KOYOTL - 3D böngészős játék - 3D-akció a böngésződben!
Mi az a Koyotl böngészős játék?
- hollók
- borzok
- gyíkok
- kojotok (prémiumfaj)
- karibuk (prémiumfaj)
- a medvék a tűz elemét uralják
- a hollók a fagy elemét uralják
- a borzok a kő elemét uralják
- a gyíkok a sav elemét uralják
- a kojotok a villám elemét uralják
- a karibuk a sav elemét uralják
Koyotl története...
A Koyotl ingyenes böngészős játék története.
Koyotl törzsi harcosai és táltosai köszöntenek Téged! Ki ne szeretett volna gyermekkorában indiánosdit játszani? Majd mindannyian játszottunk hasonló szerepjátékot, fantáziánk segítségével szőttünk magunknak egy fantasztikus világot, melyet aztán felfedeztünk a barátainkkal közösen. És éppen ezt nyújtja neked a Koyotl, ez az ingyenesen játszható, fantázia-akció-kaland műfajú szerepjáték. A Koyotl lehetővé teszi számodra, hogy elmerülj egy csodálatos, mitikus világba, ahol te vagy a hős. A 3D böngészős játékok közt a Koyotl az, amely igazán le fog téged nyűgözni.
Az idők kezdetén, mikor az elemek még fiatalok és féktelenek voltak, Koyotl világa barátságtalan és veszélyes hely volt. Az elemek, úgy mint a tűz, a fagy, a villám, a sav és a kő szinte teljesen lehetetlenné tették az életet ebben a világban. Így az első órák állatnépei arra kényszerültek, hogy életüket a föld alatt tengessék. Ezek a népek pediglen a medvék, a borzok, a gyíkok, a hollók és a kojotok voltak.
Az elemeket viszont féktelenségük miatt az istenek totemekbe zárták, legalábbis az erejük egy nagy részét. A totemeket pedig szét akarták osztani az állatnépek között.
A istenek istene, Sotugnangu, először arra gondolt, kapcsolatba lép a népek táltosaival. Így látomás formájában megjelent nekik. Az első látomásban megmutatta a táltosoknak, hol lelik fel a totemeket. A második látomásban adta tudtukra, hogy mit kell kezdeniük a totemekkel.
A parancsot be is tartotta minden nép a kojotok kivételével. Koyotl nem tett eleget az utasításoknak, de nem önző vagy gonosz okokból. Egyszerűen csak úgy vélte, nagyobb biztonságban van a totem, ha magánál tartja.
Az elemek azonban egy kis mellékhatást is tartogattak a népek számára. Minél több ideig voltak kapcsolatba a népek az egyes totemekkel, annál nagyobb erő szállt rájuk a rájuk bízott totem erejéből.
Ez pedig Koyotlt is lassan de biztosan megváltoztatta, hisz ő mindig magánál tartotta a totemet. Egyre kapzsibb és gonoszabb lett, és erősebb is bárki másnál.
A gyíkok népe egyszer valahogy rájött erre és úgy döntöttek, háborút indítanak a kojotok ellen, hogy megállítsák Koyotlt. A háborút megakasztották a medvék és az istenek, de a két vezető, Sloth és Koyotl titokban párbajoztak. És ekkor Koyotl totemje négy részre tört.
És ez az a pont, amikor belecsöppensz a karaktereddel a Koyotl böngészős játékba.
A Koyotl szerepjátékba csöppenve egy óriási, meglepetésekkel teli világban találod magad, mely többé nem ereszt el. A Koyotl egyedülálló szerepjáték a 3D-s böngészős játékok között a maga hatalmas, bejárható világával és indiános hangulatával. A játékban a legváltozatosabb módon fejlesztheted a karakteredet, és ha bátor és ügyes vagy, sok-sok kaland után végül megállhatod a helyed a Koyotl böngészős játék izgalmas világában.
Te vagy az a hős, ki képes lehet rá, hogy Koyotl útját állja ebben az egyedi, különleges böngészős szerepjátékban! Lépj hát be te is ebbe a lélegzetelállító világba, légy te a törzsi harcos, kinek eljövetelét az ősök szellemei már megjövendölték! Mentsd meg ezt a fantasztikus 3D világot a gonosztól!
Ami rád vár a 3D-s Koyotl játékban...
Óvd meg Koyotl egyedülálló 3D-s világát!
Törzsi harcossá avatás előtt állsz, mikor belecsöppensz ebbe az ingyenes akció-szerepjátékba. A Koyotl böngészős játék egy gyors betanulással indul, hogy kellően fel légy készülve a későbbi kihívásokra. Ha kiálltad a törzsi harcosok próbáját, máris indulhat a kalandozás a böngészős szerepjáték hatalmas 3D-s világában, ahol számtalan feladattal kell majd megbirkóznod.
Formáld, alakítsd, fejleszd a karaktered!
A játék folyamán számos tárgyra, fegyverre, páncélra teszel szert. A fegyverekkel és páncélokkal erősebbé, ellenállóbbá teheted a harcosodat. Sőt, ezeket a fegyvereket és páncélokat varázslatokkal is kiegészítheted, illetve különféle képességeket sajátíthatsz el, amik különleges támadásokat és más lehetőségeket tesznek számodra elérhetővé.
Sikeres szerepjáték!
Küldetések teljesítésével, ellenfelek legyőzésével, tárgyak gyűjtésével, stb., úgynevezett sikereket érhetsz el a játék folyamán. A sikereidet a karaktermenüben tekintheted meg.
Csetepaté (PvP) és hadjárat!
A Koyotl ingyenes böngészős játékban megmérettetheted magad más játékosokkal az arénában, vagy akár közösen mehetsz velük hadjáratra hullámokban érkező ellenfelek ellen. A törzsi háborúk is arénás csetepatékkal zajlanak le, egészen addig, míg az egyik törzs megnyeri a háborút!
Háromszél városa!
Ez a város az események központi helyszíne, itt kapsz új küldetéseket, itt vásárolhatsz be ezt-azt, stb. Itt mindent megtalálsz, amire szükséged van ahhoz, hogy sikeres és bátor törzsi harcossá válj.
A törzs!
Ha kiálltad a törzsi harcosok próbáját, méltóvá váltál rá, hogy csatlakozz egy törzshöz vagy saját törzset alapíts. A törzsek további elsajátítható képességeket kapnak. A törzsed hadiösvényre is léphet más törzsekkel, mely háború az arénában zajlik le.
Mesés, mitikus böngészős játék!
Számtalan küldetés vár rád, ha meg akarod oltalmazni Koyotl világát. Mérettesd meg magad más harcosokkal az arénában, mutasd meg, ki a legerősebb legény a gáton. Szereld fel a karaktered értékes vagy éppen ritka fegyverekkel és páncélzattal, hogy még erősebbé válj. Koyotl szerepjátéka, mely az ingyenes böngészős játékok közt egyedülálló módon, egy mesés, varázslatos 3D fantáziavilágba repít téged, biztosan lenyűgöz és lebilincsel majd. Formáld saját kedvedre a karaktered és bizonyítsd a bátorságodat. Merülj el te is a Koyotl böngészős játékban és légy te a világ megmentője! Hisz te vagy a kiválasztott!
Szeretnél az Upjers más böngészős játékaival is játszani? Akkor az Upjers böngészős játékportálján (http://hu.upjers.com/) jó helyen jársz!
(1) Az alábbi általános felhasználási feltételek határozzák meg az upjers GmbH & Co. KG, 96052 Bamberg Hafenstrasse 13. (továbbiakban Üzemeltető), valamint a szolgáltató online-ajánlatainak (továbbiakban Szolgáltatások) igénybevevője (továbbiakban Felhasználó) között létrejövő felhasználási jogviszony tartalmát. A Felhasználó saját általános szerződési feltételei csak akkor képezhetik a szerződéses jogviszony részét, ha ahhoz az Üzemeltető kifejezetten és írásos formában hozzájárul. Az adott Szolgáltatásra történő regisztrációjával (vagyis hozzáférési jogosultság létrehozására irányuló kérelem elküldésével (felhasználói fiók kialakítása) és az erre a célra kialakított felületen történő bejelentkezével a felhasználó elfogadja a Szolgáltatások felhasználási feltételeit. A regisztráció során a Felhasználónak nyilatkoznia kell a felhasználási feltételek elfogadásá ról. A felhasználási feltételek hatálya kiterjed a Szolgáltatások bármilyen használatára, az Üzemeltető esetleges későbbi szerződéseire, ajánlataira, teljesítéseire és szállításaira.
(2) A felhasználási feltételeket el lehet menteni háttértárolóra, tartós adathordozóra, illetve kinyomtatása is engedélyezett. A Felhasználó írásos kérelmére azonban közvetlenül is elküldjük számára ezeket a felhasználási feltételeket.
(3) A felhasználási feltételeket kiegészítendő az adott Szolgáltatásokra vonatkozó mindenkori játékszabályok és játékútmutatók is hatályosak, melyek a mindenkor érintett honlapon kerülnek közzétételre.
(4) A Szolgáltatásokat kizárólag BGB [német Ptk.] 13 § szerinti fogyasztók vehetik igénybe. A Szolgáltatásokat tilos anyagi haszonszerzésre, vagy más jellegű üzleti célra hasznosítani. Felhasználásra a regisztáció pillanatában 18. életévüket kitöltött személyek jogosultak. Kiskorúak kizárólag törvényes képviselőjük regisztrációt megelőzően megadott hozzájárulásával szerezhetnek felhasználói jogosultságot.
(8) A jelen általános szerződési feltételekben megnevezett, az Üzemeltető és a Felhasználó közti szerződések alapvetően a Felhasználó kérelmének Üzemeltető általi elfogadásával jönnek létre. Az elfogadásra sor kerülhet az Üzemeltető kifejezett nyilatkozatával vagy az Üzemeltető első teljesítésével. A szolgáltatási fiók létrehozására ill. kiegészítő Szolgáltatások igénybevételére irányuló kérelem beérkezését követően az Üzemeltető elektronikus úton, a felhasználó által megadott e-mail címre küldött levél segítségével haladéktalanul visszaigazolja a kérelem megérkezését. A beérkezés visszaigazolása nem jelenti a felhasználási kérelem jogilag kötelező elfogadását. A beérkezés visszaigazolásával egyidejűleg azonban elfogadó nyilatkozat is küldhető.
Az Üzemeltető fenntartja magának a jogot arra vonatkozóan, hogy bármikor, külön indokolás nélkül megszüntethesse a Szolgáltatást. A Felhasználó ebben az esetben sajt döntése alapján követelheti a már teljesített ellenszolgáltatások (pl. az prémiumvaluta ellenértéke) jóváírását az Üzemeltető más Szolgáltatásain, vagy már befizetett ellenérték Üzemeltető általi visszatérítését. A prémiumvaluta ellenértéke kizárólag akkor téríthető vissza, ha nnak befizetése a Szolgáltatás leállítását megelőző négy héten belül történt. A Felhasználó a Szolgáltatás megszüntetése miatt nem élhet semmilyen más igénnyel.
(1) Az Üzemeltető adott esetben lehetőséget biztosít a Felhasználók számára arra vonatkozóan, hogy egyes Szolgálatásoknál úgy nevezett prémiumvalutát (érméket, gyémántokat, szeneket, kakaóbabokat, színforgácsokat, agyakat, stb.) vásárolhassanak térítés ellenében. Az Üzemeltető az adott Szolgáltatás mindenkori honlapján teszi közzé a prémiumvaluta ellenértékét. A vásárlással egy külön, a Szolgáltatások felhasználására szóló szerződéstől független szerződés (szerződés a kiegészítő Szolgáltatások igénybe vételéről) jön létre. Ez a szerződéskötés egy különálló és világos ismertetéssel ellátott megrendelési folyamat keretein belül jön létre. A megrendelési folyamat a „Vásárlás“ kapcsolófelület működtetésével zárul. A kapcsolófelület működtetésével a Felhasználó jogilag kötelező érvényű szándéknyilatkozatot tesz, mely kötelezi őt a szerződésköté ssel járó mindenkori térítés megfizetésére.
(2) Ennek segítségével a Felhasználó az alapvető felhasználói jogosultságon felül kiegészítő jellegű többletszolgáltatásokra tehet szert. Az egyes többletszolgáltatások megrendelése nem önálló szerződés, hanem pusztán a Felhasználó egyoldalú teljesítési rendelkezési joga a 3. § 1. szakasza alatt megnevezett szerződés keretein belül. A vásárolt többletszolgáltatások pontos leírása, valamint az ellenértékként beváltandó prémiumvaluta mennyisége elkülönítetten jelenik meg a Szolgáltatás honlapján, és Szolgáltatásonként különbözhet. A prémiumvaluta kizárólag ahhoz a Szolgáltatáshoz használható fel, amelyhez kiváltották őket, átruházásuk kizárt. A prémiumvalutát beszerzésétől kezdve 12 hónapon belül lehet felhasználni.
(5) A már megvásárolt, és kiegészítő szolgáltatok megszerzésére felhasznált prémiumvaluta pénzbeli egyenértékének visszatérítésére nincs lehetőség. Ez nem vonatkozik arra az esetre, ha a kiegészítő Szolgáltatások felhasználására szóló szerződéstől a 4. § szerint elállnak. Ez nem vonatkozik arra az esetre sem, amikor a Szolgáltatást ill. a felhasználó által megvásárolt kiegészítő szolgáltatásokat a szerződés időtartamán belül az Üzemeltető megváltoztatja, megszünteti vagy ingyenessé teszi.
Amennyiben a Felhasználó már díjat (prémiumvalutát) fizetett egy adott időszakra előre bizonyos kiegészítő Szolgáltatások használatára, és ezen a Szolgáltatások az Üzemeltető számára felróható okból nem kerülnek teljesítésre (pl. a kiegészítő Szolgáltatás megszüntetése, vagy tartós elérhetetlensége illetve a kiegészítő Szolgáltatás ingyenessé válása miatt), akkor helyette az Üzemeltetőnek a Felhasználó választása szerint vagy másfajta kiegészítő Szolgáltatást kell nyújtania és/vagy vissza kell fizetnie a Felhasználónak a befizetett összeg (ill. a prémiumvaluta ellenértékének) időarányos részét. Az előbbiek nem érintik a Felhasználó azon jogosultságát, hogy használhatatlan többletszolgáltatások okán a 8. § 4. szakasza szerinti rendkívüli felmondással felmondja a kiegészítő Szolgáltatások használatára szóló szerződést. A Felhasználó további igényekre nem jogosult.
(6) Kiegészítő Szolgáltatások Felhasználó általi igénybevétele esetén az Üzemeltető jogosult a Szolgáltatás ellenértékének teljesítését prémiumvaluta formájábam előre kérni. A prémiumvaluta ellenértékének megfizetése a szerződés megkötésekor, vagyis a prémiumvaluta vásárlási szándékának megerősítésekor azonnal esedékessé válik. Az Üzemeltető különböző fizetési lehetőségek igénybevételét teszi lehetővé. A Felhasználó nem jogosult követelni, hogy az Üzemeltető elérhetővé tegyen vagy fenntartson bizonyos fizetési módozatokat. Az ellenérték lehívására a Felhasználó kívánságának megfelelő módon kerül sor. Nyomatékosan felhívjuk a Felhasználó figyelmét arra, hogy az a pénzügyi szolgáltató, amely a választott fizetési módozat függvényében lehívja a Szolgáltatás ellenértékét, a levont összegnek csupán egy részét írja jóvá az Üzemeltető számláján. A Fe lhasználó esetleges visszafizetési vagy megtérítési igénye csupán az Üzemeltető által ténylegesen megkapott nettó összegre korlátozódik. A pénzügyi Szolgáltató által visszatartott összeg nem kerül visszafizetésre.
§ 4 Elállási tudnivalók
Szerződési nyilatkozatát 14 napon belül írásos formában (pl. levél, fax, e-mail), indoklás nélkül visszavonhatja. Az elállási időszak legkorábban jelen tájékoztatás írásos kézhezvételével kezdődik, de semmiképp nem hamarabb, mint a szerződéskötés időpontja, illetve mint a német polgári törvénykönyv bevezetőtörvényének (továbbiakban EGBGB) 1. § 1. és 2. cikkelyére vonatkozó 2. § 246. cikkelyében rögzített tájékoztatási kötelezettségünk teljesítésének időpontja, illetve mint az EGBGB 3. § 246. cikkelyére vonatkozó polgári törvénykönyv (BGB) 312 §. 1 szakaszának 1 oldalán rögzített kötelezettségeink teljesítésének időpontja. Az elállási határidő betartottnak tekintendő az elállás kellő határidőben történő elküldése esetén. Az elállást ide kell eljuttatni:
FAX: 0951/510980102
Elállási jogkövetkezmények:
Hatályos elállásnál mindkét félnek vissza kell szolgáltatnia a már teljesített Szolgáltatásokat, adott esetben pedig ezek hasznait (pl. kamat) is. Amennyiben Ön nem tudja visszaszolgáltatni az upjers GmbH & Co. KG felé a kapott teljesítés egészét vagy részét, vagy csak rosszabbodott minőségben képes erre, úgy annak értékében kártalanitani köteles az upjers GmbH & Co. KG-t. Ez ahhoz vezethet, hogy teljesíteni köteles a elállásának időpontjáig fennálló időszakra eső fizetési kötelezettségeit. A fizetések megtérítésére vonatkozó kötelezettségek 30 napon belül teljesítendők. Az határidős időszak az elállási nyilatkozat Ön által hozzánk történt beküldésével, illetve annak nálunk történő megérkezésével kezdődik.
Az elállási jog hatályon kívül helyeződik, ha időközben a szerződés mindkét fél kifejezett kívánsága szerint teljesül, még mielőtt Ön élne az elállási jogával.
Elállási tudnivalók vége
(3) Saját védelmében illetve bizonyítékbiztosítási okoból kifolyólag ajánott, hogy a Felhasználó bármilyen reklamációt írásban (faxon, levélben vagy e-mailben) nyújtson be az Üzemeltetőnek.
(2) Amennyiben az Üzemeltető díj ellenében nyújt egy szoltáltatást, úgy korlátlanul felel a szándékosan vagy súlyos gondatlansággal okozott károkért. Enyhébb gondatlanság okán az Üzemeltető csak lényegi szerződéses kötelezettségeinek megsértése vagy egy garancia sérülése esetén felel. Lényegi szerződéses kötelezettségek, jogi nyelven úgy nevezett kardinális kötelezettségek, alatt azok a kötelezettségek értendők, melyek először is a szerződésben foglaltak rendeltetésszerű végrehajtását teszik lehetővé, illetve melyek teljesülésében a Felhasználó joggal bízhat.
(3) A felelősség kizárása azonban nem vonatkozik az életre, testi épségre illetve az egészségre vonatkozó felelősségre. A fentiek nem érintik az üzemeltető termékfelelősségi törvény, valamint a TVG 44a paragrafusa szerinti felelősségét.
(4) Kardinális és jelentős szerződési kötelezettségek megszegése esetén a kártérítési kötelezettség azonban csupán az előre látható károkra terjed ki.
(5) Az előre látható károk felső értékhatára felhasználói fiókonként 20 €.
(6) Az előzőekben felsorolt kizárási- illetve korlátozási okok az Üzemeltető alkalmazottaira, munkavállalóira, dolgozóira, képviselőire és teljesítési segédeire is vonatkoznak, különös tekintettel a résztulajdonos, dolgozó, képviselő, szervezet és e szervezet tagjai személyes felelősségére.
(7) Az üzemeltető kifejezetten elhatárolja magát azon honlapok tartalmától, amelyekre az üzemeltető oldalairól közvetlen vagy közvetett hivatkozások („linkek”) mutatnak. Üzemeltető nem vállal felelősséget ezen oldalak tartalmáért. Ezen oldalak tartalmáért az oldalak szolgáltatója tartozik felelősséggel. Az üzemeltető nem ellenőrzi a hivatkozott oldalakon lévő információkat. Az Üzemeltető előtt nem ismertek olyan idegen tartalmak, amelyek a vonatkozó jogszabályokba ütköznének. Megfelelő értesítést követően az Üzemeltető természetesen haladéktalanul eltávolítja ezeket a hivatkozásokat.
(1) A Felhasználó által beállított (pl. a Szolgáltatások keretein belül) információkra vonatkozó jogok a Felhasználónál maradnak. Az információk beállításával (pl. a Szolgáltatások keretein belül) a Felhasználó kizárólagos, térítésmentes és bármikor szabadon visszavonható licenszet biztosít az upjers GmbH & Co.KG részére, hogy az ezen információkat a mindenkori web-/játékoldalain vagy az upjers-platformon nyilvánosan megjelentethesse, megjeleníthesse, reprodukálja és terjessze. A Felhasználó ehhez hozzájárulását adja. További jogokat nem ruház át a Felhasználó.
(2) Ez a licensz lejár, ha a Felhasználó törli a mindenkori információkat.
Állapot: 2012. június
Cégjegyzékszám: Bambergi Cégb. 10694
Cím: Hafenstraße 13, 96052 Bamberg
Telefon: 0951/5109080 (nem a Támogatás)
Adószám: 20717951108
EU-adószám: DE251065630
Cégjegyzékszám: Bambergi Cégb. 5558
Postacím: Hafenstraße 13., 96052 Bamberg
Elektronikus levélcím: mail@upjers.com (nem Támogatás)
Telefon: 0951/5109080 (nem Támogatás)
Postacím: Hafenstrasse 13., 96052 Bamberg
Mi is az a KOYOTL? | A történet... | Ami rád vár... | Fórum | Támogatás | ÁSZF | Adatvédelem | Impresszum | Böngészős játékok az upjers.com-on


25/2013. (VIII. 30.) BM utasítás a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjai továbbképzésének minőségirányítási szabályzatáról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A jogszabály mai napon ( 2020.02.17. ) hatályos állapota.
a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjai továbbképzésének minőségirányítási szabályzatáról *
A jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 23. § (4) bekezdés c) pontjában meghatározott hatáskörömben eljárva - figyelemmel a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013. (I. 30.) BM rendelet 20. § (1) bekezdésében foglaltakra - a továbbképzések minőségirányítási rendszerének működtetésével kapcsolatban a következő utasítást adom ki:
1. * Az utasítás hatálya kiterjed a belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek hivatásos állományú tagjainak továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 2/2013. (I. 30.) BM rendeletben (a továbbiakban: Rendelet), valamint a belügyminiszter irányítása alatt álló polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományának továbbképzési és vezetőképzési rendszeréről, valamint a rendészeti utánpótlási és vezetői adatbankról szóló 35/2017. (XII. 20.) BM utasításban (a továbbiakban: Utasítás) meghatározott rendészeti továbbképzésben (a továbbiakban: rendészeti továbbképzés) részt vevő valamennyi szervre és személyre.
2. * A rendészeti továbbképzés színvonalának biztosítása, megőrzése és folyamatos fejlesztése céljából, továbbá a rendészeti továbbképzés minőségügyi követelményeinek egységes érvényre juttatása érdekében a Belügyi Továbbképzési Kollégium (a továbbiakban: Kollégium) - a Vezetőképzési, Továbbképzési és Tudományszervezési Főosztály (a továbbiakban: Főosztály) útján - minőségirányítási rendszert működtet.
3. * A Kollégium biztosítani köteles, hogy a minőségirányításban szabályozott, a Kollégium, a Főosztály, valamint a belügyi szervek által elvégzendő szakmai folyamatok: a képzéstervezés, képzésfejlesztés, képzésszervezés, a programminősítés, a képzés megvalósítása és az ellenőrzés szükséges mértékű szakmai önállósága és kontrollja maradéktalanul érvényesüljön.
4. * Jelen szabályzat a rendészeti továbbképzés minőségirányítási rendszerének alapdokumentuma. A szabályzat a külső előírásokra és elvárásokra épülve foglalja rendszerbe a rendészeti továbbképzés minőségügyi tevékenységét.
b) * belügyi szerv: a Rendelet hatálya alá tartozó rendészeti továbbképzés vonatkozásában a Rendelet 1. § 3. pontjában, az Utasítás hatálya alá tartozó rendészeti továbbképzés vonatkozásában az Utasítás 1. § 3. pontjában meghatározott szerv,
c) * továbbképzés: minden olyan szakmai elméleti és gyakorlati képzés, kompetenciafejlesztés, tréning, amely az adott szolgálati beosztás megtartására, annak magasabb színvonalú ellátására irányul.
6. * A Kollégium feladatainak ellátását a Kollégium titkársága segíti. A Főosztály látja el a Kollégium titkárságának feladatait, illetve végzi a továbbképzések egyszerűsített nyilvántartásba vételi vagy programminősítési eljárásának lefolytatását. A központi továbbképzések szervezéséről, lebonyolításáról és a programok fejlesztéséről a Főosztály gondoskodik.
7. * A Főosztály a belügyi szerveknek - a továbbképzési programot szervezőknek, fejlesztőknek - a szakmai belső továbbképzési programok elkészítéséhez és lebonyolításához - amennyiben a belügyi szerv igényli - segítséget nyújt.
8. * A Főosztály a továbbképzésekkel kapcsolatos feladatok végrehajtása során a belügyi szervekkel az általuk kijelölt szervezeti elemek útján tart kapcsolatot. A kijelölt szervezeti elemek látják el az adott belügyi szervnél a továbbképzésekkel kapcsolatos tevékenységeket.
9. * A belügyi szerv a kijelölést követően beállt változásokról 15 napon belül tájékoztatja a Főosztályt.
10. * A Főosztály a belügyi szervektől kijelölt szervezeti elemek vezetői, munkatársai részére minden évben felkészítést tart a továbbképzésekkel kapcsolatos feladatokról, valamint a végrehajtott képzések tapasztalatairól.
11. * A Főosztály a továbbképzéssel kapcsolatos adatlapokat, dokumentációkat, útmutatókat, nyilvántartásba vett továbbképzési programok jegyzékét a Rendészeti Vezetőképzési, Továbbképzési és Vizsgaportál (a továbbiakban: RVTV) elektronikus felületén közzéteszi, elérhetőségüket, letölthetőségüket biztosítja, azokat szükség szerint módosítja, frissíti.
11a. * A továbbképzéssel kapcsolatos adminisztratív feladatokat az RVTV elektronikus felületén kell végrehajtani, és az RVTV-n generált dokumentumokat kell alkalmazni.
2. * A továbbképzési programok egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárása
12. * A továbbképzési programok egyszerűsített nyilvántartásba vétele az RVTV-n kitöltött, egyszerűsített nyilvántartásba vételi adatlap és az órarend benyújtásával igényelhető. Az RVTV a benyújtott adatlapot és mellékleteit az azonosíthatósága érdekében egyedi sorszámmal látja el.
13. * A belügyi szerv helyi szerve által benyújtott továbbképzési programot a területi szerv adminisztrátora ellenőrzi és a benyújtástól számított 8 napon belül jóváhagyja, vagy javításra visszaküldi. A visszaküldött továbbképzési programot a helyi szerv a visszaküldéstől számított 5 napon belül javítja. A belügyi szerv területi szerve által benyújtott vagy jóváhagyott továbbképzési programot a belügyi szerv központi szerve által kijelölt központi adminisztrátor ellenőrzi és a benyújtástól számított 8 napon belül jóváhagyja, vagy javításra visszaküldi. A visszaküldött továbbképzési programot a helyi vagy területi szerv a visszaküldéstől számított 5 napon belül javítja.
14. * A Főosztály az érkeztetett kérelmet 30 napon belül - amely indokolt esetben 15 nappal meghosszabbítható - megvizsgálja a tekintetben, hogy a tartalmi és formai feltételeknek megfelel-e. Ha az adatlap kitöltése hiánytalan, a Főosztály a döntési jogkörébe tartozó ügyekben a továbbképzési programot - a befogadástól számított 30 napon belül - nyilvántartásba veszi. A belügyi szerv a nyilvántartásba vételről elektronikus értesítést kap.
15. * Hiányosan kitöltött adatlap esetén a Főosztály 15 napos határidő kitűzésével hiánypótlásra hívja fel a belügyi szervet.
16. * A hiánypótlási határidő eredménytelen letelte után a szakmai belső továbbképzési program nem vehető nyilvántartásba, a Főosztály a befogadást elutasítja.
17. * Ha a szakmai belső továbbképzési program nyilvántartásba vételére irányuló tartalmi ellenőrzés eredményeként a Főosztály a nyilvántartásba vételt a Rendelet 19. § (5) bekezdése vagy az Utasítás 21. § (7) bekezdése alapján elutasítja, akkor a belügyi szervet a Főosztály indokolással ellátott döntéséről tájékoztatja.
18. * A minisztérium továbbképzési programja esetében a továbbképzési program 12. pontja szerinti benyújtását követően a továbbképzési program adminisztrációs ellenőrzésére kerül sor, ezt követően az RVTV a Kollégium részére továbbítja a továbbképzési programot. Ha a nyilvántartásba vételről szóló döntés meghozatala a Kollégium hatáskörébe tartozik, a Kollégium döntéséről a Főosztály elektronikus értesítést kap.
19. * A Kollégium vagy a Főosztály döntése alapján nyilvántartásba vett bejelentésköteles továbbképzési programokról a Főosztály nyilvántartást vezet.
2a. * A bejelentésköteles továbbképzési programok inaktívvá tétele vagy törlése
20. * A belügyi szerv az RVTV-n keresztül kezdeményezheti az egyszerűsített nyilvántartásba vett bejelentésköteles programjának inaktív állapotba helyezését, ha a program megtartására 24 hónapon belül nem került sor. A Főosztály döntését követően az inaktív továbbképzési program alapján továbbképzés nem szervezhető.
20a. * Képzési igény esetén az inaktív továbbképzési program aktiválását a belügyi szerv az RVTV-n keresztül a továbbképzési program adataiban bekövetkezett változások bejelentésével egyidejűleg kezdeményezheti.
20b. * A belügyi szerv írásban kezdeményezheti az egyszerűsített nyilvántartásba vett bejelentésköteles programjának nyilvántartásból történő törlését, ha a továbbképzési program fenntartása a továbbiakban nem indokolt.
21. * A továbbképzési program minősítését a Rendelet vagy Utasítás szerinti nyilvántartásba vett képzőintézmény a továbbképzési program minősítési adatlapjának, szakmai programjának és órarendjének az RVTV-n történő benyújtásával kezdeményezheti.
b) * „Nyilatkozatot” a képző szervezet nyilvántartásba vételéhez, adatbázisba történő feltöltéshez,
e) * felnőttképzési intézmény esetén az intézmény nyilvántartásbavételi határozatának másolatát.
24. * Az RVTV a benyújtott adatlapot és mellékleteit az azonosíthatóság érdekében egyedi sorszámmal látja el.
25. * A minősítési díjat a kérelmező képzőintézmény az adatlap benyújtásával egyidejűleg a Belügyminisztérium részére banki átutalással fizeti meg. A bankszámlaszám és a díjtáblázat az RVTV-n érhető el.
26. * A minősítési eljárás során a Főosztály az RVTV-n keresztül szakértőt kér fel a benyújtott program minősítésére. A szakértő formai és tartalmi szempontból a felkéréstől számított 15 napon belül véleményezi a továbbképzési programot.
28. * A Főosztály által felkért szakértő tartalmi szempontból megfelelő vagy nem megfelelő minősítést állapíthat meg a benyújtott továbbképzési programokra, amelyről a Főosztályt az RVTV-n keresztül értesíti.
29. * A Főosztály a szakértői vélemény figyelembevételével előkészítő a javaslatot a Kollégium részére a megfelelő minősítésű továbbképzési program továbbképzési programjegyzékbe történő felvételére.
30. * A Főosztály a formailag nem megfelelő minősítésű program alapján hiánypótlásra szólítja fel a kérelmezőt. A kérelmezőnek a hiányt 15 napon belül kell pótolnia.
d) * ha a csatolandó dokumentumok nem megfelelőek.
32. * A Kollégium a megalapozottan nem megfelelő minősítésű program nyilvántartásba vételét elutasítja.
4. A bejelentésköteles továbbképzések és minősített továbbképzések közös szabályai *
33. * Ha a továbbképzési program adataiban változás áll be, a programtulajdonos a változást a Főosztály részére 15 napon belül az RVTV-n keresztül - a polgári nemzetbiztonsági szolgálat elektronikus úton vagy papír alapon - jelenti be.
A továbbképzési program címe, óraszáma, továbbképzési pontértéke, célja és tartalma, zárása, illetve az órarend tartalma nem változhat. A továbbképzési program szakmai tartalmáért és minőségéért a programtulajdonos felel.
34. * Amennyiben a Rendelet 17. § (3) bekezdése vagy az Utasítás 19. § (3) bekezdése alapján a továbbképzési program felfüggesztésére került sor, a Kollégium döntéséről és annak okairól a programtulajdonost a Főosztály tájékoztatja.
35. * A Főosztály a Rendelet 17. § (1) és (5) bekezdésében vagy az Utasítás 19. § (1) és (5) bekezdésében meghatározott okokon túlmenően akkor is javasolja a Kollégium számára a program programjegyzékről történő törlését, amennyiben a továbbképzési programra annak megfelelőségét érdemben megkérdőjelező panasz kivizsgálása során annak jogosságát állapítja meg.
36. * A továbbképzést szervező a továbbképzés végrehajtását követően részletes jelentést készít, amelyet 15 napon belül rögzít az RVTV képzésszervező moduljában, és lezárja a továbbképzést. Az RVTV képzésszervező moduljában a továbbképzés adataihoz - a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok kivételével - a belügyi szerv csatolja a jelenléti ív másolatát, valamint az elégedettségi kérdőív kiértékelését.
37. * Az éves tervezés során a belügyi szerv adatait a Főosztály, az egyéni továbbképzési tervek adatait - melyek tartalmi elemeit az egyéni teljesítményértékeléshez készítendő követelmény meghatározások is tartalmazhatják - a belügyi szerv, a belügyi szervek éves továbbképzési tervének adatait és az összesített igényeket a Főosztály veszi nyilvántartásba.
37a. * A belügyi szerv az éves tervezést a központi továbbképzések meghatározását követően kezdi meg. A belügyminiszter által elrendelt központi továbbképzéseket a Főosztály a tárgyév január 31-ig közzéteszi az RVTV-n.
39. * A Főosztály a belügyi szervektől érkező éves továbbképzési terveket a tárgyév március 31-ig összesíti. Az éves összesített továbbképzési terveket a Főosztály tartja nyilván.
40. * A Főosztály a programjegyzékben nem szereplő képzések iránti igények kielégítése érdekében:
41. * A Főosztály a belügyi szervektől beérkező éves továbbképzési tervek alapján felméri, hogy a képzési igények kielégíthetőek-e a nyilvántartott továbbképzési programokkal. Amennyiben nem, felméri, hogy az adott képzési igény kielégítéséhez milyen mérvű fejlesztésre van szükség, melyhez meghatározza:
42. * A fejlesztendő képzés cél- és követelményrendszere alapján a Főosztály meghatározza és rögzíti a képzésfejlesztés tervezéséhez szükséges információkat, melynek során:
43. * A képzésszervező előkészíti a továbbképzés végrehajtását, biztosítja a személyi és tárgyi feltételeket, valamint az RVTV használatával létrehozza az oktatásigazgatási dokumentumokat.
c) * a vezetői fejlesztőt (a coach-ot),
b) számítógépes hálózaton elérhető nyitott - tér- és időkorlátoktól független - képzési forma (e-learning képzés) és
49. * A belügyi szerv a képzés megvalósításának előkészítő fázisában a saját szervezetén belül megtartásra kerülő továbbképzéseket - a lebonyolítás előtt 5 nappal - létrehozza a képzést az RVTV elektronikus felületén.
50. A képzés napjára a képzésszervező a szükséges dokumentumokat, illetve az alábbiakat biztosítja: *
53. A továbbképzésben résztvevőnek - a képzésben való részvételen kívül - be kell tartania a továbbképzést lefolytató belügyi szerv, valamint képzőintézmény biztonsági, egészségügyi és munkavédelmi előírásait. Nem tanúsíthat olyan magatartást, amely a képzés többi résztvevőjét, oktatóját, a továbbképzést lefolytató belügyi szerv és a képzőintézmény jogait vagy jogos érdekeit sértené vagy károsítaná. Köteles a jelenlétet igénylő képzésen a megjelenését a jelenléti ív aláírásával igazolni, valamint részt venni a képzés során nyújtott teljesítményének képzési programban meghatározottak szerinti ellenőrzésén, mérésén.
53a. * A továbbképzésen részt vevőnek abban az esetben írható jóvá továbbképzési pont, ha a továbbképzés adatlapján meghatározott feltételeket, elvárásokat teljesítette. Az e-learning tananyag elvégzése után továbbképzési pont - a szakmai belső továbbképzési programok kivételével - csak egy alkalommal adható. A szakmai belső továbbképzési program esetében az e-learning tananyag elvégzése után továbbképzési pont évente egy alkalommal adható.
57. * A Főosztály köteles tervszerűen és rendszeresen gondoskodni a továbbképzések során közreműködő oktatók és vizsgáztatók szakmai, oktatás-módszertani és felnőtt-oktatói továbbképzéséről, amelynek alapvető célja, hogy egységes szemlélet és azonos elvárások alapján oktassanak, valamint a didaktikai eszköztáruk bővüljön.
58. * A belügyi továbbképzési rendszerben közreműködő oktatók, kiképzők, mentorok, valamint pedagógus munkakörben foglalkoztatottak (a továbbiakban: oktatók) továbbképzésének végrehajtását - különösen a didaktikai módszerek alkalmazása tekintetében - elsősorban a Főosztály által szervezett és kifejlesztett továbbképzési programok alapján kell megvalósítani.
a) az oktatótermet, az oktatási helyszínt úgy kell kijelölni, hogy a rendelkezésre álló férőhelyek száma a résztvevők várható létszámánál lehetőség szerint 5-10%-kal több legyen,
69. * Amennyiben a továbbképzési programok végrehajtásának minőségügyi helyszíni ellenőrzése során a Főosztály megállapítja, hogy a programtulajdonos a hatályosítást elmulasztotta, vagy a hatályosítás helytelen, úgy a továbbképzési programot fel kell függeszteni.
70. * A Főosztály a minőségbiztosítás céljából elégedettségmérést végez, vagy végeztet a továbbképzési programot lebonyolító belügyi szervvel vagy képző intézménnyel.
a) 4,1-5 átlagpont: magas szintű elégedettség,
b) 3,1-4 átlagpont: átlagos szintű elégedettség,
c) 2,1-3 átlagpont: részben megfelelő szintű elégedettség,
d) 1-2 átlagpont: elégedetlenség.
74. * A továbbképzés az elvárt minőségügyi kritériumoknak 3,1 átlagpont feletti értéktől felel meg, ezen érték alatt a Főosztály kiemelt szakmai segítséget köteles nyújtani az érintett oktatók, kiképzők részére.
76. * A Főosztály az elégedettségmérés és igényfelmérés folyamatosságának és eredményességének biztosítása érdekében az előző évi tapasztalatokat is figyelembe veszi az aktuális év felülvizsgálata során.
77. * A továbbképzés folyamatának és a hozzá szorosan kapcsolódó tevékenységeknek előírásszerű megvalósítása biztosítja az egységes minőségügyi követelmények teljesülését, amelyet a Főosztály az alábbi szempontok figyelembevételével folyamatosan vizsgál:
79. * A továbbképzések minőségügyi helyszíni ellenőrzését a Főosztály vezetője által felkért és a Kollégium által kijelölt, megbízólevéllel rendelkező minőségügyi ellenőrök végzik.
86. * A minőségügyi ellenőrnek az ellenőrzés lefolytatásáról, megállapításairól, tapasztalatairól a képzést vagy vizsgáztatást folytató intézmény vezetőjének vagy képviselőjének jelenlétében elektronikus úton kell kitöltenie az erre a célra rendszeresített ellenőrzési lapot, amelyre az ellenőrzött is rávezetheti az észrevételeit, megjegyzéseit.
87. * Ha az ellenőrzés helyszínén nincs lehetőség az ellenőrzési lap elektronikus kitöltésére, az ellenőrzés megállapításait papíralapú ellenőrzési lapra kell felvezetni, és utólag kell az ellenőrzési lapot elektronikus úton is rögzíteni. Ebben az esetben a papíralapú ellenőrzési lapot a továbbképzést folytató intézmény jelen lévő vezetője vagy képviselője is aláírja, annak egy példányát az ellenőrzött részére át kell adni.
88. * Az ellenőrzési lapot a Főosztály az RVTV-n tartja nyilván.
89. * Az előírt követelmények nem teljesülése - egy vagy több jellemzőnek az előírástól való nem kívánt eltérése vagy hiánya - esetén az ellenőrzött intézmény vezetőjével vagy képviselőjével közösen írásban rögzíteni kell azokat a feladatokat, amelyekkel megszüntethető az észlelt hiba, hogy megakadályozható legyen annak újbóli előfordulása. Az ellenőrzési lapon rögzíteni kell az intézkedések ütemezését, legfeljebb 15 napos határidejét, felelősét.
91. * Amennyiben az ellenőrzés során intézkedésre okot adó szabálytalanságot észlelt a minőségügyi ellenőr, a Főosztály utóellenőrzést tarthat. Amennyiben az utóellenőrzések során a minőségügyi ellenőr által dokumentált szabálytalanság nem került kijavításra, a hiba kijavításáig a Főosztály a továbbképzés végrehajtását vagy a továbbképzési programot felfüggeszti.
94. * A belügyi szerv vagy a képzőintézmény a bejelentett panaszt 30 napon belül kivizsgálja, és annak eredményéről a panasztevőt és a Főosztályt írásban értesíti.
96. * A panasz kivizsgálása ügyében másodfokon a Főosztály jár el.
97. * A bejelentett panaszokról a Főosztály nyilvántartást vezet.
b) * nem megfelelő szolgáltatás, vagy
a) * bejelentés,
b) helyszíni ellenőrzés,
c) * dokumentáció-ellenőrzés.
101. * A továbbképzés folyamatában résztvevő joga és kötelessége, hogy bármely nem megfelelőséget jelentsen a Főosztály felé annak érdekében, hogy gondoskodni lehessen a megfelelő intézkedésekről.
103. * Amennyiben a Főosztály a továbbképzés szervezőjénél nem megfelelőséget, rendszeresen előforduló működésbeli, folyamatbeli hibákat, eltéréseket észlel, helyesbítő tevékenységet kell indítani. Ilyen tevékenységet kell indítani a minőségügyi ellenőrök által feltárt jelentősebb rendszerhibák, panaszok kivizsgálása során felmerült hibák esetében is.
104. A helyesbítő tevékenység megkezdését a következő eljárás előzi meg: *
a) * a minőségirányításban részt vevő munkatársak közös helyzetelemzésére, problémafeltárására, a javaslatok megvitatására kerül sor,
104a. * A helyesbítő tevékenységet a hiba megállapításától számított 30 napon belül végre kell hajtani.
105. * A minőségügyi dokumentumok készítése, ellenőrzése, kiadása, a hozzáférés biztosítása és a szükséges módosítások elvégzése a Főosztály feladata.
107. * A továbbképzés végrehajtását követően a továbbképzés oktatásigazgatási dokumentumait és a minőségügyi dokumentumokat a továbbképzést lebonyolító belügyi szerv vagy képzőintézmény irattározza.
108. * A továbbképzési rendszer hatékony működésének biztosítása érdekében a Főosztály a folyamatok, dokumentumok szükségességét igazoló és azokat jóváhagyó ellenőrzéseket folytat. A dokumentumellenőrzés figyelembe veszi és értékeli a továbbképzés kulcsfolyamatainak működését.
109. * A Főosztály a továbbképzési rendszerre irányuló féléves ütemezésű ellenőrzési tervet készít, amelyet a Kollégium hagy jóvá.
110. * A nyilvántartásba vett minősített továbbképzési program dokumentációját a Főosztály ellenőrizheti. A Főosztály soron kívüli vizsgálatot is elrendelhet.
111. A vizsgálatot megelőzően az ellenőrzött belügyi szerv vagy képzőintézmény - a vizsgálat előtt legalább 5 nappal - tájékoztatást kap a vizsgált részterületeiről, a bekért dokumentációkról, bizonylatokról.
113. * A belügyi szerv által készített az összefoglaló jelentés részét képező éves önértékelés célja, hogy a Főosztály, továbbá a Kollégium megbízható információkat kapjon a továbbképzési rendszer működéséről, a képzési programok és módszerek eredményességéről, és azonosítottak legyenek a továbbképzési rendszer erősségei, illetve a fejlesztendő területek.
114. * Az éves önértékelés során kapott információk és a továbbképzési rendszer működésének gyakorlatáról és hatékonyságáról kapott visszacsatolások a Kollégium elnökének tájékoztatására is szolgálnak.
d) * a minőségügyi helyszíni ellenőrzések és dokumentáció-ellenőrzések eredményeire,
116. * Az éves összefoglaló jelentés szempontjait a 2. melléklet, az éves összefoglaló jelentés tartalmára vonatkozó előírásokat a 3. melléklet tartalmazza.
117. *
119-120. *
1. melléklet a 25/2013. (VIII. 30.) BM utasításhoz *
Az elégedettségi kérdőívek kitöltése
képzés típusa: jelenléti képzés e-learning képzés blended learning képzés
1. elégedettségmérés típusa: papíralapú elektronikus papíralapú és elektronikus
2. elégedettségmérés időpontja: képzés után tananyag vagy modul végén képzés után és tananyag vagy modul végén
3. elégedettségmérés összesítését végzi: képzésszervező képzésszervező képzésszervező
2. melléklet a 25/2013. (VIII. 30.) BM utasításhoz *
Önértékelés területei Szempontok Ellenőrzés forrásai
A vezetés szerepe A vezetőség szerepe, tevékenysége A Főosztály éves szakmai tevékenysége és elért eredményei
Az emberi erőforrások menedzselése Humánerőforrás kapacitás a feladatok teljesülésével 1. belső erőforrás (Főosztály)
A továbbképzés folyamatszabályozása Folyamatmenedzsment Minőségirányítási eljárás alkalmazása, dokumentációs rendszer
A továbbképzésben részt vevők véleménye Értékelő lap alapján Értékelő lapok kérdéseire adott válaszok átlagai, fejlesztési javaslatok
1. Az oktatók, kiképzők, tutorok
2. Minősítési szakértők véleménye 1. A képzés elégedettsége
2. A minősítési folyamatról Oktatói és szakértői összegző beszámolók, munkamegbeszélések, tapasztalatok
Az intézmény képzési tevékenységének kulcsfontosságú eredményei Közvetett vagy közvetlen mutatók Számszerűsített mutatók, indikátorok: pl. minősített programok száma, megvalósított programok száma, résztvevők száma
3. melléklet a 25/2013. (VIII. 30.) BM utasításhoz *
a végrehajtott továbbképzésekről és tapasztalatairól
I. Belügyi szerv megnevezése
II. Továbbképzésre kötelezettek száma
1. Továbbképzésre kötelezett hivatásos állomány összlétszáma
Tárgyév január 1-jén: Tárgyév december 31-én:
2. A hivatásos állomány vezetői beosztást betöltő tagjainak száma
3. A hivatásos állomány tiszti besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztást betöltő tagjainak száma
4. A hivatásos állomány tiszthelyettesi besorolási osztályba tartozó szolgálati beosztást betöltő tagjainak száma
III. A belügyi szerv által benyújtott és nyilvántartásba vett továbbképzési programok
Szakmai belső továbbképzési programok száma:
IV. A belügyi szerv által végrehajtott továbbképzések száma
1. A nyilvántartásba vett belső továbbképzési programok közül végrehajtott továbbképzési programok száma: (egy továbbképzési programot akkor is egynek kell venni, ha többször került végrehajtásra)
2. Összesen végrehajtott továbbképzések száma:
(ha egy továbbképzési program 5 alkalommal, 5 külön célcsoportnak került megtartásra, akkor azt 5-nek kell venni)
3. A nyilvántartásba vett belső továbbképzési programok közül azok, amelyek nem kerültek végrehajtásra milyen okokra vezethetők vissza:
(pl. passziválásra került a továbbképzési program, oktató hiánya, hely hiánya stb.)
V. A belügyi szerv által végrehajtott továbbképzéseken részt vettek száma
1. A belügyi szerv vezetője által elrendelt továbbképzésen részt vettek száma:
2. A területi szerv vezetője által elrendelt továbbképzésen részt vettek száma: (amennyiben van a belügyi szervnek területi szerve)
VI. Minősített továbbképzéseken részt vettek száma
1. A Főosztály minősített továbbképzésén részt vettek száma:
2. A más képzőintézmények minősített továbbképzésén részt vettek száma:
VII. Közszolgálati továbbképzésen részt vettek száma
1. Közszolgálati továbbképzésen részt vettek száma:
2. A továbbképzések témakörei, címei:
VIII. Egyéb jogszabály vagy közjogi szervezetszabályozó eszköz által előírt továbbképzésen részt vettek száma
1. Egyéb továbbképzésen részt vettek száma:
2. Az egyéb továbbképzések témakörei, címei:
IX. A tárgyévben elrendelt központi továbbképzésen részt vettek száma
1. A belügyi szerv állományánál a tárgyévben elrendelt központi továbbképzés vagy továbbképzések:
2. Az egyes központi továbbképzésen részt vettek száma:
X. A továbbképzések megtartásának tárgyi feltételei
1. Elméleti továbbképzések tárgyi feltételei:
(tanterem mérete, alkalmassága, oktatástechnikai eszközök rendelkezésre állása stb.)
2. Gyakorlati továbbképzések tárgyi feltételei:
(a helyszín alkalmassága, szolgálati, gyakorló, szemléltető és oktatástechnikai eszközök rendelkezésre állása stb.)
XI. A továbbképzések megtartásának személyi feltételei
1. A továbbképzéseket végrehajtó oktatók, kiképzők, trénerek, tutorok felkészültsége, alkalmassága:
XII. A továbbképzések minőségbiztosítása
1. A végrehajtott továbbképzések színvonala összességében: (összességében 5-ös skálán hol helyezkedik el)
2. Melyek voltak a kiemelkedően magas színvonalú továbbképzések, milyen okokra vezethetők vissza:
3. Melyek voltak azok a továbbképzések, amelyek a várakozástól eltérően gyengébb színvonalon valósultak meg, és milyen okokra vezethetők vissza:
4. A belügyi szerv milyen intézkedéseket tett a továbbképzések minőségbiztosítása érdekében: (belső intézkedések, útmutatók, ellenőrzések, tájékoztatások stb.)
XIII. Ellenőrzések
1. A belügyi szerv által a továbbképzések végrehajtására irányuló ellenőrzések száma:
2. Az ellenőrzések tapasztalatai:
XIV. A továbbképzések végrehajtásának tapasztalatai
1. Előnyei:
2. Nehézségei:
XV. A Rendészeti Vezetőképzési, Továbbképzési és Vizsgaportál működésének tapasztalatai
XVI. Együttműködés
1. A belügyi szerv és a Főosztály együttműködésének tapasztalatai:
2. A Főosztály munkatársai által tartott felkészítések, tájékoztatások hasznossága:
3. A Főosztály munkatársainak hozzáállása, rendelkezésre állása, segítőkészsége, probléma megoldása: XVII. Észrevételek, javaslatok
Megjelent: Hivatalos Értesítő 2013/43.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 1. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. a), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) a), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 1.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 2.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § a). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 2. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 4.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) c), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 5., 23. § b).
Módosította: 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) d), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 6., 7.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 8.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. g), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) e).
Módosította: 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) d), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 6., 9.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 10.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 3. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 4. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 5. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 5. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 6. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 11.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § c). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 12.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § d). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 7. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) g), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 13.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 14.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), g), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), e), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 15.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 16.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b).
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § e). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 8. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 17., 23. § f).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 18.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 9. §. Hatályos: 2018. III. 27-től. Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 19.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 20.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 21.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 10. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 22.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 11. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2014. (II. 21.) BM utasítás 1. §. Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), e), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 22., 23.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 12. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 24.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § g). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § h). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. h), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) h), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 25.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 26.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 13. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) i).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § i).
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 14. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 27.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § j).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § k).
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 15. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § l).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 28.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 29.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 16. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 30.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 17. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) b), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 31.
Módosította: 14/2015. (VI. 19.) BM utasítás 43. b), e), 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (2) k), 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § m).
Módosította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 21. § 32.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 18. §. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Hatályon kívül helyezte: 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (3) b). Hatálytalan: 2016. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 23. § n). Hatálytalan: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 19. §, 1. melléklet. Hatályos: 2018. III. 27-től.
Megállapította: 21/2016. (VIII. 31.) BM utasítás 13. § (1), 1. melléklet. Hatályos: 2016. IX. 1-től.
Beiktatta: 6/2018. (III. 26.) BM utasítás 20. §, 2. melléklet. Hatályos: 2018. III. 27-től.


2009. évi CXXV.
a magyar jelnyelvről és a magyar jelnyelv használatáról1
e)2 közszolgáltatási tevékenység: a hatósági, kormányzati és minden egyéb közigazgatási, valamint igazságszolgáltatási tevékenység, továbbá az Országgyűlés, az Országgyűlésnek beszámolással tartozó szervek, az Alkotmánybíróság, az alapvető jogok biztosa, az ügyészség, a honvédelmi és rendvédelmi szervek által hatáskörük gyakorlása során kifejtett tevékenység, valamint a társadalombiztosítás által finanszírozott egészségügyi szolgáltatás,
3. § (1)3 Magyarország a magyar jelnyelvet önálló, természetes nyelvnek ismeri el.
a)4 a tanulói jogviszonnyal összefüggésben a gimnáziumban, szakképző intézményben, illetve szakiskolában tanulói jogviszonyban álló személy részére tanévenként 120 óra,
6. § (1)5 A fogyatékos személyek esélyegyenlőségének biztosítására létrehozott, a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter szakmai felügyelete alatt álló szervezet a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást az 5. §-ban meghatározott időkerettel való gazdálkodás, valamint a finanszírozás tekintetében ellenőrzi, továbbá az ellenőrzés céljából nyilvántartást vezet a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatásról. A szervezet a nyilvántartásban szereplő személyes adatok adatkezelője és adatfeldolgozója.
b) a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatást megalapozó – 4. § (1) bekezdése szerinti – körülményt,
(3)6 A nyilvántartás részére a (2) bekezdésben foglalt, a jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevevője által rendelkezésre bocsátott adatokat a tolmácsszolgáltatást nyújtó jelnyelvi tolmácsszolgálat továbbítja. A jelnyelvi tolmácsszolgálat a tolmácsszolgáltatási tevékenysége ellátásához jogosult a (2) bekezdés szerinti adatok kezelésére. A jelnyelvi tolmácsszolgálat részére az (1) bekezdés szerinti szervezet a nyilvántartásból a (2) bekezdés a) és c) pontjában meghatározott adatokat elektronikus adatkapcsolat keretében továbbítja.
(4)7 Az (1) bekezdés szerinti szervezet a nyilvántartásban szereplő adatokat személyazonosításra alkalmatlan módon statisztikai célra is felhasználhatja, illetve azokból statisztikai célra adatot szolgáltathat.
(4a)8 A (1) bekezdés szerinti szervezet a nyilvántartásban szereplő adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére – a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben – statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen át kell adni és a Központi Statisztikai Hivatal azokat statisztikai célra felhasználhatja. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
(5)9 A nyilvántartásban szereplő adatokat az (1) bekezdés szerinti szervezet 5 évig kezeli, ezt követően az adatokat törli a nyilvántartásból. A jelnyelvi tolmácsszolgálat a (2) bekezdésben foglalt adatok kezelésére a térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás időtartamára jogosult.
7. § (1) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás az állam által finanszírozott jelnyelvi tolmácsszolgálatoknál (a továbbiakban: jelnyelvi tolmácsszolgálat) – a 4. § (2) bekezdése szerinti dokumentumok bemutatásával – vehető igénybe.
(3) A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás igénybevétele esetén a hallássérült, illetve siketvak személy a jelnyelvi tolmácsszolgálatoknál – a jelnyelvi tolmács egyetértésével – szabadon választhat jelnyelvi tolmácsot.
8. § (1)10 Jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet
(2a)11 A bejelentéshez mellékelni kell
h)13 továbbképzésen történő részvételének helyét, időpontját és időtartamát, valamint a továbbképzést végző szervezet megnevezését,
i)14 igazolt szakmai gyakorlatának időtartamát,
j)15 tevékenységének szüneteltetése esetén annak tényét, valamint időtartamát.
(4a)16 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás a (4) bekezdés e), g) és j) pontjában foglalt adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
g)17 tevékenységének szüneteltetése esetén annak tényét, valamint időtartamát.
(6)18 Törölni kell a Névjegyzékből annak a jelnyelvi tolmácsnak az adatait, aki a törlést kéri, a tolmácsolási tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlatot vagy továbbképzési kötelezettséget nem teljesítette, a büntetlen előéletre vonatkozó feltételnek már nem felel meg, vagy a tolmácsfoglalkozás gyakorlásától eltiltás hatálya alatt áll. A Névjegyzékből törölt jelnyelvi tolmácsok adatait a Névjegyzéket vezető hatóság elkülönítetten kezeli.
(7)19 A Névjegyzéket vezető hatóság a büntetlen előéletre vagy a tolmácsfoglalkozás gyakorlásától eltiltásra vonatkozó kizáró feltétel fennállását bármikor ellenőrizheti. Felhívására a Névjegyzékbe bejelentkező vagy az abban szereplő jelnyelvi tolmács hatósági bizonyítvánnyal igazolja, hogy vele szemben nem áll fenn a kizáró feltétel.
(8)20 A hatósági bizonyítványban foglalt adatokat a Névjegyzéket vezető hatóság az ellenőrzés lefolytatásáig, vagy ha az ellenőrzés alapján a jelnyelvi tolmács adatainak a Névjegyzékből való törlésére kerül sor, a törlési eljárás végleges döntéssel történő befejezéséig kezelheti.
(9)21 A Névjegyzéket vezető hatóság az adatokat a Névjegyzékből való törlést követő 5 évig kezeli, ezt követően az adatokat törli. A Névjegyzékből való törlést követően a Névjegyzéket vezető hatóság – adatigénylésre – a bíróságnak, az ügyészségnek és a nyomozó hatóságnak szolgáltat adatot.
10. § (1)23 A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatáshoz, valamint a jelnyelvi tolmácsszolgálatok működéséhez szükséges forrást a mindenkori költségvetési törvény tartalmazza. A térítésmentes jelnyelvi tolmácsszolgáltatás finanszírozása a 6. § (1) bekezdése szerinti szervezet útján történik.
(2) A jelnyelvi tolmácsszolgálatok működését az állam – a külön jogszabályban meghatározott pályázati rend szerint kiválasztott – fenntartókkal kötött finanszírozási szerződések útján támogatja.
(4)24 A nemzeti köznevelésről szóló törvény, a szakképzésről szóló törvény, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény és a felnőttképzésről szóló törvény alapján megszervezett szóbeli vizsgák során a jelnyelvi tolmácsolás költségét a vizsgát szervező intézmény viseli.
13. §25 A 6. § (1) bekezdése szerinti szervezet – a gyógypedagógiai intézmény által továbbított írásbeli kezdeményezés alapján – a gyógypedagógiai intézmény bevonásával magyar jelnyelvi vagy speciális kommunikációs tanfolyamot szervez legalább 5 szülő (gyám) részére, ha
(4)26 A bilingvális módszerrel történő korai fejlesztést és gondozást, óvodai nevelést, iskolai nevelést és oktatást olyan, a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározott végzettséggel és szakképesítéssel, illetve szakképzettséggel rendelkező személy végezhet, aki egyúttal felsőoktatás keretében jelnyelv szakos képzettséget vagy felsőoktatási intézményben szervezett, a bilingvális oktatásra felkészítő szakirányú továbbképzés során szakirányú szakképzettséget szerzett.
(5)27 A nemzeti köznevelésről szóló törvény szerinti szakértői és rehabilitációs bizottság tájékoztatást nyújt a szülő (gyám) számára a bilingvális, valamint az auditív-verbális oktatási módszerekről.
15. § A fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fot.) 4. § h) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„h) egyenlő esélyű hozzáférés:
16. § A Fot. 6. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„6. § A fogyatékos személy számára biztosítani kell az egyenlő esélyű hozzáférés lehetőségét a közérdekű információkhoz, továbbá azokhoz az információkhoz, amelyek a fogyatékos személyeket megillető jogokkal, valamint a részükre nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatosak.”
17. § A Fot. 12. §-a az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) Az orvos – vagy az általa megbízott egyéb egészségügyi dolgozó – a kiskorú személy fogyatékosságának megállapításakor a szülőt (gyámot) haladéktalanul tájékoztatja az igénybe vehető ellátásokról és fejlesztési lehetőségekről. Az ezzel kapcsolatos tájékoztató kiadásáról a társadalmi esélyegyenlőség előmozdításáért felelős miniszter gondoskodik.”
18. § A Fot 13. §-a az alábbi (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) A kiskorú fogyatékos személyt megilleti az a jog, hogy fejlesztése késedelem nélkül megkezdődjön, amint fogyatékosságát megállapították.”
19. § Az országgyűlési képviselők jogállásáról szóló 1990. évi LV. törvény 8. §-a az alábbi (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) A képviselő az Országgyűlés ülésén, az Országgyűlés bizottságainak ülésén, továbbá a bizottsági elnöki értekezleten a magyar jelnyelvet, illetőleg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja. A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az Országgyűlés biztosítja.”
20. § Az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 15. §-a az alábbi (7) bekezdéssel egészül ki:
„(7) A képviselő – a 16. § (1) és (2) bekezdése szerinti jogainak gyakorlása során – a magyar jelnyelvet, illetőleg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja. A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az Országgyűlés biztosítja.”
21. § A helyi önkormányzati képviselők jogállásának egyes kérdéseiről szóló 2000. évi XCVI. törvény az alábbi új 12/A. §-sal és az azt megelőző alcímmel egészül ki:
„Az egyenlő esélyű hozzáférés biztosítása
12/A. § (1) Az önkormányzati képviselő a képviselő-testület, illetve a képviselő-testület bizottságának ülésén a magyar jelnyelvet, illetőleg az általa választott speciális kommunikációs rendszert használhatja.
(2) A magyar jelnyelv, valamint a választott speciális kommunikációs rendszer használatának valamennyi költségét az önkormányzat biztosítja.”
22. § A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 60. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni, vagy a meghallgatás helyett a jelen lévő hallássérült írásban is nyilatkozatot tehet. Ha az ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni. Ha a jelen lévő ügyfél vagy az eljárás egyéb résztvevője beszédfogyatékos, kérésére a meghallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.”
23. § A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 62. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha a meghallgatandó személy hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni, vagy a kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a meghallgatandó személy siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni. Ha a meghallgatandó személy beszédfogyatékos, kérésére a kihallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.”
24. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 46. § c) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[A büntetőeljárásban védő részvétele kötelező, ha]
„c) a terhelt hallássérült, siketvak, vak, beszédképtelen vagy – a beszámítási képességére tekintet nélkül – kóros elmeállapotú,”
25. § A Be. 114. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) Ha a kihallgatandó személy hallássérült, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni, vagy a kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a kihallgatandó személy siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell kihallgatni. Ha a kihallgatandó személy beszédfogyatékos, kérésére a kihallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.”
26. § A Be. 318. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A perbeszédek, felszólalások, illetve a viszonválaszok után, ha a vádlott hallássérült, kérésére lehetőséget kell biztosítani számára a jegyzőkönyv elolvasására.”
27. § A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 184. § (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(2) A hallássérült személyt kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni, illetve kihallgatni, vagy a meghallgatás, illetve kihallgatás helyett írásban is nyilatkozatot tehet. Ha a meghallgatandó személy siketvak, kérésére jelnyelvi tolmács közreműködésével kell meghallgatni, illetve kihallgatni. A beszédfogyatékos személy kérésére a meghallgatás, illetve kihallgatás helyett írásban tehet nyilatkozatot.”
28. § A közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 127. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„127. § A közjegyzői okirat készítésekor
kommunikálhat.”
29. § A honvédelemről és a Magyar Honvédségről szóló 2004. évi CV. törvény 13. § (3) bekezdés d) pontja helyébe az alábbi rendelkezés lép:
[Mentes a sorozás alól, aki]
„d) siket, nagyothalló vagy beszédfogyatékos,”
30. § A rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény 2. Címe az alábbi 8/A. §-sal egészül ki:
„8/A. § (1) A közszolgálati, illetve az országos televíziós műsorszolgáltató – a szakosított műsorszolgáltató kivételével – köteles biztosítani, hogy a műsorszolgáltatása során
a) valamennyi közérdekű közlemény, illetve – amennyiben a műsorszám jellegéből más nem következik – hírműsorszám,
b) a filmalkotás, valamint a 2. § 19. pontjának e) alpontjában meghatározott és a fogyatékos személyek számára készített közszolgálati műsorszám naptári naponként
ba) a 2010. évben legalább két órán keresztül,
bb) a 2011. évben legalább négy órán keresztül,
bc) a 2012. évben legalább hat órán keresztül,
bd) a 2013. évben legalább nyolc órán keresztül,
be) a 2014. évben legalább tíz órán keresztül,
bf) a 2015. évtől teljes egészében
magyar nyelvű felirattal vagy jelnyelvi tolmácsolással is elérhető legyen.
(2) A feliratozással, illetve jelnyelvi tolmácsolással megkezdett műsorszámot a műsorszolgáltató annak teljes időtartama alatt – a műsorszám egységét nem sértve – 6 óra és 24 óra közötti időszakban köteles feliratozni, illetve jelnyelvi tolmácsolással ellátni.”
31. § (1) Ez a törvény – a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel – 2010. július 1-jén lép hatályba.
(2) Az 1. §, 2. § a)–e) pontja, a 3–7. §, a 9. §, a 10. § (3) és (4) bekezdése, a 11. §, valamint a 15–29. § 2011. január 1-jén lép hatályba.
(3) A 2. § f) és g) pontja, valamint a 12–14. § 2017. szeptember 1-jén lép hatályba.
a) a Névjegyzéket vezető hatóság kijelölésére vonatkozó rendelkezéseket,28
b) a jelnyelv oktatásának megszervezésére és finanszírozására vonatkozó,29
c)30 az e törvény szerinti jelnyelvi tolmácsolási tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a tevékenység bejelentésének és a jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet folytatók Névjegyzékének személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, a bejelentésre és a Névjegyzék vezetésére, a jelnyelvi tolmácsolási tevékenységet folytatók Névjegyzékén szereplő jelnyelvi tolmácsok kötelező továbbképzésére, szakmai gyakorlatára, valamint azok bejelentésére, igazolására és ellenőrzésére vonatkozó31
(7)32 Felhatalmazást kap a szociál- és nyugdíjpolitikáért felelős miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
32. §34 Ez a törvény az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
f) magyar nyelvű, hangzó beszéd írásba foglalása: a beszédnek írásos formába történő átalakítása reális időben, az igényeknek megfelelően – szükség szerint – nagyobbított betűkkel vagy Braille-írással;
1 A törvényt az Országgyűlés a 2009. november 9-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2009. november 27.
2 A 2. § e) pontja a 2011: CXI. törvény 48. § (14) bekezdése szerint módosított szöceg.
3 A 3. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 344. §-a szerint módosított szöveg.
4 Az 5. § (2) bekezdés a) pontja a 2019: CXII. törvény 65. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
5 A 6. § (1) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 90. §-ával megállapított, a 2019: LXVI. törvény 71. §-a szerint módosított szöveg.
6 A 6. § (3) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 93. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 6. § (4) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 93. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 6. § (4a) bekezdését a 2017: XLIV. törvény 45. § (1) bekezdése iktatta be.
9 A 6. § (5) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 93. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 8. § (1) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 91. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 A 8. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 76. § (1) bekezdése iktatta be.
12 A 8. § (2a) bekezdés c) pontját a 2015: CXCIV. törvény 9. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A 8. § (4) bekezdés h) pontját a 2010: CLXXI. törvény 91. § (2) bekezdése iktatta be.
14 A 8. § (4) bekezdés i) pontját a 2010: CLXXI. törvény 91. § (2) bekezdése iktatta be.
15 A 8. § (4) bekezdés j) pontját a 2010: CLXXI. törvény 91. § (2) bekezdése iktatta be.
16 A 8. § (4a) bekezdését a 2013: LXXXIV. törvény 76. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 8. § (5) bekezdés g) pontját a 2010: CLXXI. törvény 91. § (3) bekezdése iktatta be.
18 A 8. § (6) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 91. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 8. § (7) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 91. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 8. § (8) bekezdése a 2017: L. törvény 347. §-a szerint módosított szöveg.
21 A 8. § (9) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 271. §-ával megállapított szöveg.
22 A 8. § (10) bekezdését a 2015: CXCIV. törvény 9. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 10. § (1) bekezdése a 2010: CLXXI. törvény 93. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 10. § (4) bekezdése a 2019: CXII. törvény 65. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
25 A 13. § a 2010: CLXXI. törvény 93. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 14. § (4) bekezdése a 2019: CXII. törvény 65. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
27 A 14. § (5) bekezdése a 2019: CXII. törvény 65. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
28 Lásd a 74/2015. (III. 30.) Korm. rendeletet.
29 Lásd a 370/2017. (XII. 8.) Korm. rendeletet.
30 A 31. § (6) bekezdés c) pontját a 2017: L. törvény 346. § (1) bekezdése iktatta be.
31 Lásd a 370/2017. (XII. 8.) Korm. rendeletet.
32 A 31. § (7) bekezdése a 2017: L. törvény 346. § (2) bekezdésével megállapított, nyitó szövegrésze a 2019: LXVI. törvény 71. §-a szerint módosított szöveg.
33 A 31. § (8) bekezdését a 2015: CXCIV. törvény 9. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 32. §-t a 2017: XLIV. törvény 45. § (2) bekezdése iktatta be.


text:
Tagállami ítélkezési gyakorlat - Bulgária
E szakasz áttekintést nyújt a bolgár ítélkezési gyakorlatról, valamint magában foglalja az ítélkezési gyakorlatot tartalmazó adatbázisok leírását és linkjeit.
A Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság (SAC) általános felügyeletet gyakorol a jogszabályok pontos és tisztességes érvényesítése felett a közigazgatási igazságszolgáltatásban.
A Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság a Miniszterek Tanácsa, a miniszterelnök, a miniszterelnök-helyettes, a miniszterek és a közvetlenül a Miniszterek Tanácsa alá tartozó más intézmények vezetői által elfogadott jogi aktusok, továbbá a Legfelsőbb Igazságügyi Tanács, a Bolgár Nemzeti Bank és a kerületi kormányzók jogi aktusai, valamint a jogszabályokban meghatározott egyéb jogi aktusok elleni fellebbezésekkel és kifogásokkal foglalkozik. A bíróság a delegált jogalkotási eszközök törvényességére vonatkozó vitákkal kapcsolatosan hoz döntést. Semmitőszéki minőségében megvizsgálja a közigazgatási ügyekre vonatkozó bírósági határozatokat, és a jogerős bírósági határozatok megváltoztatására irányuló kérelmekkel foglalkozik a közigazgatási ügyek terén.
A Legfelsőbb Semmítőszék (VKS) a legfelsőbb igazságügyi intézmény a büntetőjogi, kereskedelmi és polgári ügyekben. Joghatósága a Bolgár Köztársaság egész területére kiterjed. Az igazságszolgáltatást a Legfelsőbb Semmítőszék, a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság, a fellebbviteli bíróságok, a kerületi bíróságok, a katonai bíróságok és a regionális bíróságok végzik. Az ítéleteket és a határozatokat az adott bíróság adatbázisában tárolják nyomtatott és elektronikus formában.
A Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság honlapja 2002 eleje óta működik. A honlapot azzal a céllal hozták létre, hogy a bíróság igazságügyi tevékenységeire vonatkozó információkhoz könnyű hozzáférést kereső egyének, jogi személyek és igazgatási szervek igényeit kielégítsék.
Az ítélkezési gyakorlat a bíróság honlapján hozzáférhető. Az adatbázishoz szabványos (felhasználónév és jelszó) és ingyenes regisztrálást követően lehet hozzáférni.
A Legfelsőbb Semmítőszék honlapja közvetlen hozzáférést nyújt a Semmítőszék adatbázisához.
A Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság határozatait és más tevékenységeit bemutató címfej nem áll rendelkezésre a honlapon. Egy jogi aktus a számával, a kibocsátás dátumával és a hivatkozott ügy számával szerepel, például:
A Legfelsőbb Semmítőszék
Az ítéleteket nyomtatott másolatokon bocsátják ki és a Bolgár Köztársaság Legfelsőbb Semmítőszékének értesítőjében, évkönyvében és honlapján teszik közzé.
Az alábbiak szerint lehet keresni: az ügyben részt vevő felek bíróságon rögzített adatai és neve; a Legfelsőbb Semmítőszék nyilvántartása szerinti ügyszám; az ügy száma a Legfelsőbb Semmítőszék alosztályán.
A 2008. október 1-jét követően hozott ítéletek (melyekből a személyes adatokat törölték) a „keresés eredménye” oldal alján található linken keresztül férhetők hozzá.
A Bolgár Köztársaság Legfelsőbb Semmítőszékének híreit és sajtóközleményeit a Semmítőszék honlapján található „sajtóiroda” szakaszban teszik rendszeresen közzé. A fontos közérdekű ügyekben hozott ítéleteket e szakaszban, valamint a Legfelsőbb Semmítőszék információs adatbázisában teszik közzé.
Az ítélkezési gyakorlat HTML formátumban érhető el a Legfelsőbb Közigazgatási Bíróság honlapján.
Az ítélkezési gyakorlat PDF formátumban érhető el a Legfelsőbb Semmítőszék honlapján.
Legfelsőbb bíróságok – SAC és VKS
Rendelkezésre áll-e az alábbiakra vonatkozó információ:
fellebbezések?
hogy az ügy még folyamatban van-e?
a fellebbezések eredménye?
a határozat visszavonhatatlansága?
további eljárások az alábbi bíróságokon:
más nemzeti bíróság (Alkotmánybíróság…)?
az Európai Bíróság?
az Emberi Jogok Bírósága?
Országos szinten?
Léteznek-e kötelező szabályok az ítélkezési gyakorlat közzétételére vonatkozóan?
Igen – Az igazságügyi rendszerről szóló törvény 64. cikkének (1) bekezdése
A teljes ítélkezési gyakorlatot vagy annak csak kiválasztott részeit teszik közzé?
SAC és VKS – teljes ítélkezési gyakorlat
teljes ítélkezési gyakorlat / annak csak kiválasztott részei
Az esetleges kiválasztás milyen kritériumok alapján történik?

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság