text:
A vezető tisztségviselők felelőssége a társasági jogban - PDF
Download "A vezető tisztségviselők felelőssége a társasági jogban"
1 2 A vezető tisztségviselők felelőssége a társasági jogban Szerző: Mezei Kitti Pécsi Tudományegyetem Állam- ésjogtudományi Kar3 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés 2. A vezető tisztségviselő felelőssége a társasággal és a tagokkal szemben 2.1. A vezető tisztségviselő felelőssége általában 2.2. A felróhatóság és a vezető tisztségviselővel szembeni elvárhatóság 2.3. A társaság érdekének elsődlegessége 2.4. A felelősség és az üzleti kockázat 2.5. A felmentvény intézménye 2.6. Több vezető tisztségviselő felelőssége 3. A vezető tisztségviselővel szemben kártérítési igényre jogosultak köre 3.1. A társaság 3.2. A kisebbség 3.3. Igényérvényesítés a társaság megszűnése esetén 4. A vezető tisztségviselő felelőssége a hitelezőkkel szemben 4.1. A wrongful trading, azaz felelősség a jogszerűtlen gazdálkodásért 5. A vezető tisztségviselő büntetőjogi felelőssége 6. A cégvezető 7. Az új Ptk. ba foglalt társasági jog 8. Összefoglalás Felhasznált irodalom jegyzéke Hivatkozott jogszabályok jegyzéke4 1. Bevezetés A vezető tisztségviselőknek elsősorban a magánjogi felelősségének a kérdéskörét szeretném bemutatni a társasági jogban. A vezető tisztségviselők menedzseri tevékenységének meghatározó szerepe lehet egy társaság sikeres működésében, ezért is kiemelten fontos vizsgálni a felelősségüket. Ki fogok térni arra, hogy a társaságok vezető tisztségviselőinek, mely érdek elsődleges szolgálata alapján kell ügyvezetési feladataikat ellátniuk, hogyan alakul a társasággal és harmadik személyekkel szemben a felelősségük, mindezt a még hatályos és az új szabályozás szerint. Bevezetésképpen a vezető tisztségviselők tevékenységi körével, az ügyvezetésével kapcsolatos általános szabályokat szeretném ismertetni. Az ügyvezetés azon tevékenységek, jogkörök és hatáskörök gyűjtőfogalma, amely tartalmában ugyanaz, egyes társasági formák különbözőségei folytán lehet eltérő, mégis valamennyi gazdasági társaság esetében a vezető tisztséget betöltő személyek operatív-ügyintézési és képviseleti tevékenységében nyilvánul meg. 1 A évi IV. törvény, a gazdasági társaságokról (a továbbiakban: Gt.) szerint a gazdasági társaság ügyvezetését - a gazdasági társaságok egyes formáira vonatkozó rendelkezések szerint - a társaság vezető tisztségviselői vagy a vezető tisztségviselőkből álló testület látja el. Ahhoz, hogy a vezető tisztségviselők tevékenységéről beszélhessünk meg kell határozni, hogy mi minősül ügyvezetésnek. A még hatályos Gt. alkalmazásában ügyvezetésnek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek törvény vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a társaság legfőbb szervének vagy más társasági szervnek a hatáskörébe. 2 Az új Ptk. szerint az ügyvezetés fogalma: A jogi személy irányításával kapcsolatos olyan döntések meghozatalára, amelyek nem tartoznak a tagok vagy az alapítók hatáskörébe, egy vagy több vezető tisztségviselő vagy a vezető tisztségviselőkből álló testület jogosult. Szintén ebből következőleg hatáskörük negatívan került meghatározásra. A vezetői tisztségviselő státus valamennyi társasági forma conditio sine qua non eleme, tartalmilag a társaság ügyvezetési feladatkörei szempontjából jelent egyfelől primer módon befelé irányuló ügyintézési és vezetési hatásköröket, jogköröket, de emellett törvényen alapuló és kifelé irányuló 1 Nochta Tibor: A magánjogi felelősség útjai a társasági jogban; Dialóg - Campus Kiadó, Budapest Pécs 2005., 234. o.; 147. o. 2 Gt. 21. (1) bekezdés5 képviseleti hatalmat is. 3 Az ügyvezetés egy döntéshozatali tevékenység, vagyis a társaság számára cselekvési lehetőségek közötti választások sorozata, amely a magánautonómia körébe tartozik, így a jogi szabályozás is elsősorban a társaság belső viszonyaira vonatkozik. A belső jogviszonyokban kialakuló döntések, azonban a külső jogviszonyokban is következményekkel járnak. A társaság nevében történő megnyilatkozás harmadik személyek felé a képviselet intézményén keresztül történik. Az ügyvezetést jelentő döntéshozatal és ez a képviselet szoros kapcsolatban áll egymással, de a kettő nem azonos egymással. 4 A gazdasági társaságot törvényes képviselőként a vezető tisztségviselők képviselik harmadik személyekkel szemben, valamint bíróságok és más hatóságok előtt. A vezető tisztségviselők törvényen alapuló szervezeti képviseleti jogát a társasági szerződés korlátozhatja, illetve több vezető tisztségviselő között megoszthatja. A képviseleti jog korlátozása, illetve megosztása harmadik személyekkel szemben nem hatályos. 5 A vezető tisztségviselőt e minőségében megillető jogokra és az őt terhelő kötelezettségekre - a törvényben meghatározott eltérésekkel - a Ptk. megbízásra vonatkozó szabályait (társasági jogi jogviszony) vagy a munkaviszonyra irányadó szabályokat kell alkalmazni. A vezető tisztséget - ha a társasági szerződés eltérően nem rendelkezik - nem láthatja el munkaviszonyban az egyszemélyes gazdasági társaság tagja, illetve a közkereseti és a betéti társaság üzletvezetésre egyedül jogosult tagja. A vezető tisztségviselő feladatát önállóan látja el. E minőségében csak a jogszabályoknak, a társasági szerződésnek, valamint a társaság legfőbb szerve határozatainak van alávetve, és a gazdasági társaság tagjai (részvényesei) által nem utasítható A vezető tisztségviselő felelőssége a társasággal és a tagokkal szemben 2.1. A vezető tisztségviselő felelőssége általában A vezető tisztségviselők felelősségekor főszabályként a gazdasági társaság irányában fennálló felelősségre kell gondolni, amely egy közvetett felelősség és Gt. 30. (1) bekezdésében került megfogalmazásra. A társaság felelős azért a kárért, amelyet vezető tisztségviselője e jogkörében eljárva 3 Nochta Tibor: A magánjogi felelősség útjai a társasági jogban; 147.o. Idézi: Vö. A gazdasági társaságokról szóló törvény magyarázata 165. o. 4 Kisfaludi András: Társasági jog; Complex Kiadó, Budapest oldal; 154. o. 5 Gt. 29. (1) bekezdés 6 Gt. 22. (4) bekezdés6 harmadik személynek okozott. 7 A vezető tisztségviselő felelőssége vétkességi felelősség ebben az esetben. A vezető tisztségviselő gazdasági társasággal szembeni felelőssége vagyoni felelősség-típus, saját magatartásáért való, teljes, elsődleges felróhatóságon alapuló és kontraktuális felelősség-típus. 8 A Gt. 30. (1) bekezdése alapján megállapítható, hogy a Gt. a évi IV. polgári törvénykönyvről szóló törvényhez (a továbbiakban: Ptk.) viszonyított speciális jogszabály, amely a vezető tisztségviselő által harmadik személynek okozott kár tekintetében felállít egy deliktuális felelősségmegállapító szabályt, amely értelmében az ott meghatározott vezető tisztségviselőnek a károkozásáért a társaság közvetlenül felelős. Ennek elméleti kiindulópontja a jogi személyek természetét magyarázó realitáselméletben rejlik, amely szerint a társaság nem képes cselekvésre, így a társaság a vele különböző jogviszonyokban álló természetes személyeken keresztül fejti ki a tevékenységét. Ezért a társasági jog a vezető tisztségviselőt külső jogviszonyokban, a társaság nevében fellépő, a társaság cselekvését megvalósító képviselőnek tekinti, így indokolt, hogy magatartását közvetlenül a társaság magatartásaként fogjuk fel, és ennek megfelelően közvetlenül a társaságot tegyük felelősség az e magatartás eredményeként keletkezett károkért. 9 A még hatályos Gt. szerint a vezető tisztségviselők a gazdasági társaság ügyvezetését az ilyen tisztséget betöltő személyektől általában elvárható gondossággal - és ha e törvény kivételt nem tesz -, a gazdasági társaság érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. A vezető tisztségviselők a polgári jog általános szabályai szerint felelnek a gazdasági társasággal szemben a jogszabályok, a társasági szerződés, illetve a gazdasági társaság legfőbb szerve által hozott határozatok, illetve ügyvezetési kötelezettségeik felróható megszegésével a társaságnak okozott károkért. 10 A Gt. 30. (2) bekezdésében foglalt szabályban a polgári jogi felelősségre való utalás azért is fontos, mert a vezető tisztségviselő akkor is e szabály szerint felel, ha munkaviszonyban áll a társasággal. A polgári jogi felelősség szabályai szerint négy konjuktív feltételt kell vizsgálni a vezető tisztségviselők felelősségének megállapításakor. 11 Az első a kár, amely nélkül kártérítési felelősség nincs. A vezető tisztségviselő speciális kárfelelősségi szabályai szempontjából csak a gazdasági társaságnál bekövetkező károk jöhetnek számításba, tehát az ügykörében eső tevékenység során (ügyvezetési és képviseleti tevékenysége) és e 7 Gt. 30. (1) bekezdés 8 Török Tamás: Felelősség a társasági jogban; HVG ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft oldal; o. 9 Cseh Tamás: A vezető tisztségviselő és a társaság egyetemleges deliktuális felelőssége? = Polgári jogi kodifikáció, 2008/5-6. szám; 32. o. 10 Gt. 30. (2) bekezdés 11 Kisfaludi András: Társasági jog; 2007.; 154. o.7 minőségében eljárva okozott kár esetében beszélhetünk erről. 12 Tehát a vezető tisztségviselő nem az ügykörében járt el, akkor a magatartása nem tudható be a társaságnak, ezért társaság felelősséggel egyáltalán nem is tartozik, hanem a magánszemélyként eljáró vezető tisztségviselő tartozik, mint önálló károkozó, kizárólag magánvagyona terhére helytállással. 13 A szerződésszegéssel okozott kárért való felelősség esetében a vezető tisztségviselő ügykörébe eljárva a harmadik személlyel szerződve a társaság részére szerez jogot és vállal kötelezettséget. A Ptk (2) bekezdése szerint a képviselő cselekménye által a képviselt válik jogosítottá és kötelezetté. A Gt. 29. (1) bekezdése kimondja, hogy a képviseleti jog korlátozása harmadik személyekkel szemben nem hatályos, tehát a vezető tisztségviselő, ha túllépi jogkörét, akkor harmadik személyekkel szemben sohase minősül álképviselőnek. Ebből az következik, hogy a tisztségviselő által kötött ügylet érvényes lesz, amelyért a társaságnak helyt is kell állnia, és a felelőssége csak a társaság irányában áll fenn. A Kúria eseti döntései kimondták, hogy a harmadik személyekkel kötött szerződéseknek a legfőbb szerv általi jóváhagyás a társaságnak a belső ügye, a jóváhagyásnak a hiánya, így a társasággal szemben áll be a felelőssége a vezető tisztségviselőnek, de nem teszi a szerződést hatálytalanná vagy érvénytelenné. 14 A vezető tisztségviselő kétféle módon okozhat kárt a gazdasági társaságnak: közvetlen vagy közvetett módon. Közvetlen módon okoz kárt, ha magatartásával a gazdasági társaság vagyonában értékcsökkenést okoz. Közvetett módon okoz kárt, ha a harmadik személynek okozott kárért a társaság vagyonában kárként jelentkezik. 15 Szóba jöhet a vezető tisztségviselő magatartása által okozott vagyoni kár mellett nem vagyoni kár is, de túlnyomórész a gazdasági társaságok és vezető tisztségviselőik viszonyában a vagyoni károk dominálnak. 16 A polgári jogi felelősség általános szabályai szerint a második kritérium a károkozó személy jogellenes magatartása. A Gt. 30. (2) bekezdésének második fele felsorolást ad a felelősséget kiváltó magatartásokról, amikor a jogszabályokat, a társasági szerződést, a legfőbb szervi határozatokat illetve az ügyvezetési kötelezettségek megszegését emlegeti. Ez a speciális kárfelelősségi szabály a társasági jogban a vezető tisztségviselőt azért terheli, hogy feladatait megfelelően ellássa. Amennyiben kárt okoz az ügyvezetési kötelezettségek megszegésével a társaságnak, akkor magatartása jogellenesnek minősül a károkozásból kifolyólag, mert a polgári jog tiltja általában a károkozást. A károkozó magatartás nem kizárólag aktív cselekvés, hanem mulasztásban is megnyilvánulhat, amennyiben a cselekvés elvárható lett 12 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 155. o. 13 Kemenes István: Mögöttes felelősség és felelősség-átvitel - egy cikk apropóján I. = Céghírnök; március, 3. szám oldal 14 Török: Felelősség a társasági jogban; o. 15 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 309.o. 16 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 155. o.8 volna a károkozótól. A vezető tisztségviselőnek a feladatait elsődlegesen a gazdasági társaság érdekét szem előtt tartva kell ellátnia, ha elmulaszt olyan cselekvést, amely a társaság javát szolgálhatta volna, akkor a jogellenes magatartás megállapítható. A polgári jog nem tekinti jogellenesnek azokat a károkozó magatartásokat, amelyek jogellenességét a törvény kizárja. Ilyen rendelkezések például a Ptk (2) bekezdése, amely szerint nem jár kártérítés, ha a kárt a károsult beleegyezésével okozták, és a károkozás társadalmi érdeket nem sért vagy veszélyeztet. Erre a társasági jogi példa, ha a vezető tisztségviselő a legfőbb szerv által elfogadott határozatának végrehajtása közben jár el, és a legfőbb szerv által hozott döntésének megfelelő magatartás okozza a kárt a társaságnak. Erre vonatkozóan a Gt. 22. (4) bekezdése is kizárja a felelősségre vonást, ha az egyszemélyes társaság egyetlen tagja utasítási jogával élve utasítja a vezető tisztségviselőt valamilyen magatartásra, és az utasítás végrehajtása okoz kárt a társaságnak. A felelősség beálltához a harmadik fontos kritérium, hogy a jogellenes magatartás és a bekövetkezett kár között fenn álljon az okozati összefüggés, amelyet a társaságnak kell bizonyítania A felróhatóság és a vezető tisztségviselővel szembeni elvárhatóság A speciális bizonyítási tehermegoszlás eredményeképpen jogunkban a kimentő (ún. exculpációs) felelősségi rendszer érvényesül. Erre utal a Ptk (1) bekezdése, mely szerint a károkozó mentesül a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy úgy járt el, ahogy az adott helyzetben általában elvárható. A Gt. szerinti vezetői tisztségviselővel szembeni elvárhatóság az általános polgári jogi gondossági mércéjénél jóval szigorúbb helytállási szabályt rögzít, ez a gondossági fokozat az elvárhatósági skálán magasabban helyezkedik el, mint az általában elvárható gondosságnak a fokozata. 18 A kimentési felelősségi rendszer vonatkozik a vezető tisztségviselőkre is, tehát nekik kell bizonyítani, hogy nem volt felróható a károkozás, az adott helyzetben általában az ilyen vezetői tisztséget betöltő személytől elvárható fokozott gondossággal járt el, akkor mentesül a felelősség alól. A vezető tisztségviselő számára az adott helyzet az, hogy vezetői tisztségviselői megbízást lát el, de az elvárásokat nem az egyéni képességeihez mérjük, hanem ahhoz, hogy a személyi körben általában milyen magatartás várható el Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 155. o. 18 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 310.o. 19 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 156. o.9 2.3. A társaság érdekének elsődlegessége A vezető tisztségviselők felelőssége szempontjából a társaság érdeke az elsődleges. Ennek fényében a Gt. egy sajátos társasági jogi szempontot is hozzátesz az elvárhatósági mércét meghatározó szabályhoz, nevezetesen a társaság érdekét teszi meg a viszonyítási pontként, így meghatározza, hogy az általában elvárható magatartást kinek az érdekében tanúsítsa. Tehát a vezető tisztségviselő akkor mentheti ki magát, ha az általában ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható gondossággal és a társaság érdekének elsődlegességét szem előtt tartva járt el. 20 A Fővárosi Ítélőtábla ítéletében kimondta, de korlátozással, hogy az ügyvezetőnek elsődlegesen saját cége érdekeit kell képviselnie és ez nem terjedhet addig, hogy a megrendelő jövőbeni teljesítésének reményében tartsa életben szállításaival a megrendelőt a saját gazdasági biztonsága figyelmen kívül hagyásával. (Lásd a Fővárosi Ítélőtábla 11. Gf /2008/5. számú ítéletét.) 21 Amikor a gazdasági társaság érdekéről van szó, akkor a társaság önálló érdekét kell szem előtt tartania, és nem az egyes tagok illetve részvényesek külön érdekeit. 22 Mindez nem jelent evidenciát, hogy minden esetben a társasági érdek az elsődleges, maga a törvény tartalmaz kivételeket ez alól például a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetben a hitelezők érdekeinek elsődlegessége alapján kell eljárnia. 23 Továbbá az elismert vállalatcsoport esetében eltérően alakul a felelőssége, a vezető tisztségviselőnek nem az ellenőrzött társaság érdekeinek elsődlegessége, hanem az elismert vállalatcsoport egésze üzleti érdekeinek elsődlegessége szerint köteles a feladatait ellátni, amely általában egybeesik az uralkodó tag üzleti érdekeivel A felelősség és az üzleti kockázat A gazdasági életben felmerülő egyre nagyobb kockázatvállalás miatt fontos, hogy figyelembe vegyük az elvárhatóság körében, hogy menedzserek ügyvezetési magatartását több tényező is befolyásolja, így az eset összes körülményeitől nem lehet elvonatkoztatni, mindig egy-egy adott döntési helyzetet kell vizsgálni az eset konkrét körülményeivel és adottságaival együttvéve (pl: vállalati környezet, szervezeti struktúra, konkrét gazdasági szituáció, mindez hogyan befolyásolja a döntést). 24 A gazdasági krízishelyzetek különösen megnehezítik, hogy megfelelően felmérhető illetve előre látható 20 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; o. 21 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 4.o. 22 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 311.o. 23 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 157.o. 24 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 3.o.10 legyen az adott gazdasági kockázat következménye és hatásai, ezért fontos, hogy az objektív szempontokon kívül a méltányosság is szerepet kapjon és a személyes mozzanatok is értékelhetővé váljanak (pl.: a szakértelemnek, képességeknek, a vezetésre való rátermettségnek a vizsgálata). 25 A gazdasági társaságok esetében vizsgálni kell, hogy a felelősségre vonhatóság és az üzleti kockázat hogyan alakul, mi az a határ ameddig, felelősségre vonható a vezető tisztségviselő. A gazdasági társaságokhoz kapcsolódó üzlet, illetve üzleti tevékenység magában hordozza a nyereség lehetőségét, és a veszteség kockázatát. A nyereség a társaság tagjait illetik, a veszteségek bekövetkezte esetén pedig nem lehet megoldás, ha minden veszteséget a vezető tisztségviselőre hárítanának, a felelősségi szabályra hivatkozva. Éppen, azért mert az üzleti tevékenység immanens eleme a kockázat, nem biztos, hogy gondatlanul hanyagul járt el az a vezető tisztségviselő, akinek a döntése eredményeként veszteség keletkezett. 26 Ha minden piaci kockázatból eredő veszteségért a vezető tisztségviselőt tennénk felelőssé, akkor ez a felelősségnek a funkcióját kérdőjelezné meg, a vezető tisztségviselő magatartását a jövőre nézve nem tudná megfelelően befolyásolni, mivel a piaci hatások nem a vezető tisztségviselő hatáskörébe tartoznak. Továbbá olyan személyre települne a felelősség, aki nem is részesül a társaság eredményéből, és arra lenne ösztönözve, hogy minden lehetséges veszteséget magában hordozó lehetőséget elkerüljön. Ezenfelül elképzelhető, hogy csak olyan személyen jelentkeznének vezető tisztségviselői posztra, akiknek nincs veszíteni valójuk, ez pedig kontraszelekcióhoz vezethet. Ezeket a szempontokat a bírói gyakorlatban figyelembe kell venni. 27 Fontos megemlíteni ezzel kapcsolatban az ún. Business Judgement Rule -t, amelynek értelmében az amerikai bíróság nem vonja felelősségre a vezető tisztségviselőket azért, mert a döntésük következtében hátrányos gazdasági hatások érik a társaságot, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy a döntés meghozatala előtt nem rendelkeztek olyan információval, amelyet könnyen megszerezhettek volna, és nem tettek meg minden tőlük elvárhatót, hogy döntésük kellően megalapozott legyen. A magyar joggyakorlat szerint felróható, ha a vezető a gazdasági társaság helyzetét, valamint a piaci környezetet teljes egészében tévesen felmérve, előre láthatóan és kirívóan ésszerűtlen kockázatot vállalt. Példának okáért úgy köt általa nem ismert idegen nyelven szerződést, hogy annak valós jogi tartalmáról nem 25 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 3.o. 26 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 157.o. 27 Cseh Tamás: A vezetői tisztségviselő döntési felelőssége és az üzleti kockázat = Gazdaság és jog; szám; 3. o. Idézi: Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 157.o.11 győződik meg, nem gondoskodik megfelelő biztosítékokról a teljesítés megtörténte érdekében, a cég követeléseinek behajtása érdekében nem tesz intézkedéseket (lásd EBH ). 28 A Fővárosi Ítélőtábla egyik eseti döntésében pedig felismerte, hogy a vezető tisztségviselő által hozott rossz döntés bár a társaságnak kétségtelenül kárt okoz egyéb tényállási elem hiányában nem tekinthető jogellenes magatartásnak. 29 Ez a döntés nem más, mint az amerikai társasági jogban ismert és előbb említett Business Judgement Rule megnyilvánulása a magyar jogban, melyet Magyarországon a bírói gyakorlat alakított ki és alkalmazza ma is A felmentvény intézménye Az elsődleges társaság érdekéhez szorosan kapcsolódik a Gt. 30. (5) bekezdésben szabályozott felmentvény jogintézménye. A felmentvény nem elsősorban külföldi példa alapján került be a társasági jogunkba. A jogalkotó részlegesen visszahozta a háború előtti jogunkban már ismert jogintézményt, amely a német Entlastung mintáját követi az új Gt.-ben. A társasági szerződés előírhatja, hogy a társaság legfőbb szerve évente tűzze napirendjére a vezető tisztségviselők előző üzleti évben végzett munkájának értékelését, és határozzon a vezető tisztségviselők részére megadható felmentvény tárgyában. 31 Tehát a gazdasági társaság legfőbb szervének lehetősége van, hogy az éves számadások elfogadása mellett értékeljék a vezető tisztségviselő magatartását, abból a szempontból, hogy a tevékenysége a társaságnak és a tagok, részvényesek érdekének megfelelően alakult. Ez azt jelenti, hogy a legfőbb szerv a beszámolók megvizsgálása alapján lemond, hogy a legfőbb szerv a vezető tisztségviselővel szemben kártérítési igénnyel lépjen fel, azoknak a tényeknek az ismeretében, amelyek a számadás alapjául szolgáltak. A felmentvény csak ezeknek a tényeknek az elfogadását jelenti, amely a beszámoló alapját adták, és egyéb magatartásra nem vonatkoznak. A felmentvényt, mint jogról való lemondást nem lehet kiterjesztően értelmezni. A felmentvény lényegében a legfőbb szerv kártérítési igényének a lemondását jelenti, amely egyben a tagok és részvényesek részéről egy bizalmi megnyilvánulást takar a vezető irányában. 32 A felmentvény megadásával a legfőbb szerv igazolja, hogy a vezető tisztségviselők az értékelt időszakban 28 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 4.o. 29 Fővárosi Ítélőtábla 13. Gf / ozasaiert_a_magyar_tarsasagi_jogban/#_edn25; Gt. 30. (5) bekezdés 32 Balasházy Mária: A felmentvény jogi természete a hatályos társasági törvényben = Céghírnök 2010/12 munkájukat a gazdasági társaság érdekeinek elsődlegességét szem előtt tartva végezték. 33 Amennyiben a gazdasági társaságnál több vezető tisztségviselő vagy testületi ügyvezetés működik, akkor a felmentvény is külön-külön adható meg vezető tisztségviselőnként, tehát külön-külön kell értékelni és döntetni, hogy megadja-e. 34 A felmentvény egyoldalú ügylet, amelynek jelentősége abban van, hogy az egyoldalú jognyilatkozat nem vonható vissza, a jognyilatkozat megtételekor a nyilatkozat hatálya beáll. 35 Előfordulhat azonban az is, hogy a felmentvény ténybelileg megalapozatlannak bizonyul, és a legfőbb szerv szembe találja magát egy társasági határozattal a felmentvény megadásáról, amely nem megtámadható és egy visszavonhatatlan egyoldalú jognyilatkozattal a kártérítési igény lemondásáról. Megalapozatlan felmentvény adás esetében a társaság bírósághoz fordulhat, és kérheti a hatályon kívül helyezését és ezzel együtt kártérítést követelhet, ha a felmentvény alapjául szolgáló információk valótlanok, illetve hiányosak voltak. E döntésről a legfőbb szervnek határozatot kell hoznia. A bizonyítást megkönnyítheti, amennyiben a vezető tisztségviselő teljességi nyilatkozatot tett a felmentvény megadását megelőzően. Sajátos bírói mérlegelést igényelhet, ha az információ hiányossága a társaságnak róható fel, tehát a tagok illetve részvényesek mulasztották el az elvárható körültekintést. Ebben az esetben a Ptk. 4. (4) bekezdés alapján saját felróható magatartására (mulasztására) senki sem hivatkozhat előnyök szerzése végett. A felmentvény társasági jogi jogintézmény, a vezető tisztségviselő számára társasági határozattal adott felmentvényre akkor kerülhet sor, ha ennek lehetőségét a létesítő okirat lehetővé teszi, tehát mint egy előfeltétele a felmentvénynek. Fontos kihangsúlyozni azt, hogy a legfőbb szerv nem köteles dönteni a felmentvényről akkor sem, ha a társasági szerződés ezt lehetővé teszi. A legfőbb szervnek joga, de nem kötelessége e tárgyban dönteni. A Győri Ítélőtábla megállapította, hogy a felmentvény megadásáról, illetőleg annak elvetéséről a társaság legfőbb szerve szabadon dönthet. A felmentvény jogról, közelebbről a kártérítési igény érvényesítéséről való lemondás, s mint ilyen alanyi jog, tehát az igény jogosultja saját belátása alapján határozhat Gt. 30. (5) bekezdés 34 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 314.o. 35 Balasházy Mária: A felmentvény jogi természete a hatályos társasági törvényben = Céghírnök 2010/ szám; Idézi: Kuncz Ödön: A magyar kereskedelmi- és váltójog I. rész 2. fele, Grill Kiadó, Budapest, p. 36 Balasházy Mária: A felmentvény jogi természete a hatályos társasági törvényben = Céghírnök 2010/ ; Idézi: Győri Ítélőtábla Pf. II /2009/3.13 2.5. Több vezető tisztségviselő felelőssége Az új Gt. lehetővé teszi az egyéni és kollektív ügyvezetést, és utóbbi esetben is vizsgálni kell a felelősség alakulását. Az együttes képviseleti joggal rendelkező vezető tisztségviselők, illetve testületi ügyvezetés esetén a vezető tisztségviselők gazdasági társasággal szembeni kártérítési felelőssége a Ptk. közös károkozásra vonatkozó szabályai szerint egyetemleges. Ha a kárt a testületi ügyvezetés határozata okozta, mentesül a felelősség alól az a tag, aki a döntésben nem vett részt, vagy a határozat ellen szavazott. 37 Olyan esetekre írja elő a Gt. az egyetemlegességet, amikor szükségszerűen több vezető tisztségviselő jár el a társaság nevében, és a közös károkozás objektív tényállásának megállapítása esetén felelősségre vonhatóak egyetemlegesen. 38 A felelősség előfeltételévé teszi a közös károkozást. Az a vezető tisztségviselő, aki nem vett részt a károkozó cselekményben, nem is lehet felelőssé tenni. A Ptk (2) bekezdése alapján a közös károkozás esetén a külső jogviszonyokban érvényesül az egyetemlegesség, a közös károkozók egymás közötti, belső viszonyában pedig felróhatóságuk arányában kell megosztani a kárt, ha pedig a felróhatóság aránya nem állapítható meg, akkor a kár egyenlő arányban oszlik meg. A Ptk (3) bekezdése alapján a bíróság mellőzheti az egyetemleges felelősség megállapítását, amennyiben a károkozókat közrehatásuk arányában is marasztalhatja, ha ez a kár megtérítését nem veszélyezteti, és tetemesen nem késlelteti, vagy a károsult, azaz a társaság maga is közrehatott a kár bekövetkeztében, például a legfőbb szerv határozata is közre játszott a kár bekövetkeztéhez, vagy a károsult menthető ok nélkül késlekedett igénye érvényesítésével A vezető tisztségviselőkkel szembeni kártérítési igény érvényesítésére jogosultak köre 3.1. A társaság A vezető tisztségviselőnek a társasággal szemben fennálló kártérítési felelősséggel kapcsolatos igényt a társaság maga jogosult érvényesíteni. A társaságot nem teheri igényérvényesítési kötelezettség, tehát szabadon dönthet, hogy a társaság érvényesíti-e peres úton a kártérítési követelést a vezető 37 Gt. 30. (4) bekezdés 38 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 312.o. 39 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 158.o.14 tisztségviselővel szemben, vagy csak visszahívja őt a tisztségéből. 40 Nincs egyértelmű szabályozás arra vonatkozóan, hogy a vezető tisztségviselővel szembeni igényérvényesítésről melyik társasági szerv dönthet, de levezethető, hogy a döntés a legfőbb szerv hatáskörébe tartozik. 41 A vezető tisztségviselők nemegyszer tulajdonosai is a társaságnak, így gyakran bonyolult belső erőviszonyokon múlik, hogy a társaság érvényesítheti-e a jogos kárkövetelést. A gyakorlatban előfordulhat, hogy a társaság felszámolás alá kerülését követően, a felszámoló érvényesíti a korábbi ügyvezetéssel szemben a társaság kárigényét. A társaság a vezető tisztségviselőkkel szembeni kárigényét a kár bekövetkeztétől számított 5 éves elévülési időn belül érvényesítheti, függetlenül attól, hogy a megbízatás fennáll-e még, vagy már megszűnt. 42 A Kúria eseti döntésében kifejtette, hogy a társaság tagja közvetlenül, saját javára akkor sem érvényesíthet kártérítési igényt a vezető tisztségviselővel szemben, ha a vezető tisztségviselő által a társaságnak okozott kár közvetve a társaság tagjának a vagyonában is csökkenést okozott. A bíróság szerint a közvetlen károsult a társaság, ezért főszabály szerint a társaság a saját javára érvényesíthet igényt a vezető tisztségviselővel szemben. 43 A vezető tisztségviselők felelőssége szempontjából a tagok külső harmadik személynek minősülnek, ők sem perelhetik közvetlenül a vezető tisztségviselőt. Abban az esetben, ha a kár közvetlenül csak a tagnál jelentkezik, akkor az a kár úgy minősül, mintha a társaság okozta volna a tagnak, így a társasággal szemben érvényesítheti igényét. 44 A bizonyítási teher a kártérítési felelősség szabályainak megfelelően alakul, a társaságnak kell bizonyítania a jogellenes magatartást és az azzal okozati összefüggésben keletkezett kárt, és a vezető tisztségviselőnek pedig, hogy az ilyen személytől elvárható gondossággal járt el. Továbbá vizsgálni kell, hogy a társaság a kárelhárítási illetve kárenyhítési kötelezettségének vajon eleget tett-e A kisebbség A korábban említettek alapján fontos ismét megjegyezni, hogy a társaság tagja illetve részvényese nem jogosult arra, hogy közvetlenül a saját nevében és javára kárigényét érvényesítse a vezető tisztségviselővel szemben. A társaságnak el kell érnie, hogy a társaság az igényérvényesítés mellett döntsön, de előfordulhat, hogy a társaságon belüli hatalmi viszonyok nem teszik lehetővé ezt Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 159.o BH 1997/ Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 4.o.15 Ha a gazdasági társaság legfőbb szerve elvetette azt az indítványt, hogy a társaságnak a tagok a vezető tisztségviselői ellen támasztható követelése érvényesítésére kerüljön sor, továbbá, ha a társaság legfőbb szerve a szabályszerűen bejelentett ilyent indítvány tárgyában a határozathozatalt mellőzte, a követelést a társaságnak a szavazatok legalább öt százalékával rendelkező tagjai (részvényesei) a legfőbb szerv ülésének napjától számított harminc napon belül jogvesztés terhe mellett - a gazdasági társaság nevében keresettel maguk érvényesíthetik. 46 A szabály alapján nehéz eldönteni, hogy kit tekinthetünk felperesnek, a tagokat vagy a társaságot, és kinek a javára kell a kártérítést megítélni. A bírói gyakorlat alapján a társaságot tekintik felperesnek, s a perindításra a jogosult kisebbségi tagok, mint képviselők járhatnak el, a társaság nevében. A kártérítési igény anyagi jogosultja a társaság, és az eljárásjogi elveknek is az felel meg, ha az anyagi jogi jogosult a felperes. Ebből kifolyólag a marasztalásnak is a társaság javára kell szólnia Igényérvényesítés a társaság megszűnése esetén Az új Gt. rendezi, hogy miként alakul az igényérvényesítés a társaság megszűnése esetén. Amennyiben a társaság a felelősségen alapuló igények jogosultja, akkor a társaság megszűnésével a felelősség sem érvényesíthető. Ez nem lenne elfogadható, hiszen sok esetben éppen a megszüntetésre irányuló eljárásban derül ki, hogy a vezető tisztségviselők kárt okoztak a társaságnak kötelezettségszegésükkel. 48 A gazdasági társaság jogutód nélkül való megszűnése után a vezető tisztségviselőkkel szembeni kártérítési igényt - a jogerős cégbírósági törléstől számított egyéves jogvesztő határidőn belül - a társaság cégbírósági törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tagok (részvényesek) érvényesíthetik. Ha a tag (részvényes) felelőssége a gazdasági társaság kötelezettségeiért a társaság fennállása alatt korlátozott volt, a kártérítési igényt a tag (részvényes) a társaság megszűnésekor felosztott vagyonból az őt megillető rész arányában érvényesítheti. 49 Tehát a társaság jogutód nélküli megszűnését követően a tagokra száll az igényérvényesítés joga, a társaság helyett a tagok követelése lép előtérbe, így rendezni kell a tagok egymáshoz való viszonyát a kártérítési igény érvényesítése szempontjából. Erre utal a Gt. 30. (6) bekezdésének második mondata, amelyből következik, hogy a tag 46 Gt. 49. (5) bekezdés 47 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; o. 48 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 160.o. 49 Gt. 30. (6) bekezdés16 korlátlan felelősségével működő társaság esetében a korlátlanul felelős tag az egész kártérítési igényt érvényesítheti A vezető tisztségviselő felelőssége a hitelezőkkel szemben 4.1. A wrongful trading, azaz a jogszerűtlen gazdálkodás A régi szabályozás nem kényszerítette a vezető tisztségviselőket arra, hogy a közeli csődhelyzet felismerését követően a hitelezők érdekeit figyelembe vegyék, egyfajta a társaság önálló jogalanyiságán alapuló, a vezető tisztségviselőket védő felelősségi pajzs volt jelen. 51 Ezt a pajzsot áttörve módosították a társasági és csődjogi törvényeket. A törvény az angol társasági jog-csődjog mintájára honosította meg a jogszerűtlen gazdálkodásért való felelősséget, annak érdekében, hogy a gazdasági társaság ügyvezetését a csőd közeli helyzetben visszatartsa a hitelezői érdekeket sértő, indokolatlan mértékű kockázatvállalástól és a vezető tisztségviselők is felelősségre vonhatóak legyenek, ne tudjanak a társaság leple alá bújni. A lényeg azaz, hogy a gazdasági társaság fizetésképtelenségével fenyegető helyzet bekövetkeztét követően a vezető tisztségviselők ügyvezetési feladataikat nem a korábban említetett önálló társasági érdek, hanem a társaság hitelezői érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni, amennyiben ezt megszegik, akkor felelősségre vonhatóak. 52 Azonban a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet kialakulásáért az ügyvezetőnek a társaság hitelezőivel szemben nincs helytállási kötelezettsége. A fizetésképtelenség előidézésért, a fizetésképtelenség bekövetkezését megelőzően tanúsított magatartásokért, ezt megelőző gazdasági tevékenység veszteségéért, és a bekövetkezett vagyonvesztésért az ügyvezető a társaság felé felel a Gt. 30. (2) bekezdése alapján. 53 A vezető tisztségviselő (árnyékigazgató) hitelezőkkel szembeni felelőssége vagyoni felelősségtípus, más személy magatartásért (kötelezettségéért) való, teljes, egyetemleges, másodlagos, felróhatóságon alapuló és deliktuális felelősség-típus. Teljes, mert saját teljes vagyonával köteles helytállni a hitelezőkkel szemben. Másodlagos és közvetett, mert a jogilag már létező társaság az elsődlegesen felelős a hitelezőkkel szemben, a vezető tisztségviselő ugyanazon jogcímen tartozik 50 Kisfaludi: Társasági jog; 2007.; 160.o. 51 Juhász László: A vezetői tisztségviselők helytállási kötelezettsége a fizetésképtelenségi helyzet bekövetkeztét követően = Céghírnök november, 11. szám; 4. o. 52 Cstv. 33/A. (1) bekezdés 53 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 5.o.17 felelősséggel, de erre csak akkor került sor, ha a társaság felszámolási vagyona nem nyújt teljes mértékben fedezetett a követelésekhez. Az árnyékigazgató felelőssége felróhatóságon alapul, és a gondossági mérce ebben az esetben az általánosan elvárható gondossági fokozathoz igazodik. Deliktuális felelősség-típus, mert a társaság áll szerződéses jogviszonyban a hitelezőkkel. Felelőssége nem korlátozható és nem zárható ki. 54 A gazdálkodó szervezet vezetőjének minősül az a személy is, aki a gazdálkodó szervezet döntéseinek meghozatalára ténylegesen meghatározó befolyást gyakorolt. Ha többen közösen okoztak kárt, felelősségük egyetemleges. 55 Tehát az új csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló évi XLIX. évi törvény (a továbbiakban: Cstv.) behozta az ún. árnyékdirektor felelősségével kapcsolatos szabályokat, amely szerint árnyékdirektornak minősül az is, aki a társaság döntéseinek meghozatalára ténylegesen meghatározó befolyást gyakorolt, és az ilyen személy ugyanúgy fog felelni, mint a cégjegyzékbe bejegyzett vezető. 56 Továbbá érdemes megemlíteni, hogy az alperesek egyetemleges marasztalására irányuló kereset nem jelenti egyben az elbírálás egységességét is. Az alperesként perelt tisztségviselők (árnyékigazgatók) nem alkotnak egységes, kényszerű pertársaságot. 57 Mikortól beszélhetünk fizetésképtelenséggel fenyegető helyzetről? Annak eldöntése, hogy a társaság mikor jut el abba a helyzetbe, amikor már a vezetőknek a társaság és a tagok érdekei helyett a hitelezők érdekeit kell figyelembe venni, igen összetett és nehéz feladat. A fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezte az az időpont, amelytől kezdve a gazdálkodó szervezet vezetői előre látták vagy ésszerűen előre láthatták, hogy a gazdálkodó szervezet nem lesz képes esedékességkor kielégíteni a vele szemben fennálló követeléseket. 58 Nehéz megítélni, hogy pontosan milyen vezetői magatartás felel meg leginkább a hitelezői érdekeknek. Ilyen helyzetben a vezető tisztségviselő úgy tudja elhárítani magától a döntés felelősségét, hogy összehívja a legfőbb szerv ülését. 59 Amennyiben ezt a kötelezettségüket felróhatóan elmulasztják, akkor a Cstv. szabályai szerinti helytállási kötelezettségük feléled a hitelezőkkel szemben. Ez az új rendelkezés megteremtette, hogy a társaság vezető tisztségviselői a hitelezőkkel szemben a magánvagyonukkal is felelnek, abban az esetben, ha a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően az ügyvezetési feladataikat nem a hitelezők érdekeinek elsődlegessége, illetve környezeti terhek rendezésének kötelezettsége alapján látták el, és ezáltal a társasági vagyon csökkent (wrongful trading = jogszerűtlen gazdálkodás ). Fontos 54 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 338. o. 55 Cstv. 33/A. (1) bekezdés 56 Juhász László - Csődbíróság vagy "perbíróság" I. = Céghírnök április, 4. szám; 10.o. 57 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 338. o.; Idézi: BH Cstv. 33/A. (1) bekezdés18 megjegyezni, hogy a Cstv. 33/A. -a által alapított kártérítési felelősség megállapítására tehát csak a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkezése utáni vagyonvesztés, és csak az ezt követő időre eső ügyvezetői magatartás adhat alapot. Nem a teljes ki nem elégített hitelezői követelés, hanem csak a vezetői mulasztással kapcsolatos vagyoncsökkenés összege a kár, tehát a helytállási kötelezettség csak a ki nem elégített hitelezői követelések olyan mértékéig áll fenn, amilyen mértékben a társaság vagyona a vezető tisztségviselő felróható eljárása folytán csökkent. 60 A vezető tisztségviselőknek a hitelezőkkel szembeni felelősségének együttes feltételei a következők: 1) a felszámolás kezdő időpontját megelőző három évben a társaságnak vezető tisztségviselője volt, 2) a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően ügyvezetési feladataikat nem a hitelezők érdekeinek elsődlegessége alapján látták el, 3) és ezáltal a gazdálkodó szervezet vagyona csökkent, vagy a hitelezők követeléseinek teljes mértékben történő kielégítését meghiúsították, vagy elmulasztották a környezeti terhek rendezését, 4) továbbá a felszámoló által a felszámolási eljárás ideje alatt támasztott kereset alapján a bíróság a vezető tisztségviselő felelősségét megállapította. 61 Indirekt bizonyítási rendszert alkalmaz a törvény, amely alapján az árnyékigazgatót terheli a felelősség alóli kimentés, amely a hitelezőkre nézve kedvező. 62 Mentesül a felelősség alól a vezető, ha bizonyítja, hogy a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően az adott helyzetben az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható valamennyi intézkedést megtette a hitelezői veszteségek elkerülése, csökkentése, továbbá az adós gazdálkodó szervezet legfőbb szerve intézkedéseinek kezdeményezése érdekében. Amennyiben a vezető a felszámolás kezdő időpontját megelőzően nem tett eleget az adós éves beszámolója a külön jogszabályban meghatározott letétbe helyezési és közzétételi kötelezettségének, vagy nem teljesíti az irat- és vagyonátadási, továbbá tájékoztatási kötelezettségét, a hitelezői érdekek sérelmét vélelmezni kell Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 5.o. 61 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 336.o. 62 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 339.o. 63 Cstv. 33./A. (3) bekezdés19 5. A vezető tisztségviselők büntetőjogi felelőssége A vezető tisztségviselők felelősségének kérdéskörében el kell határolni azt az esetet, amikor a társaság felhasználásával követ el bűncselekményt és ezáltal okoz kárt harmadik személynek. A Kúria korábbi eseti döntésében kimondta, hogy a vezető tisztségviselő nem hivatkozhat arra, hogy a harmadik személlyel szemben a társaság felel, mert az ügykörébe tartozó tevékenységet látott el. A bűncselekmény elkövetése semmilyen körülmények között sem minősülhet az ügyvezető tevékenység körébe eső tevékenységnek, mert egyetlen gazdasági társaság tevékenységi körébe sem tartozhat bűncselekmény elkövetésének az elősegítése A cégvezető A cégvezető jogintézményét már az évi kereskedelmi törvény ismerte, a régi, gazdasági társaságokról szóló törvény azonban 1988-ban ezt nem vette át. Ennek ellenére a gyakorlatban jogi tartalom nélkül előfordult e poszt használata. Az új Gt. bármely társasági formánál alkalmazhatóan ismét rendszeresítette ezt a tisztséget. 65 A törvény szerint: ha ezt a társasági szerződés nem zárja ki, a társaság legfőbb szerve a vezető tisztségviselők tevékenységének segítése érdekében egy vagy több cégvezető kinevezéséről határozhat. A cégvezető olyan munkavállaló, aki a vezető tisztségviselők rendelkezései alapján irányítja a társaság folyamatos működését. A cégvezető feladatkörében a gazdasági társaság érdekeinek elsődlegessége alapján köteles eljárni ugyanúgy, mint a vezető tisztségviselők. 66 Továbbá a törvény a vezető tisztségviselőket terhelő, hitelezőkkel szemben fennálló vagyoni felelősséget a cégvezetőkre nézve is kiterjeszti. Fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet fennállása estén tehát kötelesek a hitelezői érdekek elsődlegessége alapján ellátni feladataikat. 67 A cégvezető tevékenysége nem érinti a vezető tisztségviselők társasággal szembeni 30. szerinti felelősségét, tehát a társasággal szemben a vezető tisztségviselő felel a Gt. 30. alapján akkor is, ha a társaság cégvezetőt alkalmaz. 68 Ha a gazdasági társaság székhelyétől eltérő telephelyen vagy fióktelepen is folytat tevékenységet, az általános 64 Török: Felelősség a társasági jogban; 2007.; 342.o. Idézi: BH 2004/ Gt. 32. (1) bekezdés 67 Gt. 30. (3) bekezdés 68 Nochta Tibor Zóka Ferenc Zumbok Ferenc: A gazdasági társaságokról szóló törvény magyarázata; Magyar Közlöny Lap- és Könyv Kft, Budapest 2008.; 574.o., 106.o.20 jogosítvánnyal rendelkező cégvezetőn, illetve cégvezetőkön kívül a telephelyeken, illetve fióktelepeknél is működhet cégvezető. A cégvezetőkre is alkalmazni kell a vezető tisztségviselőket érintő kizáró okokat, és összeférhetetlenségi szabályokat. A cégvezető részére a társaság legfőbb szerve általános képviseleti és önálló cégjegyzési jogot biztosíthat, valamint előírhatja a 26. -ban foglalt feladatok ellátását. A cégvezető és a képviseletre jogosult más munkavállalók képviseleti jogukat másra nem ruházhatják át Az új Ptk. -ba foglalt társasági jog 2010-ben a Kodifikációs Bizottságban döntés született a gazdasági társaságok jogának Ptk.-ba való integrálásáról, a Kormány pedig, ennek a döntésnek megfelelően nyújtotta be 2012 tavaszán az új Ptk.-ra vonatkozó törvényjavaslatot. A személyek joga két könyvre vált szét és a Harmadik Könyvben a Jogi Személyek egyes fajainál kapott helyett a gazdasági társaságok jogi szabályozása. Az új társasági jogi szabályozás március. 15-én lép hatályba. Ugyanezen határidőre nyilvánvalóan új cégeljárási törvény hatálybaléptetése is szükségessé válik majd. A vezető tisztségviselők felelősségét is érinti a változás. 70 Az új Ptk. a vezető tisztségviselők felelősségét részben a jogi személyekről szóló Harmadik Könyvbe, részben a Hatodik Könyvbe a deliktuális felelősségi szabályok kerültek. Az új Ptk. valamennyi jogi személy vezetőjét egységesen vezető tisztségviselőként nevezi meg, mely egyben speciális felelősségi státust is jelent. 71 Az ügyvezetés fogalma az új Ptk. -ban is megtalálható, amelyet a bevezetésben is már említettem. A jogi személy irányításával kapcsolatos olyan döntések meghozatalára, amelyek nem tartoznak a tagok vagy az alapítók hatáskörébe, egy vagy több vezető tisztségviselő vagy a vezető tisztségviselőkből álló testület jogosult. A vezető tisztségviselő ügyvezetési tevékenységét a jogi személy érdekének megfelelően köteles ellátni. 72 Tehát változatlanul megmaradt az, hogy a jogi személy érdeke az elsődleges és ennek megfelelően köteles az ügyvezetési tevékenységét ellátni. Az új Ptk. nem tartalmazza azt, hogy a fenyegető fizetésképtelenség észlelése esetén a hitelezők érdekét kell figyelembe venni, mint a hatályos Gt. és Ctv. esetében Gt. 31. (2) és (4) bekezdés 70 Sárközy Szabolcs: A harmadik Gt.-től a Ptk.-ba foglalt társasági jogig = Gazdaság és Jog, 2012/11, o. 71 Nochta Tibor: A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján = Gazdaság és jog, 2013/6. szám; 5. o évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről, 3:21. [Az ügyvezetés fogalma és a vezetői tisztségviselői megbízatás keletkezése] 73 HVG-ORAC Jogkódex: Boóc Ádám - Gadó Gábor - Gál Judit - Komáromi Gábor - Pázmándi Kinga - Sándor Tamás - Sárközy Tamás, Török Gábor - Zsohár András: Polgári jog II/IV. A jogi személy; In: Sárközy Tamás (szerk.); Petrik Ferenc főszerk. - Polgári Jog I-III. - Kommentár a gyakorlat számára; HVG ORAC Lap- és Könyvkiadó Kft., 1360 oldal; Budapest 2013. Több megjelenítése
A vezető tisztségviselők felelősségi viszonyai Dr. Pajor Dávid ügyvéd Ifj. dr. Nemessuri Péter tanácsadó Az előadás tematikája Kik a vezető tisztségviselők? Ügyvezetők, igazgatósági tagok, vezérigazgatók Részletesebben JUHÁSZ LÁSZLÓ. A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai
JUHÁSZ LÁSZLÓ A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai Miért kell a témával foglalkozni Viszonylag új jogintézmény a magyar jogban, kb 10 éves múltra tekint vissza A gyakorló jogászok sem ismerik Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
TARTALOM A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17 I. fejezet A polgári jogi felelősség 21 1. A felelősségi jog fogalma és fejlődése 21 2. A polgári jogi felelősség alapelvei 26 2.1. Marton és Eörsi Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Hírlevél. Tartalom. 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. További információért keressen minket:
Hírlevél 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. Tartalom társaságokra (jogi személyekre) 2014. március 15-én hatályba lépett a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről ( új Ptk. ), amely kódex jelleggel Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról Részletesebben A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben A vezető tisztségviselők magánjogi felelősségének mércéjéről és irányairól az új Ptk. alapján
Gazdaság és Jog Bevezető a Gazdaság és Jog 2013. júniusi számához Tisztelt Olvasó! Az új Polgári Törvénykönyv alapvető változásokat hozott a polgári jogi felelősség rendszerében és a hitelezővédelemben. Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben A jog értünk van. Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény)
A jog értünk van Új társasági törvény (2006. évi IV. tv.) Új cégtörvény (2006. évi V. törvény) Dr. Győri Enikő címzetes vezető tanácsos 2006. 05. 30. 2006. július 1-jétől - új társasági jogi törvény, cégeljárási Részletesebben B/20 A KIMENTŐ FELELŐSSÉGI RENDSZER KIMENTŐ OKOK A SZERZŐDÉSEN KÍVÜLI FELELŐSSÉG KÖRÉBEN
KIMENTŐ FELELŐSSÉGI RENDSZER A felelősség beálltához a károsultnak (felperes) kell bizonyítania: a kárt (ideértve általában annak mértékét is - kivéve általános kártérítés 359. ), a károkozó magatartását, Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben 2009. évi CXXII. törvény. a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről
2009. évi CXXII. törvény a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működéséről Az Országgyűlés a köztulajdonban álló gazdasági társaságok takarékosabb működésének előmozdítása érdekében a Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27.
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban II.. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Hidak építése a minőségügy és az egészségügy között
DEBRECENI EGÉSZSÉGÜGYI MINŐSÉGÜGYI NAPOK () 2016. május 26-28. Hidak építése a minőségügy és az egészségügy között A TOVÁBBKÉPZŐ TANFOLYAM KIADVÁNYA Debreceni Akadémiai Bizottság Székháza (Debrecen, Thomas Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog Dr. Szalay András munkajogász A jog: tenger. Nem kimerni kell, hanem hajózni rajta. I. Gazdasági társaságok Gazdasági társaságok közös jellemzői Részletesebben A jogi személyek körében felmerülő felelősségi kérdésekről, különös tekintettel a vezető tisztségviselőkre
3. Keresetindítási jog tartalma és terjedelme a felszámolási eljárás lezárását követően A felszámolási eljárás jogerős lezárását követő 60 napos jogvesztő határidőn belül ki nem elégített követelése erejéig Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK évi IV. törvény
GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK 2006. évi IV. törvény DR SZALAI ERZSÉBET 1 A gt-k ismétlése és + ismeretanyag - alapítók és korlátok - alapítói vagyon - létesítő iratra vonatkozó szabályok - vezető tisztségviselők Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI ÚJ PTK, MT ÚJ PTK SZERKEZETE 2013. évi V. törvény,nyolc könyv, 44%-a új, 33%-a módosításra került diszpozitivitás alapelve, imperatív szabályok 2013. évi CLXXVII. Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben Javadalmazási Szabályzat. a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...)
Javadalmazási Szabályzat a... Társaság (székhely:... cégjegyzékszám:...) vezető tisztségviselője (ügyvezetője), felügyelő bizottsági tagjai javadalmazása, valamint a jogviszony megszűnése esetére biztosított Részletesebben Vezető tisztségviselő felelőssége
Vezető tisztségviselő felelőssége az új Polgári Törvénykönyv alapján 2013. évi V. törvény Hatálybalépés: 2014. március 15. Szabályozási igény (1.) 1. Korlátlan felelősség: Aki egy vállalkozásban korlátlan Részletesebben 7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben HÍRLEVÉL. A szerződésszegési szabályok változása. az új Ptk.-ban. I. rész 2014 / 2
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben Társasági szerződés módosítása
Társasági szerződés módosítása A kiemelten közhasznú Bárka Józsefvárosi Színházi- és Kulturális Nonprofit Gazdasági Társaság (1082 Budapest, Üllői út 82.), a taggyűlés.. sz. határozata értelmében, a gazdasági Részletesebben Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási feltételek
Felszámolók szakmai felelősségbiztosítása Kiegészítő biztosítási A jelen kiegészítő biztosítási azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket az Allianz Hungária Zrt. Cg. 01-10-041356, székhely: 1087 Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 E L Ő T E R J E S Z T É S A Képviselő-testület 2016. május 25.-ei ülésére Nyílt ülésen Részletesebben Jegyzőkönyvi kivonat. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Kommunikációs Központ Kft. létrehozásáról
Jegyzőkönyvi kivonat Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 2015. július 9-ei I. rendkívüli közgyűlésének nyilvános üléséről készült jegyzőkönyvéből. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV JELLEMZŐI A GAZDASÁGI JOG KÓDEXE Kódex jelleg erősítése A társasági jog, a nonprofit szektor jogának beemelése a törvénybe, modern Részletesebben Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság. közgyűlési határozatai
Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság közgyűlési határozatai A Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (1097 Budapest, Ecseri út 14-16.) Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület részére. Javaslat az önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat érintő döntések meghozatalára
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Az alábbi jogszabályok átfogó ismerete szükséges: - a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. Részletesebben 10. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez - átdolgozva AZ EGYÉNI CÉG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
10. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez - átdolgozva AZ EGYÉNI CÉG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvény rendelkezéseinek Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya) Előadó: Dr. Bicskei Ildikó A munkaviszony megszűnése I. A munkaviszony megszűnik: Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben HARMADIK SZEMÉLY RÉSZÉRŐL FELAJÁNLOTT TELJESÍTÉS
1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK HARMADIK SZEMÉLY RÉSZÉRŐL FELAJÁNLOTT TELJESÍTÉS A törvény lehetővé teszi azt, hogy meghatározott feltételek fennállása esetén a kötelezett helyett - szerződéses jogviszonyban nem Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi ellátmány (külszolgálat alatt) 1. táblázat: Kártérítés mértéke a Ktv. és a Kttv.
Táblázatok, folyamatábra Ktv. szabályai szerint Kttv. szabályai szerint (hatályos) gondatlan elkövetés 3 havi illetmény 3 havi ellátmány (külszolgálat alatt) legfeljebb 4 havi illetmény legfeljebb 4 havi Részletesebben http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás?
http://gyorugyved.hu Kártérítés vagy kártalanítás? Habár hangzásra nagyon hasonlítanak, valójában két alapjaiban eltérő jogintézményről van szó. Alapvetően a kártalanítást a kártérítéstől a jogellenesség Részletesebben 2013. évi V. törvény. a Polgári Törvénykönyvről 1
1. oldal 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 ---->>----->>-- Részletesebben J A V A S L A T. az Ózdi Távhőtermelő és Szolgáltató Kft. Felügyelő Bizottsága Ügyrendjének jóváhagyására
J A V A S L A T az Ózdi Távhőtermelő és Szolgáltató Kft. Felügyelő Bizottsága Ügyrendjének jóváhagyására Ózd, 2015. október 29. Előterjesztő: Ózdi Távhőtermelő és Szolgáltató Kft ügyvezetője Ózd Város Részletesebben 9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA.
9. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító (részvényes), a gazdasági társaságokról szóló 2006. Részletesebben EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi Részletesebben Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD
Jogi személyek az új Ptk-ban - Vázlat D R. NEMESSÁNYI Z O LTÁ N P HD Emlékeztető: az új Ptk. társadalomképe Szociális elemekkel átszőtt, alkotmányosan védett piacgazdaság Magánautonómia 3 pillér Magántulajdon Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Képviselő-testület március 24-i soros ülésére a Javadalmazási Szabályzat elfogadása tárgyában
E L Ő T E R J E S Z T É S 20. a Képviselő-testület 2016. március 24-i soros ülésére a Javadalmazási Szabályzat elfogadása tárgyában Tisztelt Képviselő-testület! A 2016. február 11-i képviselő-testületi Részletesebben KÖZÖS KÁROKOZÁS A FELELŐSSÉG MEGOSZTÁSA
KÖZÖS KÁROKOZÁS A FELELŐSSÉG MEGOSZTÁSA A felszámolás alá került adós ügyvezetője és adós bankszámláját vezető pénzintézet által jogszerűtlen pénzfelvétellel (pénzkifizetéssel) okozott kár esetén a károkozók Részletesebben Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében. MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27.
Szabályozás fegyelmezés a szabályok betartása - betartatása a munkatársak körében MRE Szeretetszolgálati Iroda 2012. november 27. SZABÁLYOZÓ KÖRNYEZET Jogi normák: 2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről Részletesebben Vodova János (nem veszi igénybe)
Vodova János (nem veszi igénybe) MEGBÍZÁSI SZERZŐDÉS Amelyet kötöttek az alább megjelölt szerződő felek, az alulírott helyen, időpontban, a következők szerint: 1. Szerződő felek 1.1. Gyomaendrőd Város Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta Részletesebben Könyvelők felelőssége az új PTK szerint Könyvelői szerződés
Könyvelők felelőssége az új PTK szerint Könyvelői szerződés dr. Sallai Csilla Kamarai tag könyvvizsgáló www.stallum.hu 2014.10.02. Mottó: Ha egy kérdés megoldható, felesleges aggódni miatta. Ha nem lehet Részletesebben A FUSO Ecosystem Nyilvánosan Működő Részvénytársaság IGAZGATÓSÁGÁNAK IDEIGELENES ÜGYRENDJE
A FUSO Ecosystem Nyilvánosan Működő Részvénytársaság IGAZGATÓSÁGÁNAK IDEIGELENES ÜGYRENDJE 1. Az Igazgatóság jogállása 1.1 Az Igazgatóság a Társaság ügyvezető szerve, amely képviseli a Társaságot harmadik Részletesebben Észak-pesti Ingatlan- és Térségfejlesztési Zártkörűen Működő Részvénytársaság alapító okirata
A társaság valamennyi részvényének megvásárlása folytán egyszemélyessé vált Észak-pesti Ingatlan- és Térségfejlesztési Zártkörűen Működő Részvénytársaság alapító okirata (a korábbi alapszabály változásokkal Részletesebben Üzleti jog I. I. A vezető tisztségvisel rtérítési felelőss. (Kiegészítés a 13. órához)
Üzleti jog I. A vezető tisztségviselő kártérítési felelőssége (Kiegészítés a 13. órához) dr. Verebics János, PhD egyetemi 1 I. A vezető tisztségvisel gviselők k kártk rtérítési felelőss ssége I. A VEZETŐ Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. 2012. május 24-i rendkívüli ülésére
6. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. május 24-i rendkívüli ülésére Tárgy: A Dombóvár és Környéke Víz- és Csatornamű Kft.-hez kapcsolódó Részletesebben A Lipóti Sporthorgász Egyesület Alapszabálya
A Lipóti Sporthorgász Egyesület Alapszabálya Az egyesület legfőbb szerve teljes terjedelmében áttekintette az egyesület 1999. szeptember 19.-én elfogadott, majd többször módosított alapszabályát a 2011.évi Részletesebben A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók
A kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók A cégbíróság kényszertörlési eljárás megindítását rendeli el, ha törvényességi felügyeleti hatáskörében eljárva a céget megszűntnek nyilvánítja, ha a Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben Szerződésen kívüli károkozás szervezeti jogi vetülete: az intézményes felelősségátvitel 1
látható, hogy ha az előtársaság a nyilvántartásba vételt elutasító végzés jogerőre emelkedése után nem szünteti meg a tevékenységét, akkor abból kár fog keletkezni. Ezzel kapcsolatban azonban az is gondot Részletesebben Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben
Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben A Ptk.-ba beépült bírói gyakorlat Dr. Csűri Éva A vagyonközösséghez tartozó társasági részesedések megosztásának módja I. A gazdasági társasági Részletesebben Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról
Partnerségi információs nap a civil szervezetek előtt álló feladatokról Főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési jogról a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben 2006. évi IV. törvény. a gazdasági társaságokról. I. Rész A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról A törvény célja, hogy korszerű jogi keretek biztosításával támogassa a magyar piacgazdaság további erősödését, a nemzetgazdaság jövedelemtermelő képességének Részletesebben SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár
SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár 2 Tartalomjegyzék 1. Közkereseti társaság szerződésmintája... 3. o. 2. Betéti társaság szerződésmintája... 9. o. 3. Korlátolt felelősségű társaság szerződésmintája... Részletesebben 8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA. Alapszabály
8. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez A ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott alapítók (részvényesek), a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Igazgatótanácsának ügyrendje
A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Igazgatótanácsának ügyrendje A Plotinus Vagyonkezelő Nyilvánosan Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: "Társaság") Igazgatótanácsának (a továbbiakban: Részletesebben 2006. évi IV. törvény 2012.10.16. 2006. évi IV. törvény. a gazdasági társaságokról 1
2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról 2012.10.16 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról 1 A törvény célja, hogy korszerű jogi keretek biztosításával támogassa a magyar piacgazdaság további Részletesebben HATODIK KÖNYV Szerződések általános szabályai
HATODIK KÖNYV Szerződések általános szabályai ÖTÖDIK KÖNYV: DOLOGI JOG- KORLÁTOLT DOLOGI JOGOK Célja, hogy a zálogjog segítse a hitelfelvételt: hatékony biztosítékot nyújt a hitelező számára, és megfelelő Részletesebben Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések 2009.02.11. 2009. Február 12.
Tételek A gazdasági társaságok közös szabályai 2009. Február 12. 15. A társasági jogi szabályozás funkciója 16. A szabályozási rendszer; A gazdasági társaságok fajtái 17. A Gt. általános rendelkezései; Részletesebben Fábián Ferenc. Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből
Fábián Ferenc Előadásvázlatok a kötelmi jog általános része köréből P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben T OMORI Ügyvédi Iroda. Alapítva 1992 F ÜREDI A KÖNYVVIZSGÁLÓ FELELŐSSÉGE A PTK. ALAPJÁN ELŐADÓ: DR. GÁRDOS PÉTER OSONYI
Ügyvédi Iroda Alapítva 1992 A KÖNYVVIZSGÁLÓ FELELŐSSÉGE A PTK ALAPJÁN ELŐADÓ: DR GÁRDOS PÉTER XXIII ORSZÁGOS KÖNYVVIZSGÁLÓI KONFERENCIA VISEGRÁD 2015 SZEPTEBER 3 A KÖNYVVIZSGÁLÓ FELELŐSSÉGE A PTK ALAPJÁN Részletesebben Kereskedelmi ügynöki szerzõdés
Kereskedelmi ügynöki szerzõdés Amely létrejött egyrészrõl a POINTERNET-DB Elektronikus Kereskedelmi Kft. (székhely: 1029 Budapest, Ördögárok u. 142., cégjegyzékszám: Cg. 01-09-685342, adószám: 11961143-2-41, Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Gazdasági Kollégiuma 2011. május 31-i kollégiumi ülésére
Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Gazdasági Kollégiuma 2011.EL.II.C.4/4. E l ő t e r j e s z t é s a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság Gazdasági Kollégiuma 2011. május 31-i kollégiumi ülésére 1.) A Pp. 23. (1) bekezdés Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Pf. 1192
Bíróság
Bíróság
Bíróság