text:
1 Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr otthonbiztosítás (termékkód: 12014) A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Nyomtatványszám: F Miről szól ez az összefoglaló? Az összefoglaló célja, hogy röviden ismertesse a PostaFészekŐr biztosítás leglényegesebb jellemzőit. Az összefoglaló nem része a PostaFészekŐr biztosítási szerződésnek, és nem nyújt teljes körű tájékoztatást. A PostaFészekŐr biztosítás részletes leírását a PostaFészekŐr (termékkód: 12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek c. kiadvány tartalmazza. Mi a PostaFészekŐr? A PostaFészekŐr olyan biztosítás, melynek célja az Ön vagyontárgyainak, így főként ingatlanának és ingóságainak védelme. Milyen lehetőségek közül választhat a PostaFészekŐr szerződés megkötésekor? A biztosítás megköthető bármely postahelyen az alábbi választási lehetőségek mentén: 1. Ingóságbiztosítási csomag 2. Épületbiztosítási csomag 3. Start csomag (ingóságbiztosítást és épületbiztosítást is tartalmaz) 4. Optimum csomag (ingóságbiztosítást és épületbiztosítást is tartalmaz) 5. Prémium csomag (ingóságbiztosítást és épületbiztosítást is tartalmaz) Épületbiztosítási csomag, illetőleg a Start, az Optimum és a Prémium csomagok épületbiztosítási eleme vonatkozhat: kő, beton, tégla és panel (szilárd falazatú) épületre, vagy vályog vagy vályogot tartalmazó, fa és könnyűszerkezetes (puha falazatú) épületre. Az Ingóságbiztosítási csomag kizárólag az ingóságokat biztosítja, míg az Épületbiztosítási csomagban kizárólag az épület van biztosítva. A Start csomag az Ingóságbiztosítási csomag és az Épületbiztosítási csomag tartalmát egyesíti. A Start, az Optimum és a Prémium csomagok az ingóságbiztosítást és az épületbiztosítást minden esetben kötelezően tartalmazzák. A Start csomaghoz képest az Optimum csomag a további hat, a Prémium csomag pedig további tizenkét szolgáltatást tartalmaz, továbbá a Prémium csomagban a fagyasztott élelmiszerekre vonatkozó biztosítási eseménykor magasabb a térítési limit. A PostaFészekŐr biztosítás az alábbi felelősségbiztosításokat tartalmazza: Épülethasználói felelősségbiztosítás (Épületbiztosítási csomagban, valamint a Start, az Optimum és a Prémium csomagokban), mely alapvetően az épület, lakás, telek tulajdonosa, bérlője, használója által e minőségben okozott károk megtérítésére terjed ki, Általános felelősségbiztosítás (Ingóságbiztosítási csomagban, valamint a Start, az Optimum és a Prémium csomagokban), mely kiterjed például a gyalogosként, kerékpárosként, kiskorú gondozójaként, e minőségben okozott károk megtérítésére, Ebtartói felelősségbiztosítás (Ingóságbiztosítási csomagban, valamint a Start, az Optimum és a Prémium csomagokban), mely az ebtartói minőségben okozott károk megtérítésére terjed ki. A PostaFészekŐr megköthető a fentieken túl Moduláris biztosításként is, ami azt jelenti, hogy Ön szerződéskötéskor az alábbi lehetőségek közül választhat: Kér-e Épületbiztosítási fedezetet? Épületbiztosításhoz választ-e plusz biztosítási eseményeket, illetve felelősségbiztosítási módozatot az alábbiak közül: - Épületüveg-törés vagy kibővített épületüveg-törés - Vandalizmus általi rongálás - Beázáskár - Épülettulajdonosi felelősségbiztosítás Kér-e Ingóságbiztosítást? Ha igen: - Vagyontárgyanként választhatók a biztosítási összegek, - Ingóságbiztosításhoz plusz biztosítási események, illetve felelősségbiztosítási módozatok választhatók, úgymint: Betöréses lopás és azzal összefüggő rongálás Bútorüveg-törés Közvetett villámcsapás Szolgáltatás-kimaradásból származó egyéb vagyoni károk Bankkártya letiltás Általános felelősségbiztosítás Ebtartói felelősség biztosítás Választ-e többletszolgáltatást az alábbi lehetőségek közül? - Elfolyt víz térítése esetén biztosítási szolgáltatás - Beázás esetén emelt biztosítási szolgáltatás - Nyitva hagyott nyílászárón keresztül történő beázás esetén biztosítási szolgáltatás - Szabadban tartott kerti bútorok, egyéb vagyontárgyak biztosítása - Fagyasztott élelmiszerek megromlása esetén biztosítási szolgáltatás - Garázsban tartott járművek biztosítása - Elveszett okmányok pótlása esetén biztosítási szolgáltatás - Bankkártya letiltására vonatkozó biztosítási szolgáltatás - Zárcsere esetén biztosítási szolgáltatás - Szénmonoxid mérgezésből eredő halál esetén biztosítási szolgáltatás (a lakásban tartózkodókra).2 A PostaFészekŐr megkötésekor lehetősége van önrész választására. Önrész vállalása esetén Önt díjkedvezmény illeti meg, ugyanakkor kár esetén a kártérítési összegből a szerződésben meghatározott összeg levonásra kerül. Felelősségbiztosítási és kiegészítő balesetbiztosítási károknál önrész nincs. A PostaFészekŐr megkötésekor lehetősége van az alábbi kiegészítő biztosítások választására: Kiegészítő balesetbiztosítás: érvényes a biztosított ingatlan lakóira az egész világon. Kiegészítő melléképület biztosítás: érvényes a biztosított ingatlanhoz tartozó melléképületekre (Épületbiztosítási csomag, Start, Optimum vagy Prémium csomag vagy Moduláris épületbiztosítás választása esetén). Milyen vagyontárgyak biztosíthatóak a PostaFészekŐr-rel? Épület, építmény: biztosított mindaz, ami tartósan, szerkezetileg beépített, és az épületet rendeltetésszerűen használhatóvá teszi (pl. ház, kapu, járda). Épülettartozékok és épület berendezések: az épülethez szilárdan rögzített, be- és hozzáépített elemek és berendezések (pl. redőny, spaletta, galéria, gardróbszekrény). Általános háztartási ingóságok: minden tárgy, ami általában egy háztartásban előfordul, és nem tartozik az értékőrző vagyontárgyak, illetve az egyéb ingóságok közé (pl. edények, székek). Értékőrző vagyontárgyak (Ingóságbiztosítási csomag, a Start, az Optimum és a Prémium csomagok, valamint Moduláris biztosítás esetén): egyedi, nem a háztartási ingóságok csoportjába tartozó értékálló ingóságok (pl. nemesfém, drágakő, stb.) Egyéb ingóságok: a fenti csoportokba nem sorolható, a PostaFészekŐr feltételekben felsorolt ingóságok (pl. mezőgazdasági eszközök, állatok, növényi kultúrák vagy a készpénz), amely az Ingóságbiztosítási, a Start, az Optimum és a Prémium csomagok esetén Ft-ig biztosított. Mire nem terjed ki a PostaFészekŐr biztosítás? Felhívjuk figyelmét, hogy a PostaFészekŐr biztosítás csak a biztosítási feltételekben rögzített esetekre terjed ki. Vagyontárgyait és Önt érheti olyan kár is, melyre a biztosító nem teljesít kifizetést. Erről részletes információt a PostaFészekŐr (12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek tartalmaz. Milyen időtartamra köthető a PostaFészekŐr biztosítás? A PostaFészekŐr határozatlan időtartamra köthető, ami azt jelenti, hogy a biztosító mindaddig köteles a kockázat viselésére és szolgáltatás nyújtására, ameddig Ön a biztosítás díját fizeti, és a szerződést akár Ön, akár a biztosító fel nem mondja. A szerződés írásban mondható fel a biztosítási időszak végét megelőzően minimum 30 nappal. Hol nyújt védelmet a PostaFészekŐr biztosítás? A PostaFészekŐr az Ön ingatlanán belül, felelősségbiztosítások kapcsán Magyarországon, a kiegészítő balesetbiztosítás vonatkozásában pedig az egész világon fedezetet nyújt, valamint Magyarország területén a Biztosított magán viselt biztosítási fedezet alatt álló ruházatában, poggyászában beleértve a biztosítási fedezettel bíró értéktárgyait is biztosítási események miatt bekövetkezett károkra vonatkozik. Mit vállal Ön a PostaFészekŐr biztosítás megkötésével? A biztosító szolgáltatását díjfizetés ellenében nyújtja, ami azt jelenti, hogy Önnek a PostaFészekŐr biztosítás díját meg kell fizetnie, amennyiben a szerződést fenn kívánja tartani. A biztosító a biztosítási összeget és a biztosítási díjat rendszeresen az árszínvonal változásához igazítja (indexálja). Társaságunk erről a biztosítási évfordulót 60 nappal megelőzően írásban értesíti Önt. Mi a teendő kár esetén? Amennyiben a biztosítási feltételekben szereplő káresemények valamelyike bekövetkezne, a biztosító szolgáltatásának érdekében legkésőbb a kár észlelését követő 2. munkanapon jelentse be az alábbi elérhetőségek valamelyikén: Telefonon: , ben: Hogyan léphet kapcsolatba a Posta Biztosítóval? Munkatársaink a következő elérhetőségeken és időszakokban várják jelentkezését: Telefonon: (hétfő , kedd-péntek ). Levélben: 1535 Budapest, Pf ben:3 Az egyes biztosítási események és választható csomagok összefoglaló táblázata Biztosítási események Árvíz, Földrengés, Földcsuszamlás, Felhőszakadás, Hónyomás, Jégverés, Vihar, Villámcsapás, Tűz, Robbanás, Kő- és földomlás, Ismeretlen építmény és ismeretlen üreg beomlása, Idegen jármű (földi, vízi, légi jármű) ütközése, Idegen tárgyak rádőlése, Rablás, Vízkár (vezetékes csőtörés, dugulás, akváriumtörés), Kibővített vezetékes vízkár Ingóságbiztosítási csomag Épületbiztosítási csomag Start csomag Optimum csomag Prémium csomag Moduláris biztosítás Beázás Ft Ft választható Ft vagy Ft Elfolyt víz térítése választható Nyitva hagyott nyílászárón keresztül történő beázás választható Betöréses lopás és azzal összefüggő rongálás alacsonyabb limittel - alacsonyabb limittel növelt limittel növelt limittel választható (növelt limit) Szabadban tartott kerti bútorok, vagyontárgyak választható Épületüveg-törés választható Kibővített épületüveg-törés választható Bútorüveg-törés választható Garázsban tartott járművek biztosítása választható Zárcsere választható Okmányok pótlása választható Közvetett villámcsapás választható Vandalizmus választható Bankkártya letiltás választható Szénmonoxid mérgezés miatti halál választható Fagyasztott élelmiszerek megromlása Ft Ft választható Ft vagy Ft vagy Ft Épülethasználói felelősségbiztosítás választható Általános felelősségbiztosítás választható Ebtartói felelősségbiztosítás kibővített - kibővített kibővített + + választható Kiegészítő biztosítások Kiegészítő balesetbiztosítás választható választható választható választható választható választható Kiegészítő melléképület biztosítás - választható választható választható választható választható4 PostaFészekŐr (12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Ügyfél-tájékoztató Tisztelt Ügyfelünk! Köszönjük a Magyar Posta Biztosító Zrt. iránti megtisztelő bizalmát! Kérjük, mielőtt ajánlatot tesz a PostaFészekŐr otthonbiztosítási szerződés megkötésére, figyelmesen olvassa el jelen Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek című kiadványunkat, amely a biztosítási szerződés létrejötte esetén annak elválaszthatatlan részét képezi. Az abban foglaltak mindenben irányadók az Ön által megkötni kívánt biztosítási szerződésre, a Szerződő felek jogaira és kötelezettségeire. Az Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek részletes megismerése és átvétele után Ön a biztosítási ajánlat aláírásával kifejezi szándékát a biztosítási szerződés megkötésére. Ügyfél-tájékoztatónkban tájékoztatjuk Önt a Magyar Posta Biztosító Zrt. és a Magyar Posta Zrt. legfontosabb adatairól, a felügyeleti szervünkről, a fogyasztói panaszügyintézésről, valamint a biztosítási szerződés alapjául szolgáló jogszabályokról. Részletesen ismertetjük Önnel azokat a tudnivalókat, amelyek a biztosítási szerződésre vonatkoznak. A Személyes adatok kezelése és titoktartás részben felsoroljuk az adatvédelem és az adatkezelés szabályait és azokat a szervezeteket is, amelyeknek az Ön biztosítási titkot képező adatait a Magyar Posta Biztosító Zrt. továbbíthatja. Legfontosabb adatok Magyar Posta Biztosító Zrt. székhelye: 1022 Budapest, Bég utca 3-5.; levélcíme: 1535 Budapest, Pf. 952, jogi formája: zártkörűen működő részvénytársaság, székhely állama: Magyarország, cégjegyzékszám: Fővárosi Törvényszék, mint cégbíróság, Cg , Ügyfélszolgálati telefonszáma: (hétfőnként óráig, míg egyéb munkanapokon óráig kedvezményes helyi díjjal hívható). Magyar Posta Zrt. székhelye: 1138 Budapest, Dunavirág u A Magyar Posta Zrt. (illetve az alkalmazásában, megbízásában eljáró természetes személy) a PostaFészekŐr biztosítás közvetítése során függő biztosításközvetítőként a Magyar Posta Biztosító Zrt. nevében jár el, a biztosításközvetítői tevékenység során okozott szakmai károkért a Magyar Posta Biztosító Zrt. áll helyt. A Magyar Posta Zrt. biztosításközvetítőként és postai szolgáltatóként jogosult a biztosítási díjat átvenni, továbbá az ügyfélnek járó összeg kifizetésében közreműködni. Nem jogosult azonban a biztosítótól ügyfélnek járó összeget előzetesen átvenni, valamint a biztosító nevében a biztosítási szerződést megkötni. A Magyar Posta Zrt. közvetlen részesedéssel rendelkezik a Magyar Posta Biztosító Zrt.-ben és a Magyar Posta Életbiztosító Zrt.-ben. Más biztosítóban, biztosításközvetítőben, biztosítási szaktanácsadóban sem közvetlen, sem közvetett részesedéssel nem rendelkezik. Felügyeleti szerv A Magyar Posta Biztosító Zrt. és a Magyar Posta Zrt. amennyiben a biztosítási szerződést a Magyar Posta Zrt. hálózatán keresztül kötötték felügyeleti szerve a Magyar Nemzeti Bank (továbbiakban: MNB). Címe: 1013 Budapest, Krisztina krt. 39.; levélcíme: 1534 Budapest BKKP Pf. 777; ügyfélszolgálati telefonszáma: Az MNB a biztosításközvetítőkről nyilvántartást vezet, amely nyilvántartás megtekinthető a honlapon. Panaszügyintézés Társaságunk számára fontos, hogy Ön, mint a Magyar Posta Biztosító Zrt. Ügyfele elégedett legyen szolgáltatásunkkal. Amennyiben biztosítási szerződésével vagy a Magyar Posta Zrt. alkalmazásában, megbízásában eljáró természetes személy biztosításközvetítői tevékenységével kapcsolatos panasza van, azt megteheti szóban (személyesen a biztosító székhelyén található ügyfélszolgálaton vagy telefonon) vagy írásban (személyesen vagy más által átadott irat útján, postai úton, telefaxon, elektronikus levélben). Kérjük, hogy írásban forduljon közvetlenül Minőségbiztosítási osztályunkhoz, ahol bejelentését kivizsgáljuk, és arra 30 napon belül válaszolunk: Magyar Posta Biztosító Zrt. Minőségbiztosítási osztály, 1535 Budapest, Pf. 952 (levélben); ( ben); (faxon). Amennyiben panaszára a Magyar Posta Biztosító Zrt. Minőségbiztosítási osztályától nem kapott kielégítő választ, panaszával a következő intézményekhez fordulhat: fogyasztóvédelmi rendelkezések megsértése esetén a Magyar Nemzeti Bankhoz, a fogyasztói jogokkal, azok érvényesítésével, a biztosítási szerződés megkötésével és teljesítésével kapcsolatos esetleges fogyasztói jogviták bírósági eljáráson kívüli rendezése érdekében a Pénzügyi Békéltető Testülethez. A Magyar Nemzeti Bankról szóló évi CXXXIX. Törvény a 102. (1) bekezdésében foglaltak alapján a Testület eljárása megindításának feltétele, hogy a fogyasztó a biztosítótársasággal közvetlenül megkísérelje a panaszügy rendezését. (Fogyasztónak a szakmája, önálló foglalkozása vagy üzleti tevékenységi körén kívül eljáró természetes személy minősül.) Amennyiben vitás ügyét nem tudja peren kívül érvényesíteni, jogában áll bírósági utat igénybe venni. Jognyilatkozatok, szerződésre alkalmazandó jog Minden jognyilatkozat csak írásban érvényes, a felmondást pedig ha nem személyesen nyújtja be javasoljuk, hogy ajánlott levélben juttassa el társaságunk részére. Az Ön jognyilatkozata csak akkor hatályos, ha az a Magyar Posta Biztosító Zrt. tudomására jut. Minden iratban az irányadó nyelv a magyar, úgyszintén az esetleges jogvitában, amely magyar bíróság előtt zajlik a magyar jogszabályok alapján, melyek az itt nem szabályozott kérdésekre mindig vonatkoznak. Jogszabályok A biztosítási tevékenység és a biztosítási szerződés alapjául szolgáló legfontosabb jogszabályok a Polgári törvénykönyvről szóló évi V. törvény (továbbiakban: Ptk.), a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvény (továbbiakban: Bit.). Jogszabályi változás esetén a megváltozott jogszabályokban foglaltak az irányadóak, melyekről társaságunk külön értesítést nem küld.5 PostaFészekŐr otthonbiztosítás szerződési feltételek A PostaFészekŐr otthonbiztosítás szerződési feltételei (a továbbiakban: biztosítási feltételek) azokat a rendelkezéseket tartalmazzák, amelyeket ellenkező szerződéses kikötés hiányában a Magyar Posta Biztosító Zrt. PostaFészekŐr otthonbiztosítási szerződéseire alkalmazni kell, feltéve, hogy azokat e feltételekre hivatkozással kötötték meg. A jelen szerződési feltételek alapján létrejött szerződésekre az itt nem szabályozott kérdésekben a Polgári törvénykönyvről szóló évi V. törvény rendelkezései az irányadók. I. Általános biztosítási feltételek 1. A biztosító, a Szerződő, a biztosított személy(ek) 1.1 A biztosító a Magyar Posta Biztosító Zrt. (továbbiakban: biztosító). 1.2 Szerződő: Szerződő az, aki a biztosítási ajánlatot teszi. Szerződő az lehet, aki a vagyontárgy megóvásában érdekelt, vagy aki a szerződést az érdekelt javára köti. A biztosítási díj megfizetésére a Szerződő köteles. A biztosítási szerződéssel kapcsolatos jognyilatkozatok megtételére a Szerződő jogosult, és a biztosító hozzá intézi jognyilatkozatait. 1.3 Biztosított: a jelen biztosítási feltételek alapján létrejött szerződésben Biztosítottnak minősül a biztosítási szerződésben Biztosítottként megnevezett személy, valamint a vele a kockázatviselés helyén állandó jelleggel vagyonközösségben, illetve közös háztartásban élő hozzátartozója, aki(k)nek a biztosított vagyontárgy(ak) megóvásához érdeke fűződik. A biztosító szolgáltatására ha a feltételek, vagy a szerződő felek eltérően nem rendelkeznek a Biztosított jogosult. 1.4 A jelen biztosítási feltételek alapján létrejött szerződésben Biztosítottnak a vagyonbiztosítás különös feltételeiben, illetőleg a felelősségbiztosítások, illetve kiegészítő balesetbiztosítás feltételeiben Biztosítottként meghatározott személyek minősülnek. 1.5 Ha a szerződést nem a Biztosított kötötte, akkor a biztosítóhoz intézett írásbeli nyilatkozattal bármikor a szerződő fél helyébe léphet, a belépéshez a biztosító hozzájárulása nem szükséges. A belépéssel a szerződő felet megillető jogok és az őt terhelő kötelezettségek összessége a Biztosítottra száll át. Ha a Biztosított belép a szerződésbe, a folyó biztosítási időszakban esedékes díjakért a Biztosított a szerződő féllel egyetemlegesen felelős. A szerződésbe belépő biztosított köteles a szerződő félnek a szerződésre fordított költségeit - ideértve a biztosítási díjat is megtéríteni. 1.6 Zálogkötelezett, zálogjogosult: ha a biztosítási szerződésre a Szerződő mint zálogkötelezett tekintetében hitelbiztosítéki záradék bejegyzés történt, akkor a zálogjogosultnak történik a biztosítási szolgáltatás teljesítése, legfeljebb a mindenkori hitel és járulékai mértékéig. 2. A biztosítási szerződés létrejötte 2.1 A Szerződő a biztosítási szerződés létrejöttét a biztosító által használt és mindenkor érvényes formanyomtatványon írásbeli ajánlattal vagy elektronikus ajánlattal kezdeményezi. Írásbeli ajánlatnak minősül a biztosító által használt formanyomtatványon kézzel kitöltött ajánlat vagy azzal megegyező adattartalmú elektronikusan készített, majd kinyomtatott ajánlat, melyet a Szerződő vagy megbízásából az alkusz aláír. Elektronikus ajánlatnak minősül a biztosító vagy az általa biztosítás közvetítésére megbízott függő biztosításközvetítő, illetve alkusz által az Internet közcélú hálózatán működtetett portálon a jelen biztosítás feltételeinek elfogadására utalással felvett ajánlat, amennyiben az elektronikus ajánlattétel során a portál lehetőséget kínál a biztosítási szerződés teljesítésének megkezdéséhez és ehhez a Szerződő kifejezetten hozzájárul. 2.2 A biztosítónak 15 napos határideje van arra, hogy elbírálja a Szerződő ajánlatát. Az ajánlatot a biztosító a 15 napos ajánlat-elbírálási határidőn belül elutasíthatja, vagy módosító javaslatot tehet. Az ajánlat elutasítását a biztosító nem köteles megindokolni. 2.3 A biztosítási szerződés megkötésének előfeltétele, hogy a Szerződő írásban ajánlatot tesz a biztosítónak. A Szerződő az ajánlatához annak megtételétől számított 15 napig kötve van, azt nem vonhatja vissza. A biztosítási szerződés a Szerződő és a biztosító kölcsönös megállapodásával jön létre. 2.4 Ha a Szerződő fogyasztó, a szerződés akkor is létrejön, ha a biztosító az ajánlatra annak beérkezésétől számított 15 napon belül nem nyilatkozik, feltéve, hogy az ajánlatot a jogviszony tartalmára vonatkozó, jogszabályban előírt tájékoztatás birtokában, a biztosító által rendszeresített ajánlati lapon és a díjszabásnak megfelelően tették. Ilyen esetben a szerződés az ajánlat szerinti tartalommal az ajánlatnak a biztosító részére történt átadása időpontjára visszamenőleges hatállyal a kockázatelbírálási idő elteltét követő napon jön létre. 3. A biztosítási szerződés hatálybalépése, a kockázatviselés kezdete 3.1 Ha a biztosítási szerződés létrejön, a biztosító kockázatviselése a biztosítási szerződésben feltüntetett időpontban kezdődik, feltéve, hogy az ajánlattal egy időben a Szerződő díjelőleget is fizetett. Ha a Szerződő az ajánlattal egy időben nem fizetett díjelőleget, a kockázatviselés a díjfizetés napját követő nap 0. órájában kezdődhet legkorábban. 3.2 Ha a biztosító és a Szerződő az első díj halasztott fizetésében állapodnak meg, a kockázatviselés kezdete a megállapodást követő nap 0. órája. 3.3 A felek a kockázatviselés kezdő időpontját illetően a fentiektől eltérően is megállapodhatnak. 3.4 Ha a biztosítási szerződés nem jön létre, a biztosító a befizetett összeget esetleges költségek levonása után a beérkezésétől számított 15 napon belül visszautalja az ajánlattevőnek. 3.5 A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerződés hatálya alatt bekövetkezett biztosítási eseményekre terjed ki, a jelen biztosítási feltételekben foglalt korlátozások figyelembevételével. 4. A biztosítás tartama, a biztosítási évforduló és a biztosítási időszak 4.1 A biztosítási szerződés határozatlan tartamú. 4.2 Az első biztosítási időszak (biztosítási év) a kockázatviselés kezdetekor kezdődik. 4.3 A biztosítási időszak egy év, melynek az utolsó napja az évforduló. Az új biztosítási időszak első napja az évfordulót követő nap.6 5. A biztosítási szerződés módosítása 5.1 A felek a szerződés tartalmát közös megegyezéssel írásban módosíthatják. 5.2 Ha a biztosító csak a szerződéskötés után szerez tudomást a szerződést érintő lényeges körülményekről, továbbá ha a szerződésben meghatározott lényeges körülmények változását közlik vele, és ezek a körülmények a biztosítási kockázat jelentős növekedését eredményezik, a tudomásszerzéstől számított 15 napon belül írásban javaslatot tehet a szerződés módosítására, illetőleg ha a kockázatot a szabályzat értelmében nem vállalhatja a szerződést 30 napra írásban felmondhatja. Ha a Szerződő (Biztosított) a módosító javaslatot nem fogadja el, vagy arra 15 napon belül nem válaszol, a szerződés a módosító javaslat közlésétől számított 30. napon megszűnik. Erre a következményre a Szerződőt (Biztosítottat) a módosító javaslat megtételekor a biztosító figyelmezteti. Ha a biztosító e jogaival nem él, a szerződés az eredeti tartalommal hatályban marad. 6. A biztosítási szerződés megszűnésének esetei 6.1 A biztosító kockázatviselése a biztosítási szerződés megszűnéséig áll fenn, kivéve az érdekmúlást, mely esetben az érdekmúlás időpontjáig. 6.2 Ha a szerződés hatálya alatt a biztosítási érdek megszűnt, vagy a biztosítási esemény bekövetkezése lehetetlenné vált, a szerződés, illetőleg annak megfelelő része megszűnik. 6.3 Ha a biztosítási esemény bekövetkezik, és ezzel összefüggésben a szerződés megszűnik, a biztosító az egész biztosítási időszakra járó díj megfizetését követelheti. A szerződés megszűnésének egyéb eseteiben a biztosító az addig a napig járó díj megfizetését követelheti, amikor kockázatviselése véget ért. Ha az időarányos díjnál több díjat fizettek be, a biztosító a díjtöbbletet köteles visszatéríteni. 6.4 A Szerződő/Biztosított halálával a szerződés nem szűnik meg. A biztosítási érdek megszűnéséhez fűződő jogkövetkezmények nem alkalmazhatók, ha az érdekmúlás kizárólag a biztosított vagyontárgy tulajdonjoga átszállásának következménye, és a vagyontárgy más jogcím alapján már korábban is az új tulajdonos birtokában volt. Ebben az esetben a tulajdonjoggal együtt a biztosítási fedezet is átszáll, és a tulajdonjog átszállása időpontjában esedékes biztosítási díjakért a korábbi és új tulajdonos egyetemlegesen felelős. A szerződést bármelyik fél a tulajdonjog átszállásáról való tudomásszerzést követő harminc napon belül írásban, harmincnapos határidővel felmondhatja. 6.5 A határozatlan tartamú biztosítási szerződést a felek 30 nap felmondási idővel a biztosítási időszak végére írásban felmondhatják. 6.6 A Szerződő megfelelő határidőben beérkezett felmondó nyilatkozatának kézhezvételét követően a biztosító köteles 30 napon belül a Szerződő által teljesített befizetésekkel elszámolni. A Szerződő érvényesen nem mondhat le az őt megillető felmondási jogról. 6.7 Ha a Szerződő az esedékes biztosítási díjat nem fizeti meg, a biztosító a következményekre történő figyelmeztetés mellett a Szerződőt a felszólítás elküldésétől számított legalább 30 napos póthatáridő tűzésével a teljesítésre írásban felhívja. A póthatáridő eredménytelen elteltével a szerződés az esedékesség napjára visszamenő hatállyal megszűnik, kivéve, ha a biztosító a díjkövetelést késedelem nélkül bírósági úton érvényesíti. A díjnemfizetés miatti megszűnés után befizetett díj nem helyezi újra hatályba a szerződést. E díjat a biztosító 15 napon belül visszautalja, levonva belőle azt a díjrészt, amely a díjnemfizetés miatti megszűnés előtti díjjal fedezetlen kockázatviseléssel arányos. 6.8 A szerződést a feleknek lehetőségük van közös megegyezéssel is megszüntetni. 7. A biztosítási díj, a díjfizetés szabályai 7.1 A biztosítót a kockázatviselés kezdetétől, annak teljes tartamára megilleti a kockázatviselésének ellenszolgáltatására szolgáló biztosítási díj. 7.2 A biztosító a díjat az egyéves biztosítási időszakra állapítja meg. 7.3 A biztosítás első díja a szerződés létrejöttekor, a folytatólagos díj pedig annak a szerződésben megjelölt díjfizetési ütem szerinti időszaknak az első napján esedékes, amelyre a díj vonatkozik. 7.4 A Szerződő és a biztosító megállapodhatnak abban, hogy a Szerződő a biztosítás éves díját részletekben fizeti meg (havi, negyedéves, féléves díjfizetési gyakoriság). 7.5 A felek az első díj halasztott fizetésében is megállapodhatnak. A halasztott első díj a megállapodás szerint esedékes. 7.6 Ha az esedékes díjnak csak egy részét fizették meg, és a biztosító a díjfizetési kötelezettség elmulasztására vonatkozó Ptk.-ban szereplő, a jelen szerződésre irányadó szabályok megfelelő alkalmazásával eredménytelenül hívta fel a Szerződőt a befizetés kiegészítésére, a szerződés változatlan biztosítási összeggel, a befizetett díjjal arányos időtartamra marad fenn. Ha a szerződés a díj nemfizetése miatt megszűnik, a biztosító követelheti a tartamengedmény időarányos részének megfizetését. 7.7 Amennyiben a biztosítási esemény a biztosító biztosítási díjjal nem fedezett kockázatviselésének ideje alatt következik be, de a biztosítás még nem szűnt meg, úgy a biztosítási időszakra járó és meg nem fizetett díja(ka)t a biztosító az esedékes biztosítási szolgáltatás, illetve a térítés összegéből levonhatja. 7.8 A biztosítási díj fizetésének három módja van: Készpénz-átutalási megbízás (csekk). Csoportos beszedési megbízás (ha a Szerződő rendelkezik lakossági folyószámlával, megbízást adhat a bankjának a folytatólagos díjak lehívásának engedélyezésére). Átutalási megbízás (ha a Szerződő rendelkezik lakossági folyószámlával, akkor azt a lehetőséget is választhatja, hogy a bankjának átutalási megbízást ad). A határidőre történő díjfizetésről a Szerződőnek kell gondoskodnia. Ha a szerződésben csoportos beszedési megbízással történő díjfizetés szerepel, és ennek ellenére a díjfizetés csoportos beszedési megbízás útján, a Szerződő érdekkörébe eső okból nem valósul meg, és ezt a Szerződő a biztosító felszólítása ellenére sem orvosolja, úgy a biztosító jogosult a díjfizetés módját egyoldalúan készpénzátutalási megbízásra módosítani. Amennyiben ezt követően a Szerződő a csoportos beszedési megbízással történő díjfizetés lehetőségét bankjánál megteremti, és erről a biztosító értesül, úgy az eredeti díjfizetési módot a biztosító további külön értesítés nélkül visszaállítja. 8. A biztosítási összeg, a túlbiztosítás tilalma, az alulbiztosítás, a többszörös biztosítás 8.1 Ajánlatának megtételekor a Szerződő dönti el, hogy mely vagyoncsoportokat, milyen választható biztosítási eseményekre, mekkora szolgáltatási összeggel kíván biztosítani, és azok mellé milyen választható kiegészítő biztosítást igényel, vagy választhat a biztosítani kívánt vagyoncsoportokra a biztosító által előre összeállított biztosítási eseményeket és szolgáltatási összegeket tartalmazó termékcsomagok közül.7 8.2 A biztosítási összeg az a biztosítási szerződésben (ajánlaton) a 8.3. pontban foglaltaknak megfelelően meghatározott összeg, amely a biztosítási esemény bekövetkeztekor a biztosító szolgáltatásának (térítésének) felső határa, azzal, hogy a jelen biztosítási feltételekben egyes biztosítási események és vagyoncsoportok kapcsán szereplő, szolgáltatást korlátozó rendelkezések a szolgáltatás összegének felső határát a biztosítási összegnél alacsonyabb összegben is meghatározhatják. 8.3 A biztosítási szerződésben a Szerződő az alábbiakra határozhat meg biztosítási összeget: a) Csak ingóságra (Ingóságbiztosítási csomag esetén); továbbá b) Csak épületre (Épületbiztosítási csomag esetén); továbbá c) Ingóságra és épületre egyaránt (Start, Optimum, illetve Prémium csomag esetén); d) A Moduláris biztosításon belül épületbiztosításra; e) A Moduláris biztosításon belül ingóságbiztosításra a következőképpen: - ha a Szerződő nem kívánja tételesen meghatározni az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoporton belüli alvagyontárgy csoportok biztosítási összegeit, akkor az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoportra; - ha a Szerződő tételesen kívánja meghatározni az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoporton belüli alvagyontárgy csoportok biztosítási összegeit, akkor azokra külön-külön. - Ha a Szerződő az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoportra vagy azon belül bármely alvagyontárgy csoportra biztosítási összeget jelölt, akkor az Értékőrző vagyontárgycsoport alvagyontárgy csoportjaira vonatkozó biztosítási összeget külön-külön; az Egyéb ingóságok vagyontárgycsoport alvagyontárgy csoportjaira vonatkozó biztosítási összeget külön-külön. 8.4 A vagyoncsoportok és azon belül külön felsorolt alvagyontárgy csoportok biztosítási összegei kárrendezéskor nem vonhatók össze. 8.5 A biztosítási összeg vagyonbiztosítás esetén nem haladhatja meg a biztosítani kívánt vagyontárgy újjáépítési, illetve új állapotban való beszerzésének értékét. Alulbiztosításnak minősül, ha a biztosítási összeg alacsonyabb, mint a vagyontárgy újjáépítési, illetve új állapotban való beszerzésének értéke. Ilyen esetben a biztosító arányos térítést alkalmaz, tehát a kárt olyan arányban téríti meg, ahogyan a káridőponti biztosítási összeg aránylik a káridőponti újjáépítési, illetve új állapotban való beszerzési értékhez. 8.6 Ha a biztosítási szerződés a biztosító által meghatározott és a szerződésben feltüntetett minimális biztosítási összeggel vagy azt meghaladó biztosítási összeggel jött létre, úgy kár esetén a biztosító nem vizsgálja az alulbiztosítottságot, és nem érvényesíti az alulbiztosítás jogkövetkezményét, az arányos kártérítést. Utóbbi alól kivételek: az indexálás visszautasításának, valamint az épület, illetve melléképület alapterületére vonatkozó közlési kötelezettségsértés esetei. 8.7 Felelősségbiztosításnál a biztosítási összeg a biztosító szolgáltatásának felső határát jelenti egy biztosítási eseménnyel kapcsolatban. A kártérítés és az egyéb költségek együtt sem haladhatják meg a biztosítási összeget. Egy biztosítási évben legfeljebb öt felelősségbiztosítási káreseményre terjed ki a biztosítási fedezet. 8.8 Abban az esetben, ha a biztosítási szerződés kiegészítő melléképület biztosítást is tartalmaz, a biztosító szolgáltatásának (térítésének) felső határa a melléképületre az épületbiztosítás biztosítási összegének 50%-a. 8.9 Abban az esetben, amikor a Szerződő épületre határoz meg biztosítási összeget a biztosítási szerződésben (ajánlaton), akkor az épület biztosítási összege eltérő az épület falazatától függően. Az épület falazata lehet: 1/ kő, beton, tégla és panel falazat, illetőleg 2/ vályog vagy vályogot tartalmazó falazat, valamint fa és könnyűszerkezetes falazat Többszörös biztosítás: ha ugyanazt az érdeket több biztosító egymástól függetlenül biztosítja, a Biztosított jogosult igényét ezek közül egyhez vagy többhöz benyújtani. A biztosító, amelyhez a kárigényt benyújtották, az általa kiállított fedezetet igazoló dokumentumban írt feltételek szerint és az abban megállapított biztosítási összeg erejéig köteles fizetést teljesíteni, fenntartva azt a jogát, hogy a többi biztosítóval szemben arányos megtérítési igényt érvényesíthet. E megtérítési igény alapján a biztosítók a kifizetett kárt egymás között azokkal a feltételekkel és biztosítási összegekkel arányosan viselik, amelyeknek megfelelően az egyes biztosítók a Biztosított irányában külön-külön felelnének. 9. Az értékkövetés szabályai 9.1 A biztosító a biztosítási összeget és a biztosítási díjat a kárgyakoriságtól függetlenül rendszeresen az árszínvonal változásához igazítja (indexálja). Az indexálásra a biztosítási évfordulón kerül sor. Az indexálás az épületbiztosítás, valamint az ingóságbiztosítás biztosítási összegeire vonatkozik. Az indexált biztosítási összeget az előző biztosítási összeg és az alábbiakban meghatározott index szorzata adja. A biztosítási összeg változását a biztosítási díj arányosan követi. 9.2 Az indexálást a biztosító mindig a biztosítási évfordulót megelőző utolsó érvényes biztosítási összegre és díjra végzi el. Az indexszám a Központi Statisztikai Hivatal (KSH) által közzétett, előző év azonos hónapjára vonatkoztatott júniusi fogyasztói árindex, amelytől a biztosító 5 százalékponttal eltérhet az indexszám szeptemberi nyilvánosságra kerülését követő év során történő indexálások alkalmával. A biztosító egy naptári éven belül ugyanazon szerződés vonatkozásában az indexszámot nem módosíthatja. A biztosítási összeg és díj értékkövető módosításáról és az alkalmazott index mértékéről, valamint a módosított biztosítási összeg és díj mértékéről a biztosító a biztosítási évfordulót 60 nappal megelőzően írásban értesíti a Szerződőt. A biztosító az indexált biztosítási összeget ezer forintra, a biztosítási díjat pedig egész forintra kerekítve számítja ki. 9.3 Ha az indexált biztosítási összeget és biztosítási díjat a Szerződő nem fogadja el, akkor az értékkövetésről szóló levél kézhezvételétől számított 15 napon belül írásban igényelheti az értékkövetés előtti állapot visszaállítását. 9.4 Ha a Szerződő nem fogadja el a biztosító által felajánlott indexálást, kár esetén a biztosító vizsgálhatja az alulbiztosítottságot. 10. Önrészesedés 10.1 A biztosító nem téríti meg azokat a károkat, amelyek káreseményenként nem érik el az önrészesedés összegét. A biztosító a vagyonbiztosítás alapján járó szolgáltatási (kártérítési) összegből levonja a Szerződő által választott, a biztosítási szerződésben meghatározott önrészesedés összegét A biztosító nem alkalmaz önrészesedést az Általános-, az Épülethasználói- és az Ebtartói felelősségbiztosítás, valamint a Kiegészítő balesetbiztosítás esetén. 11. A szerződő felek speciális kötelezettségei A) Szerződő, Biztosított kötelezettségei8 Tájékoztatási kötelezettség 11.1 Amennyiben a Szerződő és a Biztosított személye nem azonos, úgy a Szerződő köteles tájékoztatni a Biztosított(ak)at a biztosítási szerződés tartalmáról, illetve minden, a biztosítási szerződéssel kapcsolatos változásról. A közlési és változás-bejelentési kötelezettség 11.2 A Szerződő és a Biztosított a szerződés megkötésekor köteles a biztosítóval a valóságnak megfelelően közölni minden olyan, a kockázat elvállalása szempontjából lényeges körülményt, amelyre a biztosító kérdést tett fel, és amelyet ismert vagy ismernie kellett. A biztosító írásban közölt kérdéseire adott, a valóságnak megfelelő válaszokkal a fél közlési kötelezettségének eleget tesz, a kérdések megválaszolatlanul hagyása egymagában nem jelenti a közlési kötelezettség megsértését. A közlésre, illetőleg változás bejelentésére irányuló kötelezettség egyaránt terheli a Szerződőt és a Biztosítottat: egyikük sem védekezhet olyan körülmény vagy változás nem tudásával, amelyet bármelyikük elmulasztott a biztosítóval közölni, vagy neki bejelenteni, noha arról tudnia kellett, és a közlésre illetve bejelentésre köteles lett volna Az adatok valóságtartalmáért a Szerződő és a Biztosított is felelős. A közölt adatok ellenőrzését a biztosító részére lehetővé kell tenni. A biztosító ellenőrzési lehetősége a Szerződőt és Biztosítottat a közlési kötelezettség alól nem mentesíti Ha a Szerződő az ajánlaton az épület, illetve melléképület négyzetméterére vonatkozó adatot a valóságtól eltérően alacsonyabban adja meg, akkor a biztosító vizsgálhatja az alulbiztosítottságot, és érvényesítheti annak jogkövetkezményét, az arányos kártérítést A Szerződő (Biztosított) köteles a biztosítás elvállalása szempontjából lényeges körülmények változását a biztosítónak 15 napon belül, írásban bejelenteni. Lényegesnek tekinthető mindaz a körülmény, amelyre vonatkozóan a biztosítási ajánlaton, kötvényen, egyéb nyomtatványon adat szerepel, akár kérdésre válaszolva, akár nyilatkozatként. Be kell jelenteni különösen, ha a biztosított épület hasznos alapterülete megváltozott (pl. tetőtér-beépítés, lakóépület bővítése, melléképület építése, bővítése), a biztosított vagyonérték változása miatt, az meghaladja a biztosítási összeget, ingatlan lakatlanná (nem állandóan lakottá) válik, Szerződő (Biztosított) címe megváltozik A közlésre, illetve a változás-bejelentésre irányuló kötelezettség megsértése esetében a biztosító kötelezettsége nem áll be, kivéve, ha a Szerződő (Biztosított) bizonyítja, hogy az elhallgatott vagy be nem jelentett körülményt a biztosító a szerződés megkötésekor ismerte, vagy az nem hatott közre a biztosítási esemény bekövetkezésében. Általános kármegelőzési, kárenyhítési kötelezettség 11.7 A Szerződőnek, Biztosítottnak minden esetben a jó gazda gondosságával kell eljárnia, betartva a jogszabályi, hatósági előírásokat, szabványokat. A Szerződő felek megállapodnak, hogy a Szerződő (Biztosított) köteles a kárt tőle telhetően megelőzni és enyhíteni, melynek keretében köteles különösen: a) az épületeit a mindenkor hatályos építésügyi szabványoknak, szabályoknak megfelelően építeni/építtetni és karbantartani, felújítani; b) ingó és ingatlan vagyonának kezelése során az elvárhatóságnak megfelelően, gondosan eljárni; c) a biztosított vagyontárgyakat magába foglaló helyiségeket bármilyen rövid idejű távozás esetén a védettségi szintnek megfelelően, szakszerűen bezárni, a védettségi szintet befolyásoló minden biztonsági berendezést üzembe helyezni; d) az időszakos tartózkodás céljára szolgáló (üdülő) ingatlanokban a víz-, a fűtés és hűtésvezetéket, és az azokra kapcsolt berendezéseket vízteleníteni az elfagyás megelőzése érdekében, illetve a víz-, a fűtés- és hűtésvezeték főelzáró szelepét pedig elzárni a vízkárok megelőzése érdekében; e) az állandóan lakott épületekben az átmenetileg nem üzemeltetett víz-, fűtés- és hűtésvezetékek főelzáró szelepét elzárni a vízkárok megelőzése érdekében; f) a biztosított vagyontárgyakat, különösen elektromos, gáz- és vízvezető létesítményeket, a hozzájuk csatlakoztatott berendezéseket, készülékeket, valamint a tetőket, ereszcsatornákat és az ingatlanra a határoló falakon kívül rögzített tárgyakat rendeltetésszerű állapotban tartani és a hiányosságokat vagy a károkat haladéktalanul elhárítani; g) az elhasználódott, kopott alkatrészeket, berendezéseket megjavítani, vagy ha ez nem lehetséges kicserélni; h) talajszint alatti helyiségben ingóságot csak a padozat szintjétől számítva legalább 20 cm magasan tárolni; i) a káresemény észlelését követően haladéktalanul értesíteni a tűzoltóságot tűz és robbanás esetén az oltás, mentés eredményessége érdekében; j) betöréses lopás, rablás esetén a káresemény észlelését követően haladéktalanul feljelentést tenni a rendőrségen, és abban az eltulajdonított, illetve károsodott vagyontárgyakat tételesen és azonosíthatóan megjelölni; k) az ingatlan kulcsainak ellopása, elrablása vagy elveszése, valamint a zár megsérülése, használhatatlanná válása esetén a zárakat 24 órán belül kicserélni, a zárcseréig pedig gondoskodni a személyes őrzésről; l) a kár bekövetkezte esetén a kár mértékének csökkentése érdekében szükséges, de a biztosító kárfelmérését nem akadályozó, a vagyon- és személybiztonságot elősegítő intézkedéseket haladéktalanul megtenni; m) a csapadék elvezetéséről gondoskodni, csepegtető járdát, az épületekre ereszcsatornát kiépíteni A kárenyhítés szükséges költségei akkor is a biztosítót terhelik, ha a kárenyhítés nem vezetett eredményre A biztosító mentesülésére vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a kármegelőzési és kárenyhítési kötelezettség megszegése esetén is. Kárbejelentési (biztosítási esemény bejelentési) kötelezettség A Szerződőnek (Biztosítottnak) a biztosítási eseményt haladéktalanul, de legkésőbb a tudomásra jutástól számított 2 munkanapon belül be kell jelentenie a biztosítónak. A bejelentés megtehető személyesen (a biztosító ügyfélszolgálatán vagy bármely postán), telefonon, ajánlott levélben és faxon, valamint elektronikus levélben a címen, illetve a biztosító weboldalán. A bejelentésnek legalább az alábbiakat kell tartalmaznia: az ajánlatszám (szerződésszám); személyi adatok (Szerződő, Biztosított, Károsult neve, címe, telefonszáma); a káresemény helye, ideje, leírása; a kár által érintett vagyontárgyak tételes felsorolása, becsült kárösszeg;9 írásos bejelentésnél a levélírás helye, kelte és sajátkezű aláírás is szükséges. Felelősségbiztosítások esetén a Biztosított köteles 30 napon belül bejelenteni, ha vele szemben a szerződésben meghatározott tevékenységével kapcsolatosan kárigényt közölnek, vagy ha olyan körülményről szerez tudomást, mely ilyen kárigényre alapot adhat Értesítendő szervek: Tűz, robbanás esetén mindenképpen (még az eloltott tűzről is) értesíteni kell a tűzoltóságot. A tűzről a jogszabály szerint az arra illetékes hatóságtól tűzeseti igazolást kell beszerezni. Betöréses lopás vagy rablás, kifosztás esetén a rendőrséget kell értesíteni, és feljelentést kell tenni. A feljelentésben tételesen meg kell nevezni az eltűnt vagy sérült vagyontárgyakat is. A rendőrség a nyomozás befejezése után nyomozást megszüntető, felfüggesztő határozatot ad ki, vagy az ügyet vádemelési javaslattal (indítvánnyal) átteszi az ügyészséghez. A kapott értesítés, okirat egy példányát el kell juttatnia a biztosítóhoz. A kárbejelentéshez, a biztosítási szolgáltatás teljesítéséhez szükséges dokumentumok A biztosítási szolgáltatás teljesítését igénylő személynek kell igazolnia, hogy a biztosító szolgáltatásának a szerződésben, valamint jogszabályban előírt feltételei fennállnak. Neki kell bizonyítania a kár bekövetkeztét, összegszerűségét, valamint a kár és a károkozó tényező közti összefüggést. Bűncselekmény esetén a nyomozás újabb adatairól, a feltételezett elkövetők kilétéről, a vádirat benyújtásáról, illetve a bírósági ítélet meghozataláról a szolgáltatásra jogosult köteles a biztosítót a tudomására jutástól számított 8 napon belül írásban értesíteni. E kötelezettség akkor is fennáll, ha a biztosító a szerződésben vállalt kötelezettségének már eleget tett A biztosítási szerződés teljesítését igénylő személy a biztosító szolgáltatásának teljesítése érdekében a felmerült károk és költségek igazolása céljából az alábbi dokumentumok benyújtására köteles: tűzkárnál: tűzeseti igazolás; betöréses lopás vagy rabláskárnál: rendőrségi feljelentés másolata; ingatlan káránál: javítási vagy helyreállítási számla vagy árajánlat, vagy költségvetés; az elfolyt víz többletköltségének megtérítésére vonatkozó biztosítási szolgáltatás esetén a területileg illetékes vízszolgáltató által, a biztosított ingatlanhoz kapcsolódóan kiállított számlák bemutatása a kár észlelésétől számított 1 éves időtartamra visszamenőleg; kibővített vezetékes vízkár biztosítási esemény esetén a biztosított ingatlan fölötti vagy azzal szomszédos lakás tulajdonosának elismerő nyilatkozata, vagy ha a kárt a lakást bármilyen egyéb jogcímen használó személy okozta, akkor az ő elismerő nyilatkozata, feltüntetve benne azt is, hogy rendelkezik-e a károkozásra is érvényes felelősségbiztosítással; amennyiben igen, akkor biztosítójának megnevezése, kötvényének száma; felelősségi kár esetén a Biztosított kártérítési felelősségének megállapításához szükséges dokumentumok (a Biztosított felelősséget elismerő, kizáró vagy vitató nyilatkozata, a rendőrségi igazolás a balesetről, hatósági eljárás indulása esetén erről való nyilatkozat); ingóság káránál: az ingóságoknak és károsodásuk mértékének tételes részletezése, az ingóságok típusát és eredetét igazoló okmány, illetve, ha van, akkor az ingóságokról készült fénykép is; a biztosítási esemény bekövetkezését és az ennek következtében elszenvedett károk mértékét (összegszerűségét) igazoló dokumentumok (számlák, árajánlatok, szerződések, egyéb igazolások, személyi sérülés esetén az azt alátámasztó orvosi iratok, szakvélemények, halál esetén anyakönyvi kivonatok, halotti bizonyítvány) A biztosító biztosítási szerződésből eredő kötelezettségével összefüggésben, a károsító eseményt megelőző állapot visszaállításához vagy a bekövetkezett kár következményeinek megszüntetéséhez szükséges, általános forgalmiadó-köteles szolgáltatás ellenértéke (anyag-, javítási, illetve helyreállítási költség) után az általános forgalmi adó összegének megfelelő összeg megtérítésére csak olyan számla alapján vállal kötelezettséget, illetve téríti meg azt az arra jogosultnak, amelyen feltüntetik az általános forgalmi adó összegét, vagy amelyből annak összege kiszámítható A biztosító a szolgáltatás teljesítésének esedékességét a bejelentett káresemény tekintetében indult szabálysértési vagy büntető eljárás jogerős befejezéséhez (jogerős határozathoz) nem köti, kivéve, ha jogszabály rendelkezése erre lehetőséget nyújt A jelen pontban felsorolt dokumentumok benyújtásának kötelezettsége nem érinti a biztosítási szerződés teljesítését igénylő fél azon jogát, hogy a biztosítási esemény bekövetkezését és az elszenvedett kár mértékét a bizonyítás általános szabályai szerint egyéb dokumentumokkal is igazolja. Állapot megőrzési kötelezettség A Biztosított a kár bejelentésétől számított 5 napig a károsodott vagyontárgy állapotán csak a kárenyhítéshez szükséges mértékben személy- és vagyonvédelem, valamint a kár további súlyosbodása és az újabb károk elkerülése érdekében változtathat. Ellenkező esetben nagymértékben megnehezítheti a kár keletkezési okának megállapítását, az esetleges nyomok rögzítését (ilyen lehet például a tűz keletkezésének oka, a betörés helyének, módjának, eszközének felderítése). Minden sérült, fel nem használt vagy használhatatlanná vált vagyontárgyat ha a biztosító ellenkező értelmű írásos felhatalmazást nem ad 30 napig változatlan állapotban meg kell őrizni. A biztosító szolgáltatási kötelezettsége nem áll be annyiban, amennyiben a megengedettnél nagyobb mértékű változtatás következtében szolgáltatási kötelezettségének elbírálhatósága, illetve a károsodás mértékének megállapítása szempontjából lényeges körülmények tisztázása lehetetlenné vált Lehetővé kell tennie, hogy a biztosító a kár okára, mértékére, a jogalap megállapítására és a kártérítési kötelezettség kiterjedésére vonatkozóan vizsgálatot végezhessen, valamint minden erre szolgáló felvilágosítást kérésre írásban is bizonylatokkal együtt meg kell adnia. A biztosító kötelezettsége nem áll be, amennyiben a Biztosított ezeket a kötelezettségeket nem teljesíti és emiatt lényeges körülmények kideríthetetlenekké válnak. Díjfizetési kötelezettség A Szerződő köteles a biztosítási díj megfizetésére. A Szerződő által fizetendő biztosítási díj minimális összegét a biztosítási szerződés (biztosítási ajánlat) tartalmazza. Első díjrészletként függetlenül a választott díjfizetési ütemtől minden esetben minimum 3 havi díjat kell befizetni. B) Biztosító kötelezettségei10 Tájékoztatási kötelezettség A biztosító köteles a biztosítási szerződés megkötése előtt közérthető, egyértelmű és részletes írásbeli tájékoztatást adni a Szerződő részére a Magyar Posta Biztosító Zrt., valamint függő biztosításközvetítője, a Magyar Posta Zrt. főbb adatairól, a fogyasztói panaszokkal és bejelentésekkel foglalkozó szervezetekről, a biztosító és a biztosításközvetítő felügyeleti szervéről, a biztosítási szerződés főbb jellemzőiről, az adatkezelés elvi és gyakorlati tudnivalóiról, valamint a biztosítási szerződés jelen feltételeiről. Szolgáltatási kötelezettség A jelen biztosítási feltételek alapján a biztosító arra vállal kötelezettséget vagyonbiztosítás alapján, hogy a szerződésben meghatározott díj ellenében, magyar forintban a jelen biztosítási feltételekben meghatározott összeghatárig, de legfeljebb a szerződésben rögzített biztosítási összeg erejéig megtéríti a kockázatviselés helyén, a kockázatviselés időtartama alatt bekövetkezett, a biztosítási események által okozott, a biztosított vagyontárgyakban keletkezett károk összegét a jelen biztosítási feltételekben meghatározott módon. 12. A biztosító mentesülése A biztosító vagyonbiztosítás esetén mentesül fizetési kötelezettsége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt jogellenesen a Szerződő vagy a Biztosított, a velük közös háztartásban élő hozzátartozójuk, a Biztosított vezető munkakört vagy a biztosított vagyontárgyak kezelésével együtt járó munkakört betöltő alkalmazottja, megbízottja, tagja szándékosan vagy súlyosan gondatlanul okozta. Ezek a rendelkezések a kármegelőzési és kárenyhítési kötelezettség megszegésére is érvényesek. 13. Általános kizárások 13.1 Vagyon- és felelősségbiztosítások esetén a közreható okokra való tekintet nélkül a biztosító kockázatviselése nem terjed ki azokra a károkra és költségekre, amelyek közvetlenül vagy közvetve az alábbi események, körülmények által vagy azokkal kapcsolatban keletkeztek: atomenergia, ionizáló sugárzás; bármilyen jellegű, a biztosítási események között nem nevesített természeti katasztrófa; bármilyen jellegű háborús esemény (háborúnak, illetve harci cselekménynek minősül a Magyarország területén, továbbá a Magyarország területén kívül más ország ellen folytatott fegyveres harc, illetve fegyveres erők összecsapása), invázió, fegyveres összeütközés, polgárháború; belső zavargás, forradalom, felkelés, zendülés, lázadás, puccs, sztrájk, terrorizmus, tömegmegmozdulás, katonai gyakorlat, harci cselekmény, zavargás, tüntetés; elkobzás, lefoglalás, kényszer-államosítás; hadijog, rendkívüli állapot; a környezet szennyezésével okozott károk; az épületnek vagy bármely részének (falak, födémek, vezetékek, csövek, nyílászárók, burkolatok, készülékek, beépített tartozékok stb.) építése, átépítése, felújítása, bővítése, festése, javítása, karbantartása alatt vagy közvetlenül vagy közvetve emiatt keletkezett kár; talajvíz által okozott károk, továbbá a talajvíz emelkedés, talajvízmozgás, vagy ezek bármelyikével összefüggésben jelentkező talajmozgás okozta károk; a belvíz okozta károk, még akkor is, ha a belvizet a vízelvezető árkok hiánya vagy a karbantartásuk elmulasztása okozta; a biztosított objektumban folytatott tűz- és robbanásveszélyes tevékenység során, az azzal összefüggésben keletkezett károk Nem áll fenn a biztosító fizetési kötelezettsége akkor, ha a károkozó tényező a biztosítási szerződés megkötésére irányuló ajánlattétel előtt is fennállt A biztosítási feltételek az általános kizárásokon túlmenően, az egyes biztosítási események kapcsán speciális kizárásokat is tartalmaznak A kizárások körében szereplő büntetőjogi fogalmak a Büntető törvénykönyv rendelkezései alapján értelmezendők. 14. Egyéb rendelkezések Megtérítési igény 14.1 A biztosítót az általa megtérített kár mértékéig megtérítési igény illeti meg a károkozóval szemben, kivéve, ha a károkozó a Biztosítottal közös háztartásban élő hozzátartozó. A megszűnt követelés biztosítékai fennmaradnak, és e követelést biztosítják. Biztosított, illetve a Szerződő a károkozóval szembeni követeléséről - ezzel a biztosító megtérítési igényét korlátozva - sem részben, sem egészben nem mondhat le. Elévülés 14.2 A jelen biztosítási feltételek alapján létrejött biztosítási szerződésből eredő követelések megállapodás szerinti elévülési határideje két év. A vagyonbiztosítási igények elévülési idejét a biztosítási esemény bekövetkezésétől, a felelősségbiztosítás alapján felmerülő igények elévülési idejét a kárnak, illetve a kárigénynek a Biztosítottal való közlésétől kell számítani. Adatkezelés, adatvédelem - Személyes adatok kezelése és titoktartás (a évi LX. törvény alapján)11 14.3 A jelen szerződési feltételek alapján létrejövő szerződés végrehajtása érdekében a biztosító kezeli a Szerződőnek (Biztosítottnak) az ajánlaton, illetve a biztosítási szerződésben rögzített személyes adatait (a továbbiakban: személyes adatok ). A biztosító a Szerződő (Biztosított) személyes adatait azon időtartam alatt kezeli, ameddig a biztosítási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető. A biztosító a személyes adatokat csak a biztosítási szerződés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerződésből származó követelések megítéléséhez kapcsolódóan, vagy a Bit-ben meghatározott egyéb célból kezeli. A biztosító a Szerződő (Biztosított) személyes adatait, erre vonatkozó és kifejezett írásbeli hozzájárulása nélkül csak a Bit aiban nevesített szervezeteknek továbbíthatja. A biztosító az adatkezelés során adatfeldolgozót vesz igénybe. A Szerződő (Biztosított) a személyes adatainak a jelen szerződési feltételekben meghatározottak szerinti kezeléséhez a biztosítási szerződés (ajánlat) aláírásával kifejezetten hozzájárul. A személyes adatok kezelésére és titoktartásra vonatkozó elvi és gyakorlati tudnivalók a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló évi LX. törvényben foglaltak szerint, a jogszabály szövegének módosítása nélkül, számozásának megtartása mellett: 153. Biztosítási titok minden olyan - minősített adatot nem tartalmazó -, a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó rendelkezésére álló adat, amely a biztosító, a viszontbiztosító, a biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó egyes ügyfeleinek (ideértve a károsultat is) személyi körülményeire, vagyoni helyzetére, illetve gazdálkodására vagy a biztosítóval, illetve a viszontbiztosítóval kötött szerződéseire vonatkozik Az ügyfél egészségi állapotával összefüggő adatokat a biztosító a 155. (1) bekezdésében meghatározott célokból, az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről szóló évi XLVII. törvény rendelkezései szerint, kizárólag az érintett írásbeli hozzájárulásával kezelheti (1) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó ügyfeleinek azon biztosítási titkait jogosult kezelni, amelyek a biztosítási szerződéssel, annak létrejöttével, nyilvántartásával, a szolgáltatással összefüggnek. Az adatkezelés célja csak a biztosítási szerződés megkötéséhez, módosításához, állományban tartásához, a biztosítási szerződésből származó követelések megítéléséhez szükséges, vagy az e törvény által meghatározott egyéb cél lehet. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott céltól eltérő célból végzett adatkezelést a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó csak az ügyfél előzetes hozzájárulásával végezhet. A hozzájárulás megtagadása miatt az ügyfelet nem érheti hátrány és annak megadása esetén részére nem nyújtható előny. (3) A biztosítási titok tekintetében, időbeli korlátozás nélkül - ha törvény másként nem rendelkezik - titoktartási kötelezettség terheli a biztosító, a független biztosításközvetítő, a biztosítási szaktanácsadó tulajdonosait, vezetőit, alkalmazottait és mindazokat, akik ahhoz a biztosítóval kapcsolatos tevékenységük során bármilyen módon hozzájutottak Biztosítási titok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó ügyfele vagy annak törvényes képviselője a kiszolgáltatható biztosítási titokkört pontosan megjelölve, erre vonatkozóan írásban felmentést ad, b) e törvény alapján a titoktartási kötelezettség nem áll fenn (1) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn a) a feladatkörében eljáró Felügyelettel, b) a folyamatban lévő büntetőeljárás keretében eljáró nyomozó hatósággal és ügyészséggel, továbbá az általuk kirendelt szakértővel, c) büntetőügyben, polgári ügyben, valamint a csődeljárás, illetve a felszámolási eljárás ügyében eljáró bírósággal, a bíróság által kirendelt szakértővel, továbbá a végrehajtási ügyben eljáró önálló bírósági végrehajtóval, d) a hagyatéki ügyben eljáró közjegyzővel, továbbá az általa kirendelt szakértővel, e) a (2) bekezdésben foglalt esetekben az adóhatósággal, f) a feladatkörében eljáró nemzetbiztonsági szolgálattal, g) a feladatkörében eljáró Gazdasági Versenyhivatallal, h) a feladatkörében eljáró gyámhatósággal, i) az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 108. (2) bekezdésében foglalt egészségügyi hatósággal, j) a külön törvényben meghatározott feltételek megléte esetén a titkosszolgálati eszközök alkalmazására, titkos információgyűjtésre felhatalmazott szervvel, k) a viszontbiztosítóval, valamint közös kockázatvállalás (együttbiztosítás) esetén a kockázatvállaló biztosítókkal, l) az e törvényben szabályozott adattovábbítások során átadott adatok tekintetében a kötvénynyilvántartást vezető kötvénynyilvántartó szervvel, m) az állományátruházás keretében átadásra kerülő biztosítási szerződési állomány tekintetében az átvevő biztosítóval, n) a kárrendezéshez és a megtérítési igény érvényesítéséhez szükséges adatok tekintetében, továbbá ezek egymásközti átadásával kapcsolatban a Kártalanítási Számlát, illetve a Kártalanítási Alapot kezelő szervezettel, a Nemzeti Irodával, a levelezővel, az Információs Központtal, a Kártalanítási Szervezettel, a kárrendezési megbízottal és a kárképviselővel, illetve a károkozóval, amennyiben az önrendelkezési jogával élve a közúti közlekedési balesetével kapcsolatos kárrendezés kárfelvételi jegyzőkönyvéből a balesetben érintett másik jármű javítási adataihoz kíván hozzáférni, o) a kiszervezett tevékenység végzéséhez szükséges adatok tekintetében a kiszervezett tevékenységet végzővel, p) fióktelep esetében - ha a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatkezelés feltételei minden egyes adatra nézve teljesülnek, valamint a harmadik országbeli biztosító székhelye szerinti állam rendelkezik a magyar jogszabályok által támasztott követelményeket kielégítő adatvédelmi jogszabállyal - a harmadik országbeli biztosítóval, biztosításközvetítővel, szaktanácsadóval, q) a feladatkörében eljáró alapvető jogok biztosával, r) a feladatkörében eljáró Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatósággal, s) a bonus-malus rendszer, az abba való besorolás, illetve a káresetek igazolásának részletes szabályairól szóló rendeletben meghatározott kártörténeti adatra és bonus-malus besorolásra nézve a rendeletben szabályozott esetekben a biztosítóval, t) a természetes személyek adósságrendezési eljárásában eljáró Családi Csődvédelmi Szolgálattal, családi vagyonfelügyelővel, bírósággal szemben, ha az a)-j), n), s) és t) pontban megjelölt szerv vagy személy írásbeli megkereséssel fordul hozzá, amely tartalmazza az ügyfél nevét vagy a biztosítási szerződés megjelölését, a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját, azzal, hogy a k)-m) és p)-r) pontban megjelölt szerv vagy személy kizárólag a kért adatok fajtáját, az adatkérés célját és jogalapját köteles megjelölni. A cél és a jogalap igazolásának minősül az adat megismerésére jogosító jogszabályi rendelkezés megjelölése is. (2) Az (1) bekezdés e) pontja alapján a biztosítási titok megtartásának kötelezettsége abban az esetben nem áll fenn, ha adóügyben, az adóhatóság felhívására a biztosítót törvényben meghatározott körben nyilatkozattételi kötelezettség, illetve, ha biztosítási szerződésből eredő adókötelezettség alá eső kifizetésről törvényben meghatározott adatszolgáltatási kötelezettség terheli. (2a) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a biztosító által az adóhatóság felé történő adatszolgáltatás a Magyarország Kormánya és az Amerikai Egyesült Államok Kormánya között a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdításáról és a FATCA szabályozás végrehajtásáról szóló Megállapodás kihirdetéséről, valamint az ezzel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló évi XIX. törvény (a továbbiakban: FATCA-törvény) alapján az adó- és egyéb közterhekkel kapcsolatos nemzetközi közigazgatási együttműködés egyes szabályairól szóló évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Aktv.) 43/B-43/C. -ában foglalt kötelezettség teljesítéséhez. (3) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó az (1) és (5) bekezdésekben, a ban, a ban és a ban meghatározott esetekben és szervezetek felé az ügyfelek személyes adatait továbbíthatja.12 (4) A biztosítási titoktartási kötelezettség az eljárás keretén kívül a (1) bekezdésben meghatározott szervek alkalmazottaira is kiterjed. (5) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóság, a nemzetbiztonsági szolgálat és az ügyészség írásbeli megkeresésére akkor is köteles haladéktalanul tájékoztatást adni, ha adat merül fel arra, hogy a biztosítási ügylet a) a június 30-ig hatályban volt évi IV. törvényben foglaltak szerinti kábítószerrel visszaéléssel, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel, b) a Btk. szerinti kábítószer-kereskedelemmel, kábítószer birtoklásával, kóros szenvedélykeltéssel vagy kábítószer készítésének elősegítésével, új pszichoaktív anyaggal visszaéléssel, terrorcselekménnyel, terrorcselekmény feljelentésének elmulasztásával, terrorizmus finanszírozásával, robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaéléssel, lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaéléssel, pénzmosással, bűnszövetségben vagy bűnszervezetben elkövetett bűncselekménnyel van összefüggésben. (6) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a nyomozó hatóságot a halaszthatatlan intézkedés jelzéssel ellátott, külön jogszabályban előírt ügyészi jóváhagyást nélkülöző megkeresésére is köteles tájékoztatni az általa kezelt, az adott üggyel összefüggő, biztosítási titoknak minősülő adatokról. (7) A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a biztosító, biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó az Európai Unió által elrendelt pénzügyi és vagyoni korlátozó intézkedések végrehajtásáról szóló törvényben meghatározott bejelentési kötelezettségének tesz eleget. (8) Nem jelenti a biztosítási titok és az üzleti titok sérelmét a felügyeleti ellenőrzési eljárás során az összevont alapú felügyelet esetében a csoportvizsgálati jelentésnek a pénzügyi csoport irányító tagja részére történő átadása. 157/A. A biztosítási titok megtartásának kötelezettsége nem áll fenn abban az esetben, ha a) a magyar bűnüldöző szerv - nemzetközi kötelezettségvállalás alapján külföldi bűnüldöző szerv írásbeli megkeresésének teljesítése céljából - írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól. b) a pénzügyi információs egységként működő hatóság a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvényben meghatározott feladatkörében eljárva vagy külföldi pénzügyi információs egység írásbeli megkeresésének teljesítése céljából írásban kér biztosítási titoknak minősülő adatot a biztosítótól (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a biztosító által a harmadik országbeli biztosítóhoz vagy harmadik országbeli adatfeldolgozó szervezethez (harmadik országbeli adatkezelő) történő adattovábbítás abban az esetben: a) ha a biztosító ügyfele (adatalany) ahhoz írásban hozzájárult, vagy b) ha - az adatalany hozzájárulásának hiányában - az adattovábbításnak törvényben meghatározott adatköre, célja és jogalapja van, és a harmadik országban a személyes adatok védelmének megfelelő szintje az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 8. (2) bekezdésében meghatározott bármely módon biztosított. (2) A biztosítási titoknak minősülő adatoknak másik tagállamba történő továbbítása esetén a belföldre történő adattovábbításra vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni (1) Nem jelenti a biztosítási titok sérelmét a) az olyan összesített adatok szolgáltatása, amelyből az egyes ügyfelek személye vagy üzleti adata nem állapítható meg, b) fióktelep esetében a külföldi székhelyű vállalkozás székhelye (főirodája) szerinti felügyeleti hatóság számára a felügyeleti tevékenységhez szükséges adattovábbítás, ha az megfelel a külföldi és a magyar felügyeleti hatóság közötti megállapodásban foglaltaknak, c) a jogalkotás megalapozása és a hatásvizsgálatok elvégzése céljából a miniszter részére személyes adatnak nem minősülő adatok átadása, d) e törvény Nyolcadik részének III. és III/A. fejezetében, a pénzügyi konglomerátumok kiegészítő felügyeletéről szóló törvényben foglalt rendelkezések teljesítése érdekében történő adatátadás. (2) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok átadását a biztosító a biztosítási titok védelmére hivatkozva nem tagadhatja meg (1) Az adattovábbítási nyilvántartásban szereplő személyes adatokat az adattovábbítástól számított 5 év elteltével, a 154. alá eső adatok vagy az adatvédelmi törvény szerint különleges adatnak minősülő adatok továbbítása esetén 20 év elteltével törölni kell. (2) A biztosító az érintett személyt nem tájékoztathatja a 157. (1) bekezdés b), f) és j) pontjai, illetve a 157. (5) bekezdése alapján végzett adattovábbításokról. (3) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó a személyes adatokat a biztosítási, illetve a megbízási jogviszony fennállásának idején, valamint azon időtartam alatt kezelheti, ameddig a biztosítási, illetve a megbízási jogviszonnyal kapcsolatban igény érvényesíthető (1) A biztosító a létre nem jött biztosítási szerződéssel kapcsolatos személyes adatokat kezelhet, ameddig a szerződés létrejöttének meghiúsulásával kapcsolatban igény érvényesíthető. (2) A biztosító, a biztosításközvetítő és a biztosítási szaktanácsadó köteles törölni minden olyan, ügyfeleivel, volt ügyfeleivel vagy létre nem jött szerződéssel kapcsolatos személyes adatot, amelynek kezelése esetében az adatkezelési cél megszűnt vagy amelynek kezeléséhez az érintett hozzájárulása nem áll rendelkezésre, illetve amelynek kezeléséhez nincs törvényi jogalap. (3) E törvény alkalmazásában az elhunyt személyhez kapcsolódó adatok kezelésére a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogszabályi rendelkezések az irányadók. (4) Az elhunyt személlyel kapcsolatba hozható adatok tekintetében az érintett jogait az elhunyt örököse, illetve a biztosítási szerződésben nevesített jogosult is gyakorolhatja. 161/A. (1) A biztosító (e alkalmazásában: megkereső biztosító) - a veszélyközösség érdekeinek a megóvása érdekében - a jogszabályokban foglalt vagy a szerződésben vállalt kötelezettségének teljesítése során a szolgáltatások jogszabályoknak és szerződésnek megfelelő teljesítése, a biztosítási szerződésekkel kapcsolatos visszaélések megakadályozása céljából megkereséssel fordulhat más biztosítóhoz (e alkalmazásában: megkeresett biztosító) az e biztosító által - a 155. (1) bekezdésében meghatározottak szerint, a biztosítási termék sajátosságainak a figyelembevételével - kezelt és a (3)-(6) bekezdésben meghatározott adatok vonatkozásában, feltéve, ha a megkereső biztosító erre vonatkozó jogosultsága a biztosítási szerződésben rögzítésre került. (2) A megkeresett biztosító a jogszabályoknak megfelelő megkeresés szerinti adatokat a megkeresésben meghatározott megfelelő határidőben, ennek hiányában a megkeresés kézhezvételétől számított tizenöt napon belül köteles átadni a megkereső biztosítónak. (3) A megkereső biztosító az 1. számú melléklet A) rész 1. és 2. pontjában, továbbá a 2. számú mellékletben meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés teljesítésével kapcsolatban az alábbi adatokat kérheti: a) a szerződő, a biztosított, a kedvezményezett személy azonosító adatait; b) a biztosított személy adatfelvételkori, a szerződéses kockázattal kapcsolatos egészségi állapotára vonatkozó adatokat; c) az a) pontban meghatározott személyt érintő korábbi - az e bekezdésben meghatározott ágazathoz tartozó szerződéssel kapcsolatos - biztosítási eseményekre vonatkozó adatokat; d) a megkeresett biztosítónál megkötött szerződés megkötésével kapcsolatban felmerült kockázat felméréséhez szükséges adatokat; és e) a megkeresett biztosítónál megkötött szerződés alapján teljesítendő szolgáltatások jogalapjának vizsgálatához szükséges adatokat. (4) A megkereső biztosító az 1. számú melléklet A) rész 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 14., 15., 16., 17. és 18. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés teljesítésével kapcsolatban az alábbi adatokat kérheti: a) a szerződő, a biztosított, a kedvezményezett és a károsult személy azonosító adatait; b) a biztosított vagyontárgyak, követelések vagy vagyoni jogok beazonosításához szükséges adatokat;13 c) a b) pontban meghatározott vagyontárgyakat, követeléseket vagy vagyoni jogokat érintően bekövetkezett biztosítási eseményekre vonatkozó adatokat; d) a megkeresett biztosítónál megkötött szerződés megkötésével kapcsolatban felmerült kockázat felméréséhez szükséges adatokat; és e) a megkeresett biztosítónál megkötött szerződés alapján teljesítendő szolgáltatások jogalapjának vizsgálatához szükséges adatokat. (5) A megkereső biztosító az 1. számú melléklet A) rész 10., 11., 12., és 13. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés teljesítésével kapcsolatban a károsult személy előzetes hozzájárulása esetén az alábbi adatokat kérheti: a) a (4) bekezdés a)-e) pontjában meghatározott adatokat; b) a személyi sérülés miatt kárigényt vagy személyiségi jogsérelem miatt sérelemdíj iránti igényt érvényesítő személy adatfelvételkori, a szerződéses kockázattal kapcsolatos egészségi állapotára vonatkozó adatokat; és c) a károsodott vagyontárgy vagy a személyi sérülés miatt kárigényt, vagy személyiségi jogsérelem miatt sérelemdíj iránti igényt érvényesítő személyt érintő korábbi - az e bekezdésben meghatározott ágazathoz tartozó szerződéssel kapcsolatos - biztosítási eseményekre vonatkozó adatokat. (6) A megkereső biztosító az 1. számú melléklet A) rész 3. és 10. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződés teljesítésével kapcsolatosan a jármű járműazonosító adatai (rendszáma, alvázszáma) alapján - az 1. számú melléklet A) rész 10. pontjában meghatározott ágazathoz tartozó károk esetén a károsult előzetes hozzájárulása nélkül is - jogosult az alábbi adatokat kérni: a) az adott járművet érintően bekövetkezett biztosítási eseményekre vonatkozó adatokat, így különösen a káresemény időpontjára, jogalapjára, a jármű sérüléseire és az azokkal kapcsolatos károk megtérítésére vonatkozó adatokat, ideértve a megkereső biztosító által megjelölt gépjárműben bekövetkezett, de nem gépjármű által okozott károk adatait is, b) az adott járművet érintően a biztosító által elvégzett kárfelvétel tényeire, a kár összegére vonatkozó információkat. (7) Az (1) bekezdésben meghatározott megkeresésnek tartalmaznia kell az ott meghatározott személy, vagyontárgy vagy vagyoni jog azonosításához szükséges adatokat, a kért adatok fajtáját, valamint az adatkérés céljának megjelölését. A megkeresés és annak teljesítése nem minősül a biztosítási titok megsértésének. A megkereső biztosító felelős az (1) bekezdésben meghatározott megkeresési jogosultság tényének fennállásáért. (8) A megkereső biztosító a megkeresés eredményeként tudomására jutott adatot a kézhezvételt követő kilencven napig kezelheti. (9) Ha a megkeresés eredményeként a megkereső biztosító tudomására jutott adat e biztosító jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges, az adatkezelés (8) bekezdésben meghatározott időtartama meghosszabbodik az igény érvényesítésével kapcsolatban indult eljárás befejezéséig. (10) Ha a megkeresés eredményeként a megkereső biztosító tudomására jutott adat e biztosító jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges, és az igény érvényesítésével kapcsolatban az eljárás megindítására az adat megismerését követő egy évig nem kerül sor, az adat a megismerést követő egy évig kezelhető. (11) A megkereső biztosító az (1) bekezdésben meghatározott megkeresés és a megkeresés teljesítésének tényéről, továbbá az abban szereplő adatok köréről a megkereséssel érintett ügyfelet a biztosítási időszak alatt legalább egyszer értesíti. (12) Ha az ügyfél az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben szabályozott módon az adatairól tájékoztatást kér és a megkereső biztosító - a (8)-(10) bekezdésben meghatározottakra tekintettel - már nem kezeli a kérelemmel érintett adatokat, akkor ennek a tényéről kell tájékoztatni a kérelmezőt. (13) A megkereső biztosító a megkeresés eredményeként kapott adatokat biztosított érdekre nem vonatkozó, tudomására jutott, illetve általa kezelt egyéb adatokkal az (1) bekezdésben meghatározottól eltérő célból nem kapcsolhatja össze. (14) A megkeresésben megjelölt adatok teljesítésének a helyességéért és pontosságáért a megkeresett biztosító a felelős. 161/B. (1) A biztosítók - az 1. számú melléklet A) rész 3., 4., 5. és 6. pontjában meghatározott ágazatokhoz tartozó szerződésekkel kapcsolatban - a biztosítási szerződés vonatkozásában - a veszélyközösség érdekeinek a megóvása érdekében - a szolgáltatások jogszabályoknak és szerződésnek megfelelő teljesítése, a biztosítási szerződésekkel kapcsolatos visszaélések kiszűrése céljából közös adatbázist (a továbbiakban: Adatbázis) hozhatnak létre, amely tartalmazza a) a szerződő személy azonosító adatait; b) a biztosított vagyontárgy azonosító adatait; c) az a) és b) pontokban meghatározott szerződőt vagy vagyontárgyat érintő korábbi biztosítási eseményekre vonatkozó adatokat; és d) a biztosító megnevezését és a biztosítást igazoló okirat számát. (2) A biztosító az (1) bekezdésben meghatározott adatokat az adat keletkezését követő harminc napon belül továbbítja az Adatbázisba. (3) A biztosító - a veszélyközösség érdekeinek a megóvása érdekében - a jogszabályokban foglalt vagy a szerződésben vállalt kötelezettségének teljesítése során a szolgáltatások jogszabályoknak és szerződésnek megfelelő teljesítése és a visszaélések megakadályozása céljából az Adatbázisból adatot igényelhet. (4) Az Adatbázis kezelője a jogszabályoknak megfelelő igénylés szerinti adatokat nyolc napon belül köteles átadni az igénylő biztosítónak. (5) Nem áll fenn a biztosító titoktartási kötelezettsége az Adatbázis irányában, az Adatbázisba való adatátadás vonatkozásában, továbbá az Adatbázis kezelőjét terhelő biztosítási titok megtartására vonatkozó kötelezettsége a biztosító vonatkozásában, amely a jogszabálynak megfelelő igényléssel fordul hozzá. (6) Az Adatbázis kezelőjének az Adatbázisban kezelt adatokra vonatkozó titoktartási kötelezettségére, továbbá a kezelt adatokra vonatkozó igénylések teljesítésére nézve a biztosítási titokra vonatkozó szabályok megfelelően alkalmazandóak. (7) Az Adatbázis kezelője - amennyiben a megkeresés érdemi megválaszolása a kért adatok hiányában nem lehetséges - a hozzá intézett, a 157. (1) bekezdés b), f), q) és r) pontjában, illetve a (3) bekezdésben foglaltaknak megfelelő igényléseket köteles továbbítani a megkereséssel érintett biztosítási ágazatok művelésére tevékenységi engedéllyel rendelkező biztosítók számára. Az Adatbázis kezelője az igénylés továbbításáról az igénylőt egyidejűleg köteles tájékoztatni. (8) Az igénylő biztosító az igénylés eredményeként kapott adatokat a biztosítandó vagy biztosított érdekre nem vonatkozó, tudomására jutott, illetve általa kezelt egyéb adatokkal a (3) bekezdésben meghatározottól eltérő célból nem kapcsolhatja össze. (9) Az Adatbázisban továbbított adatok helyességéért és pontosságáért az azt továbbító biztosító felelős. (10) Az (1) bekezdésben meghatározott adatok a (11) bekezdésben meghatározott kivétellel a nyilvántartásba vételt követő öt évig kezelhetők. (11) Biztosítási szerződés létrejötte esetén az (1) bekezdésben meghatározott adatok a szerződés fennállása alatt, a szerződésből származó igények elévüléséig kezelhetők az (1) bekezdésben meghatározott nyilvántartásban. A szerződés megszűnésének és a szerződésből származó igények elévülésének tényéről a biztosító tájékoztatja az Adatbázis kezelőjét. (12) Az Adatbázisból adatot igénylő biztosító az adatigénylés eredményeként tudomására jutott adatot a kézhezvételt követő kilencven napig kezelheti. (13) Ha az igénylés eredményeként az igénylő biztosító tudomására jutott adat e biztosító jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges, az adatkezelés (12) bekezdésben meghatározott időtartama meghosszabbodik az igény érvényesítésével kapcsolatban indult eljárás jogerős befejezéséig. (14) Ha az igénylés eredményeként az igénylő biztosító tudomására jutott adat e biztosító jogos érdekeinek az érvényesítéséhez szükséges és az igény érvényesítésével kapcsolatban az eljárás megindítására az adat megismerését követő egy évig nem kerül sor, az adat a megismerést követő egy évig kezelhető. (15) Az Adatbázisból adatot igénylő biztosító az adatigénylés eredményeként tudomására jutott adatot csak az (1) bekezdésben meghatározott célból kezelheti.14 (16) Az igénylő biztosító a (3) bekezdésben meghatározott igénylésről, az abban szereplő adatokról, továbbá az igénylés teljesítéséről az ügyfelet a biztosítási időszak alatt legalább egyszer értesíti, továbbá az ügyfél kérelmére az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben szabályozott módon tájékoztatja. 161/C. (1) A 161/B. (1) bekezdésében meghatározott Adatbázist a biztosítók abban az esetben hozhatják létre, ha a 161/B. (1) bekezdésében meghatározott biztosítási ágazatokat művelő biztosítók megállapodást megelőző piaci részesedés szerint számított kétharmada megállapodik az adatbázis létrehozásáról, a működésében történő részvétel feltételeiről és az Adatbázis fenntartásával kapcsolatos költségek fedezetéről. (2) Az adatbázis létrehozásának további feltétele, hogy az Adatbázisba adatot szolgáltató biztosítók az Adatbázisba továbbított adatok továbbításának és lekérdezésének lehetőségét az érintett szerződések feltételeiben meghatározzák. Eltérés a szokásos vagy a korábbi szerződési gyakorlattól 14.4 A es termékkódú PostaFészekőr otthonbiztosítás a biztosítási piacon szokásos szerződési gyakorlattól eltér annyiban, hogy első díjrészletként függetlenül a választott díjfizetési ütemtől minden esetben minimum 3 havi díjat kell befizetni a biztosító részére A es termékkódú PostaFészekőr otthonbiztosítás a biztosító által korábban kínált as termékkódú otthonbiztosítási terméktől lényegesen az alábbiakban tér el: a biztosítási termék újabb biztosítási eseményekkel, vagyoncsoportokkal és biztosítási csomagokkal bővült; ingóságbiztosítás esetén egyes vagyoncsoportokra vonatkozó kárlimitek a biztosítási összeg százalékában meghatározottak; a földrengés biztosítási esemény meghatározásának vonatkozásában; az indexálás (értékkövetés) szabályaiban; az elévülés szabályaiban; korlátozásra került a Kibővített vezetékes vízkár biztosítási esemény tekintetében az egy biztosítási időszakon belül térített károk darabszáma; a betöréses lopás biztosítási esemény tekintetében módosult a kártérítési limit a két biztonsági zárral felszerelt ajtón keresztül történő behatolás esetében, továbbá módosításra került a melléképületet érintő betöréses lopás biztosítási esemény kártérítési határa; módosult a szabályozás a Szerződő kötelezettsége tekintetében a sérült, károsodott tárgyak, épületelemek megőrzése esetében; az Optimum és a Prémium csomag, valamint a Moduláris biztosítás új biztosítási többletszolgáltatásokat tartalmaz; a betöréses lopás védelmi előírások és az ezzel összefüggő kártérítési limitek módosultak. Fogalom meghatározások 14.6 A jelen feltételek alkalmazásában Épület: Olyan szerkezetileg önálló építmény, amely a környező külső tértől épületszerkezetekkel teljes mértékben elválasztott teret alkot, és ezzel az állandó vagy az időszakos tartózkodás, illetőleg használat feltételeit biztosítja. Épület hasznos alapterülete lakóépület (családi ház) esetén az összes lakott alapterület, beépített tetőtér esetén csak az 1,9 m belmagasságot meghaladó terület, a zárt veranda, a lakóépület alagsorában lévő, burkolt, fűtött lakóhelyiségek (hobbi szoba, konditerem, mosókonyha, stb.) alapterülete. Nem kell figyelembe venni a nem beépített tetőteret, a padlást, az erkélyt, a teraszt, a nem lakás céljára szolgáló helyiségeket (pl. szenespince, tároló, garázs). többlakásos épületekben a lakás teljes alapterülete, de a lakáshoz tartozó pincerész, tároló, közös használatú helyiségek alapterülete nem. Melléképületnek minősül az olyan, a főépülettől különálló, szerkezetileg önálló építmény, amely a környező külső tértől épületszerkezetekkel részben vagy egészben elválasztott teret alkot, és ezzel az időszakos tartózkodás, illetőleg használat feltételeit biztosítja, a főépülettel azonos kockázatviselési helyen található, önálló bejárattal rendelkezik, a főépületből meg nem közelíthető, és nem lakás célját szolgálja (garázs, tároló, istálló, ól, terménytároló, műhely, szerszámoskamra, nyári konyha, stb.). Nem minősülnek melléképületnek az üvegházak, fóliasátrak, a melegágyak. Melléképület alapterülete: az épület rendeltetésének megfelelő célú területek összessége. Épülettartozékok, épület berendezések: ide tartoznak azok az épület fő funkcióját biztosító szerkezetek, berendezések, szerelvények, az épülethez tartósan rögzített, szerkezetileg beépített gépészeti, és egyéb felszerelési tárgyak, amelyek az épület rendeltetésszerű használatához szükségesek. Így különösen: az épülethez szilárdan rögzített, be- és hozzáépített elemek és berendezések: térelválasztók, zászlótartók, hirdetést hordozó szerkezetek, előtetők; padló- és falcsatornák (szerelőjáratok), rögzített padló-, fal-, födém- és szegélyburkolatok; festés, mázolás, tapétázás, burkolatok; álmennyezetek, galériák; redőny, reluxa, spaletta, árnyékoló szerkezetek az elektromos mozgatószerkezeteikkel együtt; elektronikus vezérlésű és/vagy működtetésű nyílászárók a vezérlő/működtető berendezéseikkel együtt; villámhárító-rendszerek és tartozékaik/berendezéseik; lépcsők, létrák, hágcsók; beépített szekrények rendeltetésüktől és a beépítés idejétől függetlenül, amelyeket kifejezetten az adott helyre, méretre, adott feladat ellátására gyártottak, és amelyek károsodás nélkül az eredeti helyükről nem mozdíthatók el, illetve eltávolítva elvesztik funkciójukat (pl. az ilyen kialakítású kamraszekrény, beépített szekrény, beépített konyhabútor, gardróbszekrény stb.); az épületbe szerkezetileg beépített ajtó- és ablakszerkezetek, üvegezések; az épület gázellátására szolgáló vezetékezés/szerelés a hozzá tartozó mérőműszerekkel, nyomáscsökkentőkkel és beépített fogyasztó berendezésekkel együtt (pl. gáztűzhelyek, kazánok, bojlerek, vízmelegítők és konvektorok); az épület ivó-, szenny- és csapadékvíz ellátását/elvezetését, fűtését, valamint tűzoltást szolgáló vezetékrendszerek a hozzájuk tartozó mérő- és szabályozó berendezésekkel, szerelvényekkel, szivattyúkkal; egészségügyi berendezésekkel, WC-, fürdő-, zuhanyés mosdóberendezésekkel; az épület elektromos ellátására szolgáló vezetékezés/villanyszerelés a hozzá tartozó mérőműszerekkel és a beépített fogyasztóberendezésekkel együtt (pl. világítóberendezések; gépészetileg kémény- vagy szellőzőrendszerbe bekötött szagelszívó, szellőző-, légtechnikai- és klímaberendezések, beépített porszívó és tartozékai, elektromos tűzhely, bojler, vízmelegítő);15 felvonók, gépi működtetésű szintkülönbség áthidalók; kaputelefonok, csengők; szemétledobó berendezések; kapunyitó motor; antennák; riasztó- és megfigyelőrendszerek/központok, kamerák; falba épített értéktárolók mechanikai és elektronikai tűz- és vagyonvédelmi eszközök, berendezések, ezekhez csatlakozó vezetékek. Építménynek minősülnek: kerítés, kapu, támfal, járda, gépkocsi beálló, vízóraakna, derítő, ciszterna, erkély, terasz. Gépjármű-tartozék Ha a Szerződés nem tartalmazza a II pontban foglalt Garázsban tartott személygépjárművek biztosítására vonatkozó fedezetet, akkor a jelen feltételek alkalmazásában a gépjármű-tartozék kizárólag a következőket jelenti: a téli/nyári évszakkal ellentétes csere gumigarnitúra (maximum négy darab), valamint a hozzátartozó felni garnitúra, a biztonsági gyermekülés, a hólánc, a tetőcsomag- és síbox-tartó, a síléc- és snowboard-tartó és a gépjárműre szerelhető kerékpártartó. Éves limit, kárlimit Éves limit: az a határösszeg, ameddig a biztosító egy biztosítási évben megtéríti a károkat. Kárlimit: a biztosító káreseményenkénti szolgáltatásának felső határa. Hozzátartozók Közeli hozzátartozók: a házastárs, a bejegyzett élettárs, az egyeneságbeli rokon, az örökbefogadott, a mostoha- és a neveltgyerek, az örökbefogadó, a mostoha- és a nevelőszülő, valamint a testvér. Hozzátartozó továbbá: az élettárs, az egyeneságbeli rokon házastársa, a jegyes, a házastárs egyeneságbeli rokona és testvére, valamint a testvér házastársa, bejegyzett élettársa. Közös tulajdon A társasház alapító okiratában külön tulajdonként meg nem jelölt, és a társasház tulajdoni törzslapján nyilvántartott építmények, épületrészek, épület berendezések, lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek. Külön tulajdon Társasház esetén: a tulajdoni külön lapokon feltüntetett, és a társasházi alapító okiratban külön tulajdonként megjelölt egyes lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek. Szövetkezeti ház esetén: a tulajdoni külön lapokon nyilvántartott, és a szövetkezeti alapszabály szerint a tagok tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek. Állandóan lakott épület Állandóan lakottnak minősül az olyan épület, amely a teljes háztartás vitelére alkalmas, és amelyben a Biztosított ott lakásra berendezkedett, és amelyben a Biztosított állandóan minden évszakban és életvitelszerűen lakik. Nem minősül állandóan lakottnak az építés vagy felújítás alatt lévő ingatlan. II. Vagyonbiztosítás különös biztosítási feltételei 1. Biztosított 1.1 A jelen biztosítási feltételek alapján létrejött szerződésben Biztosítottnak minősül a biztosítási szerződésben Biztosítottként megnevezett személy, valamint a vele a kockázatviselés helyén állandó jelleggel vagyonközösségben, illetve közös háztartásban élő hozzátartozója, aki(k)nek a biztosított vagyontárgy(ak) megóvásához érdeke fűződik. 2. Területi hatály A kockázatviselés helye 2.1 A vagyonbiztosítás tekintetében kockázatviselési helynek minősül a biztosított vagyontárgynak (épületnek/ingóságnak) a szerződésben feltüntetett címe, cím hiányában helyrajzi száma. 2.2 Hatósági kiköltöztetés esetén kockázatviselési helynek minősül az általános háztartási ingóságok és értékőrző vagyontárgyak tekintetében az a hely, ahová a Biztosítottnak azért kell ideiglenesen távoznia, mert lakása biztosítási esemény közvetlen következményeként lakhatatlanná vált. A kockázatviselés helyének kiterjesztése 2.3 A biztosító a biztosítási szerződésben meghatározott biztosítási események bekövetkezte esetén káreseményenként az ingóság biztosítási összeg 5%-a erejéig viseli a kockázatot a biztosítási szerződésben (ajánlaton) megjelölt kockázatviselés helyén kívül, Magyarország területén a Biztosított magán viselt biztosítási fedezet alatt álló ruházatára, biztosítási fedezet alatt álló poggyászára, beleértve a biztosítási fedezettel bíró értéktárgyait is, abban az esetben, ha a biztosítási szerződés tartalmaz Ingóságbiztosítási csomagot, vagy Start csomagot, vagy Optimum csomagot, vagy Prémium csomagot, vagy akkor, ha a biztosítási szerződés a Moduláris biztosítás keretében ingóságbiztosítást tartalmaz. 2.4 A biztosító többlakásos épületek esetén az Ingóságbiztosítási csomag, a Start csomag, az Optimum csomag és a Prémium csomag vonatkozásában káreseményenként az ingóságra vonatkozó biztosítási összeg 7%-a erejéig,16 a Moduláris biztosítás Általános háztartási ingóságok vagyoncsoportja és Egyéb ingóságok vagyoncsoportja vonatkozásában káreseményenként e két vagyoncsoportra összesen Ft összegig, viseli a kockázatot a kockázatviselés helyén kívül, a többlakásos épület alapító okirat szerinti közös helyiségeiben, valamint a Biztosított kizárólagos használatában vagy külön tulajdonában lévő helyiségekben tárolt ingóságok tekintetében a biztosítási szerződésben meghatározott biztosítási események bekövetkezte esetén. E pont alapján a biztosító nem viseli a kockázatot az Értékőrző vagyontárgyakra, valamint a készpénzre vonatkozóan. 3. A biztosított vagyontárgyak köre; a biztosítási összeg meghatározása Biztosított vagyontárgyaknak azok az alábbi 3.1. és 3.2. pontban nevesített vagyontárgyak, illetve vagyontárgy csoportok minősülnek, melyek: épületek és ingóságok esetén a biztosítási szerződésben biztosítási összeggel megjelölésre kerültek; épületbiztosítás esetén a biztosított épülethez tartozó építmények, épülettartozékok, épület berendezések (külön biztosítási összeg feltüntetése nélkül); a biztosítási szerződésben (ajánlaton) a melléképület kiegészítő biztosítás kiválasztásra került, és a melléképület alapterületét is feltüntetették. 3.1 Épületek, építmények, épülettartozékok, épület berendezések, melléképületek A biztosító kockázatviselése a szerződésben megjelölt kockázatviselési helyen található, az építésügyi szabályok által épületnek, építménynek minősített vagyontárgyak (továbbiakban: épületek, építmények) biztosítási esemény miatti károsodására terjed ki A biztosító kockázatviselése az épületbiztosítás alapján kiterjed: a) épületek esetében annak biztosítási összegével a szerződésben feltüntetett épületekre (lakóház, lakás, hétvégi ház, hegyi hajlék, présház, tanya, stb.); b) a szerződésben külön fel nem tüntetett építményekre, az épületbiztosítás biztosítási összegén belül, külön díj megfizetése nélkül; c) a szerződésben külön fel nem tüntetett épülettartozékokra, épület berendezésekre, az épületbiztosítás biztosítási összegén belül, külön díj megfizetése nélkül; d) a főépülettel azonos címen található melléképületekre (istálló, ól, garázs, terménytároló, stb.), ha a melléképületek alapterülete együttesen nem haladja meg a főépület hasznos alapterületének háromszorosát, és amelyek a biztosítási szerződésben (ajánlaton) a melléképület kiegészítő biztosítás kiválasztásra került, és a melléképületek alapterületét is feltüntették A biztosító kockázatviselése nem terjed ki az alábbi, nem biztosított vagyontárgyakra: a) a szerződésben feltüntetett kockázatviselési helyen kívül található melléképületekre; b) a melléképület(ek)re, ha a melléképület alapterülete vagy a melléképületek együttes alapterülete meghaladja a főépület hasznos alapterületének háromszorosát; c) a földbe vájt, kikövezetlen falú építményekre; d) a fóliasátrakra, ponyvasátrakra, üveg- és hajtatóházakra; e) a medencére Többlakásos épületek esetében a biztosító kockázatviselése kiterjed a kockázatviselés helyén kívül a biztosított épülethez, lakáshoz az alapító okirat szerint tartozó közös vagy külön tulajdonú épületrészekre is a Biztosított tulajdoni hányada erejéig. 3.2 Ingóságok Jelen feltételek szerint biztosított ingóságok azok a nem az épület részét képező (szerkezetileg nem beépített) vagyontárgyak, vagy vagyontárgy csoportok, amelyek biztosítási összege a biztosítási szerződésben feltüntetésre került, és amelyek a háztartás mindennapos működéséhez szükségesek, és a Biztosítottak személyes használatára, fogyasztására szolgálnak, illetve a keresőtevékenység kockázatviselés helyén használt vagy tárolt eszközei, és nem tartoznak a kockázatviselésből kizárt, külön pontban felsorolt vagyontárgyak közé. A biztosító kockázatviselése szempontjából az ingóságok a következő három vagyoncsoportba kerülnek besorolásra: Általános háztartási ingóságok Azok a háztartásban általában előforduló, az épületbe be nem épített mozgatható vagyontárgyak összessége, amelyek a háztartás viteléhez szükségesek és a Biztosítottak személyes használatára, fogyasztására szolgálnak, így különösen: a) lakberendezési és felszerelési tárgyak; b) ruhaneműk; c) hobbi eszközök (ideértve a hangszereket, a sport-, horgász- és vadászfelszereléseket és tartozékaikat), barkács eszközök; d) számítástechnikai eszközök, perifériák; e) elektromos és híradástechnikai, optikai berendezések; f) emberi energiával meghajtott, nem motoros járművek (kerékpár, kerekesszék stb.); ezek ápolási, szerelési anyagai és tartalék alkatrészei; gépjármű tartozékok; g) kerti berendezés és felszerelési tárgyak; h) egyéb háztartási ingóságok (pl. könyvek, gyermekjátékok, élelmiszerek). Ha a biztosítási szerződés az Ingóságbiztosítási csomagra, vagy a Start csomagra, vagy az Optimum csomagra, vagy a Prémium csomagra jött létre, úgy a szerződésben az adott csomagra meghatározott ingóságbiztosítási összeg képezi a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határát, kivéve a fenti c), d), e) és f) pontban szereplő alvagyontárgy csoportokat, melyeknél külön-külön minden egyes alvagyontárgy csoport esetén a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa a biztosítási szerződésben az ingóságra vonatkozóan meghatározott biztosítási összeg 7%-a. Moduláris biztosítás keretén belül az Általános háztartási ingóságokra a Szerződő az szerződésben (ajánlaton) vagy egy összegben jelöl meg biztosítási összeget, vagy a fenti a)-h) pontokban definiált alvagyontárgy csoportokra külön-külön. Így17 ha a szerződés az Általános háztartási ingóságokra egy közös biztosítási összeg megjelölésével jött létre, úgy ez az összeg képezi a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határát, kivéve a fenti c), d), e) és f) pontban szereplő alvagyontárgy csoportokat, melyeknél külön-külön minden egyes alvagyontárgy csoport esetén a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa az Általános háztartási ingóságokra vonatkozó biztosítási összeg 7%-a; ha a szerződés az Általános háztartási ingóságokra nem egy közös biztosítási összeg megjelölésével jött létre, mert a Szerződő az egyes alvagyontárgy csoportokra tételesen részletezte külön-külön az egyes biztosítási összegeket, úgy a biztosító fedezet vállalása a külön-külön megjelölt biztosítási összegig áll fenn Értékőrző vagyontárgyak a) Nemesfémek, drágakő vagy igazgyöngy, valamint az ezek felhasználásával készült tárgyak. b) Képzőművészeti alkotások. Az idetartozó vagyontárgyak olyan festmények, grafikák, karcok, szobrok, csiszolások (pl. üveg), melyek példányszáma korlátozott és színvonalukat tekintve magas értéket képviselő művészeti alkotásnak nevezhetők. Az ipar- és népművészeti alkotások általános háztartási ingóságnak és nem értékőrző vagyontárgynak tekintendők. c) Antik bútorok. Az 1900 előtt készült Ft értéket meghaladó bútorok sorolandók ebbe a vagyoncsoportba. A vagyontárgyak eredetét, minősítését, értékét a Biztosított köteles bizonyítani. d) Valódi szőrmék (az irha kivételével). e) Kézi csomózású vagy kézi szövésű (keleti) szőnyegek. f) Nem gyárilag, egyedileg sokszorosított műalkotások. g) Bélyeg- és érmegyűjtemények. h) Egyéb gyűjtemény, régiségek, ritkaságok. Az olyan antik tárgyak és különleges, nagy értékkel bíró ingóságok tartoznak ebbe a vagyoncsoportba, melyeknek kora, ritkaság jellege, állapota miatt kiemelt értékük van. A vagyontárgyak eredetét, minősítését, értékét a Biztosított köteles bizonyítani. Ha a biztosítási szerződés az Ingóságbiztosítási csomagra, vagy a Start csomagra, vagy az Optimum csomagra, vagy a Prémium csomagra jött létre, úgy a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa a biztosítási szerződésben az ingóságra vonatkozóan meghatározott biztosítási összeg 4%-a a nemesfémek, drágakő vagy igazgyöngy, valamint az ezek felhasználásával készült tárgyak [3.2.2 a)] vonatkozásában, az összes többi értékőrző vagyontárgy [3.2.2 b)-h) pontban felsorolt vagyontárgyak] vonatkozásban pedig együttesen összesen a biztosítási szerződésben az ingóságra vonatkozóan meghatározott biztosítási összeg 7%-a. Moduláris biztosítás esetén az Értékőrző vagyontárgyakra vonatkozóan csak azzal a feltétellel jöhet létre érvényesen biztosítási szerződés, ha a Szerződő a biztosítási szerződésben (ajánlaton) az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoportra vagy azon belül bármely alvagyontárgy csoportra biztosítási összeget jelölt. Moduláris biztosítás esetén az Értékőrző vagyontárgycsoport alvagyontárgy csoportjaira vonatkozóan a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa a biztosítási szerződésben meghatározott, az Értékőrző vagyontárgycsoport alvagyontárgy csoportjaira vonatkozó biztosítási összeg Egyéb ingóságok a) Készpénz. b) Vállalkozói vagyontárgyak (gépek, berendezések, felszerelések; áruk, készletek, termékek, javításra átvett vagyontárgyak). c) Mezőgazdasági eszközök és termények. Ide tartoznak a mezőgazdasági kistermelés gépei, berendezései, terményei, valamint a kisipari, kiskereskedői és egyéb vállalkozások azon vagyontárgyai (tárgyi eszközök, készletek stb.), amelyeket a Biztosított a kockázatviselés helyén használ vagy tárol. d) Állatok és növényi kultúrák. Ha a biztosítási szerződés az Ingóságbiztosítási csomagra, vagy a Start csomagra, vagy az Optimum csomagra, vagy a Prémium csomagra jött létre, úgy a biztosító kockázatviselése nem terjed ki a vállalkozói vagyontárgyakra. A biztosító kockázatviselése kiterjed a készpénzre maximum Ft biztosítási összeg erejéig. A mezőgazdasági eszközök és termények vonatkozásában a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa a biztosítási szerződésben meghatározott, az ingóságra vonatkozó biztosítási összeg 4%-a, míg az állatok és növényi kultúrák tekintetében a biztosítási szerződésben meghatározott, az ingóságra vonatkozó biztosítási összeg 2%-a. Moduláris biztosítás esetén az Egyéb ingóságok vagyontárgy csoportra vonatkozóan csak azzal a feltétellel jöhet létre érvényesen biztosítási szerződés, ha a Szerződő a biztosítási szerződésben (ajánlaton) az Általános háztartási ingóságok vagyoncsoportra vagy azon belül bármely alvagyontárgy csoportra biztosítási összeget jelölt. Moduláris biztosítás esetén az Egyéb ingóságok alvagyontárgy csoportjaira vonatkozóan a biztosító szolgáltatásának (térítésének) maximális felső határa a biztosítási szerződésben meghatározott, az Egyéb ingóságok alvagyontárgy csoportjaira vonatkozó biztosítási összeg. Moduláris biztosítás esetén, ha a szerződés a Szerződő választásának megfelelően tartalmazza a készpénzre vonatkozó fedezetet, a biztosító kockázatviselése a készpénzre maximum Ft biztosítási összeg erejéig terjed ki. 3.3 Ingóságok körében nem biztosított vagyontárgyak A biztosító kockázatviselése nem terjed ki az alábbi vagyontárgyakra: a) az építés alatt álló épületekben elhelyezett, technológiai szükségszerűségből betárolt, beépítésre váró építő-, segéd- és kiegészítő anyagok, valamint beépítésre váró épület berendezések és épülettartozékok; b) a pénz (az Ingóságbiztosítási csomagban, a Start csomagban, az Optimum csomagban, a Prémium csomagban, illetve a Moduláris biztosításban meghatározott szolgáltatás kivételével), valuta, a készpénzkímélő fizetőeszközök (csekk, ideértve a kitöltetlen csekket is, a bankkártya, hitelkártya, csekk-kártya, váltó, utalvány, takarékbetétkönyv vagy az ilyen betétről kiállított más okirat és elnevezésétől függetlenül minden más, azonos gazdasági rendeltetésű okmány), az értékpapír, értékcikkek, az utalványok, bérletek, az igazolvány és egyéb okmányok; c) az okirat (pl. személyes okmányok, azaz a Biztosított(ak) tulajdonát képező személy igazolvány, személyi azonosító igazolvány, lakcímet igazoló hatósági igazolvány, egyéni vállalkozói igazolvány, útlevél, diákigazolvány,18 taj-kártya, adóigazolvány, születési anyakönyvi kivonat, házassági anyakönyvi kivonat, halotti anyakönyvi kivonat, közlekedési okmányok [vezetői engedélyek (jogosítvány), forgalmi engedély, törzskönyv, nemzetközi vezetői engedély]), a kézirat, terv, dokumentáció, számítógépes adathordozókon tárolt adatállomány, saját fejlesztésű számítógépes programok, a pontban szereplő elveszett okmányok pótlása elnevezésű biztosítási eseményben foglaltak kivételével; d) bármilyen, nem emberi energiával meghajtott (szárazföldi, vízi vagy légi) jármű és annak a jelen feltételekben meghatározott gépjármű-tartozékon kívüli egyéb tartozéka, alkatrésze, valamint a lakókocsi, az utánfutó, a pontban szereplő, a garázsban tartott személygépjárművek biztosításában foglaltak kivételével; e) a nem háztartási jellegű és mértékű, az Országos Tűzvédelmi Szabályzatban A vagy B tűzveszélyességi osztályba tartozó anyagok, ingóságok; f) a bérlők, társbérlők, albérlők, fizetővendégek vagyontárgyai, ha a felsoroltak nem a szerződésben név szerint megjelölt Biztosítottak; g) vállalkozói tulajdonban lévő vagyontárgyak, ha azok a biztosítási szerződés alapján nem Biztosítottak. 3.4 Az értékőrző vagyontárgyakra, valamint a készpénzre nem terjed ki a biztosító kockázatviselése, ha azok garázsban, padláson, pincében, melléképületben, tárolóban vagy nem állandóan lakott épületben, vagy a Biztosítottakon kívül más személyek által hozzáférhető helyiségben, vagy a Biztosított közvetlen felügyelete nélkül hagyott nyitott épületrészben (pl. erkély, lodzsa, terasz stb.), vagy többlakásos épület esetén annak közös helyiségeiben, illetve a Biztosított kizárólagos használatában vagy külön tulajdonában lévő helyiségeiben bármely biztosítási esemény következtében károsodnak. 4. Biztosítási események A biztosító a jelen feltételek alapján csak azokat a károkat téríti meg, amelyeket közvetlenül a jelen feltételek által nevesített, az alábbiakban felsorolt biztosítási események okoznak, feltéve, hogy a biztosítási szerződés tartalmazza az adott biztosítási eseményre vonatkozó fedezetet. 4.1 Tűz Tűz biztosítási eseménynek minősül az a terjedőképes, öntápláló lánggal való égés, izzás, amelyet füst- és lángképződés mellett hőfelszabadulás jellemez, és rendeltetésszerű gócpont pl. kályha, gáztűzhely, kazán nélkül vagy azt elhagyva a Biztosított szándéka ellenére, balesetszerűen jön létre, és a biztosított vagyontárgyakban égéssel kárt okoz. Nem minősül biztosítási eseménynek, és ezért a biztosító kockázatviselése nem terjed ki: a) az olyan tűzkárokra, amelyek a biztosított tárgyakban azáltal keletkeztek, hogy megmunkálás, feldolgozás vagy egyéb célból hasznos tűznek vagy hőkezelésnek vetik alá, vagy a tűztérbe ejtik vagy dobják, b) a tűzkár nélkül, a hő hatására történő pörkölődés, szín- vagy alakváltozás miatt keletkezett károkra, c) az öngyulladásból, erjedésből, befülledésből magukban az öngyulladt, erjedt, befülledt anyagokban keletkezett károkra, d) az égés, izzás nélküli kizárólag füst- és koromszennyeződésben megnyilvánuló károkra, e) a rendeltetésüknél fogva tűznek, lángnak, hőhatásnak kitett vagyontárgyakban (pl. kéményszerkezet, kazán), továbbá az elektromos vezetékekben, berendezésekben, készülékekben, gépekben keletkező tűzkárokra, ha a tűz más tárgyakra nem terjedt tovább, f) az olyan károkra, amelyek esetében a tűz önerejéből nem terjedt tovább, pl. cigarettaparázs miatti kiégés, világító- vagy fűtőtestek közelében elhelyezett tárgyak perzselődése, égése, g) azokra a tűzkárokra, melyek azzal összefüggésben következnek be, hogy a kockázatviselés helyén A vagy B tűzveszélyességi osztály szerint tűzveszélyesnek, illetve robbanásveszélyesnek minősülő anyagokat használnak fel, tárolnak. 4.2 Robbanás Jelen feltételek szempontjából robbanás biztosítási esemény alatt a gázoknak és gőzöknek rombolással és hanghatással együtt járó hirtelen, rendkívül gyors energia felszabadulása értendő, melynek során két egymástól elválasztott térben létrejövő nyomáskülönbség az elválasztó elem helyzetének és szilárdsági tulajdonságainak egyidejű megváltozása következtében pillanatok alatt kiegyenlítődik, és ez a biztosított vagyontárgyakban kárt okoz. A fentiek értelmében nem minősül robbanás biztosítási eseménynek, és ezért a biztosító kockázatviselése nem terjed ki: a) a hangrobbanás által okozott kárra, b) a környezetnél alacsonyabb nyomású zárt tér összeroppanása által okozott kárra, c) szeszesital lepárlása következtében keletkezett robbanás okozta kárra, d) a hasadó és sugárzó anyagok robbanása, vagy szennyezése által okozott kárra, e) arra a robbanáskárra, amely azzal összefüggésben következik be, hogy a kockázatviselés helyén A vagy B tűzveszélyességi osztály szerint tűzveszélyesnek, illetve robbanásveszélyesnek minősülő anyagokat használnak fel, tárolnak, f) arra a kárra, amely magában a káreseményt okozó vagy azt a rendellenes működésével kiváltó tartozékban, szerelvényben, készülékben keletkezett, g) a háztartási gépek (pl.: kávéfőző, mikrohullámú sütő, tűzhely stb.) rendeltetésellenes használatának következményeképpen bekövetkezett robbanás által okozott károkra, h) szénsavas italokat tartalmazó a csomagoláson feltüntetett szavatossági időn túl tárolt PET palackok robbanása által okozott károkra. 4.3 Villámcsapás19 Villámcsapás a villámnak a vagyontárgyakon közvetlenül kifejtett, szabad szemmel is látható romboló, illetve gyújtó hatása. A biztosító nem téríti meg a villámcsapás kárt, amely azzal összefüggésben következik be, hogy a kockázatviselés helyén A vagy B tűzveszélyességi osztály szerint tűzveszélyesnek, illetve robbanásveszélyesnek minősülő anyagokat használnak fel, tárolnak. 4.4 Közvetett villámcsapás (villámcsapás másodlagos hatása) Közvetett villámcsapás biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az, ha a villám becsapódásának 1000 méteres körzetében, a mágneses térerősség-változással összefüggésben keletkező indukciós túlfeszültség miatt, a kockázatviselés helyén a biztosított elektromos berendezések, felszerelések hálózati tápegységében, valamint azon részegységeiben, alkatrészeiben kár keletkezik. Kármegelőzési kötelezettségek közvetett villámcsapás vonatkozásában: Ha a biztosító a jelen feltételek alapján közvetett villámcsapás biztosítási esemény alapján szolgáltatást teljesített, akkor a biztosító az ezt követő, az elektromos berendezéseket érintő, villámcsapás okozta károk rendezésénél vizsgálhatja a kármegelőzési kötelezettség körébe tartozó alábbi intézkedések megtörténtét, azaz: túlfeszültségvédő aljzat(ok) meglétét, és/vagy az elektromos-, telefon-, valamint antenna hálózatokról történő leválasztás megtörténtét, amennyiben ezt az elektromos berendezés jellege indokolja, illetve életszerűen lehetővé teszi. A Biztosítottnak felróható mulasztás esetén a biztosító a Biztosított közrehatása mértékével arányos szolgáltatást teljesít. 4.5 Vihar Vihar biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az, ha a kockázatviselés helyén 15 m/s (54 km/h) küszöbértéket elérő, vagy azt meghaladó sebességű időjárás miatti légmozgások, vagy e légmozgások által elsodort, döntött tárgyak a biztosított vagyontárgyakban kárt okoznak. Biztosítási esemény az is, ha a biztosított épületek vihar által megrongált nyílászáróján vagy az építésügyi szabványok által végleges fedésként elfogadott anyagú és szakszerű technológiával megépített, vihar által megrongált tetőfedésén keresztül a viharral egyidejűleg beömlő csapadékvíz áztatással kárt okoz a biztosított vagyontárgyakban. Az alábbi speciális kizárás érvényes vihar biztosítási esemény vonatkozásában, ezért a biztosító nem téríti meg: a) a szabadban tartott ingóságokban, állatokban, lábon álló növényekben, terményekben és takarmányokban keletkező, vihar által okozott károkat, b) a biztosított vagyontárgyakban keletkező olyan kárt, amely visszavezethető le nem zárt nyílászárókra vagy más le nem zárt nyílásokra, kivéve, ha ezen nyílások a vihar következtében keletkeztek, c) a biztosított vagyontárgyakban keletkező olyan kárt, amely visszavezethető épületszerkezeti hiányosságokra, kivéve, ha ezek a hiányosságok vihar következtében keletkeztek, d) a biztosított épületeken belüli huzat által okozott kárt, e) a napkollektorokban, napelemekben okozott károkat. Vihar biztosítási eseményre vonatkozóan a biztosító a szerződés megkötését követő naptól számítva 15 napos várakozási időt köt ki. A várakozási időn belül bekövetkező biztosítási eseményre a biztosító kockázatviselése nem terjed ki. 4.6 Felhőszakadás Felhőszakadás biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az, ha az Országos Meteorológiai Szolgálat (OMSZ) által kiállított igazolás szerint a kockázatviselési helyen lehullott csapadék 20 perc alatt mért mennyiségéből számított átlagos intenzitás mértéke a 0,75 mm/perc értéket elérte, illetve meghaladta, vagy 24 óra alatt a 30 mm-t elérte, illetve meghaladta, és ennek következtében a talajszinten áramló nagy mennyiségű víz rombolással, elöntéssel ideértve a természetes és mesterséges elvezető rendszerek elégtelenné válása miatti elöntést is a biztosított vagyontárgyakban kárt okoz. Nem minősül felhőszakadás biztosítási eseménynek, ezért a biztosító nem téríti meg: a) a biztosított épületben a talajvíz okozta épületsüllyedés károkat, b) a biztosított épület falazatán át felszivárgó, beszivárgó csapadék, illetve talajvíz okozta károkat, c) a szabadban tárolt ingóságokban keletkezett felhőszakadás károkat, d) az épület falazatában, szerkezetében keletkezett kárt, ha a biztosított épület falazata részben vagy egészben vályogot is tartalmaz, de az épület nem rendelkezik mindenütt a talajszinttől számított legalább 50 cm magas, szilárd (kő, tégla, beton, stb.) és a talajnedvességtől szigetelt alapzattal, e) azokat a károkat, amelyek visszavezethetők le nem zárt nyílászárókra vagy más le nem zárt nyílásokra, f) az épületek, építmények külső vakolatában, burkolatában, festésében bekövetkező károkat, g) a gombásodás és penészesedés formájában jelentkező károkat, h) a talajszint alatti padozatú, nem lakóhelyiségnek minősülő épületrészek elöntése esetén az ott elhelyezett ingóságokban keletkező károkat, ha azokat a padozattól nem legalább 20 cm magasan tárolták, i) megfelelő vízelvezetés hiányában a biztosított épület alapteste alá bejutó csapadék okozta épületsüllyedés károkat, különösen csepegtető járda és ereszcsatorna hiányának esetén. Felhőszakadás biztosítási eseményre vonatkozóan a biztosító a szerződés megkötését követő naptól számítva 15 napos várakozási időt köt ki. A várakozási időn belül bekövetkező biztosítási eseményre a biztosító kockázatviselése nem terjed ki. 4.7 Jégverés20 Jégverés biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az a rongálódási kár, amelyet a csapadék jégeső vagy jégverés formájában történő lehullása során, annak roncsoló hatása által a biztosított épületek, építmények az építésügyi szabványok által általánosan végleges fedésként elfogadott anyagú és szakszerű technológiával megépített és karbantartott tetőfedésében, redőnyeiben a jégverés vagy jégeső okoz. Megtéríti a biztosító azokat a károkat is, amelyeket a jégverés vagy jégeső által megrongált, fentiek szerinti tetőfedésen keresztül, a biztosítási eseménnyel egyidejűleg a biztosított épületekbe beömlő csapadék okoz a biztosított vagyontárgyakban. Az alábbi speciális kizárás érvényes jégverés biztosítási esemény vonatkozásában, ezért a biztosító nem téríti meg: a) azokat a károkat, amelyek visszavezethetők le nem zárt nyílászárókra vagy más le nem zárt nyílásokra, kivéve, ha ezek a nyílások a jégverés miatt keletkeztek. A szolgáltatásnak az alábbi speciális korlátozása érvényes jégverés biztosítási esemény vonatkozásában, ezért a biztosító nem téríti meg: b) lábon álló növényekben, gyümölcsösökben, c) az ideiglenes fedésekben, d) a fólia és üvegházakban, melegágyakban, e) a szabadban tartott ingóságokban, f) az épületek külső festésében, külső vakolatában, külső burkolatában, valamint üvegezésében keletkezett kárt, g) a napkollektorokban, napelemekben okozott károkat, h) a háziállatok elhullását okozó károkat, i) az épület végleges tetőfedésében keletkezett azon esztétikai károkat (pl. horpadás), melyek a héjazat funkciójának ellátását, illetve élettartamát nem befolyásolják. 4.8 Hónyomás Hónyomás biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az ingatlan tetőszerkezetén képződött, felhalmozódott hó és jég súlya miatt megcsúszó, illetve lecsúszó, lezúduló hótömeg vagy jégtömeg sodró hatása miatt keletkezett kár, továbbá az épület, építmény tetőszerkezetében vagy az építésügyi szabványok által végleges fedésként elfogadott anyagú és szakszerű technológiával megépített és karbantartott tetőfedésben emiatt keletkezett nyíláson keresztül egyidejűleg beömlő csapadék által a biztosított vagyontárgyakban okozott kár. A szolgáltatásnak az alábbi speciális korlátozása érvényes hónyomás biztosítási esemény vonatkozásában, ezért a biztosító nem téríti meg: a) a szabadban tárolt ingóságokban keletkezett károkat, valamint b) az üvegtetőkben, üvegházakban keletkezett károkat. 4.9 Árvíz Árvíz biztosítási eseménynek minősül a jelen feltételek szempontjából az, ha az állandó vagy időszakos jellegű természetes vagy mesterséges felszíni folyóvizek, állóvizek, továbbá az azokba nyílt torkolattal csatlakozó csatornák, tavak vízszintje az időjárási körülmények miatt oly mértékben megemelkedik, hogy a kiáradó víz az árvízvédelmi töltések, gátak, árvízvédelmi művek átlépésével, átszakításával az árvíz szempontjából védettnek, mentesítettnek minősített területen, a kockázatviselés helyén lévő biztosított vagyontárgyakban, azok elöntésével kárt okoz. A jelen feltételek szempontjából: Nagyvízi meder: a vízfolyást vagy állóvizet magában foglaló terület, amelyet az árvíz levonulása során a víz rendszeresen elborít. A nagyvízi meder területét a mértékadó árvízszint, vagy az eddig előfordult legnagyobb árvízszint közül a magasabb jelöli ki. A nagyvízi meder rendeltetése a mederből kilépő árvizek és a jég levezetése. Hullámtér: a folyók, vízfolyások partvonala és az elsőrendű árvízvédelmi műnek minősített árvízvédelmi töltés (fal) közötti terület. Nyílt ártér: a folyók és egyéb vízfolyások melletti olyan területek (völgyek), amelyek védelmére nem épült árvízvédelmi töltés, és így azokat a mederből kilépő víz szabadon elöntheti. Vízjárta területek: időszakosan elöntésre kerülő, vagy vízzel telített talajú területek, így különösen: - a síkvidéki erek, semlyékek, vagyis az olyan terepmélyedések, amelyek a területet érintő vízszabályozás, vízrendezés előtt rendszeresen, a szabályozást követően pedig időszakosan vízzel borítottak, - a természetes állóvizek feltöltődése során kialakult vizenyős, mocsaras területek, amelyek felületének túlnyomó részét növényzet borítja, de a talaj tartósan vízzel telített, - a dombvidéki patakok, állandó vagy időszakos vízfolyások, völgyek, vízmosások által érintett olyan területek, amelyekre az időszakos elöntés jellemző, - a folyók elhagyott ősmedrei, vagyis a folyókat kísérő, a jelenlegi medertől távolabb elhelyezkedő olyan vonulatok, terepmélyedések, amelyek eredete (származása) a folyó egykori medrére vezethető vissza. Mentesített ártér: a folyók és egyéb vízfolyások melletti olyan területek (völgyek), amelyek védelmére elsőrendű árvízvédelmi műnek minősített árvízvédelmi töltés épült. Árvízvédelmi mű: az elsőrendű, másodrendű, harmadrendű árvízvédelmi vízi-létesítmény, valamint annak műtárgya, tartozéka, járulékos létesítménye, amely a védvonal védőképességét, rendeltetésszerű használatát biztosítja, illetve szolgálja. Az alábbi speciális kizárás érvényes árvíz biztosítási esemény vonatkozásában, ezért a biztosító nem téríti meg: a) vihar okozta hullámverés következtében bekövetkező károkat; b) az épület falazatában, szerkezetében keletkezett kárt, ha a biztosított épület falazata részben vagy egészben vályogot is tartalmaz, de az épület nem rendelkezik mindenütt a talajszinttől számított legalább 50 cm magas, szilárd (kő, tégla, beton, stb.) és a talajnedvességtől szigetelt alapzattal. A biztosító kockázatviselése nem terjed ki: c) a kockázatviselési hely szempontjából területileg illetékes Vízügyi Igazgatási Hatóság kár időpontjában hatályos besorolása szerint nagyvízi medernek, hullámtérnek, nyílt ártérnek, vízjárta területeknek minősülő helyen belül bekövetkező árvízkárokra, Több megjelenítése
PostaFészekÔr (termékkód: 12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu 1 A PostaFészekÔr (termékkód: 12014) otthonbiztosítás feltételei Tartalom A legfontosabb Részletesebben Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek
Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr otthonbiztosítás (termékkód: 12014) A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Nyomtatványszám: F 120140 06 1601 Miről szól ez az összefoglaló? Részletesebben PostaFészekÔr. Ügyféltájékoztató és biztosítási feltételek. (termékkód: 12014) EGYSZERÛ KÖZELI BIZTOS KEDVEZÔ
PostaFészekÔr (termékkód: 12014) Ügyféltájékoztató és biztosítási feltételek EGYSZERÛ KÖZELI BIZTOS KEDVEZÔ Tartalom A PostaFészekÔr (12014 termékkódszámú) ingatlan- és ingóságbiztosítás feltételei Ügyféltájékoztató...................................................4 Részletesebben Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr ingatlan- és ingóságbiztosítás (termékkód: 12014)
Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr ingatlan- és ingóságbiztosítás (termékkód: 12014) A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Nyomtatványszám: F 120141 04 1411 Miről szól ez az Részletesebben PostaFészekÔr (termékkód: 12014)
PostaFészekÔr (termékkód: 12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu 1 A PostaFészekÔr (termékkód: 12014) ingatlan- és ingóságbiztosítás feltételei Tartalom Részletesebben Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr ingatlan- és ingóságbiztosítás (termékkód: 12014)
Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaFészekŐr ingatlan- és ingóságbiztosítás (termékkód: 12014) A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Nyomtatványszám: F 120141 05 1506 Miről szól ez az Részletesebben CIG Pannónia Első Magyar Általános Biztosító Zrt. PANNÓNIA. Alkuszi Tevékenységet Végző Természetes Személyek
1959. évi IV. Törvény a Polgári Törvénykönyvről XLV. fejezet A biztosítás 1. Közös szabályok 536. (1) Biztosítási szerződés alapján a biztosító meghatározott jövőbeni esemény (biztosítási esemény) bekövetkeztétől Részletesebben PostaÉletŐr folyamatos díjas kockázati életbiztosítás (termékkód: 23027)
PostaÉletŐr folyamatos díjas kockázati életbiztosítás (termékkód: 23027) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Nyomtatványszám: F 230271 01 1403 A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Miről szól Részletesebben K&H vállalkozói biztosítás. érvényes: 2016.január 01-től
Az OTP Csoport partnere A VAGYONBIZTOSÍTÁS ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEI Groupama Garancia Biztosító Zrt. 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Nyomtatványszám: 2736/3 Ezen általános szerződési feltételek Részletesebben union24-otthonbiztosítás Ügyfél-tájékoztató Épület, építmény, ingóságbiztosításhoz
union24-otthonbiztosítás Ügyfél-tájékoztató Épület, építmény, ingóságbiztosításhoz A biztosítótársaságra vonatkozó adatok: Név, székhely és jogi forma: UNION Vienna Insurance Group Biztosító Zrt. 1082 Részletesebben E g y e d i s z e r z ı d é s e k f e l t é t e l g y ő j t e m é n y e, v a g y o n b i z t o s í t á s
Feltétel Otthon és környezet Techno+ Lakásbiztosítás Érvényes: 2015. október 1-tôl Otthon és környezet Techno+ lakásbiztosítás feltételek Tartalomjegyzék I. ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ 1 II. ÁLTALÁNOS FELTÉTELEK Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ az UNIQA Biztosító Zrt.-vel távértékesítés keretében kötött biztosítási szerződésekhez
TÁJÉKOZTATÓ az UNIQA Biztosító Zrt.-vel távértékesítés keretében kötött biztosítási szerződésekhez Tisztelt Ügyfelünk! A távértékesítés keretében kötött pénzügyi ágazati szolgáltatási szerződésekről szóló Részletesebben ATLASZ KÖNYVELŐK FELELŐSSÉGBIZTOSÍTÁSÁNAK SZABÁLYZATA (MJK: KÖNYVELŐIFEL 001-2015) KÖNYVELŐIFEL 001-2015 Érvényes: 2015. január 01-től 1/16
Biztosító: Groupama Garancia Biztosító Zrt. Székhely: 1051 Budapest, Október 6. utca 20. Cégjegyzékszám: Cg. 01-10-041071 Cégbíróság: Fõvárosi Bíróság Számlaszám: 11794008-20071099 76090193413921 57010 Részletesebben K&H vállalkozói vagyonbiztosítás. érvényes: 2016. január 1-től
K&H vállalkozói vagyonbiztosítás érvényes: 2016. január 1-től tartalom ügyfél tájékoztató... 5 I. általános feltételek... 9 1.1. biztosító, szerződő, biztosított... 9 1.2. a biztosítási szerződés létrejötte... Részletesebben Aegon Magyarország Zrt. Építés-Szerelés Biztosítás (CAR) II.
Vagyonbiztosítások Általános Feltétele Érvényesség: Jelen szabályzat azokat a feltételeket tartalmazza, melyeket ellenkező szerződéses kikötés hiányában a HDI Versicherung AG (továbbiakban Biztosító) vagyonbiztosítási Részletesebben 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről (részlet)
1959. évi IV. törvény XLV. fejezet: A biztosítás 1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről (részlet) XLV. fejezet - A biztosítás 1. Közös szabályok 536. (1) Biztosítási szerződés Részletesebben GB398 JELŰ E-CASCO BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Az OTP Csoport partnere GB398 JELŰ E-CASCO BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ Groupama Biztosító Zrt. 1146 Budapest, Erzsébet királyné útja 1/C Nyomtatványszám: 13050/2 Hatályos 2016. január 1-jétől Részletesebben Különös biztosítási feltételek Pénzügyi szolgáltatások független közvetítőinek szakmai felelősségbiztosítása
Különös biztosítási feltételek Pénzügyi szolgáltatások független közvetítőinek szakmai felelősségbiztosítása 7/1 AHE-10440 1. Általános rendelkezések 1.1. A biztosítási esemény (káresemény) 1.1.1. Jelen Részletesebben Elérhetôségeink: 1535 Budapest, Pf. 952 06 40 200 480 info@mpb.hu www.postabiztosito.hu Személyesen bármely postán
eletut_utbf_kor7 7/23/10 4:06 PM Page 48 Elérhetôségeink: 1535 Budapest, Pf. 952 06 40 200 480 info@mpb.hu www.postabiztosito.hu Személyesen bármely postán eletut_utbf_kor7 7/23/10 4:06 PM Page 1 PostaÉletút Részletesebben K&H vállalkozói felelősségbiztosítás szerződési feltételei érvényes 2008.01.15-től
K&H vállalkozói felelősségbiztosítás szerződési feltételei érvényes 2008.01.15-től A K&H felelősségbiztosítás különös és kiegészítő feltételei, valamint záradékai vonatkoznak a jelen feltételek alapján Részletesebben Porsche részleges körű casco szabályzat
Porsche részleges körű casco szabályzat 1 PORSCHE RÉSZLEGES KÖRŰ CASCO SZABÁLYZAT PORSCHE RÉSZLEGES KÖRŰ CASCO SZERZŐDÉS ELEMEI: Töréskárból eredő totálkár-biztosítás Elemi- és tűzkár-biztosítás Teljes Részletesebben Genertel minicasco biztosítás ügyféltájékoztató és feltételek
Genertel minicasco biztosítás ügyféltájékoztató és feltételek GENERTEL ÁLTALÁNOS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ 4. oldal GENERTEL MINICASCO BIZTOSÍTÁS FELTÉTELEI 7. oldal A társaság az ISVAP által vezetett Biztosítói Részletesebben GB117 JELÛ GRÁNIT VEGYES ÉLETBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
2. számú melléklet: Ajánlattevő végleges ajánlata- Tanuló baleset-biztosítás I. ÁLTALÁNOS ADATOK 1. A Szerződés alanyai A Biztosítási Szerződés Szerződője a Volánbusz Közlekedési Zrt. (1091 Budapest, Üllői Részletesebben PostaFészekÔr (termékkód: 12014)
PostaFészekÔr (termékkód: 12014) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu 1 A PostaFészekÔr (termékkód: 12014) ingatlan- és ingóságbiztosítás feltételei Tartalom Részletesebben 1959. évi IV. törvény. a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1
1959. évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről 1 (A hatálybalépéséről és a végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelettel és az 1978. évi 2. törvényerejű rendelettel Részletesebben AEGON TREND előzetes vagyon- és felelősségbiztosítási díjtájékoztató
3701. számú ajánlat Szerződő neve: Adony Város Önkormányzata címe: 2457 Adony, Kossuth L. u. 4. Biztosított neve: Adony Város Önkormányzata címe: 2457 Adony, Kossuth L. u. 4. Kockázatviselési telephelyi Részletesebben BÉRLETI SZERZŐDÉS. Eszköz neve, típusa Mennyiség Gyártási szám
Szerződés száma: BÉRLETI SZERZŐDÉS A szerződő Felek: Bérbe adó: Cím: Adószám: Cégbejegyzés száma: Telefon/fax: a továbbiakban Bérbe adó valamint, valamint Bérlő: Cím: Posta cím: Számlavezető Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A FINANSZÍROZOTT GÉPJÁRMŰ BEÉPÍTETT CASCO BIZTOSÍTÁSRÓL
TÁJÉKOZTATÓ A FINANSZÍROZOTT GÉPJÁRMŰ BEÉPÍTETT CASCO BIZTOSÍTÁSRÓL Jelen tájékoztató a finanszírozott gépjármű beépített casco biztosításának főbb ismérveinek bemutatása érdekében készült. Felhívjuk szíves Részletesebben MAMS Csoportos személybiztosítási értesítő 2009. január 01.- 2009. december 31. időszakra
MAMS Csoportos személybiztosítási értesítő 2009. január 01.- 2009. december 31. időszakra I. Szerződő: Magyar Motorsport Szövetség (MAMS) 1143 Budapest Istvánmezei út 1-3. Biztosítottak: Díjfizetők: Kedvezményezettek: Részletesebben 2. Jelen Feltétel alkalmazásában 2.3. utazásközvetítői. megkötése belföldi utazás- 2.2. utazásszervezői tevékenység:
Utazási vállalkozók kezesi biztosításának feltételei GENERALI PROVIDENCIA Biztosító Rt. 1066 Budapest, Teréz krt. 42-44. Tel: 301-7100 Fax: 269-3996 I. fejezet Biztosítási Jelen feltételek alapján kötött Részletesebben PostaSzemünkfénye. 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu
PostaSzemünkfénye Folyamatos díjas vegyes életbiztosítás (termékkód: 23029) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 06 40 200 480 www.postabiztosito.hu 1 PostaSzemünkfénye folyamatos díjas vegyes Részletesebben LXII. Fejezet. A biztosítási szerződés általános szabályai
2014. március 15-én hatályos állapot 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről 1 XXII. CÍM A BIZTOSÍTÁSI SZERZŐDÉSEK LXII. Fejezet A biztosítási szerződés általános szabályai 6:439. [Biztosítási szerződés] Részletesebben BÁZIS-E EGYSZERŰSÍTETT LAKÁSBIZTOSÍTÁS GYORSAN ELÉRHETŐ BIZTOSÍTÁSI VÉDELEM OTTHONÁRA
BÁZIS-E EGYSZERŰSÍTETT LAKÁSBIZTOSÍTÁS GYORSAN ELÉRHETŐ BIZTOSÍTÁSI VÉDELEM OTTHONÁRA Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató és szerződési feltételek a Groupama Biztosító Zrt. GB527 jelű Groupama Bázis-E Egyszerűsített Részletesebben Arany Glóbusz Atlasz Otthonbiztosítás Szabályzat Érvényes: 2016.02.01-tôl
ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK 1.BEVEZETÉS 1.)A biztosítási megállapodás 1.1 A jelen feltételek alapján a Colonnade Insurance S.A. Magyarországi Fióktelepe (1143 Budapest, Stefánia út 51. cégjegyzékszáma: Részletesebben Aegon Sí- és Snowboard felszerelés Biztosítás Szabályzat
Garancia Kis- és Középvállalkozói Vagyonbiztosítás önkormányzatok részére G-Kkv Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék 2 A vagyonbiztosítás általános szerzôdési feltételei (vászf) 5 Tûz- és elemi károk biztosításának Részletesebben Általános Vagyon- és Felelôsségbiztosítás
Általános Vagyon- és Felelôsségbiztosítás Könyvvezetésre kötelezett szervezetek számára Hatályos: 2016. január 1-tôl Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék Ügyféltájékoztató... 3 Preambulum... 9 Fogalmak... 10 Részletesebben Takarékszövetkezeti számlacsomaghoz élet- és balesetbiztosítás (TÉB) Szerződési Feltételei
Takarékszövetkezeti számlacsomaghoz élet- és balesetbiztosítás (TÉB) Szerződési Feltételei I. Ügyfél-tájékoztató Nyomtatványszám: F 225501 22 1605 Tisztelt Ügyfelünk! Köszönjük a Magyar Posta Életbiztosító Részletesebben Feltétel. Otthon és környezet Techno. Lakásbiztosítás. Érvényes: 2014. március 15-től
Feltétel MABISZ Termékvázlat alapján Lakásbiztosítási Standard Otthon és környezet Techno Lakásbiztosítás Érvényes: 2014. március 15-től Otthon és környezet Techno lakásbiztosítás feltételek Tartalomjegyzék Részletesebben KGFB kárrendezési szabályzat
Genertel Biztosító Zrt. KGFB kárrendezési szabályzat A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Felügyeleti Tanácsa 8/2006. (X.12.) számú ajánlása alapján Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: Mátyás Részletesebben Gépjármű távfelügyeleti szolgáltatási szerződés
Az (Székhely H-2251 Tápiószecső, Deák Ferenc utca 32. Adószám: 11680235-2-13, bankszámla szám: Unicredit bank 10918001-00000107-91020006, bejegyezte: Fővárosi bíróság mint Cégbíróság: Cg.: 13-09-133542) Részletesebben Az Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. Társasház és Lakásszövetkezet Komplex Biztosítása
Az Aegon Magyarország Általános Biztosító Zrt. Társasház és Lakásszövetkezet Komplex Biztosítása A Társasház és Lakásszövetkezet Komplex Biztosítás (továbbiakban TLK), mint csoportos biztosítás a jelen Részletesebben Utazásképtelenségre vonatkozó biztosítási szerződés általános szerződési feltételei Módozat jele: 2000/ 01 ST (200 000-20 - 5 000)
TIR HÁZTARTÁSI BALESETBIZTOSÍTÁSI AJÁNLAT Ajánlatszám/ kötvényszám: Kockázatviselés kezdete: (Biztosító tölti ki!) (Biztosító tölti ki!) Szerződő adatai: Születéskori neve: Születési ideje: év hó nap Biztosított Részletesebben Otthon Biztosítás 2.0
Otthon Biztosítás 2.0 Hatályos: 2014. november 1-tôl Tartalomjegyzék 1. Otthon biztosítás 2.0 Ügyféltájékoztató... 3 Fogalmak... 10 Preambulum... 15 Általános feltételek... 16 Épületbiztosítás különös Részletesebben Biztosító. Aegon Trend Basic II. vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok
Biztosító Aegon Trend Basic II. vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok TREND BASIC II-Z-140217 AEGON TREND Basic II. Vállalati vagyon- és felelősségbiztosítási záradékok V-1. sz. Záradék Részletesebben ERGO Klasszikus életbiztosítások. Ügyféltájékoztató. ERGO Klasszikus Életbiztosítások Általános Feltételei
ERGO Klasszikus életbiztosítások Ügyféltájékoztató ERGO Klasszikus Életbiztosítások Általános Feltételei Ratio Klasszikus Életbiztosítás Különös Feltételei Ny.sz.:1001V07 DEPOZIT + Klasszikus Életbiztosítás Részletesebben genertel casco ÁLTALÁNOS VAGYONBIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK (ÁVF) GENERTEL CASCO BIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI (GCKF)
genertel casco ÁLTALÁNOS VAGYONBIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK (ÁVF) 2. oldal GENERTEL CASCO BIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI (GCKF) 8. oldal GENERTEL CASCO ASSISTANCE SZOLGÁLTATÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI (GCAKF) 21. oldal Részletesebben Allianz Online Otthonbiztosítás Komplex csomag
www.allianz.hu Allianz Online Otthonbiztosítás Komplex csomag Otthonbiztosítások Ügyfél-tájékoztató és szerződési feltételek 1/41 Tartalomjegyzék Ügyfél-tájékoztató...3 A biztosítási csomagokhoz kapcsolódó Részletesebben Az AEGON Magyarország Általános Biztosító Zrt. Otthon V. Ingóság Biztosítása
Az AEGON Magyarország Általános Biztosító Zrt. Otthon V. Ingóság Biztosítása Az Otthon V. Ingóság Biztosítás a jelen Általános és Különös feltételek szerint jön létre az AEGON Magyarország Általános Biztosító Részletesebben TESCO FÉLMARATON CSOPORTOS BALESETBIZTOSÍTÁS - TÁJÉKOZTATÓ
TESCO FÉLMARATON CSOPORTOS BALESETBIZTOSÍTÁS - TÁJÉKOZTATÓ Tisztelt Ügyfelünk! Üdvözöljük az Tesco Csoportos Balesetbiztosítás biztosítottainak körében! Bár, a Tesco Félmaraton Balesetbiztosítás (a továbbiakban: Részletesebben Lakás és Szabadidô Biztosítás Plusz
Lakás és Szabadidô Biztosítás Plusz A 2013. február 1. után bekövetkezô villámcsapás kockázatvállalásra vonatkozóan a Vagyonbiztosítás különös feltételeinek VI.1.3. pontja helyett az alábbi szabályozás Részletesebben Otthon Biztosítás 2.0
Otthon Biztosítás 2.0 Hatályos: 2016. január 1-tôl Tartalomjegyzék 1. Otthon biztosítás 2.0 Ügyféltájékoztató... 3 Fogalmak... 10 Preambulum... 14 Általános feltételek... 15 Épületbiztosítás különös feltételei... Részletesebben PostaÉrtékÔr (2 3024)
PostaÉrtékÔr (2 3024) Ügyféltájékoztató és biztosítási feltételek EGYSZERÛ KÖZELI BIZTOS KEDVEZÔ Tartalom A PostaÉrtékÔr (2 3024 kódszámú) folyamatos díjas vegyes életbiztosítás I. Ügyféltájékoztató...................................... Részletesebben ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÁSI FELTÉTELEK
(MJK: POB 001-2016) Tisztelt Ügyfelünk! Ön a Provident Otthonbiztosítás ügyfél tájékoztatóját és biztosítási feltételrendszerét tartja a kezében. A termék értékesítését a Provident Pénzügyi Zrt., mint Részletesebben Autóbuszos személyszállítás vagyoni biztosíték biztosításának általános szerződési feltételei. Hatályos: 2014. március 15-étől. Nysz.
Autóbuszos személyszállítás vagyoni biztosíték biztosításának általános szerződési feltételei Hatályos: 2014. március 15-étől Nysz.: 17682 Tartalomjegyzék I. A biztosítási szerződés alanyai....3 II. Biztosítási Részletesebben Az OTP Csoport partnere. 1. Bevezető/általános rendelkezések. 2. A biztosítás létrejötte. 3. A biztosítás tartama, területi és időbeli hatálya
Az OTP Csoport partnere BALESETBIZTOSÍTÁSI KERETSZERZŐDÉS FELTÉTELEK ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ A GROUPAMA GARANCIA BIZTOSÍTÓ ZRT. FOLYAMATOS DÍJFIZETÉSŰ GROUPAMA ÉLETÍV PROGRAM ÉS/VAGY FOLYAMATOS DÍJFIZETÉSŰ Részletesebben PostaTestÔr (15020) balesetbiztosítás. Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek
PostaTestÔr (15020) balesetbiztosítás Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek 1 Tartalom Ügyfél-tájékoztató...4 Legfontosabb adatok... 4 Felügyeleti szerv... 4 Jognyilatkozatok, szerzôdésre alkalmazandó Részletesebben A GROUPAMA BIZTOSÍTÓ ZRT. ÉLETBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ
Az OTP Csoport partnere A GROUPAMA BIZTOSÍTÓ ZRT. ÉLETBIZTOSÍTÁSI ÁLTALÁNOS FELTÉTELEI ÉS ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ Groupama Biztosító Zrt. 1146 Budapest, Erzsébet királyné útja 1/C Nyomtatványszám: 12025/1 Hatályos Részletesebben Biztosító felügyeleti szerve. Jogorvoslati lehetőségek. Érvényes: 2016.01.28-tól - 2 -
Terméktájékoztató a CARDIF Biztosító Zrt. által nyújtott Jövedelempótló biztosításhoz. Jelen terméktájékoztató a Diákhitel Központ Zrt. által nyújtott diákhitelhez igényelhető Jövedelempótló biztosítás Részletesebben Szabályzat. E-Optimum casco
Szabályzat E-Optimum casco E-Optimum casco biztosítás ügyféltájékoztató és általános szerződési feltételek Ügyféltájékoztató Tisztelt Partnerünk! Köszönjük, hogy biztosítási ajánlatával társaságunkat, Részletesebben Bástya 2011. lakossági és kisvállalkozói biztosítások feltételek
Bástya 2011 lakossági és kisvállalkozói biztosítások feltételek BÁSTYA BIZTOSÍTÁSI AJÁNLAT ÉRTÉKKÖVETÉSES LAKOSSÁGI ÉS KISVÁLLALKOZÓI VAGYON-, FELELŐSSÉG-, BALESET- ÉS KOCKÁZATI ÉLETBIZTOSÍTÁS JELEN MÓDOZAT Részletesebben AutósTárs gépjármű jogvédelmi biztosítás feltételei (GJB)
AutósTárs gépjármű jogvédelmi biztosítás feltételei (GJB) Hatályos: 2011. július 1-jétől Nysz.: 14541 Tartalomjegyzék I. A biztosítási szerződés alanyai... 3 II. A biztosítás tárgya... 3 III. A biztosítási Részletesebben 10.1. A biztosítási összeg a biztosított vagyontárgynak / vagyontárgyaknak a szerződő fél által a biztosítási szerződésben megjelölt értéke.
9.7. Amennyiben a szerződő felek a díj megfizetésének módjaként készpénz átutalási megbízásban (postai csekkes fizetési mód) állapodnak meg, és a díj esedékességekor a szerződő nem rendelkezik csekkel, Részletesebben Ügyféltájékoztató. Ügyféltájékoztató. Tisztelt Tagunk!
Tisztelt Tagunk! A Közlekedési Biztosító Egyesület (KÖBE) 1996. szeptember 24-én alakult, egyesületi, társadalmi szervezeti formában mûködô biztosító. A KÖBE non-profit elven, azaz nyereségszerzésre nem Részletesebben PostaTestŐr balesetbiztosítás (termékkód: 15020) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Nyomtatványszám: F 150201 08 1403
PostaTestŐr balesetbiztosítás (termékkód: 15020) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Nyomtatványszám: F 150201 08 1403 A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Miről szól ez az összefoglaló? Az Részletesebben Általános Vagyonbiztosítási Feltételek
Általános Vagyonbiztosítási Feltételek A jelen feltételek az UNION Vienna Insurance Group Biztosító Zrt. (a továbbiakban: Biztosító) vagyonbiztosítási szerződéseire vonatkoznak, feltéve, hogy a szerződést Részletesebben felelõsségbiztosítása
Rendezvényszervezõi felcím felelõsségbiztosítás ALCÍM Általános szerzõdési feltételek 1/6 Biztosítási esemény 1. Az Allianz Hungária Biztosító Zrt. (Cg.01-10-041356., a Fõvárosi Bíróság, mint Cégbíróság, Részletesebben A szerződés díja A biz tosítás díja a tartam során nem változ ik. A biztosító a biz tosítási díj megfizetése ellenében vállalja a kockázatot.
PostaTestŐr balesetbiztosítás (termékkód: 15020) Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek Nyomtatványszám: F 150201 10 1512 A legfontosabb tudnivalók összefoglalása Miről szól ez az összefoglaló? Az Részletesebben Személytaxi- és személygépkocsis személyszállító szolgáltatást végzôk felelôsségbiztosítása
Személytaxi- és személygépkocsis személyszállító szolgáltatást végzôk felelôsségbiztosítása Hatályos: 2016. január 1-tôl Ügyféltájékoztató Ügyféltájékoztató Tisztelt Ügyfelünk! Jelen tájékoztatónkban szeretnénk Részletesebben KÖBE ÖNRÉSZ BIZTOSÍTÁS
KÖBE ÖNRÉSZ BIZTOSÍTÁS CASCO Hatályos: 2014. november 1-tôl Ügyféltájékoztató Ügyféltájékoztató Tisztelt Ügyfelünk! Jelen tájékoztatónkban szeretnénk Önnek röviden bemutatni a KÖBE ÖNRÉSZ BIZTOSÍTÁSÁT. Részletesebben Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek
Ügyfél-tájékoztató és biztosítási feltételek PostaAutóŐr kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás (termékkód: 13021) I. A legfontosabb tudnivalók összefoglalása PostaAutóŐr kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Pf. 952
Pf. 777
Pf. 952
bíróság
bíróság
Bíróság
Pf. 952
Pf. 952
bíróság