text:
Kisborsó Anita Gregorits Réka - PDF
Kisborsó Anita Gregorits Réka
Download "Kisborsó Anita Gregorits Réka"
1 Kisborsó Anita Gregorits Réka A költségvetési támogatások szabályozása, a támogatási jogviszony tartalma, a támogatási szerződések helye a jogrendszerben, kitekintés nemzetközi példákra Budapest A tanulmány a Közszolgálati Személyzetfejlesztési Főigazgatóság támogatásával készült
2 A nemzet csak akkor remélhet egy jobb jövőben, ha polgárai képesek közös erőfeszítéssel felelősséget vállalni a közjóért. II. János Pál pápa 2
3 Tartalomjegyzék Tartalom A) Bevezetés... 6 B) HAZAI KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK... 7 B.I. Történeti áttekintés... 7 B.I.1. A rendszerváltozást megelőző időszak... 7 B.I.2. Rendszerváltozás után, csatlakozás az Európai Közösségekhez... 8 B.I.3. Állami támogatás költségvetési támogatás B.II. A támogatási jogviszony tárgya és alanyai B.II.1. A költségvetési támogatás államháztartási fogalma B.II.2. A támogató B.II.3. A támogatott (kedvezményezett) B.II.4. A támogatott által elvégzett tevékenység B.III. A támogatási jogviszony tartalma B.III.1. Polgári jogi közjogi viták jogalkalmazás B.III.2. A jogviszony létrejötte B.III.3. Biztosíték kikötése B.III.4. A támogatás folyósítása B.III.5. A beszámoló B.III.6. A támogatás visszakövetelése B.III.7. A támogatás felhasználásának ellenőrzése B.IV. Következtetések C) NÉMET TÁMOGATÁSOK (ZUWENDUNGEN)
4 C.I. Jogszabályi háttér C.II. Támogatás fogalma C.II.1. Jogszabályi meghatározás C.II.2. Támogatásfajták C.III. A támogató C.IV. A támogatási jogviszony tartalma C.IV.1. A támogatási kérelem, támogatási engedély, szerződés C.IV.2. A támogatás folyósítása C.IV.3. A támogatás visszakövetelése, a támogatási engedély visszavonása, érvénytelenítése C.IV.4. Ellenőrzés és beszámolás (Nachweis der Verwendung) D) OSZTRÁK TÁMOGATÁSOK (FÖRDERUNGEN) D.I. Szabályozási környezet D.II. Támogatás meghatározása D.II.1. A támogatás fogalma D.II.2. Támogatási szerződés D.II.3. Támogatási összeg visszafizetése és a kifizetések leállítása D.II.4. Ellenőrzés és kifizetés E) SVÁJCI TÁMOGATÁSOK (SUBVENTIONEN) E.I. Jogszabályi háttér E.II. A támogatás fogalma E.III. A támogatás folyósítása E.IV. Nemteljesítés vagy hibás teljesítés következményei F) SZÖVETSÉGI TÁMOGATÁSOK AZ AMERIKAI EGYESÜLT ÁLLAMOKBAN F.I. Az Amerikai Egyesült Államok jogrendszere
5 F.II. Szövetségi szintű költségvetési támogatások szabályzása (general assistance administration) 36 F.III. A támogatási jogviszony F.III.1. Elhatárolások: beszerzések, támogatási megállapodások, együttműködési F.III.2. A jogcím kiválasztásának menete F.III.3. A verseny biztosítása pályázat F.III.4. Támogatás felhasználása ellenőrzés F.IV. A támogatási, együttműködési megállapodások jogi megítélése F.V. Összefoglalás G) Záró gondolatok Irodalomjegyzék
6 A) Bevezetés Napjainkban a közpénzek felhasználásának egyik leggyakoribb formája a támogatások nyújtása. Mind a hazai költségvetési forrásokból nyújtott támogatások esetében, mind az uniós pénzek felhasználása tekintetében a támogatási jogviszony sok kérdést vet fel a jogalkotók és a jogalkalmazók számára egyaránt. A támogatások nyújtása során az állam, mint támogató és a támogatott között létrejövő viszonyrendszer számos jogi kérdést vet, amelynek szabályozása a magyar jogtörténetben nem túl hosszú múltra tekint vissza, de mára már szinte egy önálló jogterület. Ez a terület azonban fiatalsága okán is még eléggé kiforratlan és számos olyan kérdést vet fel a mindennapi joggyakorlatban, amelyek kapcsán érdemes kicsit hátrébb lépni és távolabbról is szemügyre venni. Jelen tanulmány erre tesz kísérletet. Vizsgálatra kerül a hazai támogatási szabályozás, különösen abból a szempontból, hogy magánjogi vagy inkább közjogi jellegű-e a támogatási jogviszony. A vizsgálat a jogviszony alanyainak, tárgyának és tartalmának bemutatásán keresztül mutat rá a támogatási jogviszony valódi jellegére. A tanulmány első része a jelenlegi magyar támogatási rendszert mutatja be, míg a második részében a német, az osztrák, a svájci és az amerikai állami támogatási rendszer kerül bemutatásra, amely számos tanulsággal szolgálhat a hazai jogalkotók és jogalkalmazók számára. 6
7 B) HAZAI KÖLTSÉGVETÉSI TÁMOGATÁSOK B.I. Történeti áttekintés B.I.1. A rendszerváltozást megelőző időszak A költségvetési támogatások fogalma az állam által nyújtott támogatások körében az 1990-es évekig nem volt használatos, aminek oka a szocialista államberendezkedés, hiszen, ahogy az lentebb bővebben kifejtésre kerül, civil szféra tulajdonképpen nem, vagy nagyon szűk körben létezett, és az ország gazdasága egyben az állam gazdását jelentette. Az állam a közösségi élet valamennyi területén jelen volt, nem is lehetett értelme olyan elképzelésnek, ahol az államon kívüli személyek az állam érdekében feladatot vállaltak volna. A II. világháború utáni államháztartási szabályozás igen szűken rendezte az állami források felhasználását, az állami költségvetés végrehajtásáról a Minisztertanács a pénzügyminiszter útján gondoskodott. 1 Az első részletes törvényi szintű szabályozásban 2 az állami pénzügyek rendszere a tervgazdálkodás fontos eszköze és a fejlett szocialista társadalom építését szolgálta. Az állami pénzügyek rendszerébe tartoztak azok a pénzügyi viszonyok, amelyek az államhatalmi, államigazgatási szervek, tanácsok, illetőleg ezek szervei, a bankok és a pénzintézetek között, valamint mindezek és a gazdálkodó szervezetek, más jogi személyek és magánszemélyek között jönnek létre, továbbá azok a jogintézmények, amelyeket az állam e viszonyok irányítására, szervezésére és működtetésére hoz létre. Az állami költségvetés, mint a népgazdasági pénzügyi irányítás egyik eszköze került meghatározásra. A törvény rendelkezései szerint az állami költségvetés végrehajtása a központosított jövedelmek újraelosztása útján segíti társadalom- és gazdaságpolitikai céljainak elérését többek között úgy, hogy pénzbeli társadalmi juttatásokkal segíti a lakosság ellátását, életszínvonalának emelését, indokolt esetben támogatást ad meghatározott népgazdasági és társadalmi feladatok, tevékenységek ellátásához, valamint a népgazdasági lehetőségekkel összehangoltan biztosítja 1 Az államháztartás viteléről szóló évi 26. törvényerejű rendelet évi II. törvény az állami pénzügyekről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 23/1979. (VI. 28.) MT rendelettel 7
8 a tanácsok állami támogatását. A fővárosi és megyei tanácsok a költségvetésben önálló fejezetet alkottak, és a tanácsok, a végrehajtó bizottságok, illetve a felügyeletük alatt működő költségvetési intézmények képezték a központi költségvetési szervek mellett a költségvetési szervek körét. A tanácsoknak adható állami támogatások összegét az Országgyűlés állapította meg. Az állami támogatásokból valósult meg a (megyei és helyi) tanácsok feladatainak finanszírozása, valamint a fejlesztések biztosítása céltámogatások és szakmai programok kialakításán keresztül. A törvény megengedte, hogy meghatározott esetekben a vállalati gazdálkodó szervezetek feltételekhez kötött költségvetési juttatásokat is kapjanak. A költségvetési juttatás folyósítását követően az állami pénzügyi ellenőrzésnek helyszíni vizsgálatokkal ellenőriznie kellett, hogy a vállalati gazdálkodó szervezet megfelelően teljesítette-e az állam iránti pénzügyi kötelezettségeit, szabályszerűen járt-e el a költségvetési juttatások igénybevételében és felhasználásában. A szocialista államháztartás tehát a támogatás fogalmát az állami támogatás kifejezésben használta és a tanácsok, illetve a tanácsi költségvetési szervek részére nyújtott forrást jelentette. A költségvetési szerveken kívüli szervezetek részére nyújtott pénzeszközök, mint a vállalatoknak adható költségvetési juttatás és a pénzbeli társadalmi juttatások, állami pénzügyi viszonyként jelentek meg, melyek az állam pénzügyi rendszerébe tartoztak, és a felhasználásuk ellenőrzéshez kötött volt. B.I.2. Rendszerváltozás után, csatlakozás az Európai Közösségekhez Az állami támogatás fogalma az 1990-es évek elejétől új tartalmat kapott az Európai Közösségekhez való csatlakozási folyamat részét képező jogharmonizáció során. Az első jogállami államháztartási törvény ben, kihirdetésének évében, még nem tartalmazta az államháztartási körön kívüli szervezetek részére nyújtott költségvetési támogatásokra vonatkozó szabályokat. 8
9 Magyarország és az Európai Közösségek által 1991-ben megkötött Európai Megállapodásban 4 rögzítésre került, hogy a Megállapodás működésével összeegyeztethetetlen többek között bármely állami támogatás, amely azáltal, hogy előnyben részesít egyes vállalatokat vagy egyes áruk termelését, torzítja a versenyt vagy azzal fenyeget. Magyarország kötelezettséget vállalt továbbá, hogy biztosítja az áttekinthetőséget az állami támogatási politika területén. 5 Az államháztartási törvény későbbi, számtalan módosítása során a támogatás nyújtására vonatkozó szabályok egyre részletesebbek, és ezzel együtt egyre szigorúbbak lettek, folyamatosan változtatva a támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket, a folyósítás, a felhasználás és a beszámolás szabályait. A szabályok évenkénti változtatása sajnos a jelenleg hatályban lévő, új államháztartási törvényre és végrehajtási rendeletére is jellemző, az egyéb ágazati támogatási rendeletek kapcsán pedig szinte követhetetlen. Jól jellemzi a támogatásokkal kapcsolatos szabályozás állapotát a pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata című, a Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja által készített összefoglaló vélemény (2012.), melyben Dr. Lábady Tamás a vonatkozó joganyagot kaotikusnak és oszcilláltnak nevezi, továbbá hiányolja a jogszabályok koherenciáját és kiemeli a homogenitás szükségességét. 6 A fentiek ellenére január 1-jétől hatályos államháztartásról szóló évi CXCV. törvény (Áht.), valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (Ávr.) a korábbi szabályozáshoz képest már sokkal átláthatóbban tartalmazzák a költségvetési támogatás nyújtására vonatkozó alapvető, az ágazati és az európai uniós források folyósítását szabályozó jogszabályok tekintetében is háttérjogszabályként alkalmazandó rendelkezéseket. 3 Államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény 4 A Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló évi I. törvény 5 A Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, december 16-án aláírt Európai Megállapodás kihirdetéséről szóló évi I. törvény 62. cikk 6 Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja: A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény -, Budapest,
10 B.I.3. Állami támogatás költségvetési támogatás Az állami támogatások kifejezés tehát a rendszerváltozást követően megindult európai uniós csatlakozás megkezdése idején már a vállalatok állami forrásból történő versenytorzító támogatásának definíciójaként jelent meg. A hatályos joganyag az állami támogatások kifejezését már következetesen, törvénybe foglalt értelmezése szerint az Európai Unió Működéséről szóló Szerződés 107. cikke szerinti támogatásként értelmezi, mely a belső piaccal összeegyeztethetetlen, a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben az érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. Az állami forrásból nyújtott támogatások tekintetében alapvetőn két fogalmat különböztetünk meg: - állami támogatás, mely alatt az Európai Unióban a gazdálkodó szervezetek, termelő vállalatok részére, állami költségvetésből nyújtott tiltott támogatásokat értjük, valamint - költségvetési támogatás, mely közelebbről meg nem határozott támogatottak részére (lehetnek nonprofit, forprofit gazdálkodó, civil szervezetek, központi vagy önkormányzati költségvetési szervek stb.) az államháztartás központi alrendszeréből ingyenesen nyújtható pénzszolgáltatást jelentik. A két fogalom meghatározása között a különbség abban áll, hogy amíg az állami támogatás elsősorban tiltott állami pénzszolgáltatást jelent, addig a költségvetési támogatás az állam érdekében ellátott tevékenység megvalósítására nyújtott pénzszolgáltatást. A jogirodalomban és a bírósági jogalkalmazás során találkozni lehet olyan megnevezésekkel, melyek az egységes dogmatikai háttér hiányában megpróbálják közös elnevezéssel illetni az állami, valamint a költségvetési forrásból ingyenesen nyújtott pénzszolgáltatást. Ilyenek a 10
11 közpénzügyi támogatások, pénzügyi támogatási szerződések 7. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium egyik 2006-os előterjesztésében 8 megpróbálta egységes dogmatikai elvek mentén újraszabályozni az állam által kötött szerződéseket, melyek tartalmazták volna a támogatási szerződésekre vonatkozó szabályokat, de elnevezésében már, mint közszerződések jelentek volna meg. A javaslatból végül törvény nem született, de jól mutatja a jelenleg is sok kérdést felvető problémát, ami az állam által kötött szerződések szabályozását, ezen szerződések értelmezését, illetőleg az állam, illetve a költségvetési szervek polgári jogi és közjogi szerepének keveredését érinti. Az alábbiakban a hatályos államháztartási jogszabályokban szabályozott költségvetési támogatások nyújtása kapcsán létrejött támogatási jogviszony kerül elemzésre. A vizsgálat kitér a támogatási jogviszony közjogi, illetve magánjogi jellegére, a támogatási jogviszony tartalmi elemeinek vizsgálatára figyelembe véve a jogalkalmazási tapasztalatokat. B.II. A támogatási jogviszony tárgya és alanyai B.II.1. A költségvetési támogatás államháztartási fogalma A költségvetési támogatás fogalmát, illetve a jogviszonyra vonatkozó alapvető szabályokat jelenleg az Áht., valamint az Ávr. tartalmazza. Ezek a jogszabályok szabályozzák a költségvetési (állami és önkormányzati) források tervezését, elszámolását, a gazdálkodást. Az Áht. az államháztartást két alrendszerre osztja: központi és önkormányzati alrendszerre. A költségvetési támogatás fogalma szerint csak a központi alrendszerből nyújtott támogatásokat jelenti. Az Áht. szerint a költségvetési támogatás, a társadalombiztosítás pénzügyi alapjai kivételével, az államháztartás központi alrendszeréből ellenérték nélkül, pénzben nyújtott támogatás. A fogalom-meghatározás hosszasan sorolja, hogy mi nem tartozik a költségvetési támogatások 7 Ádám Antal: A közjogi szerződésekről JURA 10. évfolyam, szám, Nagy Zoltán: A közpénzügyi támogatási jogviszony a közjogi és magánjogi szabályozás metszetében: Sectio Juridica et Politica, XXX/2. (2012). pp Előterjesztés a Kormány részére a közszerződések általános szabályairól szóló törvényről, Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium IRM/ALK/2006/FJSZ/850., szeptember 11
12 közé, mint például az adományok, segélyek, ösztöndíjak, szociális támogatások, önkormányzatok részére nyújtott működési támogatások, közfoglalkoztatási támogatások stb. 9 A fogalom meghatározásból megtudható, hogy a költségvetési támogatás milyen forrás terhére (államháztartás központi alrendszere), ingyenesen (ellenérték nélkül) nyújtott pénzszolgáltatás. A definíció ugyan adós marad a támogatás kifejezés magyarázatával, hiszen önmagával magyarázza (költségvetési támogatás = támogatás), mégis fontos információt tartalmaz a tekintetben, hogy kimondja, hogy a támogatás nyújtása során ingyenesen, vagyis nem visszterhes jogviszony keretében történik a támogató oldaláról pénz kifizetése. Ezzel kizárható valamennyi olyan jogviszony, melynek keretében az állami szerv (illetve tulajdonképpen az állam) szolgáltatást, vagyont vagy jogot szerez. Az értelmező rendelkezés megjelöli továbbá azokat az ellenérték nélküli állami pénzszolgáltatásokat, melyeket nem tekint költségvetési támogatásnak, azaz a kizárás módszerével kimondja, hogy minden ingyenesen nyújtott pénzszolgáltatás, amit a törvény nem zár ki, költségvetési támogatásnak minősül. B.II.2. A támogató A támogató az Áht. értelmében az előirányzat felett kötelezettségvállalási jogkört gyakorló személy. A költségvetési támogatások nyújtására elsődlegesen szolgáló fejezeti kezelésű előirányzatok terhére kötelezettségvállalásra a kezelő szerv jogosult az Ávr. értelmében. Kezelő szerv a jogszabályban kijelölt szerv, kijelölés hiányában a fejezetet irányító szerv. 10 A kötelezettségvállalás jognyilatkozatnak tekintendő, 11 melynek szigorú érvényességi kellékeit a jogszabályok meghatározzák. Tipikus támogatási források a központi költségvetési törvényben meghatározott, ún. fejezeti kezelésű előirányzatok, melyek fejezetet irányító szervek (jellemzően minisztériumok) sajátos szakmai, ágazati feladatai ellátására szolgálnak. Ilyen fejezeti kezelésű előirányzat, többek között, például a Földművelésügyi Minisztériumnál a Tanyafejlesztési Program, az Emberi Erőforrások Minisztériumánál a civil szervezetek támogatására létrejött Nemzeti Együttműködési Alap a Belügyminisztériumnál az önkéntes tűzoltóegyesületek támogatása, az Országos Polgárőr Szövetség támogatása vagy a 9 Áht. 2. (1) bekezdés n) pont 10 Áht. 48. (2) bekezdés, Áht. 19. (4) bekezdés, Ávr. 52. (1) bekezdés b) pont 11 Áht. 2. (1) bekezdés o) pont 12
13 Nemzetgazdasági Minisztériumnál a nemzetközi befektetéseket támogató célelőirányzat. Fejezeti kezelésű előirányzatok a központi költségvetési törvény 1. mellékletének XIX. Uniós Fejlesztések fejezetbe betervezett előirányzatok is, melyek az európai uniós forrásokat, illetve a társfinanszírozás összegét tartalmazzák. A évi programozási időszakra vonatkozóan uniós források felhasználása kormányrendeleti szinten 12 került szabályozásra, mely kormányrendelet kiadására az Áht. ad felhatalmazást. A kormányrendelet szabályozza az uniós források nyújtása kapcsán létrejött jogviszonyt, mely szerint a támogatási jogviszony az irányító hatóság és a kedvezményezett között jön létre. Irányító hatóság december 31-ig csak a Nemzeti Fejlesztési Ügynökség volt (mint fejezetet irányító szerv). A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség megszűnésével a különböző uniós programok (operatív programok) tekintetében különböző minisztériumok kerültek irányító hatóságként kijelölésre. B.II.3. A támogatott (kedvezményezett) A támogatott személyét általánosságban nem határozza meg jogszabály. A támogatottak általában a gazdasági szféra valamely szereplői: lehet nonprofit vagy forprofit gazdasági szervezet, civil szervezet (egyesület, alapítvány, szövetség stb.), költségvetési szerv, vagy egyéb gazdálkodó szervezet. A támogató vagy jogszabály meghatározhatja ugyanakkor, hogy a támogatni kívánt program megvalósítására milyen típusú, vagy milyen feltételeknek megfelelő személyek pályázhatnak, vagy jelentkezhetnek. A támogatásban csak az részesülhet, aki a jogszabályok által meghatározott objektív feltételeknek megfelel. Jogszabályi objektív feltétel például, hogy támogatott csak az lehet, aki ellen nincs megszüntetésére irányuló eljárás, rendezettek a munkaügyi kapcsolatai, átlátható szervezetnek minősül. 12 A programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 13
14 B.II.4. A támogatott által elvégzett tevékenység A jogszabályok nem írják elő, hogy milyen feladatra (támogatott tevékenység) köthet a támogató támogatási szerződést. A központi költségvetési törvény a szakmai feladatok ellátására betervezett fejezeti kezelésű előirányzatokkal már eleve meghatározza, hogy adott támogató milyen feladatokra vállalhat kötelezettséget. A támogatott tevékenysége tehát lehet akár közfeladat, közérdekű, közcélú tevékenység, az európai uniós források szakmai programjának végrehajtása, a támogatott által valamilyen fejlesztés megvalósítása, vagy bármely a támogató által érdemesnek tartott feladat vagy tevékenység. B.III. A támogatási jogviszony tartalma B.III.1. Polgári jogi közjogi viták jogalkalmazás Az európai uniós forrásból nyújtott támogatásokról szóló kormányrendelet a támogatási szerződés tekintetében eligazítás ad a rendelet értelmező rendelkezései között, mely szerint a támogatási szerződés a kedvezményezett és a Kormány európai uniós források felhasználásával kapcsolatos irányító hatósági feladatok ellátására kijelölt tagja között létrejött polgári jogi szerződés, míg a támogatói okirat a lebonyolításban érintett szervezet által kiadott dokumentum, amely a pályázat elfogadásával keletkeztet a támogatás nyújtásának és felhasználásának részletes szabályairól szólóan polgári jogi jogviszonyt. 13 Ugyanakkor az alapjogszabályok, vagyis az Áht. és az Ávr. nem ad jelenleg ilyen eligazítást. Dr. Lábady Tamás a fentebb már említett kúriai összefoglaló véleményben a támogatási jogviszonyt vegyes és komplex jogviszonynak tekinti ben tehát már a jelenlegi államháztartási alapjogszabályok hatálya idején a Kúria összefoglaló véleményének kialakításában részt vett bírók feladata az volt, hogy a támogatásokkal kapcsolatos jogviták programozási időszakban az Európai Regionális Fejlesztési Alapból, az Európai Szociális Alapból és a Kohéziós Alapból származó támogatások felhasználásának rendjéről szóló 4/2011. (I. 28.) Korm. rendelet 14
15 polgári jogi közigazgatási jogi hatásköri problémáit feltérképezzék, a perek joggyakorlatát elemezzék. Az elemzés során a bírók között az összefoglaló véleményben is érezhető vita alakult ki a jogviszony jellege tekintetében. Többféle álláspont alakult ki, melyek között megtalálható volt a támogatási jogviszony tisztán polgári jogi jellege, a vegyes, közjogi és magánjogi elemeket is tartalmazó vegyes jogviszony jelleg, illetve volt olyan álláspont is mely szerint a támogatási jogviszony sui generis jogviszony. A Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja az egységes ítélkezés érdekében megállapításokat tett. Az egyik megállapítás szerint a jogviszonyban a magánjogi és a közjogi elemek egyaránt megtalálhatók, melynek oka döntően a támogatást nyújtó szervezet sajátos közjogi státusza, illetve annak tisztázatlansága, hogy a támogatást nyújtó a pénzügyi-támogatási jogviszonyban mellérendeltségi vagy hierarchikus pozícióban vesz részt. 14 A Joggyakorlat-elemző Csoport arra a következtetésre jutott, hogy a konkrét támogatási jogviszony anyagi jogi szabályozása alapján minősülhet polgári vagy közigazgatási jogi ügynek. Az elhatárolás alapja pedig annak meghatározása, hogy a támogatási jogviszony vonatkozásában valamely szervezet részére jogszabály mennyiben biztosít tényleges közigazgatási hatósági hatáskört. Hatósági hatáskör hiányában a támogatási jogviszony a Ptk. szerinti polgári jogi jogviszonynak minősül. 15 B.III.2. A jogviszony létrejötte A támogatási jogviszony akkor jön létre, amikor pályázat vagy támogatási igény alapján a támogató dönt a támogatás nyújtásáról, és a költségvetési támogatásról közigazgatási határozatot hoz, vagy támogatói okiratot ad ki, hatósági szerződést vagy támogatási szerződést köt. 16 A jogszabály a közigazgatási határozat és támogatói okirat szabályait a támogatói okirat kifejezés alatt, a hatósági szerződés és a támogatási szerződés szabályait a támogatási szerződés kifejezés alatt tartalmazza azáltal, hogy a határozatot és az okiratot a továbbiakban támogatói okiratnak, a szerződéseket pedig támogatási szerződésnek nevezi, vagyis rájuk azonos szabályok alkalmazandóak. A hatályos államháztartási törvény részletes 14 Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja: A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény 47. oldal -, Budapest, Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja: A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény 49. oldal -, Budapest,
16 indokolása szerint a bonyolult felsorolás alapja, hogy a támogatási szabályok eltérő eljárás alapján írják elő a támogatási döntés meghozatalát, tipikusnak a magánjogi szerződés tekinthető, azonban bizonyos eljárásokban (pl. agrártámogatások) kizárólagosak a közigazgatási hatósági eljárásban hozott döntések. 17 Támogatás támogatási igény alapján nyújtható, melynek formája lehet pályázat vagy kérelem. A pályázat esetén a támogató pályázati kiírást tesz közzé, melyre az abban meghatározott feltételek szerint a potenciális támogatottak pályázatot nyújthatnak be. A támogatási kérelemben valamely potenciális támogatott az általa tervezett tevékenység, beruházás támogatásához kér támogatást. A támogatási jogviszony a támogatási szerződés aláírásával, illetve a támogatói okirat kiadásával jön létre. Egyedi döntés alapján adott támogatások esetén a támogatási szerződés megkötése, pályázat esetén a támogató által aláírt döntési lista a támogató oldaláról kötelezettségvállalásnak tekintendő, mely az Áht. szabályai szerint fizetési kötelezettség vállalásáról szóló jognyilatkozat. 18 Egyedi döntéssel adatott támogatás esetén a támogatási szerződés megkötésével, pályázat esetén pedig már a döntési lista aláírásával a támogató kötelezettséget vállal a támogatás kifizetésére, a támogatott pedig a szerződés aláírásával a támogatási kérelmében, vagy a pályázatában meghatározott tevékenység ellátására. A Ptk. szerint a szerződés a felek kölcsönös és egybehangzó jognyilatkozata, amelyből kötelezettség keletkezik a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás követelésére. A szerződés a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre. A szerződési szabadság alapján a felek szabadon köthetnek szerződést és szabadon választhatják meg a másik szerződő felet, továbbá a szerződés tartalmát is szabadon állapíthatják meg. Ha jogszabály a szerződés valamely tartalmi elemét kötelezően meghatározza, a szerződés a jogszabály által előírt tartalommal jön létre. 19 A támogatási kérelem benyújtása (egyedi költségvetési támogatás) a potenciális támogatott szerződéskötési szándékát jelzi a támogató felé. A szerződés megkötése mindkét esetben akkor történhet meg, ha a támogató által támogatni kívánt, vagy támogatásra érdemesnek tartott tevékenység elvégzésére a nyertes 16 Áht. 48. (2) bekezdés 17 T/5069. számú törvényjavaslata az államháztartásról, Részletes indokolás 21. oldal 18 Áht. 2. (1) bekezdés o) pont 19 Ptk. 6:58-6:59., 6:60., 6:63. (1) bekezdés 16
17 pályázó, vagy a támogatási kérelem benyújtója kötelezettséget vállal. A támogató kiadási előirányzata terhére vállalhat kötelezettséget. A kiadási előirányzatok meghatározhatnak támogatási irányokat, vagy akár magát a támogatottat. Ilyen például a Magyarország évi központi költségvetéséről szóló törvény 1. melléklet, XIV. Belügyminisztérium fejezetben található Szabadságharcosokért Közalapítvány támogatása, Országos Polgárőr Szövetség, Önkéntes tűzoltóegyesületek támogatása stb. Ezen (fejezeti kezelésű) előirányzatok esetében tehát, az államháztartási szabályok alapján a fejezetet irányító szerv, jelen esetben a Belügyminisztérium szakmai feladatai ellátása érdekében költségvetési támogatást jogosult folyósítani a nevezett szervezetek számára. A kiadási előirányzat teljesítése nem jelent kötelezettséget, vagyis nem jelenti a támogató számára támogatási szerződés megkötésének kötelezettségét. 20 A főszabály itt is érvényesül: a költségvetési törvényben nevezett személy támogatási kérelmére a támogató Belügyminisztérium (az államháztartási jogszabályokban meghatározott a támogatott személyéhez fűződő feltételek megléte esetén) támogatási szerződést köthet. A fentiek alapján tehát a támogató jogosult arra, hogy még, ha a költségvetési törvényben nevesített szervezet, a jogszabályban előírt valamennyi objektív feltétellel rendelkezik is, hogy nem köt támogatási szerződést a nevesített szervezettel, például, ha a támogatandó tevékenység a nevesített szervezet és a támogató elképzeléseivel nincsenek összhangban, vagyis nem tudnak megegyezni a támogatott tevékenységben, azaz a jogviszony tárgyában. Az államháztartási jogszabályok a támogatási szerződések tekintetében kötelező tartalmi elemeket is meghatároznak. Ezek elsősorban a költségvetési támogatás felhasználásához kapcsolódnak. Ilyenek pl.: a támogatott tevékenység időtartama, az elszámolható költségek köre, a jogosulatlanul igénybe vett támogatások jogkövetkezményei, a visszafizetés rendje. Ezek közül néhány elem, pl. elállási, felmondási okok a jogszabályokban részletesen felsorolásra kerül, így, mivel jogszabály meghatározza őket, a szerződés részei lesznek akkor is, ha a felek erről a szerződésben külön nem rendelkeznek Áht. 4. (2) bekezdése szerint a kiadási előirányzatok azok felhasználásának jogosultságát jelentik. 21 Ávr
18 B.III.3. Biztosíték kikötése Törvényi szinten került előírásra, hogy a (vissza nem térítendő) költségvetési támogatás csak megfelelő biztosíték mellett nyújtható. A biztosíték tulajdonképpen bármi lehet, amely biztosítja, hogy a támogató a költségvetési támogatás visszafizetésére vonatkozó igényét maradéktalanul, a lehető legrövidebb időn belül eredményesen tudja érvényesíteni. Biztosítékként a jogszabály egyrészt ötleteket ad, pl. zálogjog kikötése, bankgarancia, óvadék, melyek a polgári jogi szerződésekben általánosan használt szerződéses biztosítékok. A jogszabály meghatároz egy első sorban alkalmazandó biztosítékot is, a beszedési megbízás benyújtására feljogosító felhatalmazó levél adását. A felhatalmazó levél alapján a támogató abban az esetben nyújthat be a kedvezményezett bankszámláját megterhelő beszedési megbízást, ha megállapítja például, hogy a támogatott a támogatást jogosulatlanul vette igénybe, és ennek következtében visszafizetési kötelezettsége keletkezik, melyet a támogatott nem teljesít. A jogalkotó nem elégszik meg azonban a biztosíték kötelező előírásával, és törvény szinten kimondja, hogy nem teljesítés esetén a visszafizetendő összeget és annak kamatait az állami adóhatóság megkeresésére adók módjára hajtja be a támogató. B.III.4. A támogatás folyósítása A támogatás főszabályként a támogatott feladat megvalósításáról szóló beszámoló elfogadását követően folyósítható a támogatott részére, vagyis az államháztartási jogszabályok abból indulnak ki, hogy a támogatott megelőlegezi a támogatott tevékenység megvalósításának költségeit. Az általános jogszabályok ugyanakkor lehetővé teszik a támogatási előleg nyújtását is. A jogszabályok a folyósítás eljárásába beépítik annak automatikus ellenőrzését, hogy a támogatottnak a támogatás folyósításakor van-e köztartozása. Amennyiben ugyanis a támogatottnak köztartozása van, úgy a folyósítás során a Magyar Államkincstár a köztartozásnak megfelelő összeget visszatartja, és az állami adóhatóság megfelelő bevételi számláján jóváírja. A jogszabályok előírják, hogy a támogatott köztartozásának támogató általi kifizetése nem érinti a támogatott támogatási szerződésben vállalt kötelezettségét, 18
19 vagyis a támogatott tevékenységet, vállalt feladatot továbbra is köteles ellátni és nem teljesítés esetén visszafizetési kötelezettsége keletkezik. Abban az esetben, ha a támogató a szerződés megkötését követően olyan körülményről vesz tudomást, vagy a kedvezményezett olyan nyilatkozatot tesz, mely alapján a támogató a jogosulatlanul igénybe vett támogatás jogkövetkezményeinek alkalmazására jogosult, vagyis a támogatói okiratot visszavonhatja, vagy a szerződéstől elállhat, felmondhatja azt, akkor kötelessége a támogatás folyósítását felfüggeszteni, és erről a támogatottat tájékoztatni. Az Ávr. előírja, hogy a támogató a támogatási szerződés módosítása, felmondása vagy az attól történő elállás nélkül is elrendelheti a költségvetési támogatás részleges a jogszabálysértéssel, illetve a nem rendeltetésszerű vagy szerződésellenes felhasználással arányos mértékű visszafizetését, mely esetben a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett támogatást köteles visszafizetni. 22 Ez a jogszabályi rendelkezés tulajdonképpen a támogatási szerződés magánjogi jellegét teljes mértékben átszabja, illetve felülírja, hiszen a polgári jog világában elképzelhetetlen az az eset, amikor az egyik fél, a másik szerződésszegése esetén a szerződéses jogviszony kereteiből kilépve, úgy szünteteti meg (?) a köztük lévő jogviszonyt, hogy nem a részére biztosított jogokkal (elállás, felmondás) él, hanem egy közjogi jogszabály biztosít számára menekülési lehetőséget. A rendelkezés létjogosultsága megkérdőjelezhető, hiszen minden jog és biztosíték részletesen biztosítja a támogató számára a jogosulatlanul igénybe vett támogatás visszafizetését (elállás, felmondás, felhatalmazó levél, adók módjára való behajtás). A támogatás folyósítása során alkalmazható támogatói jogok fenti két példája (felfüggesztés és visszafizetés elrendelése) is mutatja, hogy a támogatási jogviszonyok keretei nem egyértelműek. A támogatás jogviszony közhatalmi jellege érhető tetten ezen egyoldalúan meghatározott jogokból, melyek elsődlegesnek tűnnek a szerződő féllel való együttműködési kötelezettség polgári jogi elve előtt. 22 Ávr. 84. (2) bekezdés 19
20 B.III.5. A beszámoló A támogatott tevékenység ellátásáról, illetve a támogatás rendeltetésszerű felhasználásáról a támogatottat beszámolási kötelezettség terheli. A beszámoló két részből áll. Az egyik rész a szakmai beszámoló, melyben a támogatottnak számot kell adnia arról, hogy az általa ellátott tevékenység szakmailag eredményes volt-e. A másik a pénzügyi rész, melyben a támogatott a tevékenység ellátása során felmerült költségekkel számol el. Megszűnik a támogatási jogviszony a beszámoló támogató általi elfogadásával (utólagos finanszírozás esetén a támogatás folyósításával), továbbá azon kötelezettségek teljesítésével, melyek a támogatott részére előírásra kerültek még a támogatási szerződésben (pl. fenntartási kötelezettség). Megszűnik a jogviszony akkor is, ha a támogatott a beszámolót határidőben nem vagy nem megfelelő módon és tartalommal nyújtotta be, és a támogató élt a szerződés egyoldalú megszűntetésére irányuló jogaival. B.III.6. A támogatás visszakövetelése Ahogyan az már korábban is elemzésre került a támogató támogatás visszakövetelésére irányuló igénye a jogszabályok alapján több oldalról biztosított, hiszen a szerződésben rögzített biztosítékokon túl, amennyiben a támogatott nem teljesíti a visszafizetési kötelezettségét, a támogató jogosult az adóhatóságot megkeresni, mely a tartozást adók módjára hajtja be. Ez a jogosultság az egyik legmarkánsabb közjogi eleme a támogatási szerződéseknek, hiszen egy olyan közhatalmi jogot biztosít a támogató részére, mely a polgári jogi szabályok szerint elképzelhetetlen. Ez is egy példa arra, hogy a visszakövetelés már nem feltétlenül a jogviszony kereteiben, illetve a polgári jogi szabályok szerinti biztosítékok alkalmazásával történik, hanem a közhatalom egyik eszközével, adókként való beszedéssel. B.III.7. A támogatás felhasználásának ellenőrzése A támogató, illetve a jogszabályban meghatározott arra jogosult szerv (elsősorban Állami Számvevőszék, kormányzati ellenőrzési szerv név szerint: Kormányzati Ellenőrzési Hivatal) 20

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
sui generis
Kúria
Kúria
Kúria