g)76 a cégnyilvánosságra, a bírósági cégeljárásra, a csődeljárásra, a természetes személyek adósságrendezésére, az egyéni vállalkozásra és az egyéni cégre, a koncesszióra, a kisajátításra,
i)77 – a közigazgatás-szervezésért felelős miniszterrel együttműködve – a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályaira,
b)78 gondoskodik a jogszabályok és más jogi aktusok kihirdetéséről, illetve közzétételéről, valamint azok módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt, hatályos szövegének tartalmilag hiteles, a jogalkotásról szóló törvény előírásainak és a jogszabályszerkesztés szabályainak megfelelő, nyomdakész formában történő megjelentetésről, a Magyar Közlöny szerkesztéséről, és kijelöli a Magyar Közlöny felelős szerkesztőjét és annak helyetteseit,
(3a)79 A miniszter a Magyar Közlöny szerkesztéséhez a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. szolgáltatásait veszi igénybe.
f)80 együttműködik a jogi képzési tevékenységet folytató egyetemek vezetőivel, elősegíti a jogászképzés színvonalának emelését, értékeli a jogászképzés helyzetét és arról tájékoztatja a Kormányt,
ce)82 ellátja az Európai Unió egységes belső piacának hatékony működéséhez szükséges belső piaci koordinációval kapcsolatos feladatokat, működteti a belső piaci problémamegoldó központot (SOLVIT), valamint a belső piaci információs rendszert és a Szolgáltatási Notifikációs Központot,
cf)83 – a Kormány eljárás tárgya szerint felelős tagjával együttműködve, a Miniszterelnökséget vezető miniszter tájékoztatása mellett – ellátja a Kormány képviseletét az Európai Unió jogának megsértése miatt indult eljárásoknak az Európai Unió Bírósága előtti eljárást megelőző szakaszaiban (ideértve a kötelezettségszegési eljárás megindítása előtti szakaszban az Európai Bizottsággal történő egyeztetést is), koordinálja a képviselet ellátásához szükséges iratok előkészítését, valamint elkészíti és benyújtja a beadványokat,
h)84 koordinálja az alaptevékenysége szerint magánjogi, valamint nemzetközi magánjogi jogegységesítéssel foglalkozó nemzetközi szervezetekben való magyar részvétellel kapcsolatos feladatokat.
83/A. §85 A miniszter az áldozatsegítésért való felelőssége keretében előkészíti az áldozatsegítésre, állami kárenyhítésre vonatkozó jogszabályokat.
87. §87
88. § (1)88
(2)89 A miniszter a külgazdasági ügyekért való felelőssége keretében
a)90 kialakítja a Kormány külgazdasági politikáját, ennek keretében a külgazdasági és azokat érintő nemzetközi folyamatokat értékelő és elemző tevékenységet végez,
b)91 közreműködik Magyarország gazdasági érdekeinek külföldön történő érvényesítésében, az ehhez kapcsolódó kereskedelem-fejlesztési tevékenységben és a kedvező Magyarország-kép kialakításában, ennek keretében előmozdítja a külgazdasági működés és a civil kapcsolatok erősítését, támogatja a külgazdasági célok megvalósulását, valamint a nemzetközi együttműködést elősegítő fórumok működését,
e)93 a nemzetközi fejlesztési együttműködésre,
f)94 a nemzetközi humanitárius segítségnyújtásra
a)95 felel a kül-, biztonság- és védelempolitikáért, e tekintetben
ah)96
ba)97 a Kormány feladatkörében érintett tagjával együttműködve irányítja az egységes külképviseleti rendszert, valamint a szakdiplomata hálózatot,
ce)98 – az Állandó Képviselet kivételével – javaslatot tesz a magyar külképviseletek vezetőinek kinevezésére és felmentésére, kinevezi és felmenti a főkonzulokat, kinevezi a tiszteletbeli konzuli képviselet vezetőjét és dönt a kinevezés visszavonásáról, kinevezi és felmenti a diplomáciai és konzuli személyzetet,
e)99 felel a külföldre utazásról, valamint a külföldiek beutazásáról és tartózkodásáról szóló jogszabályokban meghatározott egyes feladatok, továbbá az ehhez kapcsolódó egyes európai uniós feladatok ellátásáért, e tekintetben
g)100 felel a diplomáciai protokollért, valamint a külföldi államfők és kormányfők fogadásáért,
id)101
j)102 koordinálja és irányítja a kormányzati nemzetközi humanitárius segítségnyújtást,
k)103
l)104 felel a nemzetközi fejlesztési együttműködésért, ennek keretében
m)105 a Kormány feladatkörében érintett tagjával együttműködve irányítja a kulturális és tudománydiplomáciai tevékenységet, e tekintetben
n)106 felelős a külügyi és külgazdasági területen foglalkoztatottaknak a minisztériumban és a külképviseleteken ellátandó munkakörök betöltéséhez és munkatevékenység végzéséhez szükséges szakmai felkészítő képzésével kapcsolatos feladatokért,
o)107 felelős a külpolitikát érintő kutatási és elemző tevékenységért, ennek keretben biztosítja a külügyi és külgazdasági folyamatok és azok eredményeinek szélesebb nyilvánossággal való megismertetését,
p)108 közreműködik a magyar külügyi képzési rendszernek, különösen a diplomata képzések rendszerének a megalapozásában.
19–20.109
90/A. §110 A Kormány
d)111 az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény szerinti, a vámjogi szakértői hatósági képzést lebonyolító képző szervek, a vámjogi szakértői hatósági vizsgán közreműködő vizsgabiztosok, valamint a vámtanácsadók és a vámügynökök nyilvántartását végző szervezetként
90/B. §112 A Kormány a Nemzeti Adó- és Vámhivatal vezetője feladat- és hatáskörének gyakorlójaként a miniszter által vezetett minisztérium parlamenti és adóügyekért felelős államtitkárát jelöli ki.
e)113 gondoskodik a vámjogi szakértői hatósági képzést lebonyolító képző szervek, a vámjogi szakértői hatósági vizsgán közreműködő vizsgabiztosok, valamint a vámtanácsadók és a vámügynökök nyilvántartásának vezetéséről.
92. § (1)114 A miniszter az államháztartásért való felelősségi keretében előkészíti az államháztartásra, a központi költségvetésre és annak végrehajtására, a helyi önkormányzatok és a nemzetiségi önkormányzatok gazdálkodására, a részükre nyújtandó támogatásokra, az államháztartási belső ellenőrzési rendszerekre, a gazdasági stabilitás alapvető szabályaira, valamint a társadalmi szervezetek gazdálkodási rendjére vonatkozó jogszabályokat, és közreműködik valamennyi, a közpénzügyeket érintő szabályozás kialakításában.
i)115 ellátja az Európai Unió közös agrárpolitikája I. és II. pilléréhez kapcsolódó kifizetések végrehajtását.
c)116 – az alacsony iskolai végzettségűek foglalkoztatásának elősegítése tekintetében a társadalmi felzárkózásért felelős miniszterrel együttműködve – a foglalkoztatás elősegítésére – ide nem értve a közfoglalkoztatást és a foglalkoztatási rehabilitációt – és az álláskeresők támogatására,
(2)117 A miniszter a területfejlesztés stratégiai tervezéséért való felelőssége keretében
107–108. §118
10.119 hulladékgazdálkodási közszolgáltatási és szolgáltatási díj megállapításáért,
12.120 hulladékgazdálkodási közszolgáltatásért,
15.121 nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért,
15a.122 postaügyért,
19.123 turizmusért,
20.124 vendéglátásért
109/A. §125 A miniszter
b)126 gondoskodik a PPP beruházás keretében megvalósult és folyamatban lévő kulturális, infrastrukturális és sportlétesítményekkel összefüggő fejlesztési feladatokról, továbbá e PPP szerződésekben meghatározott, az államot érintő jogokból és kötelezettségekből fakadó feladatokról, valamint e PPP projektek és szerződések kezeléséről,
c)127 ellátja a felszámolási eljárásban az adós szervezetek vagyontárgyai elektronikus értékesítési rendszerének létrehozásával, működtetésével és üzemeltetésével kapcsolatos feladatokat,
d)128 gondoskodik az állami támogatásból megvalósuló sportlétesítményekkel, sportingatlanokkal kapcsolatos fejlesztési, rekonstrukciós programok végrehajtásáról,
e)129 gondoskodik az állami vagyonba tartozó sportlétesítmények, sportingatlanok működtetési és üzemeltetési feladatairól; e körben ellátja a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Program során létrejövő tanuszodák működtetésével, üzemeltetésével összefüggő feladatokat is,
f)130 ellátja a 16 kiemelt sportághoz kapcsolódó sportlétesítmény-fejlesztések támogatásával kapcsolatos feladatokat, valamint a kiemelt sportegyesületekhez kapcsolódó sportlétesítmény-fejlesztésekkel összefüggő támogatási és üzemeltetés-támogatási feladatokat, továbbá létesítmény-fejlesztési és üzemeltetési szempontból felügyeli e támogatási koncepciók végrehajtását,
g)131 a d) pontban foglalt feladatokkal összefüggésben a Nemzeti Köznevelési Infrastruktúra Fejlesztési Programhoz kapcsolódó tanterem, tornaterem, tanuszoda és iskola fejlesztési kérdések vonatkozásában előzetesen megkéri az oktatásért felelős miniszter egyetértését,
h)132 az e) pontban foglalt feladatokkal összefüggésben az olimpiai sportközpontok sportcélú használata vonatkozásában – a sportági fejlesztési programokkal való összhang érvényre juttatása érdekében – egyeztet a sportpolitikáért felelős miniszterrel.
(2)133 A miniszter az energiapolitikáért való felelőssége keretében gondoskodik a fenntartható gazdasági fejlődés, az energiahatékonyság és energiagazdálkodás stratégiai feltételeinek megteremtéséről – így különösen az energiapolitikai, energiahatékonysági, épületenergetikai és épület-energiatakarékossági programok kidolgozásáról és végrehajtásáról –, valamint vezeti a felújítandó központi kormányzati épületek nyilvántartását.
117. §134 (1) A miniszter a hulladékgazdálkodási közszolgáltatási és szolgáltatási díj megállapításáért való felelőssége keretében előkészíti a díjmegállapításra vonatkozó jogszabályokat, és gondoskodik a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás fenntartható működtetéséhez szükséges pénzügyi feltételek megteremtéséről.
124/A. §136 (1) A miniszter a turizmusért való felelőssége keretében előkészíti a turizmusra, az utazásszervező és -közvetítő tevékenységre, az utazási és utazást közvetítői szerződésre, a falusi és agroturizmusra, valamint – a gyógy- és egészségügyi tényezők vonatkozásában az egészségügyért felelős miniszterrel együttműködve – az egészségturizmusra vonatkozó jogszabályokat.
124/B. §137 (1)138 A miniszter a vendéglátásért való felelőssége keretében előkészíti a vendéglátásra és a közösségi bormarketing tevékenységre vonatkozó jogszabályokat.
124/C. §139 A miniszter a postaügyért való felelőssége keretében előkészíti a postai tevékenységre és a postai szolgáltatások ellátására vonatkozó jogszabályokat.
124/D. §140 A miniszter a kormányzati tevékenység összehangolásáért és a nemzeti pénzügyi szolgáltatásokért való felelőssége keretében
12/A.141 A Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszter
125. §142 Jogszabály megjelölésében
l)143 a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli miniszter esetében a PTNM
126. §144 A miniszterek helyettesítése a Ksztv. 37. § (2) bekezdésében meghatározott esetekben a következő rend szerint történik:
l)145 a Paksi Atomerőmű két új blokkja tervezéséért, megépítéséért és üzembe helyezéséért felelős tárca nélküli minisztert a Miniszterelnökséget vezető miniszter
III/A.146 FEJEZET
III/B. FEJEZET147
136. §148 A Ksztv. 34. § (4) bekezdésétől és 35. § (5) bekezdésétől eltérően az e rendelet alapján más miniszterhez átkerülő feladat- és hatáskör tekintetében a Ksztv. 34. § (4) bekezdése és 35. § (5) bekezdése szerinti jogutódlás időpontjának 2014. augusztus 1-jét kell tekinteni azzal, hogy az e rendelet hatálybalépése és 2014. augusztus 1-je közötti időben a feladatellátásra és a hatáskör gyakorlására az e rendeletben meghatározott miniszter jogosult. A munkáltató személyében ezzel összefüggésben bekövetkező változással érintett kormánytisztviselő részére az e rendelet hatálybalépése és 2014. augusztus 1-je közötti időre kifizetendő illetmény és egyéb járandósága nem lehet alacsonyabb a számára az e rendelet hatálybalépését megelőzően megállapított illetménye és egyéb járandósága összegénél.
136/A. §149 (1) A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet, valamint egyes kapcsolódó kormányrendeletek módosításáról szóló 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód.r.) megállapított 4. § 5a. pontja, valamint 11/A. § (1) bekezdése és (2) bekezdés a)–h) pontja alapján a külgazdasági és külügyminiszter feladat- és hatásköréből a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre is kiterjedően – a Miniszterelnökség a Külgazdasági és Külügyminisztérium jogutódja.
(3)150 Az Állandó Képviselet diplomata, szakdiplomata kormánytisztviselői kormányzati szolgálati jogviszonya esetében a Miniszterelnökség a Külgazdasági és Külügyminisztérium jogutódja.
136/B. §151 (1) Az egyes kormányrendeleteknek a Miniszterelnöki Kabinetiroda létrehozásával összefüggő módosításáról szóló 306/2015. (X. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód.r.2.) alapján a miniszterelnök kabinetfőnökéhez kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre kiterjedően – a Miniszterelnöki Kabinetiroda a Miniszterelnökség jogutódja.
(3) A (1) bekezdésben foglaltak vonatkozásában a Ksztv. 34. § (4) bekezdésétől eltérően a Mód.r.2. alapján a miniszterelnök kabinetfőnökéhez kerülő feladat- és hatáskör tekintetében a Ksztv. 34. § (4) bekezdése szerinti jogutódlás időpontjának 2015. november 1-jét kell tekinteni azzal, hogy a Mód.r.2. hatálybalépése152 és 2015. november 1-je közötti időben a feladatellátásra és a hatáskör gyakorlására a miniszterelnök kabinetfőnöke jogosult.
136/C. §153 A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód.r.3.) alapján a nemzeti fejlesztési miniszterhez kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre kiterjedően – a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium az Emberi Erőforrások Minisztériumának jogutódja azzal, hogy Mód.r.3.-mal megállapított 112. § (2) bekezdés f) pontja szerinti, a 16 kiemelt sportághoz kapcsolódó sportlétesítmény-fejlesztések támogatásával kapcsolatos ügyekben az emberi erőforrások minisztere a 2016. január 1-jét megelőzően megkötött támogatási szerződésekkel kapcsolatos feladatokat a Mód.r.3. hatálybalépését154 követően is e rendelet 2015. december 31-én hatályos rendelkezései szerint látja el.
136/D. §155 (1) A Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet módosításáról szóló 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet alapján a nemzeti fejlesztési miniszterhez kerülő feladat- és hatáskörök tekintetében – az ellátásukhoz kapcsolódó egyéb feladatokra, jogosultságokra és kötelezettségekre kiterjedően – a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium a Miniszterelnökség jogutódja.
1. melléklet a 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelethez157
3. melléklet a 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelethez158
76 A 81. § (2) bekezdés g) pontja a 218/2015. (VIII. 6.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
77 A 81. § (2) bekezdés i) pontja a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 835. § c) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 82. § (3) bekezdés b) pontja a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 20. §-a szerint módosított szöveg.
79 A 82. § (3a) bekezdését a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 272. § (6) bekezdése iktatta be.
80 A 82. § (7) bekezdés f) pontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 272. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 82. § (8) bekezdés b) pontját a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
82 A 82. § (8) bekezdés c) pont ce) alpontja a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
83 A 82. § (8) bekezdés c) pont ce) alpontját a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdése iktatta be.
84 A 82. § (8) bekezdés h) pontját a 218/2015. (VIII. 6.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
85 A 83/A. §-t a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 272. § (8) bekezdése iktatta be.
86 A 85. § 1. pontját a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte.
87 A 87. §-t a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 12. §-a hatályon kívül helyezte.
88 A 88. § (1) bekezdését a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
89 A 88. § (2) bekezdése az 1/2015. (I. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
90 A 88. § (2) bekezdés a) pontja a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
91 A 88. § (2) bekezdés b) pontja a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
92 A 88. § (2) bekezdés g) pontját a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
93 A 89. § (1) bekezdés e) pontját a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 89. § (1) bekezdés f) pontját a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
95 A 89. § (2) bekezdés a) pontja a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 89. § (2) bekezdés a) pont ah) alpontját a 245/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet 7. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 9. §-át.
97 A 89. § (2) bekezdés b) pont ba) alpontja a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 89. § (2) bekezdés c) pont ce) alpontja a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
99 A 89. § (2) bekezdés e) pontja a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
100 A 89. § (2) bekezdés g) pontja a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 89. § (2) bekezdés i) pont id) alpontját a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
102 A 89. § (2) bekezdés j) pontját a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
103 A 89. § (2) bekezdés k) pontját a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 5. § (7) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 245/2016. (VIII. 17.) Korm. rendelet 7. § c) pontja. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 9. §-át.
104 A 89. § (2) bekezdés l) pontját a 353/2015. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése iktatta be.
105 A 89. § (2) bekezdés m) pontját a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
106 A 89. § (2) bekezdés n) pontját a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be.
107 A 89. § (2) bekezdés o) pontját a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be.
108 A 89. § (2) bekezdés p) pontját a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése iktatta be.
109 A 90. § 19–20. pontját a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. §-a hatályon kívül helyezte.
110 A 90/A. §-t a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 829. §-a iktatta be.
111 A 90/A. § d) pontját a 88/2016. (IV. 29.) Korm. rendelet 32. § (1) bekezdése iktatta be.
112 A 90/B. §-t a 486/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 46. § (1) bekezdése iktatta be.
113 A 91. § (2) bekezdés e) pontját a 88/2016. (IV. 29.) Korm. rendelet 32. § (2) bekezdése iktatta be.
114 A 92. § (1) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 835. § d) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 92. § (2) bekezdés i) pontját a 328/2016. (X. 28.) Korm. rendelet 19. § (3) bekezdése iktatta be.
116 A 96. § (1) bekezdés c) pontja a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 830. §-ával megállapított szöveg.
117 A 106. § (2) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 831. §-ával megállapított szöveg.
118 A 107–108. §-t a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 3. §-a hatályon kívül helyezte.
119 A 109. § 10. pontja a 367/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
120 A 109. § 12. pontját a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 367/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
121 A 109. § 15. pontját a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
122 A 109. § 15a. pontját a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
123 A 109. § 19. pontját a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
124 A 109. § 20. pontját a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
125 A 109/A. §-t a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
126 A 112. § (2) bekezdés b) pontja a 6/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
127 A 112. § (2) bekezdés c) pontját a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 833. §-a iktatta be.
128 A 112. § (2) bekezdés d) pontját a 6/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
129 A 112. § (2) bekezdés e) pontját a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
130 A 112. § (2) bekezdés f) pontját a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
131 A 112. § (2) bekezdés g) pontját a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
132 A 112. § (2) bekezdés h) pontját a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
133 A 115. § (2) bekezdése a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
134 A 117. § a 367/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
135 A 121. §-t a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
136 A 124/A. §-t a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
137 A 124/B. §-t a 87/2016. (IV. 25.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
138 A 124/B. § (1) bekezdése a 118/2016. (VI. 6.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
139 A 124/C. §-t a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
140 A 124/D. §-t a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
141 A 12/A. alcímet (124/E. §) a 93/2017. (IV. 12.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
142 A 125. § a 306/2015. (X. 26.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
143 A 125. § l) pontját a 93/2017. (IV. 12.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
144 A 126. § a 306/2015. (X. 26.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
145 A 126. § l) pontját a 93/2017. (IV. 12.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
146 A III/A. Fejezetet (126/A. §) a 6/2015. (I. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
147 A III/B. fejezetet (126/B–126/C. §) a 215/2016. (VII. 21.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
148 A 136. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 18. §-a iktatta be.
149 A 136/A. §-t a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be.
150 A 136/A. § (3) bekezdését a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
151 A 136/B. §-t a 306/2015. (X. 26.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
152 A hatálybalépés időpontja 2015. október 27.
153 A 136/C. §-t a 464/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
154 A hatálybalépés időpontja 2016. január 1.
155 A 136/D. §-t a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
156 A 16. alcím címét a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 21. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
157 Az 1. melléklet a 167/2014. (VII. 17.) Korm. rendelet 19. §-a, a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 834. §-a és 835. § e) pontja, a 233/2014. (IX. 18.) Korm. rendelet 10. §-a, a 303/2014. (XII. 5.) Korm. rendelet 7. §-a, a 318/2014. (XII. 13.) Korm. rendelet 26. §-a, a 326/2014. (XII. 15.) Korm. rendelet 10. § 4. pontja, a 381/2014. (XII. 31.) Korm. rendelet 28. §-a, a 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 99. §-a, a 306/2015. (X. 26.) Korm. rendelet 12. §-a, a 486/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 46. § (2) bekezdése, a 134/2016. (VI. 10.) Korm. rendelet 23. §-a, a 186/2016. (VII. 13.) Korm. rendelet 11. §-a, a 230/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 7. § e) pontja, a 240/2016. (VIII. 16.) Korm. rendelet 3. § (1) és (2) bekezdése, a 251/2016. (VIII. 24.) Korm. rendelet 11. §-a, a 316/2016. (X. 24.) Korm. rendelet 2. §-a, a 328/2016. (X. 28.) Korm. rendelet 19. § (4) bekezdés b) pontja, a 338/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 1. §-a, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 272. § (9) bekezdése és (10) bekezdés c) pont ca)–cd) alpontja szerint módosított szöveg. [Ez utóbbi módosító rendelet 272. § (10) bekezdés c) pont ca) alpontjával elrendelt módosítás, amely szerint hatályát veszti az 1. melléklet G) alcím 3. sora, nem vezethető át.]
158 A 3. mellékletet a 236/2016. (VII. 29.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.


127/1991. (X. 9.) Korm.
Vhr. 1. §1 (1)–(2)2
(Tv. 3. §-hoz)
Vhr. 2. §4
Vhr. 3. § (1)5 Az egyes fontosabb törvényes mértékegységeket e rendelet 1. számú melléklete határozza meg.
(2)6 A törvényes mértékegységben megadott mérési eredmény vagy érték után a mennyiség nagysága más mértékegységben is kifejezhető.
(3)7 A törvényes mértékegységekre vonatkozó részletes előírásokat szabványok tartalmazzák.
Vhr. 4. § (1)8 Joghatással járó mérés végzésére használt minden mérőeszközt – közvetlenül vagy közvetett módon – országos etalonról kell leszármaztatni, illetve arra visszavezetni.
(2)9 Az etalon olyan mérőeszköz, amely a mennyiség mértékegységének reprodukálására és fenntartására szolgál, amelyről a mértékegység értéke átszármaztatható a használati etalonokra.
(5)10 A mérésügyi hatóság — a mérőeszköz tulajdonosával kötött megállapodás alapján — nem mérésügyi szerv tulajdonában lévő mérőeszközt is országos etalonná nyilváníthat.
(2)11 A használati etalonnak hatályos hitelesítéssel vagy kalibrálási bizonyítvánnyal kell rendelkeznie. A használati etalonnak pontosabbnak kell lennie a vele ellenőrzött mérőeszköznél.
Vhr. 5/A. §14 Kötelező hitelesítésű mérőeszköz a hitelesítés hatályán belüli, de legfeljebb 2 évesnél nem régebbi első hitelesítést tanúsító jellel vagy hitelesítési bizonyítvánnyal, illetve megfelelőségi nyilatkozattal vagy megfelelőségi tanúsítvánnyal hozható forgalomba.
(2)15 A kötelező hitelesítésű mérőeszközök felsorolását és a hitelesítés hatályát e rendelet 2. számú melléklete tartalmazza. A hitelesítés hatályát a mérésügyi hatóság a mérőeszköz használatának körülményeire tekintettel, indokolt esetben a 2. számú mellékletben előírttól eltérően is meghatározhatja.
(3)16 Az első, az időszakos és a javítás utáni hitelesítést a hitelesíttetőnek az illetékes mérésügyi szervtől (időszakos hitelesítés esetén a hitelesítési időtartam lejárta előtt) kell kérnie.
(4)18 Az időszakos hitelesítés iránti eljárást – gazdaságossági és szervezési szempontok alapján – a mérésügyi szerv hivatalból is megindíthatja. Időszakos helyszíni hitelesítés meghirdetett ideiglenes hitelesítő központban is végezhető.
(5)19 A mérésügyi szerv hitelesítési bizonyítványt kiállíthat külföldi vizsgálati eredmények alapján, ha az adott mérőeszköz hitelesítésének technikai feltételei a mérésügyi szerv joghatóságán belül nem biztosítottak, és a külföldi vizsgálati eredmények alapján a mérőeszköz megfelelősége eldönthető.
(6)20 A mérőeszköz-minősítésre a hitelesítési előírás, a hitelesítési engedély, illetőleg a mérésügyi hatóság egyéb rendelkezései az irányadók.
(10)24 A hitelesítés négyéves vagy azt meghaladó hatálya azon a napon jár le, amelyik nap a hatály záró évének utolsó napja.
(11)25 A hitelesítés négy évet el nem érő hatálya a hitelesítés napjától számított azon a napon jár le, amely számánál fogva a kezdőnapnak megfelel.
Vhr. 6/A. §26 (1)27 A mérőeszköz első hitelesítése iránti kérelemben meg kell jelölni, hogy a mérőeszközt belföldi piacra vagy az Európai Unió piacára szánja az ügyfél. A mérésügyi hatóság a kérelemben írt nyilatkozattól függően látja el a mérőeszközt a (2) bekezdésben megjelölt törvényes tanúsító jelek megfelelőjével.
(2)28 A mérésügyi szervek által használt törvényes tanúsító jelek:
b) a mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló külön jogszabályban meghatározott jelölések29,
c) a mérőeszközökre vonatkozó egyedi előírásokról szóló külön jogszabályban, valamint a nem automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló külön jogszabályban meghatározott jelölések.30
(4)32 A mérésügyi szervek által használt törvényes tanúsító jeleket, azok leírását és alkalmazásának módját e rendelet 3. számú melléklete határozza meg.
Vhr. 7. § (1)35 A hitelesítési engedély hatálya a kiállításától számított legfeljebb 10 év.
(2)36 A hitelesítési engedély a mérőeszköz-típusra vonatkozó időbeli és/vagy mennyiségi korlátozásokkal is kiadható.
(4)38 A hitelesítési engedélyben meghatározott feliratoknak a mérőeszközön való feltüntetéséről az első belföldi forgalombahozó köteles gondoskodni.
b)39 a külföldön végzett nemzeti típusvizsgálat hazai hatályát a mérésügyi hatóság elismeri,
(4)40 A (3) bekezdésben meghatározott körülmények bármelyikének fennállása esetén a mérésügyi hatóság felmentést ad a típusvizsgálati kötelezettség alól.
(5)41 A típusvizsgálat tárgyát képező mérőeszközöket a forgalombahozó bocsátja a mérésügyi hatóság rendelkezésére.
(7)43 Ha a hitelesítési engedéllyel rendelkező mérőeszköz-típus metrológiai jellemzőit módosítják, akkor a belföldi forgalombahozónak, a tulajdonosnak, illetőleg az üzemeltetőnek kiegészítő típusvizsgálat elvégzését kell kérnie.
(8)44 Ha a mérőeszköz-típus az engedélyezési okiratban foglaltaktól eltér vagy a hitelesítés során tömegesen nem teljesíti a mérésügyi követelményeket, akkor a mérésügyi hatóság a hitelesítési engedélyt hatályon kívül helyezheti, vagy a további hitelesítést, illetőleg a mérőeszköz-használatot újabb feltételekhez kötheti.
Vhr. 9. § (1)45 A mérőeszköz hitelesítésének ki kell terjednie az engedélyezett mérőeszköz-típussal való azonosságnak, a mérőeszköz műszaki jellemzői megfelelőségének, valamint a mérőeszköz helyes működésének a vizsgálatára. A mérésügyi hatóság az Európai Unióból származó mérőeszköz időszakos, valamint javítás utáni hitelesítési kérelme esetén felhívja az ügyfelet a mérőeszköz európai uniós tanúsításáról szóló okirata csatolására, ha azzal a hatóság nem rendelkezik.
(2)46 Csak olyan mérőeszköz hitelesíthető, amely a mennyiség értékét törvényes mértékegységben méri. A szerencsejáték47 céljára szolgáló eszközök tekintetében a hitelesítési előírásban előírtak az irányadóak.
(3)48 A hitelesítés lehet darabonkénti és mintavételes eljáráson alapuló. A mintavételes eljáráson alapuló időszakos hitelesítés csak hatályos hitelesítéssel rendelkező mérőeszközön végezhető.
(6)49 A mérőeszközt hitelesítést tanúsító jellel csak a mérésügyi szerv hitelesítésre feljogosított kormánytisztviselője vagy állami tisztviselője láthatja el.
(7)50 A hitelesített mérőeszköz javítását végző szerv (személy) köteles a javítás megkezdése előtt a mérőeszköz korábbi hitelesítését tanúsító törvényes tanúsító jelet vagy bizonyítványt a hitelesítési előírás rendelkezéseinek megfelelően érvényteleníteni.
(8)51 Mérőeszköz a hitelesítési engedélyének vagy a közösségi típus-jóváhagyási engedélyének, illetve EK típusvizsgálati tanúsítványának kiadásától számított 10 éven belül mutatható be első hitelesítésre, kivéve, ha azok hatálya rövidebb.
(9)52 A hitelesítési előírás a mérőeszköz időszakos hitelesítését megelőző karbantartáshoz, felújításhoz, javításhoz kötheti.
(2)53 A mérőeszközt használatának helyszínén hitelesíti a mérésügyi szervezet,
(3)54 Ha a helyszíni hitelesítéshez szükséges műszaki felszerelés és a hitelesítő személy szállítását, illetőleg visszaszállítását a mérésügyi szerv műszaki vagy egyéb okból nem tudja biztosítani, akkor arról a hitelesítést kérő gondoskodik.
(4)55 A hatóság helyszínre való kiszállásának költsége és a műszaki felszerelés szállításával járó költségek eljárási költségnek minősülnek.
Vhr. 10/A. §56 A 2. számú melléklet I/3. pontjában meghatározott villamos fogyasztásmérők mintavételes eljárással történő időszakos hitelesítésének hatálya 5 év.
(Tv. 11. §-hoz)
Vhr. 11. § (1)–(2)57
Vhr. 12. § (1)59 A mérésügyi ellenőrzés feltételeit és módját a fegyveres testületeknél és rendészeti szerveknél a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter – az iparügyekért felelős miniszter véleményének kikérésével – szabályozza.60
(3)61 A mérésügyi ellenőrzés során feltárt hiányosságok súlyától függően a mérésügyi szerv a következő intézkedéseket teheti:
Vhr. 12/A. §62 (1)63 A nem automatikus működésű mérlegek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról szóló, 2014. február 26-i 2014/31/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 37. cikkében és a mérőműszerek forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizálásáról szóló, 2014. február 26-i 2014/32/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 42. cikkében meghatározott piacfelügyeleti hatóság a mérésügyi hatóság és a fogyasztóvédelmi hatóság, a jogszabályban meghatározott feladatkörükből adódó munkamegosztásnak megfelelően.
Vhr. 13. § (1)64
(2)65 A mérőeszköz hitelesítése – függetlenül attól, hogy a mérőeszközt használták-e vagy sem – hatályát veszti, ha
a)66 a hitelesítésben meghatározott időtartam eltelt,
b)67 a hitelesítési törvényes tanúsító jelet eltávolították, vagy megsérült, vagy a hitelesítési bizonyítványt megváltoztatták,
c)68 a hitelesítési törvényes tanúsító jelet vagy bizonyítványt érvénytelenítették,
e) a helyhezkötött mérőeszközt áthelyezték.
(Tv. 14. §-hoz)
Vhr. 14. §69
Vhr. 15. §70
Vhr. 16. §71 Ez a rendelet 1992. január 1-jén lép hatályba.
Vhr. 16/A. §72 E rendeletnek a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet, valamint a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet módosításáról szóló 247/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit azokra a már felszerelt mellékvízmérőkre is alkalmazni kell, amelyeknek a hitelesítési hatálya a Mód. Kr. hatálybalépése73 napján még nem járt le.
Vhr. 16/B. §74 E rendeletnek a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet módosításáról szóló 344/2016. (XI. 17.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr2.) megállapított rendelkezéseit azokra a hiteles mérőeszközökre is alkalmazni kell, amelyeknek a hitelesítési hatálya a Mód. Kr2. hatálybalépése75 napján még nem járt le.
Vhr. 16/C. §76 A 3. számú melléklet szerinti tanúsító jelek 2018. december 31-ig a „HITELES” helyett az „MKEH” felirattal is alkalmazhatóak.
Vhr. 17. §77 Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
1. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez78
2. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez79
d) telki vízmérő
Víztől eltérő folyadékok mennyiségének folyamatos és dinamikus mérésére szolgáló mérőrendszerek ásványolajtermék, sör, pezsgő és köztes termék, LPG, cseppfolyósított kriogén gáz üzemanyag, alkoholtermék, tej mérésére
Közúti kerék- és tengelyterhelés-mérők, tengelyterhelés-mérők alatt értve a mozgásban lévő közúti járművek tengelyterhelésének hatósági ellenőrzésre és bizonyításra használt mérésére szolgáló automatikus működésű mérőeszközöket is
folyamatos sűrűségmérők és sűrűség távadók
a jövedéki adóról szóló törvény végrehajtását biztosító, folyékony halmazállapotú jövedéki termékek raktározási és tárolási folyamatai során a minőség és mennyiség megállapítását ellenőrzés céljából szolgáló I/5 pontban nem szereplő eszközök
Az I/5. pontba nem tartozó üzemanyagmérők
3. számú melléklet a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelethez80
helyezi el a hitelesítést végző kormánytisztviselő vagy állami tisztviselő.
Fekvő téglalap alakú, keretes mezőben, bal oldalon a Szent Korona stilizált jele. A Szent Korona mellett a ,,HITELES” felirat. A keretes mező alsó részén egyedi azonosító jelölés.
A keretes mező körül a mérésügyi szervezet - tájékoztatás céljából - feltüntetheti a hitelesítés évének két utolsó számjegyét a hitelesítés hónapja megjelölésével.
Fekvő téglalap alakú mezőben a ,,LEZÁRÓ” felirat. A felirat alatt azonosító jelölés.
1 A Vhr. 1. §-a a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A Vhr. 1. §-ának (1)–(2) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
3 A Vhr. 1. §-ának (3) bekezdését a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 80/2018. (IV. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
4 A Vhr. 2. §-át a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
5 A Vhr. 3. §-ának új (1) bekezdését a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta a szövegbe.
6 A Vhr. 3. §-a eredeti (1) bekezdésének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a (2) bekezdésre változtatta.
7 A Vhr. 3. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. §-a (3) bekezdésre változtatta.
8 A Vhr. 4. §-ának (1) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
9 A Vhr. 4. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg.
10 A Vhr. 4. §-ának (5) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének b) pontja, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
11 A Vhr. 5. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
12 A Vhr. 5. §-ának (3) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A Vhr. 5. § (4) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
14 A Vhr. 5/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 A Vhr. 6. §-ának (2) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, valamint a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16 A Vhr. 6. § (3) bekezdésének bevezető és záró szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
17 A Vhr. 6. § (3) bekezdésének a) pontját a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
18 A Vhr. 6. §-ának (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
19 A Vhr. 6. §-ának (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
20 A Vhr. 6. §-ának (6) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
21 A Vhr. 6. §-ának (7) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
22 A Vhr. 6. §-ának (8) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
23 A Vhr. 6. §-ának új (9) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (9)–(10) bekezdésének számozását (10)–(11) bekezdésre változtatta. A Vhr. 6. §-ának (9) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A Vhr. 6. §-ának (9) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg. A 6. § (9) bekezdésének számozását (10) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a. A Vhr. 6. §-ának (10) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
25 A Vhr. 6. § eredeti (10) bekezdésének számozását (11) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 1. §-a, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
26 A Vhr. 6/A. §-át a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
27 A Vhr. 6/A. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A Vhr. 6/A. §-ának (2) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
29 A mérőeszközökről és azok mérésügyi ellenőrzéséről szóló 6/2001. (III. 19.) GM rendelet.
30 Pl. a nem automatikus működésű mérlegek méréstechnikai követelményeiről és megfelelőségének tanúsításáról szóló 62/2004. (IV. 24.) GKM rendelet.
31 A Vhr. 6/A. §-ának (3) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A Vhr. 6/A. §-ának (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
33 A Vhr. 6/A. §-ának (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A Vhr. 6/A. § (6) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A Vhr. 7. §-ának új (1) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (1)–(3) bekezdésének számozását (2)–(4) bekezdésre változtatta. A Vhr. 7. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
36 A Vhr. 7. §-a eredeti (1) bekezdésének számozását (2) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
37 A Vhr. 7. § (2) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 13. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. A Vhr. 7. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
38 A Vhr. 7. §-a eredeti (3) bekezdésének számozását (4) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 2. §-a.
39 A Vhr. 8. §-a (3) bekezdésének b) pontja a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A Vhr. 8. §-ának új (4) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (4)–(6) bekezdésének számozását (5)–(7) bekezdésre változtatta. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
41 A Vhr. 8. §-a eredeti (4) bekezdésének számozását (5) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a, szövege a 7. § (4) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
42 A Vhr. 8. § (6) bekezdését a 217/2008. (VIII. 29.) Korm. rendelet 16. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A Vhr. 8. §-a eredeti (6) bekezdésének számozását (7) bekezdésre változtatta a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 3. §-a.
44 A Vhr. 8. §-ának (8) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
45 A Vhr. 9. §-ának (1) bekezdése a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 3. §-ának (1) bekezdése, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A Vhr. 9. §-ának (2) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta a szövegbe.
47 Lásd az 1991: XXXIV. törvényt.
48 A Vhr. 9. §-ának (3) bekezdése a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
49 A Vhr. 9. §-ának (6) bekezdése a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, a 217/2016. (VII. 22.) Korm. rendelet 1. § a) pontja szerint módosított szöveg.
50 A Vhr. 9. §-ának (7) bekezdése a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
51 A Vhr. 9. §-ának (8) bekezdése a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított, valamint a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A Vhr. 9. §-ának (9) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
53 A Vhr. 10. §-ának új (2) bekezdését a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be, egyidejűleg az eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta. A Vhr. 10. § (2) bekezdésének záró szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A Vhr. 10. §-a eredeti (2) bekezdésének számozását (3) bekezdésre változtatta a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 8. §-a, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
55 A Vhr. 10. §-ának (4) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
56 A Vhr. 10/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
57 A Vhr. 11. §-ának (1)–(2) bekezdését a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
58 A Vhr. 11. §-ának (3)–(5) bekezdését a 68/2000. (V. 19.) Korm. rendelet 9. §-a (1) bekezdésének d) pontja hatályon kívül helyezte.
59 A Vhr. 12. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
60 Végrehajtására lásd a 22/1992. (X. 20.) HM rendeletet.
61 A Vhr. 12. § (3) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25–26. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
62 A Vhr. 12/A. §-át a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be. E módosító rendelet 13. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2006. október 30. napja után indult mérésügyi eljárásokra kell alkalmazni.
63 A Vhr. 12/A. § (1) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A Vhr. 13. §-ának (1) bekezdését a 136/2004. (IV. 29.) Korm. rendelet 5. §-a (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
65 A Vhr. 13. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A Vhr. 13. § (2) bekezdésének a) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
67 A Vhr. 13. §-ának (2) bekezdésének b) pontja a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének d) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
68 A Vhr. 13. §-ának (2) bekezdésének c) pontja a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 7. § (4) bekezdésének d) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2007. január 1. napját követően indult hatósági eljárásokban kell alkalmazni.
69 A Vhr. 14. §-át a 171/2006. (VII. 28.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
70 A Vhr. 15. §-át a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 26. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A Vhr. eredeti 15. §-ának számozását 16. §-ra változtatta a 196/1997. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdése, a 16. § a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1491. pontja szerint módosított szöveg.
72 A Vhr. 16/A. §-t a 247/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
73 A hatálybalépés időpontja 2012. szeptember 1.
74 A Vhr. 16/B. §-t a 344/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
75 A hatálybalépés időpontja 2016. november 18.
76 A Vhr. 16/C. §-át a 66/2017. (III. 22.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
77 A Vhr. 17. §-át a 196/1997. (XI. 12.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A Vhr. 1. számú mellékletét a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 24. § (6) bekezdésével megállapított, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 5. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
79 A Vhr. eredeti mellékletének számozását a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése 2. számú mellékletre változtatta, szövege a 309/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított, a 266/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 25. §-a, a 247/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. §-a, a 405/2015. Korm. rendelet 1. §-a, a 344/2016. (XI. 17.) Korm. rendelet 2. §-a, a 423/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet 1. §-a, a 419/2016. (XII. 14.) Korm. rendelet 1. §-a, a 80/2018. (IV. 20.) Korm. rendelet 1. §-a szerint módosított szöveg.
80 A Vhr. 3. számú mellékletét a 294/2001. (XII. 26.) Korm. rendelet 7. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege a 66/2017. (III. 22.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.


text:
IV/01837/2016
. IV/01837/2016
Első irat érkezett: 11/08/2016
Az ügy tárgya: a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bf.271/2016/7. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (magánlaksértés)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bf.271/2016/7. számú végzése és a Budaörsi Járásbíróság 4.B.812/2013/28. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - aki praktizáló ügyvéd - tanácsára védence lecseréltette a tulajdonában álló lakás zárját és abból a haszonélvezettel rendelkező, életvitelszerűen ott tartózkodó élettársa bútorait elszállítatta. Az élettárs feljelentésére indult büntetőeljárásban az indítványozót közvetett tettesként elkövetett magánlaksértés vétségében az elsőfokon és a másodfokon ejáró bíróság is bűnösnek találta.
Az indítványozó szerint a bírósági döntések és az egész eljárás során sérelem érte emberi méltóságát (ügyvédi talárját sem viselhette), emellett a tisztességes eljáráshoz, a törvény előtti egyenlőséghez és a bűnösként való kezelés tilalmához fűződő jogai is sérelmet szenvedtek. Nézete szerint az eljárás hatályos és törvényes magánindítvány hiányában indult, az eljárás során vádlotti jogai többszörösen is sérültek..
a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bf.271/2016/7. számú végzése és a Budaörsi Járásbíróság 4.B.812/2013/28. számú ítélete
IV_1837_0_2016_indkieg_anonim.pdf IV_1837_0_2016_indítvány_anonim.pdf
A határozat száma: 3149/2017. (VI. 8.) AB végzés
2017.05.30 16:00:00 3. öttagú tanács
3149_2017 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bf.271/2016/7. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján (dr. Galambos Károly, 1054 Budapest, Alkotmány u. 4. I/105.) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben a Budaörsi Járásbíróság 4.B.812/2013/28. számú ítélete, valamint a Budapest Környéki Törvényszék 3.Bf.271/2016/7. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Másodlagosan – az Abtv. 53. § (4) bekezdése alapján – azt kérte, hogy az Alkotmánybíróság a bírósági ítélet végrehajtását az Alkotmánybíróság eljárásának befejezéséig függessze fel.
[2]	1.1. A panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozó – aki praktizáló ügyvéd – tanácsára ügyfele lecseréltette a tulajdonában álló lakás zárját és abból a haszonélvezettel rendelkező, életvitelszerűen ott tartózkodó élettársa bútorait elszállíttatta. Az élettárs feljelentésére indult büntetőeljárásban az indítványozót közvetett tettesként elkövetett magánlaksértés vétségében a Budaörsi Járásbíróság elsőfokon bűnösnek találta és 120 napi tétel pénzbüntetésre ítélte. A Budapest Környéki Törvényszék mint másodfokú bíróság az ítéletet helybenhagyta.
[3]	1.2. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában arra hivatkozott, hogy a határozatok sértik az Alaptörvény I. cikkében, II. cikkében, V. cikkében, VI. cikk (1) bekezdésében, IX. cikk (1) bekezdésében, XIII. cikk (1) bekezdésében, XV. cikk (1) és (2) bekezdésében, XXIV. cikk (1) bekezdésében, továbbá XXVIII. cikk (1) és (4) bekezdésében foglalt jogait. Továbbá álláspontja szerint a határozatok nem egyeztethetők össze az Alaptörvény Nemzeti Hitvallásában foglalt alapelvekkel, valamint az Alaptörvény 26. és 28. cikkeinek rendelkezéseivel sem. Ezen felül kérte, hogy az Alkotmánybíróság a bírósági határozatok végrehajtását az eljárás befejezéséig függessze fel, mivel a határozatok olyan széles körben és olyan súlyosan sértik az indítványozó alapvető jogait, hogy a felfüggesztés nélkül a jogsérelem még tovább nőne.
[4]	Az indítványozó előadta, hogy az emberi méltósága többek között azért sérült, mert az elsőfokú bíróság megtiltotta számára, hogy vádlottként az ügyvédi talárját viselje, holott erre semmilyen jogalapja sem volt. Ezzel a bíróság megsértette az indítványozó ügyvédi hivatását és ezáltal emberi méltóságát, különösen arra tekintettel, hogy az indítványozó ügyvédi hivatásából eredő tevékenysége volt a vád tárgya (ez összefüggésben áll szerinte az Alaptörvény XXVIII. cikk (2) bekezdésének megsértésével is). Továbbá álláspontja szerint az ügyész megsértette a vádlotti jogait azzal, hogy a bírósági szakaszban nem adott felvilágosítást a védő kérdéseire. Ezen felül a vád, a védelem és a bírósági ítélkezés elkülönülése is sérült szerinte azzal, hogy az ügyész a tárgyalás elnapolását követően is a tárgyalóteremben maradt és a bíróval eszmecserét folytatott. Sérelmezte a nyomozó hatóság és az ügyészség tevékenységét is, mivel szerinte a nyomozási határidőkről nem értesítették, közvetett tettesként nem gyanúsították meg, vele szemben joghatályos magánindítvány nem volt, továbbá bizonyítékok hiányában hallgatták ki és rabosították. Mindezekkel összefüggésben nem csak emberi méltósága sérült, de a részlehajlás nélküli és tisztességes hatósági (nyomozati, ügyészi) eljáráshoz való jog, a független és pártatlan bírósághoz, a tisztességes eljáráshoz való jog, a törvény előtti egyenlőséghez való jog, továbbá a bűnösként való kezelés tilalma és a védő e tevékenységével összefüggésben való felelősségre vonásának tilalma. Előadta azt is, hogy az emberi méltóság védelme objektív kategória, nem függ a jogsértő tudati állapotától, akaratától és a felróhatóságtól. Szerinte a polgári jogitól eltérő büntetőjogi védelem nincs összhangban az Alaptörvény V. cikkével és a VI. cikk (1) bekezdésével, továbbá az indítványozó ügyvéd személyiségi jogait is sérti. Álláspontja szerint kizárólag a személyiség sértettségének mibenlétét, bekövetkezésének tényét lehet figyelembe venni azzal kapcsolatban, hogy az egyébként sérthetetlenként védett személyiséget érte-e és milyen súllyal cselekményi behatás.
[5]	Az indítványozó szerint az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) és (4) bekezdésében biztosított jogai azáltal sérültek, hogy mivel ügyfele nem valósított meg bűncselekményt (csak jogos önhatalommal élt), így ő sem lehet közvetett tettes. Az ügyfelének adott tanácsot pedig álláspontja szerint védi az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) bekezdése. Egyebekben vitatja az indítványozó a tévedés fennállását is ügyfele vonatkozásában, továbbá a feljelentő sértetti minőségét, ezáltal pedig a magánindítvány meglétét.
[6]	A véleménynyilvánítás szabadságának sérelmét az indítványozó abban látja, hogy az ügyfelének adott jogi tanács jogi véleménynek tekinthető. Levezeti, hogy milyen polgári jogi szabályokra alapozza az ügyfelének adott véleményt és azt állítja, hogy ezen érvekkel szembeni elítélés a véleménynyilvánítás szabadságával összefüggésben a tulajdon védelméhez való jogot és az otthon tiszteletben tartásához való jogot is sérti, méghozzá nem csak ügyfele, de az indítványozó vonatkozásában is.
[7]	Az indítványozó azt is állítja, hogy a nyomozó hatóságok és a bíróságok nem tisztességesen jártak el, mivel a vád nem volt törvényes és az elsőfokú bíróság nem folytatott le bizonyítást a közvetett tettességre vonatkozóan, a kétséget kizáróan nem bizonyított tényt pedig nem lehetett volna az indítványozó terhére értékelni. Ezzel kapcsolatban az indítványban részletezi, hogy miért tatja a bíróságok döntéseit megalapozatlannak. Ezek alapján az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének és XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmét állítja.
[8]	1.3. Az Alkotmánybíróság felhívására az indítványozó kiegészítette az indítványát, amelyben lényegében megismételte az indítvány legfontosabb állításait. Előadta továbbá, hogy a tulajdont ért támadás elhárításához, a tulajdon védelméhez való jog és az otthon tiszteletben tartásához való jog azért illeti meg személy szerint őt is, mert a magánlaksértés miatt közvetett tettesként ítélték el. Kifejti azt is, hogy álláspontja szerint az Abtv. 52. § (1) és (1b) bekezdése szerinti követelményeknek már az eredeti beadványa is megfelel, majd részletesen kifejti, hogy szerinte a cselekmény valójában miért nem bűncselekmény, és miért nem védheti a házijog a konkrét esetben a sértettet a tulajdonossal szemben.
[10]	2.1. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 27. §-ára alapozza, amely szerint alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti és az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette, vagy jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
[11]	2.2. Az Abtv. 30. § (1) bekezdésének első fordulata szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az indítványozó állítása szerint a 2016. június 16. napján kelt jogerős végzést 2016. augusztus 9. napján kézbesítették számára. Tekintettel arra, hogy a jogerős döntés kézbesítésének időpontjáról a Budaörsi Járásbíróság nem tudott tájékoztatást adni, így a 2016. október 6. napján postára adott indítványt határidőben benyújtottnak kell tekinteni.
[12]	Az indítványozó jogi képviselővel jár el. Érvényes, az Alkotmánybíróság eljárására vonatkozó ügyvédi meghatalmazást csatolt.
[13]	Az alkotmányjogi panasszal támadott határozat az ügy érdemében hozott döntésnek minősül, ellene nincs helye fellebbezésnek, az indítvány tehát e tekintetben is megfelel a törvényi feltételeknek.
[14]	Az indítványozó az alapügy terheltje volt, így érintettsége a támadott bírósági határozatokkal összefüggésben egyértelműen megállapítható.
[15]	A befogadhatóság formai feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy az indítvány csak részben felel meg az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott, az Abtv. 52. § (1) és (1b) bekezdésekben foglalt követelményeknek.
[16]	Az indítvány az Abtv. követelményeinek megfelelően meghatározza az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit, továbbá az Alkotmánybíróság által vizsgálandó bírói döntéseket, valamint kifejezett kérelmet fogalmaz meg azok megsemmisítésére.
[17]	Ugyanakkor az indítványban megjelölt 26. és 28. cikk nem minősül Alaptörvényben biztosított jognak, így ez az indítványi elem nem felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontja előírásának.
[18]	2.3. Az érdemi vizsgálathoz – az Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontja szerinti követelmény alapján – elengedhetetlen, hogy az indítvány tartalmazzon alkotmányjogi szempontból értékelhető indokolást a támadott döntéssel kapcsolatban, ugyanis az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint az ilyen indokolás hiánya az indítvány érdemi elbírálásának az akadálya {pl: 3197/2016. (X. 11.) AB végzés, Indokolás [33]}.
[19]	Az indítványozó detektálja ugyan, hogy álláspontja szerint az eljárás és a bírósági határozatok melyik mozzanata, illetve rendelkezése melyik Alaptörvényben biztosított jogát sértette meg, de az Alaptörvényben biztosított jogainak sérelmét alkotmányjogilag értékelhető indokolással nem támasztotta alá. Más állítások mellett nem indokolja meg azt sem, hogy az ügyvédi talár viselésének megtiltása miért sértette meg az emberi méltóságát, mindösszesen azt állítja, hogy az Alaptörvényben biztosított jogának sérelme ezáltal bekövetkezett. Az indítványozó azon érvelése, hogy miért védi az ún. házijog a jogcím nélküli lakáshasználót a tulajdonossal szemben, szintén megmarad a büntetőjogi és polgári jogi dogmatika keretei között, alkotmányjogi érveket nem sorakoztat fel a tulajdonhoz való jog kapcsán. Nem arra hivatkozik tehát, hogy a bíróság ebbéli jogértelmezése miért Alaptörvény-ellenes, hanem arra, hogy mindezek alapján a cselekmény miért nem bűncselekmény. Az indítványban felsorolt, Alaptörvényben biztosított jogokhoz kapcsolódó további érveivel is a bíróságok által már eldöntött tényeket vitatta.
[20]	Az alkotmányjogi panasz e vonatkozásokban tehát nem felel meg a határozottság követelményének, és így a befogadás törvényi feltételeinek sem. Ráadásul az alkotmányjogi panasz mindezek szerint valójában a bírósági döntéseknek nem alkotmányossági, hanem törvényességi szempontú és ténykérdésekben való felülvizsgálatára irányul. A bíróságok eljárásában eldöntendő jogértelmezési, illetve ténykérdések felülmérlegelésére ugyanakkor az Alkotmánybíróságnak nincs hatásköre, tartózkodik annak vizsgálatától, hogy a bírósági döntések indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket {pl. 3074/2017. (IV. 19.) AB végzés, Indokolás [12]; 3309/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [5]; 3315/2014. (XI. 21.) AB végzés, Indokolás [16]; 3014/2015. (I. 27.) AB végzés, Indokolás [14]; 3029/2013. (II. 12.) AB végzés, Indokolás [16]; 3027/2014. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [20]; 3168/2013. (IX. 17.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[21]	3. Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az indítványt – az Abtv. 56. § (3) bekezdésére figyelemmel – az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján visszautasította.
[22]	4. Az indítványozó kezdeményezte azt is, hogy az Alkotmánybíróság a jogerős döntés végrehajtását az eljárás befejezéséig függessze fel. Az alkotmányjogi panasz visszautasítása okán azonban a támadott döntés végrehajtásának felfüggesztéséről az Alkotmánybíróságnak nem kellett rendelkeznie.
. 3149/2017. (VI. 8.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság