text:
Az OTP a törvény csapdájában | PITEE
A holnapi tárgyalás egyik legfontosabb feladata az lesz, hogy meggyőzzük a bíróságot arról, hogy az OTP Bank Nyrt. saját deviza-eladási és deviza-vételi árfolyamai közötti különbség (ún. árfolyamrés) befolyásolta a per tárgyát képező deviza alapú hitel költségeit, ezért az árfolyamrés értékét a szerződésben fel kellett volna tüntetni; és mivel az árfolyamrés értéke nincs feltüntetve a szerződésben, ezért az semmis (Hpt. 213. § 1. bek c) pont).
Annak érdekében, hogy bizonyítsuk ezt az állításunkat, benyújtottuk a bírósághoz (az elsőfokú eljárás során), a PSZÁF 2004-2008 között kiadott dokumentumainak a kivonatait, viszünk magunkkal egy állásfoglalást a Nemzetgazdasági Minisztériumtól, nálunk lesz a PSZÁF hitelkalkulátorának az eredménye (amelyik világosan kimutatja a “tőkére jutó árfolyamrés miatti költséget“) továbbá, ha szükséges, elmondjuk mindazt, amit az árfolyamrésről eddig megtudtunk: Árfolyamrés.
Az elsőfokú eljárás tanúsága szerint komoly bizonyítási eljárásra nem számítunk, mert az elsőfokú eljárás során az OTP Bank Nyrt. jogi képviselője gyakorlatilag elismerte, hogy az árfolyamrés “közgazdaságilag egy a szerződéshez kapcsolódó költség” (l. Jegyzőkönyv, 5. oldal). Ezt az állításukat az OTP Nyrt. jogi képviselője ugyanis nem vitatta, és amit az ellenoldal az elsőfokú eljárás során nem vitatott azt a bíróság tényként ismerheti el.
Pp. 163. § 2. bek: A bíróság … az ellenfél által bírói felhívás ellenére kétségbe nem vont előadása folytán valónak fogadhat el tényeket, ha azok tekintetében kételye nem merül fel.
De mi lesz akkor, ha a bíróságban – minden bizonyítékunk ellenére – mégis “kétely merülne fel” és arra az álláspontra helyezkedne, hogy az árfolyamrés mégsem költség?
Ezt a lépést nem lehet teljesen kizárni hiszen, ezt az álláspontot képviseli a Fővárosi Ítélőtábla (4.Pf.20.580/2012/3.) és a Pénzügyi Békéltető Testület (H-PBT-H-2079/2012) is. Arra pedig egyelőre úgy tűnik hiába várunk, hogy a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) eloszlassa eme két döntés okozta bizonytalanságot (PSZÁF – Hallgat mint süket disznó a búzában).
Emiatt a bizonytalanság miatt gondoljuk végig mi lenne a következménye annak, ha az árfolyamrés mégsem(!) lenne költség!
1. Gyűjtsük össze a tényeket
1.1. A szerződésben feltüntetett THM
A per tárgyát képező devizahitel-szerződés II. pontja szerint a szerződés teljes hiteldíj mutatója 7,88%.
1.2. A szerződéskötéskor érvényes devizaárfolyamok
A szerződéskötés napján az OTP Bank Nyrt. az alábbi devizaárfolyamokat alkalmazta.
Devizanem Vétel Eladás Árfolyamrés
1 CHF 162,66 HUF 164,30 HUF 1%
1.3 A THM számítás ellenőrzése
A PSZÁF hitelkalkulátora segítségével végzett THM számítás eredménye 7,87%
Ez az eredmény figyelembe veszi az 1%-os árfolyamrés miatt keletkezett “tőkére jutó árfolyamrés miatti költséget“.
2.1. THM értéke
A szerződésben feltüntetett THM 7,88%, az ellenőrző számítás alapján kapott THM 7,87%. A két THM érték között az eltérés mindössze 0,01%, ami a számítási hibahatáron belül mozog.
Megállapíthatjuk tehát, hogy az OTP Bank Nyrt. a szerződésben feltüntetett THM-et az árfolyamrés értékének figyelembevételével számolta ki.
2.2. Helyes volt-e a THM számítás során figyelembe venni az árfolyamrés értékét?
A THM egy mutató, amit a a szerződéshez kapcsolódó összes költség figyelembevételével kell meghatározni
Hpt. 212. § 2. bek: A teljes hiteldíj a fogyasztó által a kölcsönért fizetendő terhelés, amely tartalmazza a kamatokat, folyósítási jutalékokat és minden egyéb – a kölcsön felhasználásával kapcsolatosan fizetendő – költséget.
Ha a bíróság arra az álláspontra helyezkedne, hogy az árfolyamrés mégsem költség, akkor a bank nem vehette volna figyelembe az árfolyamrés értékét a THM számítása során, hiszen az akkor nem költség. Mivel azonban a 7,88%-os THM tartalmazza az árfolyamrés értékét, a szerződésben feltüntetett THM hibássá válna.
2.3 Mi a következménye a hibás THM számításnak?
A Hpt. 213. § 1. bek b) pontja szerint semmis az a hitelszerződés, amelyik nem tartalmazza a szerződéshez kapcsolódó százalékban kifejezett teljes hiteldíjmutatót.
b) az éves, százalékban kifejezett teljes hiteldíjmutatót, …
Ha a bank által megadott THM érték hibás, akkor az olyan, mintha nem tartalmazná a szerződés kapcsolódó százalékban kifejezett teljes hiteldíjmutatót. A szerződés tehát a Hpt. 231. § 1 bek. b) pontja szerint lenne semmis.
Álláspontunk szerint az árfolyamrés, egy a devizahitelekhez kapcsolódó speciális költség, amit emiatt a szerződésben fel kellett volna tüntetni. Ennek a gondolatmenetnek az alapján a per tárgyát képző szerződés azért semmis, mert az árfolyamrés értéke nincs a szerződésben feltüntetve (Hpt. 213. 1 bek. c) pont).
Ha a bíróság úgy ítélné meg, hogy az árfolyamrés mégsem költség, akkor a devizahitel-szerződés viszont azért lenne semmis, mert a bank az árfolyamrés értékét a THM számítása során figyelembe vette, holott az árfolyamrést nem lett volna szabad figyelembe venni. Ennek a gondolatmenetnek az eredményeként a szerződés azért lenne semmis, mert a megfelelő THM értéke nincs a szerződésben feltüntetve (Hpt. 213. 1 bek. b) pont).
A holnapi tárgyalás valódi kérdése tehát nem az, hogy semmis-e a per tárgyát képező szerződés (hiszen az így is úgy is semmis), hanem az, hogy vajon nyerhet-e pert fogyasztó egy bank ellen? Ha Magyarország jogállam, akkor a törvény előtt mindenki egyenlő!
This entry was posted on 2012. november 27. kedd at 8:50 de. and is filed under Bank, Devizahitelek.	You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.
2 Responses to Az OTP a törvény csapdájában
[…] Az OTP a törvény csapdájában […]

matches:
§ 1
bíróság
§ 2
bíróság
§ 2
bíróság
§ 1
§ 1
bíróság


text:
IV/01001/2014
. IV/01001/2014
Első irat érkezett: 05/21/2014
Az ügy tárgya: A Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítéltete elleni alkotmányjogi panasz (kábítószerrel visszaélés bűntette)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 08/26/2014
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - kérte a Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmiítését. Egyben kérte, hogy az Alkotmánybíróság hívja fel az elsőfokú bíróságot a kifogásolt ítélet végrehajtásának felfüggesztésére.
Az indítványozó előadja, hogy társával együtt kábítószerrel való visszaélés és más bűncselekmények miatt letöltendő szabadságvesztés büntetésre ítélte elsőfokon a Ráckevei Járásbíróság 9.B.87/2010/18. számú ítéletével, amelyet a Budapest Környéki Törvényszék a fenti számú ítéletével a büntetéskiszabó és bűnügyi költségről rendelkező részében megváltoztatott, egyebekben helybenhagyott.
Az indítványozó álláspontja szerint sérült a tisztességes eljáráshoz való joga, mert a bizonyítási eljárásban sem a nyomozati sem a bírósági eljárás során nem volt részére biztosított, hogy a terhére szóló vallomást tevő tanúhoz vagy ő, vagy a védője kérdést intézzen, és kifogásolhassa a vallomását. Csak a nyomozó hatóságnak volt lehetősége arra, hogy a tanúhoz kérdéseket tegyen fel.
Álláspontja szerint a fenti ítélet több alapvető jogát megsértette többek között sérült az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésébe foglalt azon joga, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül tisztességes módon intézzék, valamint a XXVIII. cikk (1) bekezdésébe foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való joga, a B) cikk (1) bekezdésébe foglalt jogállamiság elve, a Q) cikk (2) bekezdése, mely szerint Magyarország biztosítja a nemzetközi jog és magyar jog összhangját, és a Q) cikk (3) bekezdése, mely szerint Magyarország elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait..
Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete
IV_1001_0_2014_inditvany.pdf
A határozat száma: 3265/2014. (XI. 4.) AB határozat
ABH oldalszáma: 2014/2689
Az ABH 2014 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); bizonyítékok felülmérlegelése; fegyverek egyenlőségének elve; tisztességes eljáráshoz való jog; védelemhez való jog
A határozat kelte: Budapest, 10/27/2014
1. Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése vonatkozásában elutasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete végrehajtásának felfüggesztésére irányuló kérelmet elutasítja.
3. Az Alkotmánybíróság a Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdései, a XXIV. cikk (1) bekezdése, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában 1950. november 4-én kelt Egyezmény 6. Cikk 3. d) pontja vonatkozásában visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítvány elsődlegesen arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság állapítsa meg a Budapest Környéki Törvényszéknek az indítványozó ellen kábítószerrel visszaélés és más bűncselekmény miatt indult büntetőügyben hozott, a Ráckevei Járásbíróság 9.B.87/2010/18. számú ítéletét a büntetést kiszabó és a bűnügyi költségekről rendelkező részében megváltoztató 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességét, és rendelkezzen a döntés megsemmisítéséről.
[3]	Az Abtv. 61. § (1) bekezdésére hivatkozással kérte továbbá az indítványozó, hogy az Alkotmánybíróság hívja fel a bíróságot a jogerős döntés végrehajtásának a felfüggesztésére.
[4]	Az indítványozó véleménye szerint a kifogásolt bírói döntés sérti az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdését, XXIV. cikk (1) bekezdését, valamint XXVIII. cikk (1) bekezdését. Ellentétesnek tartja továbbá a döntést az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában 1950. november 4-én kelt Egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 6. Cikk 3. d) pontjában foglaltakkal.
[5]	2. Az indítványozó alkotmányjogi panaszbeadványában előadja, hogy az alapul szolgáló büntetőügyben első fokon a Ráckevei Járásbíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 282. § (1) bekezdésébe ütköző és a (2) bekezdés b) pontja szerint minősülő kábítószerrel visszaélés bűntette, valamint a Btk. 316. § (1) bekezdésébe ütköző és a (4) bekezdés a) pontja szerint minősülő lopás bűntette miatt állapította meg a felelősségét.
[6]	Az első fokú döntés elleni fellebbezésben az indítványozó és jogi képviselője kifogásolták, hogy az ügyben álláspontjuk szerint kulcsfontosságú szerepet betöltő egyik tanúhoz sem a nyomozati, sem a bírósági szakaszban nem tudtak kérdéseket intézni, ennek következtében a tanú nyilatkozataiban fennálló ellentmondások feloldására nem került sor. Utal rá az indítványozó, hogy a tanút az eljárás során a hatóságok egyetlen alkalommal hallgatták ki, azt követően elérhetetlenné vált, a hollétét nem sikerült felderíteni.
[7]	A másodfokú bíróság az első fokú ítéletet a büntetést kiszabó és a bűnügyi költség viseléséről szóló részében megváltoztatta, egyéb rendelkezéseit helybenhagyta. A döntés indokolásában a másodfokú bíróság úgy rendelkezett, hogy a fellebbezésben utalt tanú vallomását kirekeszti a bizonyítékok köréből, mivel azt törvénysértő módon tette az első fokú bíróság a bizonyítás anyagává. Ez az eljárási szabálysértés azonban az ítélet szerint nem tette szükségessé az első fokú döntés hatályon kívül helyezését.
[8]	Az indítványozó álláspontja szerint annak következtében, hogy sem az eljárás nyomozati, sem pedig bírósági szakaszában nem volt lehetősége arra, hogy a terhére valló tanúhoz maga vagy a védője kérdést intézhessen, a tanú előadásának valóságtartalmát vagy a tanú szavahihetőségét megkérdőjelezhessék, az ellene folytatott eljárás nem felelt meg a tisztességes eljárás, különösen pedig az abból fakadó fegyverek egyenlősége követelményének. Az indítványozó sérelmezi, hogy a bíróság annak ellenére, hogy az adott tanú szavahihetőségéről nem tudott közvetlenül meggyőződni – az indítványozó védőjének erre irányuló indítványát ugyanis elutasította –, az ő nyilatkozatát tekintette a legfontosabb bizonyítéknak, ítéletét elsődlegesen erre a vallomásra alapította, és nem ítélve szükségesnek más bizonyítékok beszerzését, az ügyet mindössze egyetlen tárgyalási napon tárgyalta.
[9]	Azonos érvek mentén vázolja fel az indítványozó a döntés Egyezményt sértő voltát. Annak kapcsán hivatkozik az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdéseire. Utalva továbbá az Emberi Jogok Európai Bírósága (a továbbiakban: EJEB) joggyakorlatára kifejti, hogy a vele szemben folyatott eljárás nem felelt meg az Egyezmény 6. Cikk 3. d) pontjában foglalt követelményeknek, mivel neki és védőjének az eljárás egyetlen szakaszában sem volt lehetősége az adott tanú kikérdezésére.
[10]	Az Alkotmánybíróság eljárása során az Alaptörvény következő rendelkezéseit vette figyelembe:
„XXIV. cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. A hatóságok törvényben meghatározottak szerint kötelesek döntéseiket indokolni. ”
[11]	Az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz befogadható-e, vagyis megfelel-e az Abtv.-ben foglalt, a panaszok befogadhatóságára vonatkozó kritériumoknak.
[12]	1. A befogadhatóság formai feltételeit vizsgálva az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy az indítvány megfelel az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott formai követelményeknek.
[13]	1.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani az ügyben első fokon eljárt bírósághoz címezve. Jelen esetben az indítványozó jogi képviselője úgy nyilatkozott, hogy az ítéletet 2014. április 9-én kézbesítették neki. Az átvétel időpontját igazoló tértivevényt a bíróság nem tudta az Alkotmánybíróság rendelkezésére bocsátani. Tekintettel azonban arra, hogy a támadott ítélet 2014. február 27-én kelt és az alkotmányjogi panaszt 2014. április 17-én terjesztették elő, az Abtv. 30. § (1) bekezdésének megfelelően a beadvány határidőben beérkezettnek tekinthető.
[14]	1.2. Az alkotmányjogi panasz az Abtv. 52. § (1) bekezdésében foglalt további formai követelményeknek is megfelel, mert megjelöli az Alkotmánybíróság hatáskörét megalapozó törvényi rendelkezést (az Abtv. 27. §-át) és az Alaptörvény sérülni vélt rendelkezéseit [Q) cikk (2) és (3) bekezdés, XXIV. cikk (1) bekezdés, XXVIII. cikk (1) bekezdés], azokkal összefüggésben a sérelem lényegét. Meghatározza továbbá az Alkotmánybíróság által vizsgálandó konkrét bírói döntést, okfejtést tartalmaz annak alaptörvény-ellenességéről, valamint kifejezett kérelmet fogalmaz meg a bírósági ítélet megsemmisítésére.
[15]	2. Az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a befogadhatóságról dönteni jogosult tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen az Abtv. 27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint az Abtv. 29–31. § szerinti tartalmi követelményeket. Ezeket a feltételeket vizsgálva az Alkotmánybíróság az alábbi következtetésekre jutott.
[16]	2.1. Az indítványozó az Abtv. 27. §-a, illetve az Abtv. 51. § (1) bekezdése szerint jogosultnak tekinthető, és figyelemmel arra, hogy az alapul szolgáló büntetőeljárásban terheltként szerepelt, nyilvánvalóan érintett is.
[17]	2.2. Az Abtv. 27. § b) pontjában foglaltak szerint bírói döntéssel szemben alkotmányjogi panasz akkor terjeszthető elő, ha az indítványozó a jogorvoslati lehetőségeit kimerítette vagy jogorvoslati lehetőség nincsen számára biztosítva. Az indítványozó a jelen alkotmányjogi panaszt fellebbezési lehetőségének kimerítését követően, a Budapest Környéki Törvényszék mint másodfokú bíróság jogerős ítéletével szemben terjesztette elő, így az alkotmányjogi panasz megfelel az Abtv. 27. § e körben előírt feltételeinek.
[18]	2.3. Az Abtv. 29. §-a alapján az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának további feltétele, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E két feltétel alternatív jellegű, így az egyik fennállása önmagában is megalapozza az Alkotmánybíróság érdemi eljárását {erről lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30], illetve 34/2013. (XI. 22.) Indokolás [18]}. A feltételek meglétének a vizsgálata az Alkotmánybíróság mérlegelési jogkörébe tartozik.
[19]	Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint a tisztességes eljáráshoz való jogból fakadó alkotmányos követelmények vizsgálata érdemi alkotmánybírósági eljárást igényel, az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat eredménye alapján válaszolhatja meg a bírói döntés alaptörvény-ellenessége kapcsán felmerült kételyeket.
[20]	Az Alkotmánybíróság ezért úgy ítélte meg, hogy jelen alkotmányjogi panasz felveti a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét. Erre figyelemmel és az Ügyrend 31. § (6) bekezdését alkalmazva az alkotmányjogi panasz befogadásáról és az érdemi alkotmányossági vizsgálatról döntött.
[21]	3. Az alkotmányjogi panasz azonban – az alábbiakban részletezettek szerint – nem minden indítványi elemében felel meg a törvényi feltételeknek.
[22]	Az indítványozó alkotmányjogi panaszában az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdésére is hivatkozik, azzal összefüggésben továbbá a támadott bírósági döntésnek az Egyezmény 6. Cikk 3. d) pontjába ütközését állítja. Az Abtv. 32. § (2) bekezdése egyértelmű rendelkezést tartalmaz arra, hogy nemzetközi szerződésbe ütközés vizsgálatát egyedi bírósági ügy kapcsán csak az adott ügyben eljáró bíró és kizárólag az előtte folyamatban lévő ügyben alkalmazandó jogszabály kapcsán kezdeményezheti. Így megállapítható, hogy az indítványozó a támadott bírósági döntés nemzetközi szerződésbe ütköző és azzal összefüggésben az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdéseivel ellentétes jellege vizsgálatára nem rendelkezik indítványozói jogosultsággal.
[23]	Az indítványozó hivatkozott az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének a sérelmére is. A XXIV. cikk (1) bekezdése a közigazgatási hatósági eljárás vonatkozásában fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét, így a panasszal támadott bírósági határozatok és ezen alaptörvényi rendelkezés között nincs összefüggés. A panasznak ez az eleme így nem elbírálható.
[24]	Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Alaptörvény Q) cikk (2) és (3) bekezdéseivel, XXIV. cikk (1) bekezdésével, valamint az Egyezmény 6. Cikk 3. d) pontjával összefüggő részeiben az Abtv. 64. § d) pontja és az Ügyrend 65. § (1) bekezdése alapján visszautasította.
[25]	Az indítvány egyebekben nem megalapozott.
[26]	1. Az indítványozó beadványában az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogának sérelmét állította, ezért az Alkotmánybíróság először a tisztességes eljárás alkotmányos követelményrendszere kapcsán kialakított korábbi gyakorlatát tekintette át. Ennek során az Alkotmánybíróság az Alaptörvény negyedik módosítására (2013. március 25.), valamint a 13/2013. (VI. 7.) AB határozatában a korábbi alkotmánybírósági határozatokban foglaltak felhasználhatóságát illetően rögzített szempontokra is tekintettel járt el.
[27]	Figyelemmel volt arra, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt szabály értelmezésekor – az Alkotmánnyal fennálló tartalmi és kontextuális egyezés okán – a 7/2013. (III. 1.) AB határozatban az Alkotmánybíróság irányadónak tekintette a tisztességes eljáráshoz fűződő alapvető joggal kapcsolatban kimunkált korábbi alkotmánybírósági gyakorlatot {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [24], lásd még: 22/2014. (VII. 22.) AB határozat, Indokolás [48]}. Ezért jelen ügy kapcsán is arra a megállapításra jutott, hogy a korábbi határozataiban szereplő érvek és megállapítások alkalmazhatóságának nincs akadálya.
[28]	1.1. A tisztességes eljáráshoz való jogot az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdése rögzíti. Az alkotmányozó hatalom a tisztességes eljáráshoz való jogot és az igazságszolgáltatáshoz való egyéb jogokat, ahogyan az az Alaptörvényhez fűzött indokolásból is kiderül, a nemzetközi emberi jogi dokumentumokat – így különösen az Egyezményt – követve fogalmazta meg a XXVIII. cikkben.
[29]	Az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének értelmezésével nevesíthetők a tisztességes eljáráshoz való jog tartalmát kitöltő ún. részjogosítványok. Ezek különösen: a bírósághoz fordulás joga, a tárgyalás igazságossága (ami nem garantálja a döntés igazságosságát), a tárgyalás nyilvánosságának és a bírói döntés nyilvános kihirdetésének a követelménye, a törvény által létrehozott bíróság, a bírói függetlenség és pártatlanság kívánalma, továbbá az ésszerű időn belüli elbírálás. A szabály de facto nem rögzíti, de az Alkotmánybíróság értelmezése szerint része a tisztességes eljárásnak az is, hogy az eljárásban biztosítva legyen a fegyverek egyenlősége.
[30]	Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog lényegéről kialakított álláspontját elvi jelentőséggel elsőként a 6/1998. (III. 11.) AB határozatában foglalta össze. A tisztességes eljárás (fair trial) az Alkotmánybíróság ezen döntésében kimunkált alkotmányos mérce szerint „olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni. Ezért egyes részletek hiánya ellenére éppúgy, mint az összes részletszabály betartása dacára lehet az eljárás méltánytalan vagy igazságtalan, avagy nem tisztességes.” [6/1998. (III. 11.) AB határozat, ABH 1998, 91, 95.] A tisztességes eljárás követelménye által meghatározott garanciák, „[…] a bírósághoz való jog megannyi konkrét feltételét tartalmazzák, amelyek nem abszolútak abban az értelemben mint például az említett ártatlanság vélelme, de amelyek az általános szabály szerinti mérlegelésnek mégis abszolút korlátai. Nincs olyan szükségesség, amely miatt a tárgyalás tisztességes voltát arányosan ugyan, de korlátozni lehetne; hanem a tisztességes tárgyalás fogalmán belül alakítandó ki olyan ismérvrendszer, amely annak tartalmát adja, s csak ezen belül értékelhető bizonyos korlátozások szükséges és arányos volta.” [6/1998. (III. 11.) AB határozat, ABH 1998, 91, 99.].
[31]	1.2. Az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a tisztességes eljárásnak az egyezmény- és alkotmányszövegekben nem nevesített, de általánosan és nem vitatottan elismert eleme a fegyverek egyenlősége, amely a büntetőeljárásban azt biztosítja, hogy a vádnak és a védelemnek egyenlő esélye és alkalma legyen arra, hogy a tény- és jogkérdésekben véleményt formálhasson és állást foglalhasson. Az Alkotmánybíróság értelmezése szerint „[a] fegyverek egyenlősége nem minden esetben jelenti a vád és a védelem jogosítványainak teljes azonosságát, de mindenképpen megköveteli, hogy a védelem a váddal összevethető súlyú jogosítványokkal rendelkezzen. A fegyverek egyenlőségének egyik feltétele (és a nemzetközi szervek esetjogában is leginkább kimunkált területe) a felek mindegyikének személyes jelenléte az eljárási cselekmények során, illetve egyes eljárási szereplők (például szakértők) megtartása semleges pozícióban. A másik feltétel, hogy az ügyben releváns adatokat a vád, illetve a terhelt és a védő ugyanolyan teljességben és mélységben ismerhessék meg. Itt érintkezik a fair trial elve a védelemhez való jog hatékonyságának és a védelemre való felkészülés kellő idejének és eszközeinek követelményével.” {6/1998. (III. 11.) AB határozat, ABH 1998, 91, 95–96.; lásd még: 14/2004. (V. 7.) AB határozat, ABH 2004, 241, 256.; 1/2008. (I. 11.) AB határozat, ABH 2008, 51, 81.; legutóbb megerősítve: 21/2014. (VII. 15.) AB határozat, Indokolás [97]–[98]}.
[32]	2. Jelen ügyben az indítványozó a tisztességes eljáráshoz való jog tartalmi elemként nevesített fegyverek egyenlőségének követelményére hivatkozással támadta a Budapest Környéki Törvényszék mint másodfokú bíróság általa hibásnak tartott jogalkalmazását az indítványban nevesített tanú nyilatkoztatásával, nyilatkozatainak értékelésével és mindennek a döntésre gyakorolt hatásával összefüggésben.
[33]	2.1. Az Alkotmánybíróság jelen alkotmányjogi panaszeljárás kapcsán is hangsúlyozza, hogy az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdése alapján „[a]z Alkotmánybíróság az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve”. Az utalt jogszabályhely (2) bekezdésének d) pontja fogalmazza meg, hogy az Alkotmánybíróság „alkotmányjogi panasz alapján felülvizsgálja a bírói döntésnek az Alaptörvénnyel való összhangját”. A bírói döntéseknek tehát kizárólag az alkotmányossági szempontú vizsgálata tartozik a testület hatáskörébe.
[34]	„A jogalkotó ezzel a 2012. január 1-jétől hatályos rendelkezéssel teremtette meg a bírói jogalkalmazás és jogértelmezés alkotmányossága vizsgálatának korábban nem ismert lehetőségét. A bírói döntés elleni alkotmányjogi panasz azonban nem tekinthető a bírósági szervezeten belül jogorvoslattal (már) nem támadható bírói határozatok által okozott valamennyi jogsérelem orvoslása eszközének. Miként az Alaptörvény és az Abtv. fent idézett rendelkezéseiből is kitűnik, az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt, az abban biztosított jogokat védi. Önmagukban azonban a rendes bíróságok által elkövetett vélt vagy valós jogszabálysértések nem adhatnak alapot alkotmányjogi panasznak. Egyébként az Alkotmánybíróság burkoltan negyedfokú bírósággá válna.” {3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [28]}. „A jogszabályokat a bíróságok értelmezik, az Alkotmánybíróság csak az értelmezési tartomány alkotmányos kereteit jelölheti ki. Ez a jogkör azonban nem teremthet alapot arra, hogy minden olyan esetben beavatkozzon a bíróságok tevékenységébe, amikor olyan (állítólagos) jogszabálysértő jogalkalmazásra került sor, mely egyéb jogorvoslati eszközzel már nem orvosolható. Sem a jogállamiság elvont elve, sem a tisztességes eljárás alapjoga […] nem teremthet alapot arra, hogy az Alkotmánybíróság a bírósági szervezet feletti szuperbíróság szerepébe lépjen, és hagyományos jogorvoslati fórumként járjon el.” {3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]–[14]; hasonlóan: 3241/2013. (XII. 21.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[35]	A támadott ítélet vizsgálata során az Abtv. 27. §-ával kapcsolatban kialakított fenti gyakorlatnak megfelelően az Alkotmánybíróságnak azt kellett megítélnie, hogy bíróság eljárása összhangban volt-e az Alaptörvénnyel, annak az indítványban felhívott XXVIII. cikk (1) bekezdésével.
[36]	2.2. A konkrét ügyben az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes eljáráshoz való jog és az abból fakadó fegyverek egyenlőségének elve alapján a bíróság eljárásával szemben az az elvárás fogalmazható meg, hogy abban a vád és a védelem számára egyenértékű lehetőségeket kell biztosítani álláspontjuk képviseletére és alátámasztására.
[37]	Nem következik mindebből, hogy az eljárásban a vád és a védelem képviselői azonos alkalommal, módon és időtartamban, egyforma keretek között fejthetik ki érveiket, mint ahogyan az sem, hogy előadásukat a bíróság köteles egyenlő súllyal figyelembe venni. Az azonban elvárható, hogy a bíróság mindkét fél számára közel azonos kereteket szabjon a bizonyítás körébe tartozó eljárási cselekmények végrehajtásához, egyiket se jutassa a másikkal szemben indokolatlanul méltányos vagy méltánytalan helyzetbe. Ennek érvényesítése, a konkrét eljárási cselekmények számának, jellegének és sorrendjének a meghatározása a bíróság felelőssége.
[38]	Ezzel szemben az eljárásban felmerülő bizonyítékok mérlegelése (felülmérlegelése) a bíróság kizárólagos döntése. Míg a bizonyítás körébe tartozó egyéb eljárási cselekmények (indítványozás, bizonyítási eszközök megvizsgálása) a felek aktív részvételével folynak, addig a mérlegelés a bíróság tevékenysége. A bizonyítékok bizonyító erejének meghatározása a bíró belső meggyőződésére van bízva, annak a tisztességes eljárást kielégítő korlátja a bírónak a szabad mérlegelést illető számadási (indokolási) kötelezettsége.
[39]	Az Alkotmánybíróság – az Alaptörvény szabta hatásköri korlátaira figyelemmel – bírói döntéssel szemben előterjesztett alkotmányjogi panaszeljárásban tehát azt nem vizsgálja, hogy konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás megalapozott-e, a bíróság a döntés indokolásában megjelölt bizonyítékokat és megjelenő egyéb érveket helytállóan értékelte-e, mivel a tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {lásd 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}. Azt ugyanakkor értékelheti, hogy a bíróság az eljárásban a feleknek milyen lehetőséget biztosított álláspontjuk kifejtésére és alátámasztására, milyen kereteket szabott a bizonyításban való közreműködésüknek.
[40]	2.3. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszt a másodfokú bíróság ítélete ellen terjesztette elő, ugyanakkor a beadványból kiderül, hogy a vélt jogsérelmek részben az első fokú eljárás során következtek be. Tekintettel arra, hogy a másodfokú bíróság a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 348. § (1) bekezdése értelmében a fellebbezéssel támadott ítéletet az azt megelőző bírósági eljárással együtt bírálta felül, a másodfokú bíróság ítéletének megtámadása alapot ad az Alkotmánybíróság számára az ügyben meghozott első fokú döntésnek és a büntetőeljárás egészének az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára.
[41]	2.4. A jelen ügyben az indítványozó azt sérelmezte, hogy a vele szemben folytatott büntetőeljárásban sem az eljárás nyomozati, sem pedig bírósági szakaszában nem volt lehetősége sem neki, sem a védőjének arra, hogy a terhére valló tanúhoz kérdést intézzen, a tanú előadásának valóságtartalmát vagy a tanú szavahihetőségét megkérdőjelezze. Mindennek ellenére az eljáró bíróságok ezen tanú nyilatkozatát tekintették a legfontosabb bizonyítéknak, az ítéletet elsődlegesen erre a vallomásra alapították, és mivel más bizonyítékok beszerzését a másodfokú bíróság nem tartotta szükségesnek, az ügyet mindössze egyetlen tárgyalási napon tárgyalta.
[42]	Ezzel szemben mind az első fokon eljárást Ráckevei Járásbíróság, mind a másodfokon döntést hozó Budapest Környéki Törvényszék ítéletének indokolásából kiderül, hogy a bíróságok nem csak a kifogásolt tanúvallomásra, hanem számos más bizonyítékra figyelemmel hozták meg a döntéseiket. A rendőri jelentésekből, a terhelti vallomásokból, a tárgyi bizonyítékokból és a szakértői véleményekből következő tényeket a bíróságok egymással többszörösen összevetették, ilyen módszerrel próbálták kizárni a vád tárgyát képező cselekményekkel és a gyanúsítottakkal összefüggésben felmerülő ellentmondásokat. Az is megállapítható, hogy a bíróságok az indítványban megjelölt tanú felkutatása érdekében az eljárás során folyamatosan tettek lépéseket, ellene mindvégig elfogatóparancs volt kiadva.
[43]	A másodfokú bíróság végül az indítványozó által kifogásolt tanú vallomását kizárta a bizonyítékok köréből, ugyanakkor megállapította, hogy ez a döntése nem vonja maga után az ítélet hatályon kívül helyezését, mivel a tanú nyilatkozatát tartalmazó rendőri jelentés és az általa tett bejelentés „bizonyítékként értékelhető, egybevethető a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékokkal” (lásd a másodfokú ítélet Indokolásának 4. oldalát).
[44]	Az Alkotmánybíróság az első fokú és a másodfokú ítélet ismeretében úgy értékelte, hogy az indítványozó és védője az eljárás során nem voltak korlátozva abban, hogy érveiket akár írásban, akár szóban előadják. A bíróságok pedig ezen előadásokat, valamint az ügyben felmerült egyéb bizonyítékokat is nagy körültekintéssel, behatóan vizsgálták.
[45]	Az Alkotmánybíróság akkor tud az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasznak helyt adni, ha a bírósági jogértelmezés és jogalkalmazás hibája olyan mértékű, hogy az az Alaptörvényben biztosított valamely jog sérelmét idézi elő. A konkrét ügyben az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy a védelem jogosítványait a bíróság nem korlátozta indokolatlanul, alaptalanul, a fegyverek egyenlőségének követelményét sértő módon vagy mértékben. A rendelkezésre álló bizonyítékok mérlegelése pedig a fentiek szerint kizárólag az eljáró bíróság hatáskörébe tartozik, arról a döntések indokolása a tisztességes eljárás követelményeit kielégítő mértékben számot ad.
[46]	Az Alkotmánybíróság ezért a Budapest Környéki Törvényszék 14.Bf.860/2013/19. számú ítélete megsemmisítésére irányuló indítványt az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében rögzített tisztességes eljáráshoz való jog vonatkozásában a fentiekre tekintettel elutasította.
[47]	3. Az indítványozó azt is kezdeményezte, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 61. § (1) bekezdése alapján eljárva hívja fel a bíróságot a kifogásolt döntés végrehajtásának a felfüggesztésére.
[48]	Az utalt jogszabályhely értelmében az Alkotmánybíróság eljárásában kivételesen a kifogásolt döntés végrehajtásának felfüggesztésére hívhatja fel a bíróságot. Erre a döntésre akkor kerülhet sor, ha az alkotmánybírósági eljárás várható tartamára vagy a várható döntésre tekintettel, súlyos és helyrehozhatatlan kár vagy hátrány elkerülése érdekében, vagy más fontos okból indokolt, és a bíróság az Abtv. 53. § (4) bekezdése alapján a döntés végrehajtását nem függesztette fel.
[49]	Jelen ügyben az Alkotmánybíróság úgy ítélte meg, hogy nem kellett tartani olyan súlyos és helyrehozhatatlan kár vagy hátrány bekövetkezésétől, és nem állt fenn egyéb olyan fontos ok sem, ami az alkotmányjogi panaszeljárás tartamára és a döntés tartalmára is figyelemmel indokolttá tette volna a bíróság felhívását a Budapest Környéki Törvényszék kifogásolt ítélete végrehajtásának a felfüggesztésére.
[50]	Az Alkotmánybíróság ezért az indítványt ebben a részében is elutasította.
. 05/21/2014
. 3265/2014. (XI. 4.)
. 10/27/2014

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
MARCALI AZ OTTHONUNK EGYESÜLET - PDF
Download "MARCALI AZ OTTHONUNK EGYESÜLET"
1 MARCALI AZ OTTHONUNK EGYESÜLET módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA Marcali, október 15.2 MARCALI AZ OTTHONUNK EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Előzmény Ezt az alapszabályt a korábban mellékelt alakuló közgyűlési jegyzőkönyvben írt alapító tagok az évi II. törvény alapján fogadták el július 9. napján. A tagok az alapszabályt az alulírt helyen és időben, az alábbiak szerint módosították és a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt alapszabályt fogadtak el. A módosított részeket dőlt, vastag betűszedéssel jelzik. I. Az egyesület alapítása adatai 1.1. Az egyesület neve: MARCALI AZ OTTHONUNK EGYESÜLET 1.2. Az egyesület székhelye: 8700 Marcali, Dózsa Gy. u. 54. Levelezési cím: 8700 Marcali, Dózsa Gy. u Az egyesület jelvénye: 1.4. Az egyesület zászlaja: 1.5. Jogállása: társadalmi szervezet 1.6. Az Egyesület a Magyar Köztársaság Alkotmányának szellemében működik Az Egyesület a Somogy Megyei Bíróság által történő nyilvántartásba vétellel jön létre. II. Az Egyesület célja 1. A város fejlődésének elősegítése, kulturális értékeinek megóvása, hagyományainak felelevenítése. 2. Rendezvények szervezése, illetve szervezés segítése. 3. Közérdeklődésre számot tartó, ismeretterjesztő előadások, fórumok szervezése. 4. Különböző társadalmi csoportok, gazdasági szereplők elképzeléseinek megismerése. A város jövőjét érintő stratégiai tervek kidolgozásában való részvétel, külső szakemberek bevonásával. 5. A város arculatának fejlesztése, köztisztasági akciók szervezése. 6. Kapcsolattartás az önkormányzattal, a város intézményeivel, civil szervezetekkel, gazdasági szereplőkkel. Az Egyesület feladata 1. A célok megvalósítása érdekében pályázatokon való részvétel. 2. Kizárólag céljaink érdekében, azokat nem veszélyeztetve, vállalkozási tevékenységet folytat, felkutatja a működéséhez szükséges bevételi forrásokat. 3. Az Egyesület szándéka, hogy tevékenységéről elektronikus úton és nyomtatott formában is tájékoztatást nyújtson.3 Az egyesület összefogja mindazokat, akik Marcaliért tenni szeretnének. 5. Díjak alapítása, kiosztása. Szolgáltatásaiból tagjain kívül állók is részesülhetnek. Az egyesület vállalkozási tevékenységet csak céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végezhet. Gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt kizárólag a fentiekben meghatározott tevékenységére fordíthatja. III. Az egyesület tagsága Az Egyesületnek tagja lehet minden természetes személy, aki egyetért az egyesület céljaival, elfogadja annak alapszabályát, tevékenyen részt vállal az Egyesület működésében és rendszeresen fizeti a tagsági díját. A 18 év alatti személyeknél az Egyesületbe történő belépéshez szülői nyilatkozat, hozzájárulás szükséges. Az Egyesületnek pártoló tagja lehet bármely természetes személy, jogi személyként működő intézmény, gazdálkodó és egyéb jogi szervezet aki belépési nyilatkozatában vállalja az Egyesület célkitűzéseinek erkölcsi, anyagi támogatását. Az Egyesületnek tiszteletbeli tagja is lehet. Tiszteletbeli tagnak felvehető az a személy, aki múltbeli vagy jelenlegi kiemelkedő szakmai vagy erkölcsi támogatásban részesíti az Egyesületet. Az Egyesület tiszteletbeli tagja az lehet, akit a közgyűlés az elnökség javaslatára szótöbbséggel tiszteletbeli tagnak nyilvánít. A tiszteletbeli taggá választásra az elnökségnek minden tag tehet javaslatot. Őt tagdíjmentesség illeti meg. Az Egyesületbe való be- és kilépés önkéntes. Az egyesületi tagság és a pártoló tagság felvétellel kezdődik, és a VII. fejezetben szabályozott módon szűnik meg. A tagfelvételről az elnökség határoz a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül, és a határozatot írásban közli az érintettel. A tagsági viszony a tagfelvételt elfogadó határozat keltének napján kezdődik. Az elnökség által hozott tagfelvételt elutasító határozattal szemben, a közlést követő 15 napon belül írásban lehet fellebbezni a közgyűléshez. Másodfokon a közgyűlés a következő ülésen dönt a tagfelvétel kérdésében. Pozitív döntés esetén a tagsági jogviszony a közgyűlés döntésével létesül. Tagdíj nem fizetése esetén a tagdíj pótlására az elnökség általi tértivevényes küldeményben, vagy írásban, az átvételt igazolható módon, történő előzetes felhívás, figyelmeztetés ellenére, a tagdíjfizetés, a felhívás kézhezvételétől számított 15 napon belül nem történik meg az egyesületi tagság kivéve pártoló tag és tiszteletbeli tag esetén- törléssel szűnik meg. A tagság törléséről az Elnökség dönt. A törlés tárgyában hozott valamennyi határozatot az érintettel tértivevényes küldeményben vagy írásban az átvételt igazolható módon kell közölni. Az Elnökség törlő határozatával szemben az érintett a közlést követő 15 napon belül írásban fellebbezhet a közgyűléshez. Másodfokon a közgyűlés a következő ülésen dönt a tagság törlése kérdésében. A közgyűlés által hozott határozattal szemben az érintett a közlést követő 30 napon belül az illetékes bírósághoz fordulhat jogorvoslatért, törvénysértés esetén.4 - 3 - A törölt tag tagsági viszonya az Elnökség által hozott törlő határozat jogerőre emelkedése napján, vagy a fellebbezés benyújtása esetén, hogy ha a közgyűlés az Elnökség törlő határozatát helyben hagyja, illetve a bírósági jogorvoslat benyújtása esetén, ha a bíróság a közgyűlés általi törlő határozatot helyben hagyja a közgyűlés általi törlő határozathozatal napján szűnik meg. IV. A tagok jogai és kötelezettségei Az egyesületi tagok jogai: - Az Egyesület közgyűlése által meghatározott feltételekkel részt vehet az Egyesület munkájában és rendezvényein. Használhatja a belső szabályzatban meghatározott feltételekkel az Egyesület létesítményeit, szükség szerint igényelheti az Egyesület szakembereinek segítségét. - Részesülhet az Egyesület által nyújtott kedvezményekben, jogosult az Egyesület szolgáltatásait igénybe venni. - Részt vehet az Egyesület közgyűlésein, az elnökség tagjainak és az Egyesület elnökének, valamint a Felügyelő Bizottság és a Fegyelmi Bizottság tagjainak megválasztásában, továbbá határozatok hozatalában. - Tisztségre választható, amennyiben magyar állampolgár, továbbá letelepedési, bevándorlási, tartózkodási engedéllyel rendelkező nem magyar állampolgár és a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva. A kiskorú tag csak életkorának megfelelő tisztségre választható. - Véleményt nyilváníthat, javaslatot tehet az Egyesületet érintő bármely kérdésben. Szavazati joggal rendelkezik. Intézkedést indítványozhat, véleményt nyilváníthat, a tisztségviselőktől felvilágosítást kérhet és kaphat. A tag kérésére az egyesület tisztségviselői haladéktalanul, de legkésőbb 8 napon belül kötelesek a kért tájékoztatást megadni, az egyesület könyveit iratait betekintés céljából megmutatni az egyesület székhelyén, vagy ott, ahol a kért irat rendeltetés szerűen tároltatik. Az egyesületi tagok kötelességei: - Rendszeres egyesületi tevékenységet folytasson, tartsa be az alapszabályban megfogalmazottakat, hajtsa végre az egyesület vezető szervének reá vonatkozó határozatait. - Legjobb tudásának megfelelően képviselje Egyesületét. - Tagdíját rendszeresen fizesse. - Óvja és vigyázza az Egyesület vagyonát és eszközeit. - Köteles az egyesület rendezvényein és általában is olyan magatartást tanúsítani, mely megfelel a jogszabályoknak és az általános társadalmi elvárásoknak és az egyesület hírnevét nem csorbítja, ellenkezőleg a hírnevét öregbíti. A tag kötelezettségei vétkes megszegéséért fegyelmi felelősséggel tartozik. A felelősség megállapításához legalább gondatlan elkövetési magatartás szükséges. A pártoló tag jogai: - Javaslatot tehet az Egyesület működésével kapcsolatban.5 Az Egyesület elnökségének megbízásából felügyeletet tarthat, foglalkozásokat vezethet, elláthat technikai és egyéb feladatokat. - Tanácskozási joggal részt vehet a közgyűléseken. - A pártoló tag tisztségre nem választható. - Az elnökség által meghatározott kedvezményekben részesülhet az Egyesület rendezvényein. A pártoló tag kötelezettségei: - Az Egyesület erkölcsi és lehetősége szerint anyagi támogatása. A tiszteletbeli tag jogai: - Részt vehet az Egyesület közgyűlésén, ott véleményt nyilváníthat, javaslatokat tehet. - Részesülhet az Egyesület által nyújtott kedvezményekben. A tiszteletbeli tag kötelezettségei: - Az Egyesület erkölcsi támogatása. Az Egyesület legfőbb szerve a közgyűlés. V. Az egyesület szervezete és tisztségviselői A közgyűlést szükség szerint, de évente legalább egyszer össze kell hívni, amelyen meg kell tárgyalni éves pénzügyi tervét, illetve az előző éves pénzügyi terv teljesítéséről, a számvitelről szóló évi C. törvény rendelkezései szerint készített beszámolót. A közgyűlést az Egyesület elnöke hívja össze, oly módon, hogy a közgyűlés helyét, idejét és napirendjét legalább 8 nappal a közgyűlés előtt a tagokkal írásbeli meghívó formájában közölni kell. A Közgyűlés nyilvános. A közgyűlést össze kell hívni a tagok egyharmadának az összehívás céljának megjelölése mellett történő kívánságára, ha ezt írásban teszik. A rendkívüli közgyűlést 30 napon belül kell összehívni az elnöknek. A közgyűlésről jegyzőkönyv készül, amelyet a jegyzőkönyvvezető aláírásával hitelesít. A közgyűlés határozatképes, ha az egyesületi tagok több mint a fele jelen van. Ha a határozatképesség hiánya miatt a közgyűlést el kell halasztani, a másodszorra összehívott közgyűlés a megjelentek számára való tekintet nélkül határozatképes, melyről az eredeti meghívóban a tagokat figyelmeztetni kell. A megismételt közgyűlésre valamennyi tagot meg kell hívni, az általános szabályok szerint. Az eredeti meghívóban utalni kell a megismételt közgyűlés lehetőségére, és arra, hogy az a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes lesz az eredeti napirenden szereplő kérdésekben. A megismételt közgyűlés a 2/3-os többséghez kötött kérdésekről nem dönthet, ha főszabály szerint nem lenne határozatképes. A megismételt közgyűlést az elnök hívja össze a sikertelen közgyűlést követő 15 napon belül, a pontos időpont az eredeti meghívóban már megjelölhető. A közgyűlés határozathozatala nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel történik.6 - 5 - A megjelentek kétharmados szavazattöbbsége szükséges az Egyesület megalakulásának, egyesülésének, feloszlásának kimondásához, az alapszabály elfogadásához, illetve módosításához, a tag kizárásához; az elnökség, a tisztségviselők megválasztásához, visszahívásához; a tag terhére anyagi kihatással járó határozat meghozatalához; az éves beszámoló elfogadásához; a jogszabályban, vagy ezen alapító okiratban írt esetekben. A közgyűlésről jegyzőkönyvet kell felvenni, melyet az elnök és a jegyzőkönyvvezető ír alá, és egy felkért tag hitelesít. A határozatot az elnök, egy elnökségi tag és a jegyzőkönyvvezető írják alá. A jegyzőkönyvet és a határozatot 15 napon belül írásba kell foglalni és be kell vezetni a határozatok könyvébe. Az Egyesület működésének, szolgáltatásai igénybevétele módjának beszámolói nyilvánosságra hozatalára az egyesület honlapján történik. A honlapon történő megjelenésről az elnök gondoskodik. Az Egyesület működésével kapcsolatban keletkezett iratokba bárki betekinthet, azokról saját költségére másolatot kérhet. Az Elnökség kérésre köteles az Egyesület ügyeiről felvilágosítást adni, és az Egyesület irataiba való betekintést lehetővé tenni. Ha e kérelemnek nem tesz eleget az érdekelt kérelmére a felügyeleti szerv kötelezi az Egyesületet a felvilágosítás, illetve a betekintés biztosítására. A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: - Az Egyesület megalakulásának, feloszlásának, valamint más egyesülettel történő egyesülésének kimondása. - Az alapszabály megállapítása, illetve elfogadása, módosítása; - Az Elnökség, a Felügyelő Bizottság megválasztása.. - Fegyelmi vétség felmerülése esetén, Fegyelmi Bizottság felállítása, tagjainak megválasztása. - Az Elnökség és a Felügyelő Bizottság beszámoltatása és a beszámoló minősítése. - Az Egyesület éves eseménynaptárának/munkatervének elfogadása. - A költségvetés bevételi főösszegének és kiadásainak, költséghelyenkénti előirányzatának éves ütemezésben történő megállapítása. Az éves gazdálkodásról szóló beszámoló elfogadása. - Az Elnökség tevékenységéről való beszámoltatás. - Az egyesületi tagok tagdíjainak, valamint a pártoló tagi hozzájárulás alsó határainak megállapítása. Az Egyesület kezelő szerve: az Elnökség Az Elnökség öt tagból áll: egy Elnök, egy Elnökhelyettes, egy Titkár és két elnökségi tag alkotják. Az Egyesület működését az Elnökség irányítja. Az Elnökség tagjainak személyére, választáskor, minden egyesületi tag javaslatot tehet. Az Elnökség tagjainak megbízatása 3 évre szól. Az Elnökségben betöltött szerep megszűnik a választást követő 3 év elteltével, lemondással, valamint a közgyűlés által, a rendes tagokból felállított, 3 főből álló Fegyelmi Bizottság jogerős határozatával is.7 - 6 - Az Egyesület jogi személy, amelyet az Egyesület Elnöke képvisel. E jogkört esetenként meghatározott vagy határozatlan időre, illetve ügyek meghatározott csoportjára nézve az Elnökség, illetve az elnök más személyre is átruházhatja. Az Egyesület Elnöke és az Elnökhelyettese együttesen jogosult az Egyesület bankszámlája felett rendelkezni. Az elnökség intézi az egyesület ügyeit. Szervezi és irányítja az egyesület tevékenységét szakmailag és szervezetileg egyaránt, dönt és intézkedik minden olyan kérdésben, ami nem tartozik a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Az Egyesület elnökségének feladatai: - Az Egyesület tevékenységének irányítása. - Az Egyesület költségvetésének kidolgozása. - Az éves program, munka- és ülésterv jóváhagyása. - Az Egyesület eredményes működéséhez a feltételek megvalósítása. - Az Elnök akadályoztatása lemondása esetén az elnökség ügyvezető elnököt választ tagjai sorából. - Az Egyesület elnöksége rendszeresen tart üléseket, melyet az Elnök vagy helyettese hív össze oly módon, hogy az elnökségi ülés helyét, idejét és napirendjét legalább 8 nappal az ülés előtt a tagokkal írásbeli meghívó formájában közölni kell. Az ülés akkor határozatképes, ha mindhárom tag jelen van. Az elnökség határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. A határozatokat jegyzőkönyvben kell rögzíteni. Az Egyesület elnökének feladatai: - képviseli az egyesületet - irányítja összehangolja az elnökség munkáját - köteles gondoskodni arról, hogy az egyesület az állammal és másokkal szemben fennálló kötelezettségeit pontos időben teljesítse, felelős a számviteli fegyelem betartásáért; - előkészíti és levezeti a közgyűlést, gondoskodik a jegyzőkönyv és a határozatok elkészítéséről, a határozatok könyvébe való bejegyzéséről, felelős a határozatok végrehajtásáért és nyilvánosságra hozataláért, valamint az éves beszámoló nyilvánosságra hozataláért. - irányítja a pénzügyi tevékenységet; - vezeti az egyesület könyveit és ellátja a pénzügyekkel kapcsolatos feladatokat. Az elnökség szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. Az Elnökség ülései nyilvánosak. Az egyesület a határozatait nyilvánosságra hozza. A nyilvánosságra hozás a az egyesület honlapján történik. A honlapon való megjelentetést a határozat írásba foglalását követő 15 napon belül kell végrehajtani.8 - 7 - A megjelentetés időtartama 1 (egy) év, egy év után elérhető archív adatbázisban további öt évig. A megjelentetés megkezdéséről és befejezéséről az Elnök feljegyzést készít. A Közgyűlési és Elnökségi határozatokat a határozatok könyvében kell rögzíteni. A határozatok könyvébe be kell jegyezni a közgyűlés, elnökségi határozat dátumát, hatályát, a határozat pontos szövegét, a szavazatot leadók számát, a döntést megszavazók, tartózkodók, ellene szavazók számát, az ellen szavazók nevét. A Közgyűlési és Elnökségi határozatokat 8 napon belül, tértivevényes küldeményben vagy írásban az átvételt igazolható módon kell közölni az érintettel. Az egyesület jegyzésének módja önálló. Az egyesület jegyzésére az elnök jogosult oly módon, hogy az egyesület előírt, előbélyegzett vagy előnyomtatott neve alá az elnök a nevét írja. Az egyesület jegyzésére jogosult adhat meghatalmazást harmadik személynek meghatározott ügyben képviselet ellátására. Az egyesület beszámolóját az Elnökség készíti el és azt az éves közgyűlésre szóló meghívóhoz csatolja a tagok részére. Pénztáros A pénztárost a Közgyűlés választja meg. A személyére, választáskor, minden egyesületi tag javaslatot tehet. A pénztáros megbízatása 3 évre szól. A pénztáros megbízatása megszűnik a választást követő 3 év elteltével, lemondással, valamint a közgyűlés által, a rendes tagokból felállított, 3 főből álló Fegyelmi Bizottság jogerős határozatával is. A pénztáros feladata és hatásköre az Egyesület tagdíjának beszedése, nyilvántartása és számlájára történő befizetése. Felügyelő Bizottság A Felügyelő Bizottság ellátja az Egyesület működésének és gazdálkodásának általános ellenőrzését. Ennek keretében az Elnökségtől tájékoztatást kérhet, az Egyesület könyveit és iratait megvizsgálhatja, és szakértővel megvizsgáltathatja. Az Egyesületnél 3 tagú Felügyelő Bizottság működik. Tagjaira, a választásakor, minden egyesületi tag javaslatot tehet. A Felügyelő Bizottság tagjainak megbízatása 3 évre szól. A Felügyelő Bizottságban betöltött szerep megszűnik a választást követő 3 év elteltével, lemondással, valamint a közgyűlés által, rendes tagokból felállított, 3 főből álló Fegyelmi Bizottság jogerős kizáró határozatával is. A Felügyelő Bizottság határozatképes, ha mindhárom tagja jelen van, döntéseit egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. A Felügyelő Bizottság, szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. A Felügyelő Bizottság ülését a Felügyelő Bizottság elnöke hívja össze, oly módon, hogy az ülés helyét, idejét és napirendjét tartalmazó írásbeli meghívót a tagokkal, az ülést megelőző 8 nappal korábban közölni kell. A Felügyelő Bizottság megválasztása után első ülésén tagjai közül elnököt választ és megalkotja ügyrendjét.9 - 8 - A Felügyelő Bizottság köteles az Elnökséget értesíteni, ha arról szerez tudomást, hogy: - az Egyesület működése során olyan jogszabálysértést észlel vagy az Egyesület érdekeit egyébként súlyosan sértő esemény (mulasztás) történhet, amelynek megszüntetése vagy elhárítása, illetve enyhítése az Elnökség intézkedését igényli. - az Elnökségi tagok felelősségét megalapozó tény merült fel. Amennyiben a Felügyelő Bizottság indítványára, a közgyűlés összehívására 30 napon belül nem kerül sor, a Felügyelő Bizottság azt maga is összehívhatja. Nem lehet a Felügyelő Bizottság tagja, aki: - az Elnökség tagja - a társadalmi szervezettel a megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban, vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, - társadalmi szervezet cél szerinti juttatásából részesül, - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást, - illetve - a jelen bekezdésben felsorolt személyek hozzátartozója. A Felügyelő Bizottság elnöke tanácskozási joggal részt vehet az elnökség ülésein, a bizottság észrevételeiről, javaslatairól tájékoztathatja az elnökséget. A Felügyelő Bizottság feladatai: - ellenőrzi, hogy az Egyesület gazdálkodása megfelel-e a költségvetésnek, a pénzügyi és gazdálkodási rendelkezéseknek - ellenőrzi a tagdíjak befizetését - Véleményezi a közgyűlés elé terjesztendő, az egyesület gazdálkodásával kapcsolatos beszámolót és előterjesztést. Fegyelmi Bizottság Az egyesületi tagok felett, az ilyen minőségben elkövetett fegyelmi vétségük esetén, a fegyelmi jogkört első fokon a Fegyelmi Bizottság gyakorolja, másodfokon a közgyűlés. A Fegyelmi Bizottság 3 főből áll. Fegyelmi Bizottság felállítását, fegyelmi vétség felmerülése esetén minden egyesületi tag kérheti, az alapjául szolgáló ok tudomást szerzését követő 30 napon belül. A Fegyelmi Bizottság személyeire, az egyesületi tagság, tagjai közül bárkit jelölhet. A jelöltek közül a Fegyelmi Bizottság tagjait a közgyűlés egyszerű szótöbbséggel választja meg. A Fegyelmi Bizottság működése a fegyelmi vétség megtárgyalásáig az esetleges büntetés kiszabásakor, a fegyelmi vétséget elkövető által a büntetése elfogadásáig tart. A Fegyelmi Bizottság jogosult fegyelmi vétség megállapítására, valamint esetleges büntetés kiszabására. Fegyelmi eljárás során a Fegyelmi Bizottság a következő büntetéseket szabhatja ki: - figyelmeztetés - megrovás - kizárás - tagság felfüggesztése meghatározott időre, de legfeljebb egy év időtartamra10 - egyesületi tisztség megszüntetése Fegyelmi eljárás akkor kezdeményezhető, ha valamelyik tag megsérti az alapszabályt, illetve tevékenysége sérti az egyesület vagy a tagság jogát vagy érdekét. Pártoló tag ellen fegyelmi eljárás akkor kezdeményezhető, ha a pártoló tag magatartása, tevékenysége az egyesület céljait veszélyezteti vagy az egyesülethez méltatlan. A Fegyelmi Bizottság üléséről a tagot tértivevényes küldeményben, vagy írásban az átvételt igazolható módon kell értesíteni, úgy hogy az értesítést a tag az ülést megelőzően legalább 8 nappal korábban kézhez vegye. A Fegyelmi Bizottság ülése az érintett távollétében megtartható, ha az érintett értesítése szabályszerű volt és írásban alapos okkal előzetesen a távolmaradását nem mentette ki az érintett. Az érintett védekezését a Fegyelmi Bizottság ülése előtt szóban vagy legkésőbb az ülés időpontjáig írásban terjesztheti elő. A fegyelmi eljárás során hozott valamennyi határozatot az érintettel tértivevényes küldeményben vagy írásban az átvételt igazolható módon kell közölni. A Fegyelmi Bizottság fegyelmi eljárás során hozott határozatával szemben az érintett a közlést követő 15 napon belül írásban fellebbezhet a közgyűléshez. A közgyűlés által hozott határozattal szemben az érintett a közlést követő 30 napon belül az illetékes bírósághoz fordulhat jogorvoslatért, törvénysértés esetén. A kizárt tag tagsági viszonya a Fegyelmi Bizottság által hozott kizáró határozat jogerőre emelkedése napján, vagy a fellebbezés benyújtása esetén, hogy ha a közgyűlés a Fegyelmi Bizottság kizáró határozatát helyben hagyja, illetve a bírósági jogorvoslat benyújtása esetén, ha a bíróság a közgyűlés általi kizáró határozatot helyben hagyja a közgyűlés általi kizáró határozathozatal napján szűnik meg. Nem lehet a Fegyelmi Bizottság tagja, aki: - az adott fegyelmi vétségben közvetve vagy közvetlenül érintett - a fent említettek hozzátartozója A Fegyelmi Bizottság munkájáról jegyzőkönyvet vezet, amelyet két független egyesületi tag aláírásával hitelesít. A vezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek közeli hozzátartozója (Ptk b) pont), élettársa ( a továbbiakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján - kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy - bármely más előnyben részesül, illetve megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Nem minősül előnynek a társadalmi szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeni szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. Az egyesület megszűntét követő két évig nem lehet más társadalmi szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan társadalmi szervezetnél töltött be - annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig - vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett társadalmi szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más társadalmi szervezetnél is betölt.11 VI Az egyesület működése és gazdálkodása Az Egyesület éves költségvetés alapján, az egyesületekre vonatkozó pénzügyi előírásoknak megfelelően gazdálkodik. Az egyesületi vagyon forrásai - Az egyesületi tagok évi 2000,-Ft, azaz kettőezer forintot fizetnek tagdíjként, melyet tárgyév március hó 31-ig fizetnek be, egy összegben, az Egyesület pénztárába. - A megalakulás évében (2010) az egyesületi tagok tagdíja 5.000,-Ft azaz Ötezer forint. - Pártoló tagok felajánlott összeget fizetnek. - Állami, társadalmi, szövetkezeti szervek, gazdálkodó szervezetek anyagi támogatása. - Rendezvények és egyéb bevételek. Az egyesület kiadásai - Rendezvény- és programszervezéssel kapcsolatos kiadások. - Szakemberek, technikai személyzet, pénzügyi szakemberek bérjellegű kiadásai. - Sport és egyéb eszközök kiadásai. Terem-bérleti díjak. - Egyéb kiadások. Az Egyesülethez csatlakozók felajánlásai Bármely belföldi vagy külföldi jogi személy vagy magánszemély támogatásban részesítheti az Egyesületet. A támogatást nyújtó személy vagy szervezet, amely egyetért az Egyesület céljaival, az Egyesület számára felajánlott pénzösszeget az Egyesület számlájára befizeti, illetve a nem pénzbeli hozzájárulást az Egyesület rendelkezésére bocsátja. A kezelő szerv teljes és kizárólagos hatáskörrel dönt bármilyen támogatás elfogadásáról, illetve annak elutasításáról. Egyéb források Az Egyesület a kezelő szervezet döntése alapján jogosult céltámogatásokat is elfogadni, amennyiben a támogatott cél az egyesület céljával és tevékenységével összhangban áll. Az elfogadott céltámogatást a meghatározott célra kell fordítani. A céltámogatás felhasználására és kezelésére az Egyesület és a támogatást nyújtó megállapodást köteles kötni. Az Egyesületi vagyon működtetése és felhasználása Az Egyesület vagyonával való rendelkezés joga az elnökséget illeti meg. A kötvény, kincstári vagy letéti jegy vásárlása azonban kizárólag a közgyűlés hatáskörébe tartózik. A nem pénzbeli adományok értékesíthetők. Az Egyesületi vagyont kizárólag a II. fejezetben felsorolt célok megvalósítása érdekében lehet felhasználni. Az Egyesületi vagyon bővítésével, propaganda tevékenységével, a Egyesületi vagyon kezelésével kapcsolatosan felmerült, indokolt és szükséges költségek az Egyesület vagyonából megtéríthetők a jogosult részére, az elnökség egyhangú döntése alapján.12 Az Egyesületi vagyonból támogatás, díj, költségvetés finanszírozható. A támogatás felhasználására az elnökségen kívül bárki javaslatot tehet, aki egyesületi tag. Az elnökség támogatást pályázat, kérelem vagy javaslat útján adhat. A támogatottak számát és mértékét az elnökség állapítja meg. Az Egyesület tartozásaiért saját vagyonával felel. Az Egyesület tartozásaiért a tagok vagyonukkal nem felelnek. VII. A tagsági viszony; az egyesület megszűnése Megszűnik a tagsági viszony: a) az egyesület megszűnésével, b) kilépéssel, c) a tag halálával, d) kizárással, e) törléssel, f) jogi személy tag megszűnésével. A tiszteletbeli tag tagsági viszonya megszűnik: a) a tag halálával; b) az egyesület megszűnésével. Megszűnik az egyesület, ha a) a közgyűlés elhatározza, b) más egyesülettel való egyesüléssel, c) ha a bíróság feloszlatja, vagy ha d) a bíróság a megszűnését megállapítja. A tag kilépését az Elnökséghez kell bejelentenie írásban. Ebben az esetben a tagsági viszonya az írásbeli bejelentés napjával szűnik meg. Az Egyesület határozatlan időre alakult. Az Egyesület megszűnik, ha feloszlását a közgyűlés kétharmados szótöbbséggel kimondja, más egyesülettel egyesül vagy az arra jogosult szerv feloszlatja, illetve megszűnését megállapítja. Az Egyesület megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után vagyonáról a közgyűlés döntése szerint kell rendelkezni. Az ezzel kapcsolatos teendők ellátása a felszámolók feladata. Ha az Egyesület feloszlással szűnik meg, vagy megszűnését állapították meg, és a vagyon hovafordításáról nem történt rendelkezés, vagyona a hitelezők kielégítése után állami tulajdonba kerül, és azt közérdekű célra kell fordítani. A vagyon felhasználásának módját nyilvánosságra kell hozni. A jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekben a Ptk. Egyesületekre vonatkozó rendelkezéseit, az évi II. törvény vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. Marcali, október 15. Kiss Lajos elnök.... Varga László elnökhelyettes..... Humpok József titkár Kőrösi András elnökségi tag Dr. Varga István elnökségi tag Hasonló dokumentumok
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben MARCALI VÁROSI FUTBALL CLUB ALAPSZABÁLYA
MARCALI VÁROSI FUTBALL CLUB ALAPSZABÁLYA Ezt az alapszabályt az alakuló taggyűlési jegyzőkönyvben írt alapító tagok az 1989. évi II. törvény alapján fogadták el. A tagok az alapszabályt az alulírt helyen Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI 1. Megnevezése: Veszprémi Utánpótlás Kosárlabda Egyesület Székhelye: 8200 Veszprém, Füredi utca 12. 2. Működési területe: működése kiterjed az ország egész területére. Részletesebben Alapszabály. (Módosítva: június 22.)
Alapszabály (Módosítva: 2007. június 22.) 1. Az egyesület neve: Okkal-Más-Okkal Ifjúsági Egyesület 2. Az egyesület székhelye: Hajdúnánás, Kazinczy u. 19. sz. 3. Az egyesület címe: 4080 Hajdúnánás, Köztársaság Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
Alapító okirat 1. Az egyesület neve, székhelye: 1.1. Az egyesület neve: Villanypára Egyesület Az egyesület rövidített neve: VAPER 1.2. Székhelye: 6766 Dóc, Petőfi u. 9. 1.3. Az egyesület emblémája: 1.4 Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
A Duna Charta Egyesület Módosított és egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya A Duna Charta Egyesület (bírósági lajstromszáma: Pk.60830/2002) 2009. évi rendes Közgyűlésén 2009. január 21-én és a közhasznú Részletesebben ALAPSZABÁLYA. I. Általános rendelkezések JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET JUHOS EGYESÜLET. 7477 Szenna, Bárdi u. 28.
JUHOS KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az Alapítók élve a Magyar Köztársaság Alkotmányában alapvető jogként rögzített egyesülési szabadságukkal" az egyesülési jogról szóló 2011. évi CLXXV., valamint az Részletesebben K Á V A Kulturális Műhely. Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege.
A K Á V A Kulturális Műhely Alapszabályának módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege. I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyeseület neve: KÁVA Kulturális Műhely 2. Az egyesület székhelye: 1022 Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók létrehozták a Vagyonépítő Klubot. A Vagyonépítő Klub 2008. március 29 -i Klubgyűlése az alábbi alapszabályt fogadta el. I. A Klub adatai 1 A Klub neve: Részletesebben A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA
A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya 1./ A sportegyesület neve: Jánossomorjai Sportegyesület /rövidítve: JSE/ I. Székhelye: Jánossomorja Ibolya u. 1. Színe: Kék-fehér Zászlaja: Kék-fehér Alapításának Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: a 2005. április 8-i közgyűlés Egységes szerkezetbe foglalt alapszabály I. Általános rendelkezések: A Szövetség neve: Motoros Könnyűrepülő Szövetség Részletesebben Magyar Jogász Egylet Egyesületek
Magyar Jogász Egylet 2016.02.25. Egyesületek Alapszabály kötelező tartalmi elemei: Ptk. 3:5. A jogi személy létesítő okiratában a jogi személy létesítésére irányuló akarat kifejezésén túl meg kell határozni Részletesebben A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület
A CSOBÁNKAI POLGÁRŐR Egyesület ALAPSZABÁLYA Csobánka, 2012 március 23 2 I) Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Csobánkai Polgárőr Egyesület 2. Székhelye: 2014 Csobánka, Fő út 1. (Csobánka Község Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A L A P S Z A B Á L Y amelyben a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete alakuló közgyűlésén megjelentek a Ptk. egyesületekre vonatkozó szabályai, valamint az 1989. évi II. tv. alapján egyesületet hoznak Részletesebben DUNASZEG SE ALAPSZABÁLYA
DUNASZEG SE ALAPSZABÁLYA Kelt, Dunaszeg, 2011. július 8. 1 Alapszabály Az egyesület az alapszabályát a 2011. július 8. napján tartott közgyűlésen hozott határozatok alapján, az alábbiak szerint módosítja Részletesebben ALAPSZABÁLY. / a módosításokkal egységes szerkezetben / ORSZÁGOS HUMÁNMENEDZSMENT EGYESÜLET
KANIZSAI DARTS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az egyesület alapító tagjai a 2006. JANUÁR 19.-én megtartott alakuló taggyűlésén a szabadidő kultúrált eltöltése, valamint a darts sport gyakorlása, fejlesztése és Részletesebben Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetsége ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva. I. Általános rendelkezések
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület. Alapszabály
ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület Alapszabály I. fejezet Általános rendelkezések 1.1. Az Egyesület neve: ÉRTEM Értelmes Tervezettség Mozgalom Egyesület. Rövid neve: Értem Egyesület 1.2. Az Részletesebben Alapszabálya. I. Általános rendelkezések
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben Az Egyesület adatai II. Az Egyesület célja. Az iskolai emlékek és hagyományok ápolása, továbbfejlesztése
Frankelos és Magyarországi Németek Általános Művelődési Központja Baráti Kör ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták a Frankelos Részletesebben Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya
Mátraalmásért Egyesület Alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Mátraalmásért Egyesület 2. Az egyesület székhelye: 3154 Szuha-Mátraalmás, Bem u. 1. 3. Az Egyesület önkormányzati elven Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. október 24- i ülésére Tárgy: A Zirci Erzsébet Kórház Alapítvány alapító okiratának módosítása Előterjesztés tartalma: határozati Részletesebben Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya
Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya A Rubato 1 Művészeti Egyesület 2008. március 31-én az alapító tagok közgyűlésén Alapszabályát a következőkben állapítja meg. I. Általános rendelkezések Az Egyesület Részletesebben Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben ALAPSZABÁLY. A társadalmi szervezet neve, székhelye és célja
Jegyzőkönyv, amely a Budai Polgárok Társasága 2010. március 30. napján 17 órakor tartott közgyűléséről készült. Jelen vannak a mellékelt jelenléti ív szerint 13 fő: A közgyűlés egyhangú határozattal levezető Részletesebben AAK - Albireo Amatőrcsillagász Klub Közhasznú Egyesület. Alapszabály
AAK - Albireo Amatőrcsillagász Klub Közhasznú Egyesület Alapszabály I. Általános rész I/1. Az Egyesület alapadatai: - Teljes neve: AAK - Albireo Amatőrcsillagász Klub Közhasznú Egyesület. - Rövid neve: Részletesebben A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya
A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1.) Az egyesület neve: Csepeli Kertbarát Kör Egyesület (továbbiakban egyesület) 2.) Rövidített neve: CSKK 3.) Az egyesület székhelye: Részletesebben ISZKASZENTGYÖRGYI TERMÉSZET- ÉS KÖRNYEZETVÉDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY. I. Általános rendelkezések. II. Az egyesület célja, tevékenységei
ISZKASZENTGYÖRGYI TERMÉSZET- ÉS KÖRNYEZETVÉDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Iszkaszentgyörgyi Természet- és Környezetvédő Egyesület Az egyesület rövidített elnevezése: Részletesebben Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben
Alapszabály módosítás, a 2013. február 28-án tartott közgyűlés által elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben Általános rendelkezések: A Tiszaújvárosban működő társasházak, lakásszövetkezetek képviselői Részletesebben ARRABO SZABADIDŐSPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ARRABO SZABADIDŐSPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA l. Az egyesület neve: ARRABO Szabadidősport Egyesület. Rövidítve: ARRABO Sz. E. 2. Székhelye: Szombathely, Malom u. 8. 3. Működési területe országos. 4. Színei: Részletesebben HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE
HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE A L A P S Z A B Á L Y 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve, székhelye, működése 1.1.1 Az egyesület neve: Hajóipari Vállalkozók Egylete 1.1.2 Az egyesület székhelye: Részletesebben ALAPSZABÁLY. (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg)
ALAPSZABÁLY (a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szöveg) 1. Az Egyesület neve: AOPA Hungary, Magyar Repülőgéptulajdonosok és Pilóták Szövetsége Közhasznú Egyesület, a továbbiakban Egyesület. Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA I. A társadalmi szervezet neve: 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖRE A társadalmi szervezet székhelye: Magyar Honvédség Baranya Megyei Hadkiegészítő Részletesebben A Szent Gellért Diákszövetség. - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA december 19.
A Szent Gellért Diákszövetség - módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA 1 2015. december 19. 1. Általános rendelkezések: 1.1. Az egyesület neve: Szent Gellért Diákszövetség 1.2. Az egyesület Részletesebben Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT. 2012. október 11.
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. október 11. 1 Alulírott alapító a Ptk. 74/A-G -ai alapján a következők szerint rögzíti egységes szerkezetben 2012. október 11. a Sárospataki Theologiai Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban)
ALAPÍTÓ OKIRAT (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban) Alulírott, Borka Gyula (8000 Székesfehérvár, Gyár u. 4.) számítva természetes és jogi személyek csatlakozására Székesfehérvár Részletesebben ALAPSZABÁLY. 4. A tagság keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, a tagság megszűnése
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA. Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott.
ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB KÖZGYŰLÉS Részletesebben SZIGETMONOSTOR ÍJÁSZ KÖR
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. A Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet az iskolába járó tanulók nevelésének, oktatásának segítése érdekében
A Közhasznú Alapítvány alapítója a Bánki Donát Ipari Szakközépiskola és Szakmunkásképző Intézet általános jogutódjaként az Ajkai Szakképző Iskola és Kollégium a közhasznú jogállás megszerzése érdekében Részletesebben GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
GYÖMRŐ 2000 KÖR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA melyet a Gyömrő 2000 Kör tagjai a 2010. május 14. napján megtartott közgyűlésen az alábbiak szerint fogadtak el. 1. AZ EGYESÜLET ELNEVEZÉSE: Gyömrő 2000 Részletesebben A DUNAÚJVÁROSI VITORLÁS SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A DUNAÚJVÁROSI VITORLÁS SPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Dunaújváros, 2006. 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1. Sportegyesület neve: Dunaújvárosi Vitorlás Sport Egyesület Rövidített neve: DVSE 1.2. Sportegyesület Részletesebben A RÁKOSMENTE KERÉKPÁROS SPORT ÉS SZABADIDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A RÁKOSMENTE KERÉKPÁROS SPORT ÉS SZABADIDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A Rákosmente Kerékpáros Sport és Szabadidő Egyesület (továbbiakban: Egyesület) alakuló Közgyűlése az Egyesülési jogról szóló 1989. évi Részletesebben Katonai Lovas Szakosztály alapítása
Katonai Lovas Szakosztály alapítása 2 Bevezető Katonai Lovas Szakosztály alapítása ALAPÍTÓ OKIRAT KATONAI LOVAS SZAKOSZTÁLY Jelenlévő magánszemélyek kijelentik, hogy a Honvéd Zrínyi Sportegyesület (a továbbiakban: Részletesebben Alapszabály. (2) Az Egyesület székhelye: 9700 Szombathely, Bolyai u 11. NymE Bolyai János Gyakorló Általános Iskola és Gimnázium
Alapszabály A Bolyais Szülők Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény 61-64. -ai Részletesebben ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben Egyesületi alapszabály
EASZ-01 - Egyesület adatai 1. Kötelező rendelkezések az általános rendelkezések körében 1.1. az egyesület neve Nemzeti Ifjúsági Tanács Egyesület 1.2. az egyesület székhelye Irányítószám Község, város Közterület Részletesebben Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016
Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016 Időpont: 2016. április 20. 20:15 Helyszín: Budapest Mellékletek: Jelenléti ív Alapszabály Az elnök a határozatképesség vizsgálata Részletesebben ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK AZ EGYESÜLET CÉLJA 2.
E g y e s ü l e t i A l a p s z a b á l y 1.1. Az egyesület neve, székhelye: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Neve: Szent Hubertus Szituációs Lövészklub Székhelye: 8600 Siófok, Szilfa utca 1. 1.2. Törvényességi Részletesebben Újpalota Sportegyesület. Alapszabály
Újpalota Sportegyesület Alapszabály Az Újpalota Sportegyesület alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv
ALAPÍTÓ OKIRAT Amely abból a célból készült, hogy az alábbiakban megjelölt alapító a Polgári Törvénykönyv 74/A-74/F. -ai, valamint a közhasznú szervezetekről szóló 1997. Évi CLVI. Tv. alapján tartós közérdekű Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA 1. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület (a továbbiakban: egyesület). 2. Székhelye: 3422 Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
A BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA 1 BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.) A Club neve:.. Baranyai Camping Club ( a továbbiakban :.-Club ) 2.) A Club székhelye : Pécs,- 7621.Pécs,-Búza Részletesebben Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY
Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY 2 ALAPSZABÁLY 1. Név: Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Részletesebben A Lövő Ifjúsági Klub. Szervezeti és Működési Szabályzata. 2014. November 01-től érvényes
A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabályát célkitűzéseinek megfelelően, az egyesület működésének biztosítása, a tagok jogai és kötelezettségei Részletesebben ÚJPESTI VÁROSVÉDŐ EGYESÜLET. Alapszabály
ÚJPESTI VÁROSVÉDŐ EGYESÜLET Alapszabály I. Az egyesület neve, székhelye, bélyegzője 1. a. Az egyesület neve: ÚJPESTI VÁROSVÉDŐ EGYESÜLET b. Az egyesület székhelye: 1047 Budapest IV., Attila utca 150. c. Részletesebben Alapszabály. Általános rendelkezések 1.
Alapszabály Általános rendelkezések 1. 1. 1. Az Egyesület neve: " 1. 2. Székhelye: 1051 Budapest, Dorottya u. 8. 1. 3. Kiadásait tagdíjakból, valamint természetes- és jogi személyek adományaiból fedezi. Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT
EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapító ( - Fővárosi Bíróságon 60468/96 nyilvántartási szám alatt bejegyzett) Budafoki Nyolcévfolyamos Oktatásért Alapítvány (Alapítvány) Alapító Okiratát - Részletesebben ALAPSZABÁLY (minta-tervezet, javasolt szövegezéssel) I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
Alapszabály A Sopronkövesd Fejlődéséért Egyesület tagjai a mai napon a Polgári Törvénykönyv 1 és az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN)
KÖZALAPÍTVÁNY ALAPÍTÓ OKIRATA (MÓDOSÍTÁSOKKAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN) Kapuvár Lakosainak Egészségért Közalapítvány jogi személyiséggel rendelkező, közfeladatok biztosítása céljából határozatlan időre létrehozott Részletesebben A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: 1 ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések 1. A sportegyesület neve: Jeet Kune Do / Kali Nagykanizsa Sportegyesület 2. Székhelye: Részletesebben Az Egyesületbe felvételüket kérhetik mindazok a természetes és jogi személyek, akik ill. amelyek az Egyesület célkitűzéseit elfogadják.
MHE tagsági adatok frissítése Kérjük, az alábbi űrlapon frissítse tagsági adatait annak érdekében, hogy könnyebben el tudjuk érni Önt! Frissítem a tagsági adataim Az alapszabályunk III. fejezete: Az Egyesület Részletesebben ( A június 29-én megtartott Közgyűlésen elfogadott egységes szerkezetben)
KÁPTALANTÓTI LABDARUGÓ KLUB EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA ( A 2012. június 29-én megtartott Közgyűlésen elfogadott egységes szerkezetben) Az egyesület a szervezett sporttevékenység folytatására az egyesülési Részletesebben A KAPOSVÁR KINIZSI LAKÓTELEPI BÚZAVIRÁG SPORT CLUB A L A P S Z A B Á L Y A 1. A SPORTEGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÁSÁNAK ÉVE
A KAPOSVÁR KINIZSI LAKÓTELEPI BÚZAVIRÁG SPORT CLUB A L A P S Z A B Á L Y A 1. 1. A SPORTEGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÁSÁNAK ÉVE BÚZAVIRÁG SC. KAPOSVÁR TISZA UTCA 1. 1981. 2. A SPORTEGYESÜLET MŰKÖDÉSI Részletesebben NAGYATÁDÉRT. Egyesület. Alapszabálya
NAGYATÁDÉRT Egyesület Alapszabálya Alapítva: 1994. 10. 18. Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva: 2003. 01. 27. Nagyatád Jelen egyesület alapító tagjai kötelezettséget vállalnak arra, hogy a jelen Részletesebben MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés)
MAGYAR ERGONÓMIAI TÁRSASÁG ALAPSZAB ÁLYA (Módosította a 2007. október 26-i közgyűlés) (Módosította a 2010. november 19-i közgyűlés) I. fejezet Általános rendelkezések 1.) A társadalmi szervezet neve: MAGYAR Részletesebben ALAPSZABÁLY I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.. 2.. 3..
1 Társasházak Veszprémi Egyesülete Veszprém, Kossuth L.u.10 ALAPSZABÁLY Társasházak Veszprémi Egyesülete bírósági nyilvántartási száma: 1 697 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.. (1.) A Társasházak Veszprémi Részletesebben Alapító Okirat Módosítása
Alapító Okirat Módosítása A Közalapítvány Alapító Okiratának egységes szerkezetbe hozott szövege az alábbi: (A dőlt betűs rész a módosításokat jelöli) Balatonszőlősi Faluházért Közalapítvány Alapító Okirata Részletesebben EGYETEMI KATOLIKUS GIMNÁZIUM ÖREGDIÁK EGYESÜLET
EGYETEMI KATOLIKUS GIMNÁZIUM ÖREGDIÁK EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapító tagok az Egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 12. (1) bekezdése alapján létrehozták az Egyetemi Katolikus Gimnázium Részletesebben A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA
A TÓTKOMLÓSI ROZMÁS SZENIOR ÚSZÓ KLUB EGYESÜLET 2006. június 26. napján kelt Alapszabály Módosítással Egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Tótkomlósi Részletesebben Hernádszentandrási Sport Egyesület
Hernádszentandrási Sport Egyesület Alapszabálya 1. Általános rendelkezések 1.1. Az egyesület neve: Hernádszentandrási Sport Egyesület Rövidítése: HSE Színe: fekete-fehér Alapításának éve: 2006 Székhelye: Részletesebben BELSŐ MOSOLY KÖZHASZNÚ EGYESÜLET A TERMÉSZETES ÉLETMÓDÉRT
A BELSŐ MOSOLY KÖZHASZNÚ EGYESÜLET A TERMÉSZETES ÉLETMÓDÉRT Alapszabálya 1122 Budapest, Maros u. 31. Egységes szerkezetben az Egyesület Közgyűlése által elfogadott módosításokkal. 2013. január 12. 2 ALAPSZABÁLY Részletesebben Tanítóképző Főiskola Sportklub (Budapest) Alapszabálya
Tanítóképző Főiskola Sportklub (Budapest) Alapszabálya 1. A Sportegyesület neve, székhelye 1. A Sportegyesület neve: Tanítóképző Főiskola Sportklub Budapest, rövidítve: BTFSK. 2. Székhelye: 1126 Budapest, Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben
ALAPÍTÓ OKIRAT a módosításokkal egységes szerkezetben A Magyar Köztársaság Külügyminisztériuma, mint alapító az 1989. október 4- én a Magyar Népköztársaság Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya Részletesebben Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya
Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglalva a Csongrád Megyei Bíróság Pk.60.107/2008/2. számú végzése alapján történt módosításokkal azzal, hogy a módosításra került Részletesebben POLGÁRDI VÁROSI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
POLGÁRDI VÁROSI SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A 2008. szeptember 11-ei és a 2013. január 21-ei módosításokkal egységes szerkezetben. A 2008. szeptember 11-i módosítás szövege dőlt betűvel jelölve. A 2013. Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság