text:
A megállapodás értelmében a kereskedelmi bérleti, az egyik fél - a tulajdonos a lakás vagy az általa megbízott személy (a lízingbe adó) - vállalja, hogy a másik fél (a munkáltató) nappali díj ellenében a tulajdonosi és használja, hogy maradjon meg (1. bekezdése a 671. cikk a Ptk ..).
Ahhoz, hogy a szerződés megkötésére a kereskedelmi bérleti helyiségek nem kell semmilyen adminisztratív előfeltételei: elegendő megállapodásra jutni minden lényeges pont.
Az objektum a munkaszerződés lehet a lakás, amely megfelel számos formai követelményeknek. Meg kell felelnie az építési előírások, a tűzvédelmi előírások, egészségügyi követelmények, stb Ezen kívül, a ház (helyiségek) után az építési, illetve az átváltást házak (helyiségek) A felhatalmazott szervek által. Ezek a szervek a Hivatal Műszaki Inventory. Residence izolálhatjuk és lakható (n. 1, v. 673 CC RF).
Felei a munkaszerződés helyiségek a bérbeadó és a bérlő. Mint bérlő lehet bármilyen tárgya a polgári jogok, amely a tulajdonos a lakásban. Ami a munkáltató, akkor csak egy állampolgár. Jogi személy telephelyén is átment
vatsya csak bérleti megállapodás alapján a kötelező használatának feltétele a helyiségeket a szállás a polgárok.
A szerződés bérleti egy határozott idejű szerződés. A GC Magyarországon telepített kétféle ilyen megállapodás: a rövid távú - akár egy év, és a hosszú távú - egytől öt évig. Ebben az esetben, ha nincs idő van megadva, akkor a szerződés hosszú távú, hogy öt évre kötik (art. 683 a Polgári Törvénykönyv).
Azonban aláírásával kereskedelmi bérleti szerződés, egy személy számára, akik élnek a lakott területen, és a jogot, hogy a társ-bérlők. Ebben az esetben több személy a kötelezettségét, a kereskedelmi bérleti szerződés, ahol az egyik oldalon áll a bérbeadó - a természetes vagy jogi személy, aki rendelkezik a lakás a tulajdonjog, a gazdasági irányítás és operatív irányítás, és a másik oldalon a második felvonás, mint munkáltató, vagy a állampolgár egyidejűleg, a továbbiakban együtt bérlők és egyetemlegesen felelnek a földesúr (4. o. az Art. 677 a Polgári törvénykönyv). Ebben az esetben a bérbeadó kérheti a kötelezettségek teljesítése, beleértve a fizetési, illetve mindegyik.
Az egyoldalú mennyiségének változása fizetési helyiségeiben nem megengedett, kivéve azokat az eseteket a törvény által előírt vagy a szerződés.
Fizetési határidő használati helyiségek meg kell határozni a szerződésben. Ha ez nem történik meg, összhangban a para. 3. Az Art. 682 A polgári törvénykönyv Magyarország kifizetést havonta.
A résztvevők a ház kapcsolatok, amellett, hogy a bérbeadó és a bérlő is albérlő és ideiglenes bérlők, amely független a használati jogok a helyiségek nem rendelkezik.
Az univerzum, mint az, mások hozzájárulása szükséges minden állandó lakos a munkáltató szervezetek. Ideiglenes lakosok lakótér szabad korlátozott ideig. Ebben a bizonyos része a helyiségek használata nem látszanak, és beleegyezésével a bérbeadó nem szükséges. A munkáltató csak akkor értesíti a bérbeadó az univerzumok idő bérlők.
Ideiglenes lakosok gyökeret, vagy egy előre meghatározott időszakra vagy határozatlan időre. Ha a kifejezés nem állapodtak meg, akkor használat után a férőhelyek megszűnik. Ha ez az időszak az ideiglenes lakók már megállapodtak, a munkáltatónak vagy bármely rezidens ebben lakónegyedében állampolgár kérheti a kilakoltatás ideiglenes lakók, akik kénytelenek elhagyni a megszállt területet legkésőbb hét napon belül a kérelmet kilakoltatás.
Ami a albérlő, szemben az ideiglenes lakosok, meg kell fizetni a használat adott nekik lakás. Elengedhetetlen feltétele a helyszíneken megállapodás egy olyan kifejezés, amely nem haladhatja meg az a szerződés időtartama bérleti élőhelyén. Abban az esetben, korai a szerződés megszűnése a bérleti élőhelyén ugyanakkor megszüntette a szerződést a táplálékot.
Ellentétben ideiglenes lakosok albérlő kap birtoklása és használata egy meghatározott részét a lakás (vagy az összes helyiség). Ugyanakkor egy független használati jogot nem szerez, és tetteiért sérti a munkaszerződés, a munkáltató felelős. Ő nem rendelkezik hatóság és a megrendelések utalt rá a területeken.
Amint következik igénypont. 2 evőkanál. 685 a polgári törvénykönyv, a szerződés fenntartását élőhelyén lehet kötni a jogi követelményeknek a norma az élettér fejenként. Ez az arány 12 négyzetméter. m lakótér (Art. 38 LC). Ezért, ha ennek eredményeként a bevezetése albérlő mérete lakóövezeti per minden lakó, kisebb lesz, mint a norma, bérleti helyiségek a helyszíneken nem engedélyezett.
A szerződés fenntartáshoz élettér nem vonatkozik a szabály az elsőbbségi jog, hogy kössön szerződést egy új kifejezés.
Annak érdekében, hogy biztosítsák a stabilitást kapcsolatok fejlesztése a kereskedelmi bérleti és a munkáltatói jogokat a Polgári Törvénykönyvben létrehozza elővásárlási jogát a munkáltató kössön szerződést egy új kifejezés (Art. 664). Ahhoz, hogy az említett jogot bérlő legalább három hónappal a lejárat előtt a lakásbérleti hez munkáltató szerződést kötni ugyanazon vagy különböző körülmények között. A megegyezés az új vagy régi a szerződés feltételeinek a munkáltatónak nincs joga követelni a növekedés személyek száma állandó lakóhellyel vele a szerződés alapján a lakásbérleti.
Ha a bérlő bármilyen okból úgy döntött, nem bérbe a helyiségeket több mint egy éve, köteles tájékoztatni a munkáltatót a megtagadása hogy meghosszabbítja a szerződést. Ha a bérbeadó nem tett ilyen figyelmeztetést, és a munkáltató nem hajlandó kiterjeszteni a szerződés, a szerződést kell tekinteni terjeszteni ugyanolyan feltételek mellett ugyanebben az időszakban.
Ha a bérbeadó nem volt hajlandó megújítani a szerződést a döntés kapcsán, hogy nem adja át a helyiség kiadó, de egy éven belül attól az időponttól a szerződés lejártakor a munkáltatóval kötött szerződést bérleti egy másik személy, a munkáltató joga van követelni elismerése a szerződés semmis, és (vagy) okozott károk megtérítése iránt megtagadása, hogy megújítja a szerződést vele (Art. 684. a Polgári törvénykönyv).
A GC-Magyarország (Art. 687) meghatározza azokat a feltételeket és megszüntetésére irányuló eljárást kereskedelmi bérleti szerződés. A szerződés megszüntethető mind a bérbeadó és bérlő. Különösen a bérlő a helyiségek jogosult hozzájárulásával más polgárok állandó lakóhellyel vele bármikor felmondhatja a munkaszerződés írásbeli figyelmeztetés, hogy a bérbeadó három hónapig (Sec. 1, Art. 687 a Polgári Törvénykönyv).
A döntés, hogy megszünteti a szerződést, a bérleti díjak férőhelyek kell tenni minden felnőtt állampolgár tartósan letelepedett a bérlő. Ha elhagyja a helyiségeket nem minden, a szerződés nem fog megállni tevékenységét: a lakhatáshoz való jogot elveszíti csak szüntetni egy másik lakóhely.
A szerződés bérleti akkor is megszüntethető bármelyik fél, ha az egészségügyi és műszaki állapota a lakás alkalmatlanná teszi a további szállás. Ez alkalmatlanság határozza meg külön
Ha a bérlő a helyiség vagy más állampolgárok számára, akiknek a tevékenysége ő a felelős, használja a helyiségeket más célra, vagy rendszeresen megsértik a jogait és érdekeit szomszédok, a bérbeadó közölheti a munkáltató annak szükségességét, hogy megszüntesse a jogsértések.
Az helytelen használata jelenti a helyiségek használatával nem élnek (a termelés szervezése, a létesítmény raktárak, stb), vagy csak a szállás (elhelyezés egyaránt felhasználható élő és egyéb célokra).
Sérti a jogait és érdekeit a szomszédok minden olyan tevékenységtől, jelentős kényelmetlenséget okozna tartózkodó személyek közös háztartásban a munkáltatóval. Ez magában foglalja a botrányok, a befogadás, az éjszakai hangos zene, stb Sőt, a törvény kiemeli, hogy ezeket az intézkedéseket meg kell ismételni, azaz szisztematikus.
Ha ezek után figyelmeztetés a munkáltató vagy más személyek állandó lakóhellyel vele, továbbra is használhatja a helyiségeket más célra, vagy sérti a jogait és érdekeit a szomszédok, a bíróság dönthet úgy, hogy megszünteti a szerződést, a bérleti díjak élőhelyén. Azonban ebben az esetben a bíróság adhat a munkáltató határidőt megszüntetése megsértése és csak az ismételt utalás, hogy felmondja a szerződést. A jogi következményei a szerződés megszűnése áll az a tény, hogy a munkáltató és minden személy él vele kilakoltatták a megszállt lakás.
A szerződés bérleti lehet szüntetni a bíróság a kérelmet a bérbeadó a következő esetekben:
nem fizetése a munkáltató fizetési lakóegységek hat hónappal, ha a szerződés nem hosszabb időtartamot, valamint a rövid távú foglalkoztatás meghibásodása esetén, hogy a fizetés több mint kétszerese - a végén az eredeti fizetési feltételek;
megsemmisülése vagy károsodása helyiségek által, vagy más állampolgárok számára, akiknek a tevékenysége ő a felelős.
A bíróság szerint a munkáltató időtartama nem több mint egy év adható a megszüntetése megsértése előidéző szerződés megszűnését bérleti élőhelyén. Ha a futamidő alatt a bíróság által meghatározott munkáltató nem szünteti megsértése vagy nem tett meg minden szükséges intézkedést, hogy foglalkozzon velük, a bíróság az ismételt alkalmazása a bérlő úgy dönt,
A szerződés felmondása bérleti élőhelyén. Ugyanakkor, kérésére a munkáltató a bíróság elhalaszthatja a határozat végrehajtásának időtartama nem haladja meg az egy évet.
Így a munkáltató adott türelmi idő, hogy visszaállítsa a már meglévő helyzetet. Ha ezt a kifejezést nem használják őket, és akár szervezeti intézkedéseket kell hozni (például a szerződés megkötése a javítás az elpusztult területek), a szerződést vele lehet törölni.
szerződés kereskedelmi bérleti polgári jog, szerződések, kereskedelmi, toborzás, ház, létesítmények, lakásbérleti

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 Zala Megyei Bíróság Kvk /2010/2. szám A Fodor Ügyvédi Iroda (Nagykanizsa, Erzsébet tér 18., ügyintéző: dr. Fodor Csaba ügyvéd) által képviselt kérelmező neve kérelmező címe. szám alatti lakos kérelmezőnek, a Zala Megyei Területi Választási Bizottság 54/2010 (X.7.) TVB. számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat iránti kérelme tárgyában a bíróság tárgyaláson kívül meghozta a következő V É G Z É S T : A bíróság a Zala Megyei Területi Választási Bizottság 54/2010. (X.7.) TVB. számú határozatát helység neve Város Helyi Választási Bizottsága 65/2010. (X.5.) számú határozatára kiterjedően - megváltoztatja, és a helység neve városban október 3. napján tartott polgármester-választás eredményét megsemmisíti, egyúttal a 4. számú szavazókörben a polgármester-választás megismételtetését rendeli el. A végzés ellen további jogorvoslatnak nincs helye. I N D O K O L Á S : A bíróság a választási eljárás iratai, a kérelmező, továbbá polgármesterjelölt 1 ellenérdekű fél szóbeli nyilatkozata az általuk csatolt iratok, valamint tanú 1 és tanú 2 tanúk vallomása alapján a következő tényállást állapította meg: A kérelmező aki helység neve városban a október 3-i polgármester-választáson polgármesterjelölt 1 polgármesterjelölt mögött két szavazattal lemaradva a második helyen végzett kifogást nyújtott be a helyi választási bizottsághoz ( a továbbiakban: HVB.) a választási eljárásról szóló évi C. törvény (továbbiakban: Ve.) 3. a.) és c.) pontjában foglalt alapelvek és a 41. -ában szabályozott kampánycsend megsértésére hivatkozással. Kérte a 4. számú szavazókörben a polgármesterjelölteket érintő szavazás eredményének megsemmisítését, mert a intézményben a mozgóurnás szavazás során az intézmény jelenlevő munkatársa törvénybe ütköző módon befolyásolta az ápoltakat a polgármesterre vonatkozó szavazatok leadása során. A kifogást a HVB. a 65/2010 (X.5.) számú határozatával elutasította, a 4. számú szavazókör választási eredményét nem semmisítette meg. A HVB. határozata elleni fellebbezésben a kérelmező a Ve a szerinti kampánycsendsértésre hivatkozott amiatt, hogy a 4. számú szavazókörben a mozgóurnás szavazás során befolyásolták a választókat, amely ellenkezik a Ve. 3. a.), c.) és d.) pontjával is. Csatolta fellebbezéséhez a szavazatszámláló bizottságnak a mozgóurnás szavazás lebonyolításában részt vevő 3 tagja közül tanú 1 és tanú 2 közös írásbeli nyilatkozatát, amely az idősek otthonában az intézmény dolgozója részéről a választók akaratának befolyásolását támasztotta alá.
2 2 A Zala Megyei Területi Választási Bizottság (a továbbiakban: TVB.) az 54/2010. (X.7.) TVB. számú határozatával a HVB. határozatát helybenhagyta. A TVB. határozatának indokolása szerint a fellebbezés a Ve a szerinti kampánycsendsértés megállapítására irányul és fellebbező e jogsértést alapozva hivatkozik a Ve. 3. a.), c.) és d.) pontjaiban szereplő alapelvek sérelmére. A TVB. ezért elsőként a fellebbezés jogalapját jelentő kampánycsendsértés tényállásának megvalósulását vizsgálta. A Ve o. pontjában írt fogalmat értelmezve arra az álláspontra helyezkedett, hogy az említett fogalommeghatározásnak megfelelő kampánytevékenység folytatására nem került sor a mozgóurnás szavazás során, ezért a kampánycsendsértés tényállása nem vizsgálható. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 2/2007. (III.19.) számú állásfoglalása szerint ugyanis magánszemélyek egymás közötti személyes kommunikációja tartalmától és formájától függetlenül nem valósítja meg a kampánycsend megsértését. Miután pedig a Ve. alapelveinek sérelmét a fellebbező a kampánycsend megsértésével összefüggésben jelölte meg, a TVB. az alapelvek sérelmét érdemben már nem vizsgálta. A kérelmező a TVB. határozata ellen bírósági felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtott be, amelyben a Ve. 3. a.), b.), c.), d.), e.), f.) pontjainak, 29/A. -ának, 41. -ának, továbbá a Magyar Köztársaság Alkotmánya 71. (1) bekezdésének megsértésére hivatkozással elsősorban a letenyei 4. számú választókörzet választási eredményének megsemmisítését, másodsorban helység neve város polgármester-választása eredményének megsemmisítését és a választási eljárás megismételtetésének elrendelését kérte. Álláspontja szerint a szavazatszámláló bizottság két tagjának közös írásbeli nyilatkozata bizonyítja, hogy a intézményben történt mozgóurnás szavazás során az intézmény keresztnév nevű dolgozója annak ellenére, hogy a bizottság tagjai több alkalommal felhívták a kifogásolt magatartástól való tartózkodásra a szavazások során jelen volt és mind szóban, mind polgármesterjelölt 1 polgármesterjelölt nevére való rámutatással kifejezetten befolyásolta a választók akaratát, megvalósítva ezzel a választás tisztasága, az önkéntes részvétel, a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvének megsértését. Sérelmezte, hogy a jogorvoslati kérelmével támadott határozat csak a kampánycsendsértésről hozott döntést indokolja, a fellebbezésének téves értelmezésével pedig a többi felhozott szabályszegést el sem bírálta. Tévesnek tartotta a kampánycsend sértéssel kapcsolatos hivatkozást is, mert a Ve a értelmében a választói akarat befolyásolására alkalmas információk szolgáltatása véleménye szerint beleértve ebbe azt is, hogy a választónak a szavazáskor megmondják: kire kell szavaznia a kampánycsend megsértésének minősül. Nézete szerint a választási szervek is megszegték a Ve. 29/A. -ában írt tényállás-megállapítási kötelezettséget, amikor a kérelmezőt és a tanúkat meg sem hallgatták, az ellentmondásokat tartalmazó jegyzői nyilatkozatot ugyanakkor elfogadták, a TVB. pedig a fellebbezés téves értelmezésével a kampánycsendsértés megállapításának mellőzése miatt az alapelvek sérelmét nem is vizsgálta. A kérelmezői álláspont szerint ez a 3. d.), e.) és f.) pontjában írt alapelvek sérelmét is eredményezte. A bírósági felülvizsgálat iránti kérelem megalapozott.
3 3 A Ve. 3. -a a választás alapelveiről a következő rendelkezést tartalmazza: 3. A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk az alábbi alapelveket: a) a választás tisztaságának megóvása, a választási csalás megakadályozása, b) önkéntes részvétel a jelölésben, a választási kampányban, a szavazásban, c) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között, d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás, e) jogorvoslat lehetősége és pártatlan elbírálása, f) a választás eredményének gyors és hiteles megállapítása a a kampánycsend megsértése cím alatt a következő rendelkezést tartalmazza: A 41. A kampánycsend megsértésének minősül a választópolgárok választói akaratának befolyásolása, így különösen: a választópolgárok számára a jelölt vagy a jelölő szervezet által ingyenesen juttatott szolgáltatás (szavazásra történő szervezett szállítás, étel-ital adása), pártjelvények, zászlók, pártszimbólumok, a jelölt fényképét vagy nevét tartalmazó tárgyak osztogatása, választási plakát (a továbbiakban: plakát) elhelyezése, a választói akarat befolyásolására alkalmas információk szolgáltatása elektronikus vagy más úton. A bíróság mindenekelőtt rámutat arra, hogy a TVB. a HVB. határozata elleni fellebbezést tévesen értelmezte úgy, hogy az jogalapként a kampánycsendsértésre hivatkozik és csak annak következményeként jelöli meg az alapelvek sérelmét. A fellebbezés egészének beleértve az indokolást is tartalmából kitűnik, hogy a kampánycsendsértésre utalás és a választás tisztaságának megóvásával, választási csalás megakadályozásával, a rendeltetésszerű joggyakorlással, a választók befolyásolásának tilalmával kapcsolatos alapelvek sérelme a fellebbezés egyenrangú hivatkozásai. Az indokolás 2. pontja kifejezetten tartalmazza is, hogy az említett alapelvek megsértése egyúttal a kampánycsend megszegését is jelenti, tehát a jogalapi hivatkozás nem olyan értelemben alá-fölé rendelt, mint ahogy a TVB. megállapította. A Ve. 79. (2) bekezdés a./ pontjának megfelelően a fellebbezésben megjelölt jogszabálysértési hivatkozás tehát mind a kampánycsendsértés, mind a megjelölt alapelvek sérelmét jelenti. A TVB. ezért nem mellőzhette volna az alapelvek megsértésére való hivatkozás érdemi elbírálását abban az esetben sem, ha a kampánycsendsértés megállapítását megalapozottan utasította volna el. A bíróság nem ért egyet a TVB.-nek a kampánycsendsértéssel kapcsolatos álláspontjával sem. A Ve o. pontja szerint választási kampány: választási program ismertetése, jelölt, lista, jelölő szervezet népszerűsítése, választási gyűlés szervezése, plakát elhelyezése, önkéntesek igénybevétele. Amennyiben tehát megállapítható, hogy a szavazásra kijelölt helyiségben bármely választópolgár valamely polgármesterjelöltre való szavazás érdekében fejt ki a szavazásra érkező választópolgár irányában meggyőző tevékenységet, ez a választási kampány fogalmát kimerítő, a jelölt népszerűsítését jelentő tevékenységnek minősül. Annak bizonyítása
4 4 ezért, hogy az intézmény gondozónője a mozgóurnás szavazáson részt vevő idős választópolgároknak megmutatta, melyik polgármesterjelöltre kell leadni a szavazatot, avagy ezt szóban a tudomásukra hozta, egyértelműen a kampánycsend megsértésének minősül. A TVB. tehát a kampánycsendsértéssel kapcsolatos téves álláspontja miatt elmulasztotta a döntéshozatalhoz szükséges tényállást megállapítani (Ve. 29/A. ). A bíróság mind a kérelmezőnek, mind az ellenérdekű félnek (polgármesterjelölt 1 polgármester- jelöltnek) biztosította a szóbeli nyilatkozattétel lehetőségét. Ezen túlmenően meghallgatta tanúként a kérelmező által csatolt közös nyilatkozatot aláíró tanú 1 és tanú 2 szavazatszámláló bizottsági tagokat. Az ellenérdekű fél írásbeli nyilatkozatot csatolt a kérelmező által említett keresztnév nevű gondozónő (teljes név) részéről, valamint a mozgóurnás szavazás lebonyolításában részt vevő harmadik szavazatszámláló bizottsági tag, tag neve, továbbá a helyi választási iroda vezetője és 2 munkatársa részéről. A bíróság álláspontja szerint a kérelmező kifogásában, fellebbezésében, majd bírósági felülvizsgálat iránti kérelmében írt jogszabálysértéseket az általa csatolt közös nyilatkozat, majd a bírósági meghallgatáson e nyilatkozattevők tanúként bizonyították. E megállapítást alátámasztja, hogy az ellenérdekű fél által csatolt írásbeli nyilatkozatok a felhozott jogszabálysértések tekintetében semmitmondóak. A gondozónő pusztán arról nyilatkozott, hogy egyetlen jelöltnek sem volt a megbízottja, a választások idején pedig az otthonban szolgálatban volt. A szavazatszámláló bizottság harmadik tagja, tag neve szűkszavúan a mozgóurnás szavazás során a választási eljárás szabályainak betartásáról, a kampánycsendsértés hiányáról írt, ugyanakkor a két másik szavazatszámláló bizottsági tag által konkrétan és részletesen leírt eseményekre, a gondozónő által tanúsított magatartásra egyáltalán nem tért ki. A helyi választási iroda vezetőjének és két munkatársának nyilatkozata pedig a 4. számú szavazókörben lefolytatott mozgóurnás szavazásról egyáltalán nem szólt, a kérelmezőnek egyéb kifogásaival foglalkozott. A bíróság tehát a kérelmező által csatolt nyilatkozatból és a meghallgatott tanúvallomásokból nyert bizonyítékok alapján megállapította, hogy a kérelmező jogorvoslati kérelme megalapozott volt, az általa felhozott jogszabálysértések megvalósultak és a 4. számú szavazókörben alkalmasak voltak a választás eredményének befolyásolására. A mozgóurnás szavazás lebonyolítására a 61. (3) bekezdésében az annak kezdeményezésére vonatkozó szabályokon túl a Ve. nem tartalmaz részletes szabályokat. Az értelemszerű eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell tehát a ok rendelkezéseit. A 68. (2) bekezdése kimondja, hogy a szavazólap kitöltésének ideje alatt csak a szavazó tartózkodhat a szavazófülkében. Az a választópolgár, aki nem tud olvasni, illetőleg akit testi fogyatékossága vagy egyéb ok akadályoz a szavazásban, más választópolgár ennek hiányában a szavazatszámláló bizottság két tagjának együttes segítségét igénybe veheti. A mozgóurnás szavazás során szavazófülke hiányában is megfelelően biztosítani kell a szavazás lehetőség szerinti titkosságát. Az intézmény gondozónője mint úgynevezett más választópolgár csupán technikai jellegű segítséget nyújthatott volna a
5 5 szavazáskor az azt igénylő szavazóknak, tehát egyenként bekísérhette volna a mozgásában korlátozottakat, illetve felolvashatta volta a jelöltek nevét, avagy írástudatlanság esetén a szavazólap kitöltésében segédkezhetett volna, de nem tartózkodhatott volna folyamatosan a szavazásra kijelölt helyiségben, különösen nem mutathatta volna meg, hogy melyik jelöltre kell szavazni, avagy ezt nem mondhatta volna meg a választópolgároknak. A bíróság a két tanú vallomása alapján bizonyítottnak találta, hogy a gondozónő folyamatosan a helyiségben tartózkodott, a szavazóknak 2-3 alkalommal kifejezetten megmutatta az ujjával az egyik polgármesterjelölt nevét, illetve számos esetben az őrá való szavazásra buzdította a szavazókat. Ez a magatartás egyrészt a Ve a szerint a kampánycsend megsértésének minősül (mert a szavazásra kijelölt helyiségben, a szavazás napján a választói akarat befolyásolására alkalmas információk szolgáltatását jelenti), másrészt a választási eljárás több alapelvét is sérti: a választás tisztaságát (Ve. 3. a.) pontja), az önkéntes részvételt a szavazásban (3. b.) pontja), a jelöltek közötti esélyegyenlőséget (3. c.) pontja), továbbá a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlást (3. d.) pontja). A bíróság álláspontja szerint ugyanakkor önmagában az a tény, hogy az egyes szavazók bizonyos korábban folytatott beszélgetésre és elhatározott szavazási módra hivatkoztak, nem elégséges a választói akarat befolyásolásának megállapítására. A jelen ügyben nincs ugyanis bizonyítva, hogy a szavazás napját megelőzően ez a beszélgetés miként zajlott, és a választó akaratát kizárólag ez a meggyőző tevékenység befolyásolta volna. A fekvőbetegek esetében egyéb bizonyíték hiányában a bíróság tehát a választói akaratot befolyásoló, a Ve.-be ütköző magatartást nem állapított meg az okból, hogy a szavazók a korábban megbeszéltekre hivatkoztak. A bíróság megítélése szerint a szavazatszámláló bizottság erélytelenül járt el, nem biztosította a befolyásmentes és titkos szavazás feltételeit a mozgóurnás szavazás során, mert nem szerzett érvényt a gondozónő távozására, tevékenységének abbahagyására irányuló felszólításoknak, nem függesztette fel a szavazást az említett személy távozásáig. Ez a mulasztás lehetővé tette, hogy a intézményben a mozgóurnás szavazás során a járóbetegek (gondozottak) szavazatainak leadásakor a Ve. idézett szabályaiba ütköző befolyásolás történt, amely alkalmas lehetett arra, hogy érdemben befolyásolja a polgármester-választás végeredményét. A bíróság tehát a bírósági felülvizsgálat iránti kérelemnek helyt adott, a fentebb idézett jogszabálysértéseket megállapította, ennek következtében a Ve. 84. (7) bekezdés b./ pontja alkalmazásával a TVB. jogorvoslattal támadott határozatát a HVB. elsőfokú határozatára kiterjedően megváltoztatta úgy, hogy a 78. (1) bekezdés c./ pontjának megfelelően helység neve városban a polgármester választás eredményét megsemmisítette, egyúttal a 4. számú szavazókörben a polgármester választás megismételtetését rendelte el. A bíróság döntése a jogorvoslati kérelem kereti között nem hat ki a helyi önkormányzati képviselők és a megyei közgyűlési képviselők választási eredményére és választási eljárására, valamint a többi szavazókörben a polgármester-választás eredményére. A polgármester-választást tehát kizárólag a 4. számú szavazókörben kell megismételni, a település egészének polgármester-
6 6 választási eredményének megsemmisítésére azért került sor, mert a 4. számú szavazókör választási eljárásának megismétlése azt szükségképpen érinti. A bíróság határozata ellen a Ve. 84. (10) bekezdése értelmében nincs helye további jogorvoslatnak. Zalaegerszeg, október 11. Dr. Csanádi Lajos s.k. Dr. Beznicza Árpád s.k. Dr. Vértényiné dr. Futó Gabriella s.k. a tanács elnöke bíró bíró

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság