a rehabilitációs ellátásban részesülő egészségi állapotában történt, a rehabilitációt lehetetlenné tevő tartós rosszabbodás vagy legalább 60 napi egybefüggő keresőképtelen állapot esetén,
(1a)32 Rokkantsági ellátásban részesülő személy esetén az (1) bekezdés a) pontja szerinti felülvizsgálatot nem kell elvégezni, ha
20. §33 (1) A jogosulatlanul felvett rehabilitációs pénzbeli ellátás és rokkantsági ellátás visszafizetésére, a megtérítési kötelezettségre, az ellátások késedelmes kifizetésére, a követelés érvényesítésére, a tartozás elengedésére, mérséklésére és a részletfizetés engedélyezésére – ha e törvény vagy jogszabály másként nem rendelkezik – az Ebtv. rendelkezéseit kell alkalmazni azzal, hogy az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai alatt a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait, az egészségbiztosító alatt a rehabilitációs hatóságot kell érteni.
20/A. §34 (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásában részesülő halála esetén a fel nem vett pénzbeli ellátást a vele közös háztartásban együtt élt házastárs, gyermek, unoka, szülő, nagyszülő és testvér egymást követő sorrendben, ezek hiányában az örökös veheti fel a halál napjától vagy a hagyatéki végzés jogerőssé válása napjától számított egy éven belül.
20/B. §35 (1) A foglalkoztatónak az Ebtv. 67. § (1) bekezdése szerinti megtérítési kötelezettsége olyan arányban áll fenn, amilyen az üzemi balesetből vagy foglalkozási megbetegedésből eredő egészségkárosodás és az össz-szervezeti egészségkárosodás mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
20/C. §36 Az Ebtv. 68. § (1) bekezdése szerinti megtérítési kötelezettség esetén az, aki a megváltozott munkaképességű személyek ellátására jogosult egészségkárosodásáért felelős, olyan arányban köteles az ellátást megtéríteni, amilyen az ebből eredő egészségkárosodás és az össz-szervezeti egészségkárosodás mértékének egymáshoz viszonyított aránya.
20/D. §37 Az Ebtv. 70. § (1) bekezdésében foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a rehabilitációs hatóság a követelését
ak)38 nemére,
al)39 állampolgárságára, bevándorolt, letelepedett, menekült és oltalmazott jogállására és
am)40 elhalálozása időpontjára
(2)41 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásai folyósításának és a megszüntetési ok fennállásának vizsgálata céljából az állami adóhatóság az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti bevallás alapján az ellátásban részesülő jövedelmére vonatkozó adatokat havonta, a bevallásra előírt határidőt követő hónap utolsó napjáig továbbítja a rehabilitációs hatósághoz. A rehabilitációs hatóság az adóazonosító jelet az e bekezdés, valamint a 14. § (3) bekezdés szerinti adatok átvételével összefüggésben használhatja.
(3)42 A bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság és a büntetés-végrehajtás szervei, a katonai igazgatási szerv, a nemzetbiztonsági szolgálatok, az állami adóhatóság, a munkaügyi hatóság, az állami foglalkoztatási szerv, a bányafelügyelet, a szociális hatáskört gyakorló szerv, a családtámogatási ellátásokat megállapító szerv, a gyámügyi feladatokat ellátó szerv, az egészségbiztosítási szerv, a nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv, valamint a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény feladatai ellátása érdekében az (1) bekezdésben meghatározott adatok – törvényben meghatározott célból és feltételek teljesülése esetén történő – igénylésére jogosult. A társadalombiztosítási azonosító jel továbbítására a személyazonosító jel helyébe lépő azonosítási módokról és az azonosító kódok használatáról szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(7)43 A rehabilitációs hatóság a megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartás Tbj. 42. § (1) bekezdésében meghatározott adatait
21/A. §44 (1) A megváltozott munkaképességű személyek ellátásaival kapcsolatos nyilvántartáshoz hozzáférési jogosultsággal rendelkező személyek (a továbbiakban: felhasználó) nyilvántartása – a hozzáférési jogosultság ellenőrzése céljából – tartalmazza a felhasználó következő adatait:
21/B. §45 (1) A megváltozott munkaképességű személyek számára történő rehabilitációs szolgáltatások biztosítása céljából a rehabilitációs hatóság nyilvántartást vezet
c)46 az akkreditált és egyéb munkaadók megváltozott munkaképességű munkavállalók számára felajánlott betöltetlen álláshelyeiről.
a)47 az (1) bekezdés a) pontja szerinti megváltozott munkaképességű személy
ad) lakó- és tartózkodási helyét, értesítési címét, telefonszámát, elektronikus levélcímét, írásbeli hozzájárulása esetén a közeli hozzátartozója nevét, telefonszámát, elektronikus levélcímét,
b)48 az akkreditált és egyéb munkaadó
a)49 az (1) bekezdés a) pont aa) alpontja alapján nyilvántartásba vett személy és közeli hozzátartozója adatait az ellátás megszüntetését követően, amennyiben ezt kéri, de legkésőbb az ellátás megszüntetését követő 5 év elteltével,
c)50 a nyilvántartásba vételét önként kérő megváltozott munkaképességű személynek, valamint a nem akkreditált munkaadónak az adatait, amennyiben ezt kéri, de legkésőbb az adatfelvételt követő 5 év elteltével.
22. §52 A 23–24. § alkalmazásában megváltozott munkaképességű személynek kell tekinteni azt a személyt,
b)53 aki legalább 40 százalékos egészségkárosodással rendelkezik, az erről szóló szakvélemény, szakhatósági állásfoglalás, hatósági bizonyítvány, minősítés időbeli hatálya alatt,
(1a)54 Az (1) bekezdésben foglaltak alkalmazásakor a több munkáltató által létesített munkaviszonnyal érintett
c)55 az önkéntes tartalékos katonai szolgálati viszonnyal rendelkező munkavállalót, és
e)56 a Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú katonáinak jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó hivatásos és szerződéses katonát,
f)57 a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban álló személyt annál a munkaadónál, aki őt nevelőszülőként foglalkoztatja.
(4a)58 Munkaerő-kölcsönzés esetén a (4) bekezdésben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a kölcsönzött munkavállalót a kikölcsönzés tartama alatt a kölcsönvevőnél, – a kölcsönbeadónak a kölcsönvevő felé tett erre irányuló nyilatkozata esetén a kölcsönbeadónál – kell a rehabilitációs hozzájárulás alapjául szolgáló statisztikai létszám számítása során figyelembe venni.
a)59 a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyáról szóló törvény hatálya alá tartozó rendvédelmi feladatokat ellátó szerv,
b)60 a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter felügyelete alá tartozó, a fogvatartottak kötelező foglalkoztatására létrehozott, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezet,
c)61 a honvédek jogállásáról szóló törvény szerinti honvédségi szervezet.
(7)62 A megváltozott munkaképességű munkavállalót foglalkoztató munkaadó a rehabilitációs hozzájárulás megállapítása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a megváltozott munkaképességű munkavállaló természetes személyazonosító adatait, a társadalombiztosítási azonosító jelét, a munkaképesség változásának, egészségi állapotának, egészségkárosodásának mértékét, a fogyatékosság tényét, továbbá az ezek igazolására szolgáló okirat másolatát. A nyilvántartást a munkáltató a foglalkoztatás megszűnését követő öt évig köteles megőrizni.
25. § (1)63 A rehabilitációs hatóság az akkreditált munkáltató részére a Kormány rendeletében meghatározottak szerint pályázati úton
(3)64 A megváltozott munkaképességű személy, illetve a fogyatékossági támogatásban részesülő személy határozott idejű munkaviszonya – a Munka Törvénykönyvéről szóló törvény 192. § (2) bekezdésétől eltérően – az (1) bekezdés alapján támogatott foglalkoztatása időtartamára meghosszabbítható.
26/A. §65 A rehabilitációs hatóság kérelemre komplex minősítést végez, és ennek eredményéről hatósági bizonyítványt állít ki. A hatósági bizonyítvány kiállítására vonatkozó ügyintézési határidő 50 nap.
c)66 megfelel a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott egyéb feltételeknek.
(2)67 Aki az (1) bekezdés szerint szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a Kormány által kijelölt szervnek bejelenteni. A bejelentés tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait, valamint annak igazolását, hogy vele szemben kizáró ok nem áll fenn.
(2a)68 A bejelentéshez mellékelni kell
(3a)69 A foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4)70 A Kormány által kijelölt szerv a foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését.
(6)71 A Kormány által kijelölt szerv a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik a foglalkozási rehabilitációs szakértők továbbképzéséről.
8/a. A rehabilitációs orvosszakértő72
27/A. §73 (1) Rehabilitációs orvosszakértőként – az igazságügyi szakértőkről szóló törvény szerint igazságügyi szakértői tevékenység végzésére jogosult szakértő kivételével – kizárólag az a személy jogosult eljárni, aki
c)74 megfelel a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározott egyéb feltételeknek.
(2)75 Aki az (1) bekezdés szerint szakértői tevékenységet kíván folytatni, köteles az erre irányuló szándékát a Kormány által kijelölt szervnek bejelenteni. A bejelentés tartalmazza a bejelentő természetes személyazonosító adatait, valamint annak igazolását, hogy vele szemben kizáró ok nem áll fenn.
(2a)76 A bejelentéshez mellékelni kell
(3a)77 A rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék a szakértői tevékenység végzésére való jogosultság tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4)78 A Kormány által kijelölt szerv a rehabilitációs orvosszakértői tevékenység gyakorlásának időtartama alatt lefolytatott hatósági ellenőrzés keretében ellenőrzi az (1) bekezdésben meghatározott feltételek teljesülését.
(6)79 A Kormány által kijelölt szerv a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint gondoskodik a rehabilitációs orvosszakértők továbbképzéséről.
a)80 a megváltozott munkaképességű személyek ellátásai megállapításával, folyósításával, szüneteltetésével, felülvizsgálatával, megszüntetésével, továbbá a jogosulatlanul felvett ellátás visszafizetésével és a megtérítéssel kapcsolatos eljárási szabályokat,81
b)82 a rehabilitációs hatóság által végzett komplex minősítésre, rehabilitációs és orvosszakértői feladatok ellátására vonatkozó részletes eljárási szabályokat,83
c) a rehabilitációs szolgáltatásokra, a rehabilitációval kapcsolatos eljárási szabályokra, az együttműködésre, továbbá a rehabilitációs tervre vonatkozó szabályokat,84
d) a megváltozott munkaképességű személyeket foglalkoztató munkaadók akkreditációjának és ellenőrzésének szabályait,85
e)86 a megváltozott munkaképességű személyek foglalkoztatásához nyújtható bér- és költségtámogatás feltételeit, mértékét, a támogatás megállapításával, folyósításával, nyilvántartásával, megszüntetésével, visszakövetelésével és ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat, valamint az európai uniós források felhasználásával nyújtható foglalkoztatást elősegítő támogatások szabályait,87
f)88
(2)89 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy a rehabilitációs hatóságot, a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szervet, a rehabilitációs szakértői szervet, az orvosszakértői szervet, a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzéket és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzéket vezető szervet, valamint a foglalkozási rehabilitációs szakértők, rehabilitációs orvosszakértők továbbképzésével kapcsolatos feladatokat ellátó szervet rendeletben jelölje ki.90
(3)91 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az igazságügyért felelős miniszterrel egyetértésben a komplex minősítésre vonatkozó részletes szakmai szabályokat rendeletben állapítsa meg.92
(4)93 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy a foglalkozási rehabilitációs szakértői tevékenység folytatásának feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzék személyes adatnak nem minősülő adattartalmát, a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárási szabályokat, a foglalkozási rehabilitációs szakterületeket, továbbá a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági döntésben előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben állapítsa meg.94
(4a)95 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy a rehabilitációs orvosszakértői tevékenység folytatásának feltételeit, a szakértői tevékenység bejelentésének és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzék személyes adatnak nem minősülő adattartalmát, a bejelentésre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó eljárási szabályokat, a továbbképzésre vonatkozó szabályokat, valamint a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági döntésben előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket rendeletben állapítsa meg.96
(5)97 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkáltató akkreditációs eljárásáért fizetendő igazgatási szolgáltatási díj szabályait rendeletben határozza meg.98
(6)99 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a foglalkozási rehabilitációs szakértői névjegyzékbe és a rehabilitációs orvosszakértői névjegyzékbe történő felvételért fizetendő igazgatási szolgáltatási díjra vonatkozó szabályokat rendeletben határozza meg.
29/A. §101 A foglalkoztatás bővítése és rugalmasabbá tétele érdekében szükséges intézkedésekről szóló törvény által szabályozott járulékkedvezmény igénybevételéhez 2012. január 1-jét megelőzően, a munkaügyi központtal kötött megállapodás esetében a járulékkedvezmény érvényesítésére a megállapodás megkötésének időpontjában hatályos szabályokat kell alkalmazni.
bb)102 III. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező tartós foglalkozási rehabilitációt igényel, vagy egészségi állapota alapján tartós foglalkozási rehabilitációt igényel, azonban a komplex minősítés szakmai szabályairól szóló rendeletben meghatározott egyéb körülményei miatt foglalkozási rehabilitációja nem javasolt,
bc)103 II. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező kizárólag folyamatos támogatással foglalkoztatható, és
bd)104 I. csoportos rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjat kell megállapítani, ha a kérelmező egészségkárosodása jelentős és önellátásra nem vagy csak segítséggel képes.
(9)105 A megváltozott munkaképességű személy e törvény szerinti ellátásokra való jogosultságát nem érinti az a keresetnövekedés, amellyel foglalkoztatója a munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékének megfelelően növelte a megváltozott munkaképességű személy keresetét, ha e törvény szerint a megváltozott munkaképességű személy keresőtevékenységet végezhet és közfoglalkoztatásban részt vehet.
(10)106 A megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatások változatlanul megilletik azt a foglalkoztatót, aki a megváltozott munkaképességű személyek keresetét a munkabérek nettó értékének megőrzéséhez szükséges munkabéremelés 2012. évi elvárt mértékének megfelelően növelte.
(11)107 E törvénynek az elvárt béremelés végrehajtásával és a foglalkoztatással összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXI. törvénnyel megállapított 30. § (9) és (10) bekezdését 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.
(1a)108
(2)109 Az (1) bekezdés alapján rokkantsági ellátásban részesülő személy ellátását meg kell szüntetni, ha keresőtevékenységet folytat és a jövedelme 3 egymást követő hónapon keresztül meghaladja a minimálbér 150 százalékát. E bekezdés alkalmazása során a 2012. július 1-jétől szerzett jövedelem vehető figyelembe.
(1a)110
(8)111 A rokkantsági ellátás és a rehabilitációs ellátás – a 32. § (1a) bekezdésének és az (1a) bekezdésnek a 2012. szeptember 1-jén hatályos szabályai szerinti – emelése, valamint az özvegyi nyugdíj – a Tny. 102/F. §-ának a 2012. szeptember 1-jén hatályos szabályai szerinti – csökkentése nem hajtható végre, az erről szóló határozatokat vissza kell vonni.
(9)112 A megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szerv az özvegyi nyugdíjra és rokkantsági vagy rehabilitációs ellátásra együttesen jogosult személyek esetében megállapítja a 32. § (1a) bekezdésének és az (1a) bekezdésnek, valamint a Tny. 102/F. §-ának – 2012. szeptember 1-jén hatályos – rendelkezései alapján csökkentett özvegyi nyugdíj és megemelt rokkantsági vagy rehabilitációs ellátás együttes havi összegének, valamint ezen ellátások 2012 augusztusára járó együttes havi összegének különbözetét. Ha a különbözet pozitív, a rokkantsági ellátást, illetve a rehabilitációs ellátást e különbözet havi összegével 2012. szeptember 1-jei időponttól kezdődően meg kell emelni. Az emelésről a megváltozott munkaképességű személyek ellátásait folyósító szerv 2012. október 15-éig határozattal intézkedik.
33/A. §113 (1) Amennyiben a 32. § (1) bekezdése alapján rokkantsági ellátásban részesülő személy vagy a 33. § (1) bekezdése alapján rehabilitációs ellátásban részesülő személy felülvizsgálatát követően az ellátott
(5)114 Ha a 2011. december 31-én rehabilitációs járadékban részesülő személy részére 2014. január 1-jét követően megváltozott munkaképességű személyek ellátása kerül megállapításra, az ellátás összegének meghatározása során, ha az számára kedvezőbb, havi átlagjövedelemként a megszűnést megelőző hónapra járó rehabilitációs járadék összegének 140 százalékát kell figyelembe venni.
(6)115 Ha a 2011. december 31-én rehabilitációs járadékban részesülő személy részére 2014. január 1-jét megelőzően megváltozott munkaképességű személyek ellátása került megállapításra, a rehabilitációs hatóság az ellátás összegét, ha az számára kedvezőbb, az (5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével 2014. május 31-éig – 2014. január 1-jére visszamenő hatállyal – hivatalból módosítja.
37. § (1)116 A 15. § (3) bekezdését a 2012. január 1-jét követően kiadott szakhatósági állásfoglalásokra, hatósági bizonyítványokra, komplex minősítésekre kell alkalmazni.
(2)117 A 25. §-t 2013. január 1-jétől kell alkalmazni. A 2013. január 1-je előtt folytatott foglalkoztatás tekintetében a megváltozott munkaképességű munkavállalókat foglalkoztató munkaadók akkreditációjával, ellenőrzésével, valamint a megváltozott munkaképességű munkavállalók foglalkoztatásához nyújtható költségvetési támogatásokkal, azok visszakövetelésével kapcsolatban az Flt. 2011. december 30-án hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.
38. § (1)118 A 23–24. § alkalmazásában
a)119 a 33. § szerinti felülvizsgálattal érintett személyek esetében a felülvizsgálat alapján hozott jogerős döntést követő harmadik hónap első napjáig, a 38/C. § szerint a komplex minősítés alól mentesülő személyek esetében a rokkantsági ellátás időtartama alatt,
b)120 az a) pont alá nem tartozó személyek esetében a (2) bekezdés szerinti hatósági bizonyítvány kiállítását követő harmadik hónap első napjáig, de legkésőbb 2012. december 31-éig
(2)121 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti személy komplex minősítését kérelmére a rehabilitációs hatóság elvégzi, és ennek eredményéről hatósági bizonyítványt állít ki.
(3)122 A 25. § alkalmazásában rehabilitációs hatóság komplex minősítése szerinti megváltozott munkaképességű személynek kell tekinteni
e)123 a rehabilitációs járadékban részesülő személyt is.
f)124 a 38/C. § szerint a komplex minősítés alól mentesülő személyt is az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig.
38/A. §125 E törvénynek a honvédségi adatkezelésről, az egyes honvédelmi kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos katonai igazgatási feladatokról szóló 2013. évi XCVII. törvénnyel megállapított 23. § (2) bekezdés e) pontját 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
38/B. §126 A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény, a sportról szóló 2004. évi I. törvény, valamint egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2014. évi CI. törvénnyel megállapított 23. § (2) bekezdés f) pontját a 2014. évi adókötelezettség megállapítása során is alkalmazni kell.
38/C. §127 A 32. § (1) bekezdésében foglaltak alapján rokkantsági ellátásban és a 33. § (1) bekezdésében foglaltak alapján rehabilitációs ellátásban részesülő személy esetén, ha
38/D. §128 Az egyes szociális és gyermekvédelmi tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi CXXXIII. törvénnyel megállapított 19. § (1a) bekezdését és 38/C. §-t a 2015. augusztus 1-jén folyamatban lévő felülvizsgálati eljárásokban még nem kell alkalmazni.
38/E. §129 A közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggő törvénymódosításokról szóló 2015. évi CLXXXVI. törvénnyel módosított 7. § (3), (4) és (5) bekezdését a rehabilitációs pénzbeli ellátás szüneteltetése iránt folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell. Ha a rehabilitációs pénzbeli ellátás a 2015. december 31-ig hatályos rendelkezések alapján a keresőképtelenségre tekintettel került szüneteltetésre, az ellátás időtartama a keresőképtelenség időtartamával meghosszabbodik.
40. §130
41. §131
42. §132
43–54. §133
55–65. §134
66. §135
67–69. §136
70–71. §137
72. §138
73. §139
74. §140
75. §141
76. §142
77. §143
78–82. §144
83. §145
84–89. §146
90. § (1)147
91. §149
92. §150
94–103. §152
107–111. §156
112. §157
113. §158
114. §159
115–117. §160
118. §161
119. §162
120. § (1)163
(2)–(5)164
121–142. §165
143–159. §166
160–168. §167
169. §168
170–186. §169
187. §170
188. §171
189. §172
190. §173
191. §174
192. §175
194–197. §176
198. § (1)–(2)177
199. § (1)179
200. §181
201. §182
4 Az 1. § (2) bekezdés 10. pontja a 2013: CCXXV. törvény 1. §-ával megállapított, a 2015: CCXXIII. törvény 83. §-a szerint módosított szöveg.
7 A 2. § (3) bekezdés a) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 2. § (3) bekezdés c) pontját a 2012: CXVIII. törvény 35. §-a iktatta be.
9 Az 5. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 7. § (3) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 7. § (4) bekezdését az Alkotmánybíróság a 40/2012. (XII. 6.) AB határozatának 1. pontjával megsemmisítette 2012. december 7. napjával. Újonnan a 2012: CCVIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 7. § (5) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 176. § a) pontja szerint módosított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
14 A 8. § (2) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
15 A 8. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
16 A 10. § (1) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
17 A 10. § (2) bekezdés b) pontját a 2015: CLXXXVI. törvény 176. § b) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
18 A 10. § (2) bekezdés c) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 13. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CXI. törvény 134. § (5) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 13. § (2) bekezdés d) pontja a 2013: CCXXV. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 13. § (2a) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 14. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
23 A 14. § (4)–(5) bekezdését a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
24 A 15. § (3) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
25 A 16/A. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
26 A 16/B. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (3) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 17. § (1) bekezdése a 2015: CXXXIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
28 A 18. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 18. § (3) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 36. §-a iktatta be.
30 A 19. § a 2012: CXVIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
31 A 19. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: CXXXIII. törvény 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 19. § (1a) bekezdését a 2015: CXXXIII. törvény 33. §-a iktatta be.
33 A 20. § a 2013: CCXXV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
34 A 20/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 38. §-a iktatta be.
35 A 20/B. §-t a 2013: CCXXV. törvény 5. §-a iktatta be.
36 A 20/C. §-t a 2013: CCXXV. törvény 6. §-a iktatta be.
37 A 20/D. §-t a 2013: CCXXV. törvény 7. §-a iktatta be.
38 A 21. § (1) bekezdés a) pont ak) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
39 A 21. § (1) bekezdés a) pont al) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
40 A 21. § (1) bekezdés a) pont am) alpontját a 2012: CXVIII. törvény 39. § (1) bekezdése iktatta be.
41 A 21. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 21. § (3) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított, a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 24. §-át.
43 A 21. § (7) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 39. § (3) bekezdése iktatta be.
44 A 21/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 40. §-a iktatta be.
45 A 21/B. §-t a 2013: CCXXV. törvény 8. §-a iktatta be.
46 A 21/B. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: CI. törvény 90. § a) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 21/B. § (2) bekezdés a) pontja a 2014: CI. törvény 87. §-ával megállapított szöveg.
48 A 21/B. § (2) bekezdés b) pontja a 2014: CI. törvény 90. § b) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 21/B. § (3) bekezdés a) pontja a 2014: CI. törvény 90. § c) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 21/B. § (3) bekezdés c) pontja a 2014: CI. törvény 90. § d) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 21/B. § (4) bekezdését a 2015: VIII. törvény 20. § (4) bekezdés d) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
52 A 22. § a 2012: CXVIII. törvény 41. §-ával megállapított szöveg.
53 A 22. § b) pontja a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
54 A 23. § (1a) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 9. §-a iktatta be.
55 A 23. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: CCV. törvény 262. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 23. § (2) bekezdés e) pontját a 2013: XCVII. törvény 76. § (1) bekezdése iktatta be.
57 A 23. § (2) bekezdés f) pontját a 2014: CI. törvény 88. §-a iktatta be.
58 A 23. § (4a) bekezdését a 2015: LXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
59 A 23. § (6) bekezdés a) pontja a 2015: XLII. törvény 366. § (32) bekezdése szerint módosított szöveg.
60 A 23. § (6) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 6. §-a szerint módosított szöveg.
61 A 23. § (6) bekezdés c) pontját a 2012: CCV. törvény 262. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 23. § (7) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 25. § (1) bekezdés záró szövegrésze a 2013: CCXXV. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 25. § (3) bekezdését a 2012: CXCII. törvény 80. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXXV. törvény 12. § c) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 26/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 42. §-a iktatta be, szövege a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, ez utóbbi módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
66 A 27. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 27. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (5) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
68 A 27. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (1) bekezdése iktatta be.
69 A 27. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (2) bekezdése iktatta be.
70 A 27. § (4) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 27. § (6) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 27/A. §-t megelőző alcímet a 2012: CXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
73 A 27/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
74 A 27/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 27/A. § (2) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (7) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
76 A 27/A. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (3) bekezdése iktatta be.
77 A 27/A. § (3a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 87. § (4) bekezdése iktatta be.
78 A 27/A. § (4) bekezdése a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (8) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
79 A 27/A. § (6) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
80 A 28. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXXV. törvény 12. § d) pontja szerint módosított szöveg.
81 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
82 A 28. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
83 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
84 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
85 Lásd a 327/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
86 A 28. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CXVIII. törvény 45. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
87 Lásd a 327/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
88 A 28. § (1) bekezdés f) pontját a 2013: CCXXV. törvény 14. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
89 A 28. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 45. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
90 Lásd a 327/2011. (XII. 29.) Korm. rendeletet, a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
91 A 28. § (3) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
92 Lásd a 7/2012. (II. 14.) NEFMI rendeletet.
93 A 28. § (4) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
94 Lásd a 8/2012. (II. 21.) NEFMI rendeletet.
95 A 28. § (4a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 45. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
96 Lásd a 47/2012. (XII. 11.) EMMI rendeletet.
97 A 28. § (5) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
98 Lásd a 38/2012. (XI. 16.) EMMI rendeletet.
99 A 28. § (6) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés e) pontja, a 2014: XXXV. törvény 87. §-a, a 2015: CXXXIII. törvény 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 29. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
101 A 29/A. §-t a 2012: XXI. törvény 24. §-a iktatta be.
102 A 30. § (5) bekezdés b) pont bb) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
103 A 30. § (5) bekezdés b) pont bc) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 30. § (5) bekezdés b) pont bd) alpontja a 2012: CXVIII. törvény 50. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 30. § (9) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
106 A 30. § (10) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
107 A 30. § (11) bekezdését a 2012: XXI. törvény 25. §-a iktatta be.
108 A 32. § (1a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 46. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXLII. törvény 3. §-a.
109 A 32. § (2) bekezdése a 2013: CCXXV. törvény 12. § e) pontja szerint módosított szöveg.
110 A 33. § (1a) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 47. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: CXLII. törvény 3. §-a.
111 A 33. § (8) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXLII. törvény 2. §-a iktatta be.
112 A 33. § (9) bekezdését a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2012: CXLII. törvény 2. §-a iktatta be.
113 A 33/A. §-t a 2012: CXVIII. törvény 48. §-a iktatta be.
114 A 34. § (5) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 10. §-a iktatta be.
115 A 34. § (6) bekezdését a 2013: CCXXV. törvény 10. §-a iktatta be.
116 A 37. § (1) bekezdése a 2015: VIII. törvény 20. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 24. §-át.
117 A 37. § (2) bekezdése a 2012: LXXXV. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
118 A 38. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CXCII. törvény 82. §-a szerint módosított szöveg.
119 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2015: CXXXIII. törvény 34. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXVIII. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
121 A 38. § (2) bekezdése a 2012: CXVIII. törvény 50. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
122 A 38. § (3) bekezdését a 2012: CXCII. törvény 81. §-a iktatta be, szövege a 2013: XCVII. törvény 76. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: CCXXV. törvény 12. § f) pontja szerint módosított szöveg.
123 A 38. § (3) bekezdés e) pontját a 2013: CCXXV. törvény 11. §-a iktatta be.
124 A 38. § (3) bekezdés f) pontját a 2015: CXXXIII. törvény 34. § (2) bekezdése iktatta be.
125 A 38/A. §-t a 2013: XCVII. törvény 76. § (3) bekezdése iktatta be.
126 A 38/B. §-t a 2014: CI. törvény 89. §-a iktatta be.
127 A 38/C. §-t a 2015: CXXXIII. törvény 35. §-a iktatta be.
128 A 38/D. §-t a 2015: CXXXIII. törvény 35. §-a iktatta be.
129 A 38/E. §-t a 2015: CLXXXVI. törvény 175. § (9) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
130 A 40. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
131 A 41. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
132 A 42. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
133 A 43–54. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
134 Az 55–65. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
135 A 66. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
136 A 67–69. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
137 A 70–71. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
138 A 72. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
139 A 73. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
140 A 74. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
141 A 75. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
142 A 76. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
143 A 77. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
144 A 78–82. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
145 A 83. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
146 A 84–89. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
147 A 90. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
148 A 90. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
149 A 91. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
150 A 92. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
151 A 93. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
152 A 94–103. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
156 A 107–111. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
157 A 112. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
158 A 113. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
159 A 114. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
160 A 115–117. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
161 A 118. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
162 A 119. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
163 A 120. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
164 A 120. § (2)–(5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
165 A 121–142. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
166 A 143–159. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
167 A 160–168. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
168 A 169. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
169 A 170–186. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
170 A 187. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
171 A 188. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
172 A 189. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
173 A 190. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
174 A 191. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
175 A 192–193. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
176 A 194–197. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
177 A 198. § (1)–(2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
178 A 198. § (3) bekezdése a 2011: CXCIV. törvény 48. § (6) bekezdése alapján nem lép hatályba.
179 A 199. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
180 A 199. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
181 A 200. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
182 A 201. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
Ittasan vezetett és elkapták, erre az eljárásra számíthat | Ez jogos
A bíróság elé állításnak, mint külön eljárásnak az a célja, hogy az ügynek a bírósági elbírálására a lehető leghamarabb sor kerüljön. Az általános büntetőeljárási szabályoktól tehát itt azért van némileg eltérő szabályozás, hogy az eljárást gyorsítani és egyszerűsíteni lehessen. A bíróság elé állításra két esetben kerülhet sor. Az egyik a tettenérés esete, a másik pedig az, hogyha a terhelt (az a személy magyarán, akit büntetőeljárás alá vonnak) a gyanúsítottként történő kihallgatásakor a bűncselekmény elkövetését beismerte.
Bíróság elé állítás lehetősége áll fenn tehát tettenérés esetén, ilyenkor az ügyészség azt a személyt, akivel szemben büntetőeljárást folytatnak, a bűncselekmény elkövetésétől számított tizenöt napon belül bíróság elé állíthatja, ha a bűncselekményre a Btk. tízévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetést rendel, az ügy egyszerű megítélésű, a bizonyítékok rendelkezésre állnak és a terheltet a bűncselekmény elkövetésén tetten érték. Láthatod tehát, hogy a feltételek mind olyanok, amik alapján rövidebb időn belül lehet döntést hozni. Nem árt, ha tudod, hogy akkor beszélhetünk tettenérésről, ha az elkövető a bűncselekményt valakinek a jelenlétében hajtja végre, vagy ha az elkövetőt a bűncselekmény megvalósítása után a helyszínről való távozásakor üldözőbe veszik és el is fogják. Még érdemes megemlíteni azt is, hogy amennyiben a bizonyítás hiányos vagy megállapítható az, hogy vannak olyan bizonyítékok, melyeket nem szereztek be, akkor a bíróság elé állításra nem kerülhet sor.
A második eset, amikor sor kerülhet bíróság elé állításra, az az, amikor beismerés van. Tehát bíróság elé állítható az ügyészség által a gyanúsítottként történő kihallgatásától számított egy hónapon belül a terhelt, ha a bűncselekményre a törvény tízévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetést rendel, az ügy egyszerű megítélésű, a bizonyítékok rendelkezésre állnak és a bűncselekmény elkövetését beismerte. Egy nagyon fontos dolgot szeretnék itt tisztázni, amit hasznos lehet tudni, hogyha valaki egyszer ilyen helyzetbe kerülne. Ilyenkor, amikor itt beismerésről beszélünk, ennek a beismerésnek nem kell kiterjednie a bűnösség beismerésére! Tehát elő kell adni a bűncselekményt megvalósító tényeket, releváns körülményeket, a bűncselekményt megvalósító fontos elemeket, de ettől még a terheltnek nem kell bűnösnek vallania magát, kitarthat az ártatlansága mellett.
Fontos, hogy ez csak egy lehetőség, amivel az ügyész élhet, de hiába állnak fenn a feltételek, ettől még nem kötelező a bíróság elé állítás! Ha élve ezzel a lehetőséggel, az ügyészség a gyanúsítottat bíróság elé kívánja állítani, akkor erről tájékoztatnia kell a gyanúsítottat, és védőt kell kirendelni abban az esetben, hogyha a gyanúsítottnak nincs meghatalmazott védője. Akárhogy is, érdemes minél hamarabb meghatalmazni egy védőt, és vele közösen felépíteni a védelmi stratégiát! A védő, az ügyész és a terhelt jelenléte a tárgyaláson kötelező.
Miért lehet ez az eljárás jó?
Jó lehet ez a bűncselekmény elkövetőjének, illetve a bűncselekmény elszenvedőjének, a sértettnek is. Gondolj bele, így abban az esetben, hogyha valaki elkövet egy bűncselekményt, hamar tisztázódik az, hogy bűnös, vagy pedig ártatlan, nem kell hosszú hónapokig, vagy akár évekig azon idegeskednie, hogy mi lesz a sorsa. Illetve hogyha megnézed ennek a társadalmi hatását, akkor az érthető, hogy abban az esetben, ha a bűn elkövetését rövid időn belül követi a büntetés, sokkal nagyobb a hatása, mintha évek telnének el a kettő között, tehát ez a bűnözés megelőzésére is jó hatással van. A sértettnek pedig azért jobb, mert ha esetleg van kártérítési igénye, így azt előbb tudja érvényesíteni, illetve hamarabb kerülhet sor a sérelem jóvátételére, enyhítésére.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Orsolya Amanda Tóthné
1 ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG Cím:1139 Budapest Teve u Bp. Pf.: 314/15 Tel: /33104 Fax: / Szám: /993- /2012. P. Tárgy: alapvető jogot sértő rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T A Rendőrségről szóló évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 92. (1) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva, a panasz tárgyában folytatott eljárásban figyelemmel az Rtv. 93/A. (7) bekezdésére, továbbá a Független Rendészeti Panasztestület (a továbbiakban: Panasztestület) 196/2013. (VII. 3.) számú állásfoglalása megállapításaira a panasznak a rendőrkapitányság épületében elhangzott tájékoztatás tartalmával kapcsolatban minden egyén vonatkozásban a panaszt helyt adok, elutasítom. A határozat ellen az Rtv. 93/A. (9) bekezdése alapján figyelemmel a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) ának (1) bekezdés a) pontjára és (2) bekezdésére, valamint a 109. (1) bekezdés a) pontjára fellebbezésnek helye nincs, annak felülvizsgálata közvetlenül kérhető a bíróságtól. A keresetlevelet az Országos Rendőr-főkapitányságnál a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnak címezve (1539 Budapest, Pf.: 632.) a felülvizsgálni kért határozat közlésétől számított harminc napon belül lehet benyújtani, vagy ajánlott küldeményként postára adni, illetve azt a fenti határidőn belül a bírósághoz is elő lehet terjeszteni. (A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 330. (2) bekezdése, 326. (7) bekezdése; Ket (1) bekezdés a) pontja). A határozatot kapják: 1) Panaszos 2) Független Rendészeti Panasztestület 3) Budapesti Rendőr-főkapitányság (a továbbiakban: BRFK) vezetője 4) Irattár
2 I N D O K O L Á S I. A panaszos augusztus 27-én a Panasztestülethez telefax útján előterjesztett majd szeptember 06-án kelt beadványában kiegészített és aláírásával megerősített panaszában előadta, hogy augusztus 26-án 18:30 órakor tért haza a feleségével közös használatban lévő ingatlanukba, amelyben gyermekükkel élnek. Az események megértéséhez előadta továbbá, hogy közte és felesége között a Budai Központi Kerületi Bíróságon házassági bontóper van folyamatban a panaszos kezdeményezésére. Felesége aki egyébként ügyvéd ideiglenes intézkedést kért a lakás kizárólagos használatára, a közös gyermekük nála történő elhelyezésére, gyermektartásdíjra, valamint a kapcsolattartás megállapítására. A bíróság jogerős végzésében elutasította minden kérelmét megalapozatlanság miatt, kizárólag a nyári rendkívüli kapcsolattartás kérdésében hozott döntést, hogy a gyermek érdekeit képviselje. Az adott napon a panaszos hazaérkezésekor öt és fél éves gyermekük nem tartózkodott a lakásban és a felesége nem adott felvilágosítást a gyermek hollétéről. A panaszos ezt követően békésen leült vacsorázni, amire a felesége verbális támadásba kezdett, majd amikor tapasztalta, hogy ezzel nem tudja kihozni a panaszost a sodrából, az asztalon található almák közül néhányat a panaszoshoz vágott, majd a széttört almák közül egyet a fülébe nyomott, egyet pedig a szemébe dörgölt. A panaszos ekkor döntött úgy, hogy a rendőrség segítségét kéri a 112-es segélyhívó számon. A kiérkező rendőrök a személyi igazolványa és lakcímkártyája elkérését követően megállapították, hogy a panaszos nincs a közösen, életvitelszerűen lakott ingatlanba bejelentve, ezért felszólították, hogy hagyja el azt. Az intézkedő rendőr nem hivatkozott semmilyen jogszabályra, ellenben figyelmeztette a panaszost, hogy ha nem hagyja el az ingatlant, akkor rendőri intézkedéssel szembeni ellenszegülés miatt kényszerintézkedést is alkalmazhatnak vele szemben. A panaszos ezt követően tájékoztatást kért a rendőrtől, hogy a továbbiakban mi a teendője, mire a rendőr elmondta neki, hogy ha nincs hol aludnia, akkor hova fordulhat. A panaszos azt felelete, hogy ezzel nincs problémája, majd megkérdezte, hogy milyen jogi lehetőségei vannak. Mivel nem kapott további tájékoztatást, kérdőre vonta a rendőrt, hogy miért nem világosította fel a rendőr a birtokvédelem jogintézményének igénybevételi lehetőségéről. A rendőr erre nem tudott elfogadható választ adni. A panaszos az intézkedés során elhagyta a lakást, felhívta az ügyvédjét, aki telefonon keresztül tájékoztatta az intézkedő rendőrt, hogy a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 31. -a alapján a lakás használatáról kérelemre a bíróság hozhat döntést, ami a panaszos esetében már végzésben megtörtént, tehát jogszerűtlen az intézkedésük. A panaszos a végzést átadta az intézkedő rendőr részére. A panaszos még aznap este személyesen kereste fel a BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányságot, hogy az ügyeletes tiszttel tisztázza a jogi helyzetet. Magával vitte a bíróság említett végzését, valamint a felesége kérelmét is, hogy egyértelmű legyen, mi alapján döntött a bíróság a lakás közös használatáról. A panaszos arra hivatkozott, hogy a Csjt. alapján nem hozhattak volna az intézkedés során ilyen döntést, hiszen arra csak a bíróságnak van lehetősége, másrészt a végzés is alátámasztja jogos lakáshasználatát. A rendőrök továbbra is fenntartották álláspontjukat, hogy jogszerűtlenül tartózkodott a lakásban, sőt a panaszos kérdésére kijelentették, hogy amennyiben hazamegy, ismételten így fognak eljárni. A panaszos álláspontja szerint sérült a magánlakás használatához való joga, mindamellett, hogy így nem tudott a gyermekéről gondoskodni, illetve vele kapcsolatot tartani. 2
3 A beadványban foglaltak szerint a panaszos a rendőri intézkedés kapcsán az alábbiakat sérelmezi: - a felvilágosítás kérésre nyújtott tájékoztatás tartalmát; - azt, hogy a rendőrök felkérték a lakásból való távozásra; - a BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányságon az intézkedéssel kapcsolatban kapott tájékoztatás tartalmát. II. A Panasztestület állásfoglalása szerint az ügyben a rendőröknek a telefonos bejelentés alapján intézkedési kötelezettsége keletkezett, azonban annak csak részben tettek eleget, mivel a tájékoztatásuk nem volt teljes körű, ezért sérült a panaszos tisztességes eljáráshoz való joga. A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmét állapította meg a Panasztestület továbbá az intézkedési kötelezettség határainak túllépése miatt, a távozásra felszólítás kapcsán is. A megvalósult alapjogsértés a Panasztestület megítélése szerint elérte a súlyosság azon fokát, amely indokolttá tette a panasz és az állásfoglalás megküldését az országos rendőrfőkapitánynak. A Panasztestület megküldött állásfoglalására figyelemmel hatásköröm és illetékességem az Rtv. 92. (1) bekezdésén, valamint az Rtv. 93/A. (6) és (7) bekezdésén alapul. A tényállás tisztázása érdekében a panaszost a Ket. 51. (2) bekezdés I. fordulata alapján végzésben nyilatkozattételre hívtam fel ( /993/13/2012. RP.). A Ket. 33. (3) bekezdése c) pontja értelmében a nyilatkozattétel teljesítésére megadott időtartam nem számít be az ügyintézési határidőbe, mindezek figyelembevételével az eljárás befejezésének határideje szeptember 27-re módosult. III. A Ket. 50. (1) bekezdésében foglalt tényállás tisztázási kötelezettség keretében a hatóság az alábbi bizonyítási eszközök tartalmát vette figyelembe: augusztus 27-én kelt panasz (2 lap); szeptember 06-án kelt panasz-kiegészítés (1 lap); - Budai Központi Kerületi Bíróság 9.P.XI /2012/8. számú végzése (3 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály r. törzszászlósának augusztus 26-án kelt, 01110/14524/2012. id. számú jelentése (3 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály r. törzszászlósának augusztus 27-én kelt, 01110/8050/2012. ált. számú jelentése (2 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály r. törzszászlósának október 02-án kelt, /59/2012. P. számú jelentése (3 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság ügyeletes tiszt r. századosának október 15-én kelt, /59/2012. P. számú jelentése (2 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztály r. törzszászlósának tanúként történt meghallgatásáról szeptember 05-én készült, 29000/105/993-25/2012. P. számú jegyzőkönyv (2 lap); - BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság r. százados főügyeletesének tanúként történt meghallgatásáról szeptember 16-án készült, 29000/105/993-27/2012. P. számú jegyzőkönyv (2 lap). 3
4 IV. A rendőri intézkedés ellen a panaszos által megfogalmazott kifogások kapcsán álláspontom a következő: 1.) A felvilágosítás adási kötelezettség Az Rtv. 13. (1) bekezdése szerint a rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha a közbiztonságot, a közrendet vagy az államhatár rendjét sértő vagy veszélyeztető tényt, körülményt vagy cselekményt észlel, illetve ilyet a tudomására hoznak. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van. Az Rtv. 24. (1) bekezdése szerint a rendőr köteles a feladatkörébe tartozó segítséget, illetőleg a hozzáfordulónak a tőle elvárható felvilágosítást megadni. Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 188. (1) bekezdése rendelkezik a birtokvédelemről, miszerint ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg. A Ptk (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését. A rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet (a továbbiakban: Szolgálati Szabályzat) 8. (1) és (2) bekezdései szerint a rendőr az általa észlelt vagy tudomására jutott és hivatalból üldözendő bűncselekményről ha az elkövető ismert, annak megjelölésével feljelentést tesz, vagy ha a nyomozó hatóság tagja, úgy hivatalból megteszi a szükséges intézkedéseket a büntetőeljárás megindítása érdekében. A rendőr a magánindítványra büntethető bűncselekmény észlelése esetén a feljelentés megtételére jogosult kérésére megadja a szükséges felvilágosítást. A Szolgálati Szabályzat 9. (1) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint a rendőr szabálysértés észlelése esetén feljelentést tesz, vagy jogszabály által meghatározott esetekben helyszíni bírságot szab ki. A szabálysértést észlelő rendőr figyelmeztetést azon szabálysértés esetén alkalmazhat, amely miatt helyszíni bírságot szabhat ki. A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló évi II. törvény (a továbbiakban: Szabs. tv.) 166. (1) bekezdése szerint a magánlaksértés szabálysértést követi el az, aki másnak a lakásába, egyéb helyiségébe, vagy ezekhez tartozó bekerített helyre az ott lakónak vagy azzal rendelkezőnek akarata ellenére, vagy megtévesztéssel bemegy, vagy ott bennmarad, úgyszintén aki mást akadályoz abban, hogy a lakásába, egyéb helyiségébe vagy ezekhez tartozó bekerített helyre bemenjen. A Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) a szerint magánlaksértést követ el, aki másnak a lakásába, egyéb helyiségébe vagy ezekhez tartozó bekerített helyre erőszakkal, fenyegetéssel, hivatalos eljárás színlelésével bemegy, vagy ott bent marad (vétségi alakzat). Bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő, aki másnak a lakásába, egyéb helyiségébe vagy az ezekhez tartozó bekerített helyre, az ott lakónak vagy azzal rendelkezőnek akarata ellenére vagy megtévesztéssel a) éjjel, b) fegyveresen, c) felfegyverkezve, d) csoportosan bemegy vagy ott bent marad. 4
5 A Btk (1) bekezdése szerint könnyű testi sértés vétségét követi el az, aki más testi épségét vagy egészségét sérti, ha a sérülés vagy a betegség nyolc napon belül gyógyul. Mind a magánlaksértés szabálysértési és bűncselekményi alakzatának, mind a testi sértés vétségének elkövetői a törvény alapján kizárólag magánindítványra büntetendőek. A hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló évi LXXII. törvény (a továbbiakban: Hketv.) 1. (1) bekezdésének a) pontja alapján hozzátartozók közötti erőszaknak minősül a bántalmazó által a bántalmazott sérelmére megvalósított, a méltóságot, az életet, a szexuális önrendelkezéshez való jogot, továbbá a testi és lelki egészséget súlyosan és közvetlenül veszélyeztető tevékenység. A Hketv. 6. (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján a rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást többek között a helyszíni intézkedése során észlelt hozzátartozók közötti erőszakra vonatkozó tények alapján hivatalból, vagy a bántalmazott, illetve a bántalmazottnak a Ptk b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozója és hozzátartozója bejelentése alapján rendelheti el. A (3) bekezdés szerint a rendőrség az ideiglenes megelőző távoltartást akkor rendeli el, ha az eset összes körülményéből, így különösen a bántalmazó és a bántalmazott által előadott tényekből, a hozzátartozók közötti erőszak helyszínéből, a hozzátartozók közötti erőszakra utaló jelekből, a bántalmazó és a bántalmazott magatartásából és egymáshoz való viszonyából a hozzátartozók közötti erőszak elkövetésére megalapozottan lehet következtetni. A rendőri jelentés és a panaszosi előadás megegyezik abban, hogy a panaszos azért tett telefonon bejelentést a rendőrkapitányságra, mivel a válással és az ingatlannal kapcsolatos vitája feleségével tettlegességig fajult. A bejelentés tartalma alapján megállapítható volt a magánlaksértés, valamint a testi sértés elkövetésének gyanúja, amely körülmény nyilvánvalóan az Rtv ában foglalt rendelkezés szerinti intézkedési kötelezettséget keletkeztetett. Az elsődleges intézkedéseket a rendőrök megtették, a helyszínen megjelentek, az ott tartózkodó feleket meghallgatták. A rendőri jelentések az esetről az alábbi releváns információkat tartalmazzák: a BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának állományában szolgálatot teljesítő r. törzszászlós és r. őrmester az adott napon 19:30 órakor, az ügyeletes utasítására jelent meg a Budapest, XI. kerület, Bornemissza u. 10. fszt. I. szám alatt lévő lakásban, mivel onnan családi botrányról tettek bejelentést. A helyszínre kiérkező rendőrök meghallgatták a panaszost, aki elmondta, hogy feleségével válófélben vannak, szóváltás alakult ki közöttük, melynek során felesége egy almát vágott hozzá, majd annak darabjait a jobb fülébe próbálta gyömöszölni, amiről a panaszos felvételt is készített a mobiltelefonjával. A r. törzszászlós a panaszos felsőruházatán látta, hogy az vélhetőleg gyümölccsel szennyezett, egyéb látható sérülést azonban nem észlelt rajta, és kérdésére a panaszos orvosi ellátást sem kért. A rendőrök ezt követően a helyszínen meghallgatták a panaszos feleségét is, aki elmondta, hogy a lakásban tartózkodott, amikor férje (a panaszos) megérkezett, közölte vele, hogy hazaköltözik, és pizzát szeretne sütni. Erre a feleség közölte, hogy ne süssön és távozzon a lakásból, mire a panaszos félrelökte, neki a konyhaszekrénynek. A r. törzszászlós bántalmazásra utaló nyomot a feleségen nem látott, aki kérdésére orvosi ellátást sem kért. A panaszos és a felesége egybehangzóan előadták, hogy válófélben vannak, és egy ideiglenes intézkedés van köztük érvényben a Budai Központi Kerületi Bíróságtól a közös gyermekük felügyeleti jogát illetően. A gyermek az édesanyja felügyelete alatt áll, akinek elmondása szerint a rokonoknál volt, a Balatonon nyaralt. 5
6 A feleség elmondta, hogy a panaszos a lakásba a saját kulcsával ment be. A r. törzszászlós mindkét felet részletes jogi felvilágosításban részesítette, amelyet megértettek és tudomásul vettek. Mindketten úgy nyilatkoztak, hogy nem kívánják a másikat feljelenteni bántalmazásért. A feleség továbbá az intézkedés alatt azt kérte, hogy a panaszos aki az ingatlanba nincs bejelentve és nem is tulajdonosa annak távozzon. Közölte azt is, hogy korábban a panaszost feljelentette bántalmazásért, amely ügy jelenleg is folyik. A panaszos a r. törzszászlós kérdésre előadta, hogy életvitelszerűen az ingatlanban él, amelynek bizonyítékaként megmutatta a lakás kisebbik szobájában lévő egyik szekrényben a ruháit. Ezt látva felesége közölte, hogy a panaszos a többi holmiját már korábban elvitte, nem lakik ott életvitelszerűen, ezért nyomatékosan kéri, hogy a lakást hagyja el. A panaszos elmondta, hogy a lakásba valóban nincs bejelentve, megélhetési problémái nincsenek, saját lakása van a Barázda utcában. A fentiek alapján a r. törzszászlós felkérte a panaszost a lakás elhagyására, aki ennek eleget téve önként távozott. Körülbelül 5 perc elteltével a panaszos a lakásba becsengetve visszaérkezett, és közölte, hogy felhívta jogi képviselőjét a történtek miatt, aki vonalban van és kéri, hogy beszélhessen a helyszínen intézkedő rendőrrel. A r. törzszászlós átvette a telefont, bemutatkozott, közölte a rendfokozatát, majd a vonal másik végén lévő, dr. S. Sz. néven bemutatkozó férfi közölte vele, hogy nagy hibát követ el, és meg fogja ütni a bokáját, ha továbbra is ezt a jogellenes intézkedést foganatosítja az ügyfelével szemben, mivel az ügyfelének joga van bent tartózkodni a fenti ingatlanban, mivel azt életvitelszerűen használja. A r. törzszászlós ezt követően visszaadta a telefont a panaszosnak, és közölte hogy a továbbiakban sem vele, sem az ismeretlen telefonálóval nem kíván beszélni. A panaszos ezek után jogi képviselője tanácsára elkérte a rendőrök nevét és jelvényszámát, amit az intézkedés végén ismételten megadtak neki. A r. törzszászlós ekkor ismételten távozásra kérte fel a panaszost, aki ennek önként eleget tett és a lakást elhagyta. A rendelkezésre álló dokumentumok alapján megállapítható, hogy a helyszínen intézkedő rendőrökkel az ott tartózkodó személyek egyrészt egy polgári jogi vita részleteit közölték, másrészt pedig bántalmazásra utaló kijelentéseket tettek. A r. törzszászlós a /59/2012. P. számon készült jelentése, valamint a tanúként történt meghallgatása során elhangzottak szerint mindkét félnek megadta a szükséges jogi felvilágosítást a könnyű testi sértés bűncselekmény vonatkozásában, mivel bejelentésében először a panaszos, majd a helyszíni intézkedés során a felesége is bántalmazást panaszolt. A feljelentés megtételével, valamint a látleletvétellel kapcsolatos részletes felvilágosítást követően mindketten úgy nyilatkoztak, hogy a bántalmazás miatt nem kívánnak a másik ellen feljelentést tenni, illetve az arról szóló tájékoztatás ellenére nem kérték az ideiglenes megelőző távoltartás elrendelését sem. A r. törzszászlós tanúvallomásában megjegyezte, hogy a panaszos felesége a felvilágosítás kapcsán kijelentette, hogy jogi végzettsége van, tisztában van a jogaival, ezért azokról nem kér tájékoztatást. A helyszínen megállapított tényállás alapján a magánlaksértés bűncselekményének gyanúja nem merült fel, felhívták ugyanakkor a rendőrök a panaszos figyelmét arra, hogy mivel állítása szerint a lakást életvitelszerűen használja birtokvédelemért fordulhat az illetékes önkormányzathoz. 6
7 A fentiek alapján az intézkedő rendőrök a helyszínen tudomásukra jutott elsődleges információk birtokában megállapított tények alapján megadták a tőlük elvárható, szükséges mértékű felvilágosítást a panaszosnak és a feleségének is mind az ingatlant érintő birtokvitával, mind a bántalmazással kapcsolatban. A felvilágosítás adási kötelezettség teljesítésével kapcsolatban tett panaszt ezért elutasítom. 2.) A panaszos felkérése a lakásból történő távozásra Az Rtv. 24. (2) bekezdése szerint a magánérdekek védelme az Rtv. alapján csak akkor tartozik a rendőrség hatáskörébe, ha a törvényes védelem az adott körülmények között más módon nem biztosítható, vagy ha a rendőri segítség nélkül a jog érvényesíthetősége meghiúsulna vagy számottevően megnehezülne. Mindkét jelenlévő fél elismerte, hogy a panaszos korábban egy polgári jogi ügylet fennálló házastársi kapcsolat alapján tartózkodott abban az ingatlanban, amely a felesége tulajdonát képezi. Eltért azonban az előadásuk abban, hogy a panaszos még az intézkedés időpontjában is életvitelszerűen használta-e az említett ingatlant. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján megállapítható, hogy a panaszos a helyszínen nem tudta okirattal megfelelően igazolni a lakásban való jogszerű tartózkodását. A rendőröknek bemutatott lakcímet igazoló hatósági igazolvány tanúsága szerint a panaszos nem a felesége tulajdonában álló lakásba volt bejelentve, hanem abba az ingatlanba, amelyről az intézkedés során kijelentette, hogy az a saját tulajdonát képezi. A házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 31/B. (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy ha a lakásban a házastársak egyikőjük vagy mindkettőjük tulajdonjoga vagy bérleti joga alapján laknak, a házasság felbontása esetén kérelemre a bíróság dönt a lakás használata felől. A Csjt. 31/B. (3) bekezdés alapján, ha a közös lakás valamelyik házastárs különvagyona vagy önálló bérlete, a lakáshasználati jog ezt a házastársat illeti meg. A bíróság a másik házastársat kivételesen, és csak abban az esetben jogosíthatja fel a lakás megosztott vagy kizárólagos használatára, ha a lakáshasználatra jogosult gyermek nála van elhelyezve. Szolgálati lakás esetében azonban a bérlőt a lakás elhagyására nem lehet kötelezni. A panaszos által bemutatott bírósági végzés keltezése alapján május 25-én tehát a sérelmezett rendőri intézkedés napjánál (2012. augusztus 26.) lényegesen korábbi időpontban keletkezett. A panaszos állítása szerint a dokumentum a Bíróság hibája miatt tévesen lett dátumozva, ugyanakkor nem tudott felmutatni olyan kérelmet, amely a végzés kijavítására irányult volna. Az említett dokumentum rendelkező részében a bíróság a panaszos, mint felperes által a felesége, mint alperes ellen házasság felbontása iránt indított perben ideiglenes intézkedéssel szabályozta a közös gyermekükkel való kapcsolattartást. A végzés rendelkező része továbbá azt is tartalmazta, hogy a bíróság Ezt meghaladóan az alperes ideiglenes intézkedés iránti kérelmét elutasítja.. Azonban az, hogy az alperes ideiglenes intézkedés iránti kérelme konkrétan mire terjedt ki, csak a több oldalas, bonyolult jogi megszövegezésű bírósági végzés indokolásának részletes áttanulmányozásával és értelmezésével állapítható meg, amelyre a helyszíni intézkedés során eljáró rendőröknek nyilvánvalóan nem volt lehetősége, és az tőlük nem is volt elvárható. 7
8 A lakásban tartózkodásának jogos indokaként a panaszos emellett az egyik szobában található ruhadarabokra hivatkozott, amivel kapcsolatban a felesége határozottan kijelentette, hogy az csak töredéke a ruhatárának, mivel személyes- és használati tárgyainak nagy részét magával vitte, amikor két hónappal korábban külön költözött. A családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására kiadott 32/2007. (OT 26.) ORFK utasításának megfogalmazása szerint alapvető érdek fűződik ahhoz, hogy a családon belüli erőszakkal kapcsolatos rendőri tevékenység megelőzési szemlélettel, áldozatközpontúan és a társadalmi elvárásoknak megfelelő módon kerüljön ellátásra. Az intézkedést megelőző körülmények, továbbá a helyszínen tudomásukra hozott információ miszerint a panaszost felesége korábban a kerületi rendőrkapitányságon feljelentette bántalmazásért a rendőröket az Rtv. 24. (2) bekezdésében foglaltak ellenére megfontolásra késztette, mivel az eredeti állapot fenntartása annak lehetőségét vetítette előre, hogy a panaszos részéről esetleg súlyosabb sérüléssel járó tettlegességre, vagy súlyosabb következménnyel járó bűncselekmény elkövetésére kerül sor. Az adott élethelyzetben kialakult konfliktus elfajulása megkívánta a megelőzési szemlélet előtérbe helyezését és a lehetőségek mérlegelését. A panaszossal szemben szabálysértés vagy bűncselekmény elkövetése miatt konkrét rendőri intézkedésre nem került sor, a rendőrök pusztán felkérték a panaszost a lakás elhagyására, aminek ő önként eleget is tett. A rendőrök álláspontom szerint nem lépték túl intézkedési kötelezettségük kereteit, mivel a panaszoshoz intézett kérésüket nem a feleség magánérdekének védelme, hanem az esetleges súlyosabb következmények elhárítása indokolta. A panaszt ezért elutasítom. A rendőrök döntésének indoklását az is alátámasztja, hogy a feleség másnap tett bejelentése nyomán amikor a panaszos szintén a lakásban tartózkodott ugyanaz a r. törzszászlós érkezett a helyszínre, mint a panaszban említett napon, ennek ellenére nem kérte fel a panaszost a lakásból való távozásra, mivel a felek vitája során ebben az esetben tettlegességre, vagy egyéb, indulat által kiváltott cselekményre nem került sor, és attól nem is kellett tartani. 3.) Az intézkedéssel kapcsolatban a rendőrkapitányságon kapott tájékoztatás tartalma A panaszos az intézkedés napjának estéjén személyesen bement a BRFK XI. kerületi Rendőrkapitányságra, hogy az ügyeletes tiszttel tisztázza a jogi helyzetet. Magával vitte a bíróság említett végzését, valamint a felesége kérelmét is, hogy egyértelmű legyen, mi alapján döntött a bíróság a lakás közös használatáról. A panaszos arra hivatkozott, hogy a Csjt. alapján nem hozhattak volna az intézkedés során ilyen döntést, hiszen arra csak a bíróságnak van lehetősége, másrészt a végzés is alátámasztja jogos lakáshasználatát. A rendőrök azonban továbbra is fenntartották álláspontjukat, hogy jogszerűtlenül tartózkodott a lakásban, sőt a panaszos kérdésére kijelentették, hogy amennyiben hazamegy, ismételten így fognak eljárni. A főügyeletesi szolgálatot teljesítő r. százados /59/2012. P. számú jelentésében, valamint a /993-27/2012. P. számon készült, tanúként történt meghallgatásáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak alapján megállapítható, hogy a panaszos által elmondottak, valamint a bemutatott dokumentumok figyelembe vételével a rendőrségen kizárólag a magánjogi vitát próbálták meg tisztázni. Nem hangzott el ugyanakkor arra vonatkozó közlés, hogy a lakás elhagyására a panaszost kifejezetten a már fent részletezett konfliktus elfajulása miatt, megelőzési célzattal kérték meg a rendőrök, nem pedig a feleség magánérdekének védelmében. A tájékoztatás tartalmára vonatkozóan a panasznak ezért helyt adok. 8
9 V. A Panasztestületnek a rendőrök által az intézkedés helyszínén nyújtott tájékoztatással, valamint a panaszosnak a lakás elhagyására történő felhívásával kapcsolatban tett megállapításival a határozat IV. részében kifejtett indokok alapján nem értek egyet. Határozatom az alábbi jogszabályokon alapul: Magyarország Alaptörvénye XIII. cikke és XXIV. cikke; a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 326. (7) bekezdése, 330. (2) bekezdése; a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény 100. (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése, valamint a 109. (1) bekezdés a) pontja; a Rendőrségről szóló évi XXXIV. törvény 13. (1) bekezdése, 24. (1) és (2) bekezdései, 92. (1) bekezdése, a 93/A. (6), (7) és (9) bekezdései; a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 188. (1) bekezdése és 191. (1) bekezdése; a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 170. (1) bekezdése és a; a házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény 31/B. (1) és (3) bekezdései; a hozzátartozók közötti erőszak miatt alkalmazható távoltartásról szóló évi LXXII. törvény 1. (1) bekezdésének a) pontja, 6. (2) bekezdésének a) és b) pontja, valamint (3) bekezdése; a szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló évi II. törvény 166. (1) bekezdése; a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 30/2011. (IX. 22.) BM rendelet 8. (1) és (2) bekezdései, valamint a 9. (1) bekezdése; a családon belüli erőszak kezelésével és a kiskorúak védelmével kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtására kiadott 32/2007. (OT 26.) ORFK utasítás. Budapest, szeptember 27. Papp Károly r. altábornagy rendőrségi főtanácsos országos rendőrfőkapitány 9

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2018. június 12. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Jelentős ügyek Tájékoztató versenytilalmi megállapodás megszegéséből eredő követelés tárgyában a Kúria Mfv.II.10.540/2017. számú ügyről
2018. június 8. Sajtóközlemények, hírek - - Választottbíráskodás adóügyekben – A Kúria elnökének előadása a 19. nemzetközi adókonferencián
2018. június 7. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Jelentős ügyek Tájékoztató jogszerű rendkívüli lemondás jogkövetkezményei tárgyában a Kúria M.I. tanácsa által tárgyaláson kívül elbírált Mfv.I.10.390/2017. számú ügyéről
2018. június 7. Kollégiumok hírei Polgári Kollégium Jelentős ügyek Tájékoztató a devizaalapú kölcsönszerződéssel kapcsolatos Pfv.VI.21.459/2017. számú döntésben
2018. június 5. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium - A választási jogorvoslatokat is áttekintette a Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiuma
2018. június 5. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Jelentős ügyek Tájékoztató kormányzati szolgálati jogviszony jogellenes megszüntetése tárgyában a Kúria Mfv.II.10.567/2017. számú ügyéről
2018. június 5. Kollégiumok hírei Polgári Kollégium Egyedi ügyek Tájékoztató a Kúria Pfv.IV.21.953/2017. számú, ún. rendőr-képmás ügyben hozott döntéséről
2018. június 5. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Jelentős ügyek Tájékoztató a közalkalmazotti jogviszony jogellenes megszüntetésének jogkövetkezményei tárgyában folyamatban perről a Kúria Mfv.II.10.698/2017/4. számú ügyében
2018. június 5. Kollégiumok hírei Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium Jelentős ügyek Nem kizárt, hogy a felek megállapodása a végkielégítésre jogosultság vonatkozásában az Munka törvénykönyvben szabályozottakhoz képest a munkavállalóra kedvezőbb kikötés megállapításával eltérjen
2018. június 5. Sajtóközlemények, hírek - - Nyolcadik alkalommal tanácskoztak Közép- és Kelet-Európa főbírói
Darabszám: 2846 | Megjelenítés: 1 - 20

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria