text:
⭐* A Magyar Szerzői Jogi Fórum Egyesület évi Apáthy István-díj pályázatán megosztott első díjat nyert dolgozat szerkesztett változata.
* A Magyar Szerzői Jogi Fórum Egyesület évi Apáthy István-díj pályázatán megosztott első díjat nyert dolgozat szerkesztett változata.
Download "* A Magyar Szerzői Jogi Fórum Egyesület 2010. évi Apáthy István-díj pályázatán megosztott első díjat nyert dolgozat szerkesztett változata."
1 Scholz Ildikó EREDETISÉG ÉS ÁTDOLGOZÁSOK A ZENEMŰVEK KÖRÉBEN * 1. A VÉDETT MŰ ÉS A VÉDETT ZENEMŰ FOGALMA A védett mű fogalma Szerzői jogi védelemben hatályos szerzői jogi törvényünk szerint az irodalom, a művészet és a tudomány valamennyi alkotása részesül [1999. évi LXXVI. törvény, továbbiakban: Szjt., 1. (1) (3)]. A jogszabály második bekezdése példálózó jelleggel felsorolja azokat a műfajokat, amelyek a védelem tárgyát képezhetik. Ezek között az e) pontban szerepel a zenemű, szöveggel vagy anélkül. A legfontosabb kritériumot az Szjt. 1. (3) bekezdése határozza meg, amely szerint a szerzői jogi védelem az alkotást a szerző szellemi tevékenységéből fakadó egyéni, eredeti jellege alapján illeti meg. Ez a dolgozat nagy hangsúlyt fektet ezen egyéni, eredeti jelleg elemzésére és vizsgálatára, különösen pedig a zenei átdolgozásokra mint másodlagos művekre vonatkozóan. A különböző fajta átdolgozások elhatárolását követően megpróbáljuk megragadni, hogy létezik-e olyan, egyértelműen meghatározható határvonal, amely elválasztja egymástól egy mű puszta másolását a tényleges átdolgozástól. A komolyés a könnyűzene területéről is egyaránt bemutatunk majd példákat, amelyek jól illusztrálják az éppen vizsgált kérdéseket. A védett zenemű Heinrich Hubmann megfogalmazása szerint amely valóban hízelgő a zeneszerzők számára a zene az a terület a többi művészeti ág között, amelyik leginkább a szabad fantáziára épül. 1 Általános, zenetudományi definíció nem létezik a zenemű fogalmára, minden szerző másképp határozza meg, más elemeket tart fontosnak és kiemelendőnek. Induljunk ki elsőként a Zenei lexikon 2 meghatározásából: a mű a zenében elsősorban az írásban rögzített, önmagában zárt, időtálló, többszólamú kompozíció, amely egy szerző individuális alkotása. A XIX. század kezdete óta terjedtek el az olyan meghatározások, amelyek a zenemű egyszeriségét és eredetiségét hangsúlyozzák. Érdekes megfigyelni, hogy a lexikon a szerzői * A Magyar Szerzői Jogi Fórum Egyesület évi Apáthy István-díj pályázatán megosztott első díjat nyert dolgozat szerkesztett változata. 1 Heinrich Hubmann: Das Recht des schöpferischen Geistes. Walter de Gruyter & Co., Berlin, 1954, p Brockhaus Riemann: Zenei lexikon (szerk.: Carl Dahlhaus, Hans Heinrich Eggebrecht), II. kötet. Zeneműkiadó, Budapest, 1983, p. 599.2 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 31 jogi törvényünkkel szemben egy szűkebb definíciót alkalmaz, tudniillik fogalmi elemként sorolja fel az önmagában zártság fogalmát, amely arra utal, hogy a mű befejezett, lezárt egységet alkot. A jog ezzel szemben nem határozza meg ezt a követelményt, nem szükséges a jogi védelemhez a mű befejezettsége. A lexikon az időtálló, többszólamú kompozíció kifejezéssel sajátos értelemben tovább szűkíti a mű fogalmát. Különös továbbá, hogy a lexikon a többszólamúságot mint fogalmi elemet lényeginek tekinti a zeneművek szempontjából. Ennek értelmében az egyszólamú zeneművek nem is zeneművek? A következő alfejezetben bemutatásra kerülnek majd azok az egységek, amelyekből az egyes zeneművek felépülnek, így megfigyelhetjük majd, hogy akár csekély számú hangból álló mű is hordozhat egyéni, eredeti jelleget, ami a jogi védelemben részesíthetőség alapvető feltétele. Az időtálló jelző helyenként félrevezető lehet, mivel burkoltan értékítéletet hordoz, azt sugallja, hogy csak az a mű tekinthető valóban zeneműnek, amely kiállja az élet viharait. Ám a jogban nem tehetünk ilyen megkülönböztetést az egyes alkotások között, minden alkotás védelemben részesül. Ha a fent megjelölt zenetudományi definíciót a jog szempontjából akarjuk értékelni, a legfontosabbnak a szerző individuális alkotása kifejezést tekinthetjük. Ez testesíti meg azt a szemléletet, amelyet a szerzői jogi törvény is képvisel, vagyis hogy a mű a szerző egyéni jelleget felmutató alkotása. Ez az egyetlen kritérium, amelyet a törvény meghatároz a védelemben részesíthető alkotásokkal szemben, hiszen mennyiségi, minőségi szempontok szerint nem differenciálhat. 3 A zenemű építőelemei A) A hangok A hangok testesítik meg minden zenemű legkisebb egységét, és mint olyanok önmagukban mivel a hangszín, a hangerő és a hanghosszúság által alakíthatóak nem részesülnek szerzői jogi védelemben. A hang a hangsor legkisebb eleme. 4 A hangok megjelenítési formája közömbös, lényegtelen, hogy egy vagy több hangszer szólaltatja meg, énekhang vagy valamilyen gép (pl.: számítógép), esetleg más hangforrás. Minden hang létének előfeltétele, hogy meghatározott hangmagasságot is hordozzon egyúttal, vagyis kapcsolódjon hozzá egy pontosan definiált frekvencia, amelyen rezeg. 5 Annak feltétele, hogy a hang valóban hallható legyen, a rezgések frekvenciájának és intenzitásának bizonyos határértékek között kell mozogniuk. 6 Ha ezt a definíciót elfogadjuk, akkor szükségszerűen el kell határolnunk Szjt. 1. (3). Jochen Schlingloff: Unfreie Benutzung und Zitierfreiheit bei urheberrechtlich geschützten Werken der Musik. Verlag Peter Lang GmbH, Frankfurt am Main, 1990, p. 26. Frank Brauner: Die urheberrechtliche Stellung des Filmkomponisten. Schriftenreihe der UFITA 189., Nomos Verlagsgesellschaft, Baden-Baden, 2001, p. 19. Ez általában Herz között van (Zenei lexikon). 6. (116.) évfolyam 3. szám, június3 32 Scholz Ildikó a hangoktól az egyéb zörejeket és zajokat. Ezek olyan hangelegyek, vagyis egyszerre (vagy egymás után) megszólaló, több hangból álló keverékek, amelyek eltérő frekvenciákon, eltérő erősséggel szólnak. A zörejhez legtöbbször nem tudunk egyetlen konkrét frekvenciát sem társítani, így végeredményben nem tudjuk pontosan meghatározni ezeket. 7 A zörejek és zajok mégis részei lehetnek a zenének, ha ki tudunk mutatni olyan periodikus frekvenciát, amely egy jellegzetes karaktert ad a zajnak, ezáltal elképzelhető, hogy ugyanúgy építőeleme legyen a zenének, mint a hangok. Itt kapcsolódnak olyan kifejezőeszközök a zenébe, mint a különböző fajta dobok, a csörgők, kalapácsütések. 8 Gondoljunk például a Mahler 6. szimfóniájában megszólaló kalapácsra vagy a Wagner A nürnbergi mesterdalnokok című operájának második felvonásában levő híres jelenetre, amelyben Beckmesser dalnok épp szerenádot készül adni szerelmének, ám a dalt minduntalan félbeszakítják az éjjel is serényen dolgozó cipész kalapácsütései. Itt ugyan a hangokhoz képest alárendelt szerepet töltenek be a zörejek, de mégis a zene fontos elemei. Vagy gondolhatunk például a sampling egyes eseteire, amikor egy már meglévő műből egyetlen zörej, sikoly kerül beépítésre az új zeneműbe. Vagy talán a legjobb példa a DJ-k scratching eljárása, melynek során kezüket huzigálják a bakelitlemezen. Vagyis attól, hogy valaki önmagában rögzít valamilyen módon egy zörejt (például egy állat hangját), attól az még nem védhető jogilag. Ám ha egy kompozíció részévé válik, és rendelkezik egyéni, eredeti jelleggel, a jog védeni fogja. Nem mint önálló egységet fogja védelemben részesíteni, hanem az egész zenét mint összességet. Így lényegében minden zaj, zörej és természetesen hang egy zenemű építőkockájává válhat. Filmzenék esetében gyakran találkozunk azzal, hogy a zeneszerző különböző zajokat épít be a zenébe, hogy még jobban aláfesse a film hangulatát. B) A hangsor vagy dallam A dallam hangok egymásutánja, amelyek horizontálisan, vagyis időben előrehaladóan harmóniailag követik egymást, és ezáltal egy zenei egységet képeznek. 9 A Zenei lexikon megfogalmazásában: a hangsor hanglépések magasság szerint rendezett és kerethangok által határolt sora, amely a kerethangokon túl rendszerint megismételhető. 10 Azt szükséges ehhez a szigorú definícióhoz hozzátenni, hogy nem feltétlenül szükséges egy hangsor védetté nyilvánításához az, hogy a hangsor egyes hangjai magasság szerint sorba legyenek 7 A zörejek egy speciális fajtája a fehérzaj, amelynek az a jellegzetessége, hogy a teljes vizsgált frekvenciatartományban (emberi érzékelő esetén 20Hz 20kHz) a hangnyomásszintje állandó. L. Brauner: i. m. (5), p A XX. század egyik fontos irányzata a zenetörténetben a musique concrète, vagyis a konkrét zene, amely Pierre Schaeffer nyomán olyan alkotásokat hozott létre, amelyek már meglévő, konkrét felvételek újrafelhasználásával készültek. A musique concrète a megszokott zenei munkamódszerekkel való szembenállást hangsúlyozza. 9 Brauner: i. m. (5), p Zenei lexikon, II. kötet, p. 118.4 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 33 rendezve. Sőt, ha csak egymás után megszólaltatunk vagy leírunk például egy dúr hangsort, ez nem rendelkezik egyéni, eredeti jelleggel. Ehhez a meghatározáshoz viszonyítva egészen más megközelítést alkalmaz egy másik német szerző, aki szerint a dallam olyan hangok egymásutánja, amelyek megadják egy zenemű egyéni (egyedi) vonását, amelyen keresztül az összbenyomás meghatározható, és ennek egyedisége felismerhető, valamint amely más zeneművektől elhatárolhatóvá teszi. 11 Ez a felismerhetőség és az elhatárolhatóság fogja azt jelenteni, hogy a dallam rendelkezik valamiféle eredeti jelleggel, amely a későbbiekben a hallgatók számára ismertetőjelként jelenik meg. (Hozzá kell tenni, hogy bizonyos esetekben nemcsak a dallam eredményezheti ezt a bizonyos egyedi vonást, hanem annál kisebb egység is.) Ezen a ponton lép be tulajdonképpen a jog az alkotás világába azáltal, hogy a dallam védelemben részesíthetősége érdekében megköveteli azt, hogy azok személyes szellemi alkotásból fakadjanak (persönliche geistige Schöpfung). A (kezdő) dallam megjelenésével a zeneszerző mintegy megteremti a zenei történés alaphelyzetét, vázolja a kiindulópontot. Ez a kezdő dallam már önmagában olyan eredeti lehet, hogy védelemben részesül, ám korántsem biztos, hogy a hallgatók számára ez a kiinduló dallam fogja az egyedi jelleget hordozni, gondoljunk például a könnyűzenei számokra, melyeket a legtöbben a refrén alapján ismernek fel. (A jog szempontjából azonban nem az a releváns, hogy ki miről ismeri fel az adott dallamot, hanem az, hogy mennyiben mutatja a szerző személyiségéből fakadó egyéni jellemzőket.) Az ilyen dallamokat, amelyek magukban hordozzák az újrafelismerés lehetőségét, már témának szoktuk nevezni. Sokszor használják a dallam és a téma fogalmat szinonimaként, ám a kettő nem ugyanaz. Témának akkor nevezünk egy dallamot, ha már meghatározza egy zenemű karakterét. (A téma általában több alkalommal is elhangzik egy zeneműben, olykor variált, módosított formában is.) A dallam ennél általában kevesebb, rövidebb is, és kevesebb információt és érzelmet közvetít, de vannak természetesen olyan dallamok is, amelyek önmagukban kielégítik a témává válás követelményeit. Egy téma általában több motívumból épül fel, de egyetlen motívumot is nevezhetünk bizonyos esetekben témának. Ezek alapján inkább a dallam és a motívum szinonimák. Itt kell említést tenni egy különleges motívumról, amelyet Richard Wagner 12 vezetett be a zenetörténetbe: ez a vezérmotívum. 13 A vezérmotívum olyan motívum, amely az egész alkotáson végigvonul, és mindvégig ugyanazt a meghatározott fogalmat, tárgyat, szereplőt, érzelmet testesíti meg. Ezek a motívumok a mű folyamán többféle változatban is előfordulhatnak: más hangnemben, dúr vagy moll változatban, augmentálva 14 vagy diminuálva. 15 Wagner ezekből a ve- 11 Christopher Liebscher: Der Schutz der Melodie im deutschen und im amerikanischen Recht. Europäische 12 Hochschulschriften, Peter Lang, Frankfurt am Main, 2007, p. 41. Richard Wagner ( ) német zeneszerző. 13 Németül: Leitmotiv. 14 Augmentáció: egy zenei téma hangértékeinek folyamatos, arányos bővítése, növelése, ill. a téma lassított 15 változata. Diminúció: az augmentáció ellentéte, vagyis a hangértékek arányos csökkentése. 6. (116.) évfolyam 3. szám, június5 34 Scholz Ildikó zérmotívumokból egy egész technikát kidolgozott (Leitmotivtechnik), melynek jellemzője, hogy lényegében az egész mű a vezérmotívumok szövevényéből épül fel. Például a híres Ring-tetralógiában szinte minden szereplőnek van vezérmotívuma, amely minden alkalommal elhangzik, amikor a szereplő a színpadra lép, vagy ha egy másik szereplő róla mesél. De nemcsak az egyes szereplők rendelkeznek ilyen szignállal, hanem a történet szempontjából fontos tárgyak is, mint például a gyűrű, a kard, a dárda, és ugyanilyen fontosak az érzelmek motívumai is (szerelem, fájdalom, félelem). Visszatérve az egyes dallamokra azt mondhatjuk, hogy a zeneműben kell lennie legalább egy olyan dallamnak, amely megfelel a védelemben részesíthetőség fő követelményének, azaz egyéni, eredeti jellegű. Mi történik azonban akkor, ha valaki egy zeneművet lemásol, akár részben, akár egészben, de belesző még egy dallamot, amely az ő személyiségének vonásait tükrözi? Mondhatjuk, hogy ez a mű az ő alkotása? Ilyen esetben alaposan meg kell vizsgálni, hogy valóban lemásolta-e a korábbi művet, valamint hogy egyáltalán tett-e hozzá olyan elemeket, amelyek az ő egyéni vonásait tükrözik. Ez a kérdés átvezet minket az átdolgozásokhoz, amelyeket a harmadik részben részletesen elemezni fogunk. C) Harmónia Ha az előbbi gondolatmenetet folytatva a hangokat nem horizontális, hanem vertikális irányban építjük fel, akkor akkordokat 16 kapunk. Egy akkord létrejöttéhez legalább három hang kell. 17 Akkordok esetében már valószínűleg elmondhatjuk, hogy már egy is elegendő lehet ahhoz, hogy egyéni jelleget hordozzon. 18,19 Most elsősorban ne a zenében alapakkordnak nevezett akkordokra gondoljunk, mert például egy egyszerre megszólaló dúr hármashangzat 20 még nem tartalmaz olyan elemet, amely által rögtön felismerhetővé és elhatárolhatóvá válna az alkotás. Az ilyen esetre jó példát leginkább a modern zenében találunk, mivel a zeneszerzők kreativitása folytán egészen extrém akkordok is születhetnek, amelyek sok módosított hangot tartalmaznak. Sokkal gyakrabban fordul elő, hogy egy akkordpár, vagyis két egymást követő akkord (különösen, ha azok akkordfordítások 21 vagy alterált akkordok 22 ) már olyan egyéni vonást hordoz, amely megkülönböztethetővé teszi más művektől az adott zeneművet. 16 Az akkord szó jelentése összhangban állni, vagyis különböző hangok együtthangzása. 17 A két hangból álló akkordot üres akkordnak nevezzük. 18 Az akkordok egymás után rendezésének szabályait az összhangzattan rögzíti. 19 Ennek vizsgálatához és igazolásához bővebb elemzés szükséges, amelyre ez a dolgozat nem nyújt lehetőséget. 20 Adott hangnemben az egyszerre megszólaló első, harmadik és ötödik fokot nevezzük dúr-hármashangzatnak. 21 Akkordfordításról akkor beszélünk, ha a basszus szólamba nem az akkord alaphangja kerül, hanem a terc vagy a kvint. 22 Alterált az az akkord, amelyben a hármashangzat hangjai módosító jelekkel vannak ellátva, ezáltal a hang félhanggal megemelt vagy leszállított változata szólal meg.6 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 35 D) A ritmus A ritmus jelentősége is döntő vizsgálatunk szempontjából. Ma már gyakorlatilag nem lehet egészen új ritmust létrehozni, ám a már meglévő ritmusok kombinációja hordozhat egyéni jelleget. Ez különösen fontos a dzsesszben, valamint az ütőhangszerekre írt és azok által megszólaltatott zenében. Ebben az esetben lehetséges, hogy maga a dallam (amennyiben van dallam) önmagában nem részesülne védelemben, hanem csak a ritmussal együtt alkot olyan egységet, amely egyéni jelleget hordozhat. A zene felépítésének egészen más módja, ha azt az egyes hangközök alapján vizsgáljuk. Ebben az esetben már az alaphelyzetben legalább két hangból indulunk ki, hiszen csak így tudunk egy hangközt 23 meghatározni. 24 Ha elkezdünk felépíteni egy hangsort, a kis és nagy szekund 25 vagy terc 26 használata önmagában még nem hordoz megkülönböztető jelleget, ám adott esetben mégis lehet, hogy ezekről a hangközök egymásutánjáról fogjuk a későbbiekben a művet felismerni. Ezek a hangközök oly mértékben a zene alapegységének tekinthetők, hogy ha önmagukban megszólalnak, nem testesítenek meg olyan megkülönböztető erőt, amely képessé teheti őket művek elhatárolására, de előfordulhat, hogy például csak ezt a két kezdő hangot halljuk meg egy műből, máris tudjuk, mi lesz a folytatás. Egészen ritka esetektől eltekintve nem önmagukban megszólaló egyes hangokról (szóló hangok) ismerünk fel egy művet, hanem a velük együtt megszólaló akkordokról, amelyeket az előbbiekben mutattunk be. Az már nyilvánvalóan sokkal összetettebb helyzet, ha a fent említett hangközöket egymás után rendezzük valamilyen szempont szerint, vagy akárcsak a szerző kreativitása állítja azokat valamilyen sorrendbe. Matematikailag természetesen meghatározható, hogy hányféleképpen tehetnénk egymás után ezt a két hangközt, de a zeneszerzők döntő többsége nem ezen szempontok figyelembevételével alakítja ki műveinek kezdetét vagy bármely részét. Gondoljunk például a jellegzetes Mozart-névjegyre, 27 amely mindössze négy hangból áll, és a hangközök sorrendje: nagy szekund, kis terc, kis szekund. Látszólag nagyon egyszerű összeállítás, de a gyakorlottabb hallgató számára lehet, hogy egy fontos helyen való megjelenése azt fogja jelenteni, hogy felismeri a mű szerzőjében Mozartot. 23 Egy hangköz állhat két egyszerre (szimultán) vagy egymást követően (szukcesszív) megszólaló hangból. 24 Egy hang megszólalásakor természetesen megszólalnak ezen hang felhangjai is, amelyek szintén meghatároznak 25 egy-egy hangközt, ám ezeket a jelenlegi vizsgálat során figyelmen kívül hagyjuk. A diatonikus hangsor második foka. Ebben az összefüggésben az alaphang és a szekund egyszerre szólal meg. 26 A diatonikus hangsor harmadik foka. Ebben az összefüggésben az alaphang és a terc egyszerre szólal meg. 27 Egyik legjellegzetesebb megjelenési helye talán a No. 41. C-dúr (Jupiter) szimfónia IV. tételének kezdete. Az egyszerű bemutatás után egy pezsgő fúga bontakozik ki. 6. (116.) évfolyam 3. szám, június7 36 Scholz Ildikó Az eddigiekben bemutattuk, hogy a zenetudomány számára mit jelent a zenemű, milyen alapvető építőkockákból építkezik a zene mint művészeti ág (hangok/zörejek, dallam, harmónia, ritmus). A következőkben a zeneművek jogi védelméről, az eredetiség küszöbéről szólunk. 2. AZ EGYÉNI, EREDETI JELLEG VIZSGÁLATA; AZ EREDETISÉG KÜSZÖBE Az egyéni, eredeti jelleg A védelemben részesíthetőség legfontosabb feltétele az alkotásnak a szerző szellemi tevékenységéből fakadó egyéni, eredeti jellege. 28 Ez olyan tulajdonságot jelent, amely az alkotást egyben megkülönböztethetővé, elhatárolhatóvá teszi a többi műtől. Lehetséges, hogy egy alkotásnak csupán bizonyos része felel meg e követelménynek, ennek megfelelően csak ez a része fog védelemben részesülni. Már most előrebocsáthatjuk, hogy a szerzői mű egyéni, eredeti jellege a dolog és az alkotási folyamat lényegéből következően csak viszonylagos lehet, mivel minden alkotás valamilyen mértékben felhasználja az elődök által összegyűjtött szellemi örökséget. Az egyéni jelleg megállapításához a megkülönböztethetőség 29 mint sajátos jellemző (amely az addig fennállótól való megkülönböztethetőséget jelenti) szükséges, amely magában foglalja a mű sajátos értelemben vett újdonságát is. Ez az újdonság mindenképpen szubjektív 30 értelemben értendő, vagyis minden esetben a szerző saját egyéni alkotótevékenységének eredményét kell az elkészült alkotásnak tükröznie. Ezenkívül az alkotások sosem lehetnek teljes mértékben újak, és ez nem is várható el. 31 Nem lehet ezt a szubjektív újdonságot (ezért a szerzői jogban az újdonság helyett inkább az eredetiség kifejezést használjuk 32 ) objektívvé tenni már csak amiatt sem, mivel az Szjt. 1. (2) bekezdése egyértelműen kimondja, hogy az irodalom, művészet és tudomány minden alkotása védelemben részesül. Felmerülhet a kérdés, hogy nem túl széles-e ez a meghatározás, nem kellene-e valamilyen minimális minőségbeli, mennyiségbeli, technikai, színvonalbeli vagy esztétikai követelményt felállítani a védelemben részesíthető alkotásokkal szemben? Meddig is terjedjen valójában ez a védőernyő? 33 Ha az egyéni, eredeti jelleg fogalmát helyesen értelmezzük, erre az alsó határra nincs szükség. Ezenkívül a Szjt. 1. (3) bekezdése értelmében a vé- 28 Szjt. 1. (3). 29 Petrik Ferenc (szerk.): A szerzői jog. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, p Gyertyánfy Péter (szerk.): A szerzői jogi törvény magyarázata. CompLex Kiadó, Budapest, p Gernot Schulze: Die kleine Münze und ihre Abgrenzungsproblematik bei den Werkarten des 32 Urheberrechts. Schriftenreihe der UFITA 66, HochschulVerlag, Freiburg, 1983, p Gyertyánfy Péter (szerk.): A szerzői jogi törvény magyarázata. KJK-Kerszöv Jogi és Üzleti Kiadó, Budapest, p. 27. Gyertyánfy Péter: Meddig terjedjen még a szerzői jog? Jogtudományi Közlöny, sz., p. 338.8 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 37 delem nem függ mennyiségi, minőségi, esztétikai jellemzőktől vagy az alkotás színvonalára vonatkozó értékítélettől. Az az alkotás, amely magán hordozza alkotója szellemiségének stílusjegyeit, megfelel az egyéni, eredeti jelleg követelményének. Ezt támasztja alá a német irodalom is, amelyben kifejezésre jut, hogy az egyéni jelleg semmiképp nem jelenthet művészeti vagy esztétikai értékítéletet. 34 A Magyar Királyi Kúria már egy 1934-ben keletkezett ítéletében kifejtette álláspontját (az évi LIV. törvénycikk értelmében), amely szerint a szerzői jogi védelem tárgya csak olyan mű lehet, amely a megalkotójának önálló, egyéni szellemi terméke, és amely magán viseli az újszerűség bélyegét. 35 Az egyéniesség megnyilvánulhat a mű tartalmában vagy a formájában is, és természetesen mindkettőben egyszerre. A csupán a külső formában jelentkező egyéni vonás megnyilvánulhat az alkotások összerendezésében, kiválogatásában, elrendezésében, ha ez a szerző egyéni gondolatait kifejezésre juttatja. Ebben az esetben a szerző az addig ismert elemekből egy új, addig még nem létező kombinációt hoz létre. A szubjektív újdonság követelményének ott van a határa, ahol a közkincs kezdődik. A már ismert elemek újrarendezésének fogalmát a magyar szerzői jogi törvény is ismeri [7. (1)] a gyűjteményes mű fogalmának meghatározásánál, amikor az egyéni, eredeti jelleg követelményét felállítja. A zene világában értelmezve egy pillanatra az egyéniességet, az kifejezést nyerhet a dallamban, annak átdolgozásában, a ritmusban, a hangszerelésben. 36 Az is előfordulhat a könnyűzene területén, hogy a zene és a szöveg együttesében jelenik meg az egyéni jelleg. A magyar szerzői jogi törvénnyel szemben a német szerzői jogi törvény a védett művek körét a példálózó felsoroláson túl úgy határozza meg, hogy azok személyes szellemi alkotások (persönliche geistige Schöpfungen). 37 Vagyis ez a megfogalmazás olyan eredményt takar, amely tartalmában vagy külső formájában (vagy e kettő kapcsolatában) valamilyen újat vagy egyénit mutat be. Ugyanezt a megfogalmazást tartalmazza az osztrák szerzői jogi törvény is azzal a kiegészítéssel, hogy a személyes szellemi alkotások további jellemzőjeként határozza meg a sajátosságot (eigentümliche geistige Schöpfung), 38 azaz a létrejött műnek a szerző saját személyes stílusjegyeit kell bizonyos mértékben tükröznie. 34 Manfred Rehbinder: Urheberrecht. Juristische Kurz-Lehrbücher. Verlag C.H.Beck, München, 2006, p Kúria, P.I. 3581/1934. in Alföldy Dezső: A magyar szerzői jog különös tekintettel a M. Kir. Kuria gyakorlatára. Grill Károly Könyvkiadó vállalata, Budapest, 1936, p. 13. Korábbi ítéleteiben a Kúria az önálló egyéni, ill. egyéni sajátos jelleg kifejezéseket használta. 36 Friedrich Karl Fromm, Wilhelm Nordemann: Urheberrecht. Kommentar zum Urheberrechtsgesetz zum Verlaggesetz und zum Urheberrechtswahrnehmungsgesetz, 10. Auflage. Verlag W. Kohlhammer, Stuttgart, Das Deutsche Urheberrechtsgesetz 2. (2): Werke im sinne dieses Gesetzes sind nur persönliche geistige Schöpfungen. 38 Das Österreichische Urheberrechtsgesetz 1. (1): Werke im Sinne dieses Gesetzes sind eigentümliche geistige Schöpfungen auf den Gebieten der Literatur, der Tonkunst, der bildenden Künste und der Filmkunst. 6. (116.) évfolyam 3. szám, június9 38 Scholz Ildikó Érdemes röviden összefoglalni, hogy tulajdonképpen milyen rétegekre is lehet felbontani egy művet. Ehhez használjuk kiindulópontul Heinrich Hubmann rendszerét. 39 Minden alkotás több különféle rétegre tagozódik. Kiinduló szempontunk az érzékelhetőség, vagyis valamilyen formában meg kell jelennie a műnek ahhoz, hogy végeredményben majd egyéni, eredeti jellegről tudjunk beszélni. 40 A különböző művészeti ágakban ez lehet papír, vászon, fa, de idetartozik annak ellenére, hogy elszáll, a megszólaltatott hang és a kimondott szó is. Ezekhez az alapanyagokhoz tesz hozzá a szerző valami többletet a saját művészetéből. Az alap hordozza ezt, de ugyanakkor valamilyen formában megőrzi önállóságát is. Különböző anyagokból épül fel, és így éri el a mű az egyediséget. Ez a többlet ismét több elemre osztható fel: a belső, illetve a külső forma és a tartalom. Irodalmi alkotásoknál csakúgy, mint a zeneművek körében a tartalom fejezi ki az egész mondanivalót, vagyis az alap és a hozzátett elemek egy elválaszthatatlan és szétválaszthatatlan egységet képeznek. A három réteg mindegyike lényegében két alkotórésszé áll össze, amelyek szorosan kapcsolódnak egymáshoz, és így átszövik az egész művet. Az egyik az a szellemi közkincs, amelyet a szerző a közös forrásokból, az ötletek birodalmából ismerhet meg és használhat fel, a másik pedig a szerző egyéniségének kifejeződései, belső gondolatai, egyéni jellemzői. Annak ellenére, hogy ez a kettő elválaszthatatlanul összefonódik, módszeres vizsgálattal el lehet különíteni az egyes részekhez tartozó elemeket. 41 A szerző mindehhez olyan szorosan kötődik, hogy szinte a lényének részévé válik a mű, de különösen annak belső tartalma. Érdemes még röviden bemutatni az angolszász rendszerekben jelen lévő szemléletet, amely abból indult ki, hogy bármilyen szellemi jellegű erőfeszítés ( sweat-of-the-brow ) már elegendő ahhoz, hogy védelemben részesíthető legyen. 42 Ezzel szemben ugye a bemutatott kontinentális rendszerekben sokszor a szellemi alkotás ténye sem volt elegendő, hanem bizonyos minőségi követelményeknek is meg kellett felelni. Később azután a Berni Uniós Egyezmény rendelkezéseivel összefüggésben harmonizálták a szabályokat, ennek eredményeképpen fogalmazták meg, hogy az eredetiség csupán azt kívánja meg, hogy a szerző saját szellemi alkotásáról legyen szó, 43 ezenkívül semmilyen más követelmény nem határozható meg a védelem feltételeként. Ezt erősíti meg az Szjt. 1. (3) bekezdése annak kimondásával, hogy semmilyen minőségi, mennyiségi vagy esztétikai jellemzőtől nem függ a szerzői jogi védelem. 39 Hubmann: i. m. (1), p A Berni Uniós Egyezmény értelmében a csatlakozott államok a jogi védettséghez előírhatják, hogy a mű 41 valamilyen formában rögzítésre kerüljön, a magyar törvény ilyet nem tartalmaz [2. cikk (2)]. Későbbi alfejezetben kerül részletes bemutatásra a módszer. 42 SZJSZT 25/ SZJSZT 25/00.10 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 39 Die kleine Münze Egyik idézett külföldi törvény sem fogalmaz meg további megkötéseket a védelemben részesíthető alkotásokkal kapcsolatban. A német bírói gyakorlatban azonban kialakult az a felfogás, amely azon minimális követelményeket rögzíti, amelyekkel egy alkotásnak rendelkeznie kell: ez az úgynevezett kleine Münze -elmélet. 44 Ezzel a kifejezéssel azokat a műveket jelölik, amelyek olyan csekély egyéni jelleggel rendelkeznek, hogy még éppen védelemben részesíthetőek, bizonyos értelemben szinte a védelem határán táncolnak. 45 (Másik szempontból megfogalmazva már éppen rendelkeznek megfelelő mértékű eredeti vonással ahhoz, hogy védelemben részesíthetők legyenek.) Első ránézésre legtöbbször igen nehéz eldönteni róluk, hogy még élveznek-e védelmet, vagy már éppen kívül esnek ezen a kategórián, és nem érdemlik meg az oltalmat. Ilyen alkotások a szerzői jog körébe tartozó minden művészeti ágban megtalálhatók. Az irodalom területén ilyennek tekintik például a katalógusokat, űrlapokat, a reklámozás célját szolgáló prospektusokat, a gyűjteményes művek közül pedig a szakácskönyveket, menetrendeket, telefonkönyveket. A zenében kleine Münze -nek tekintik a szignálokat, katonai jeleket. A képzőművészet körében az iparművészeti bútorokat, lámpákat, divattermékeket. De természetesen minden egyéb művészeti ágban elképzelhetőek ilyen, sajátos értelemben vett minimális alkotások. Mint a fent említett példákból láthattuk, olyan alkotásokról van ebben az esetben szó, amelyek gyakran fordulnak elő a mindennapi használatban, inkább praktikusak és hasznosak, ám sem galériákban, sem koncerttermekben nem találkozunk velük. Sokkal inkább segédeszközök, egyfajta másodlagos szerepet töltenek be, és gyakran tömegesen előállított termékek formájában testesülnek meg. Gazdasági szemszögből nézve ezek az alkotások sokszor úgy jelennek meg a piacon, hogy egy valóban eredeti alkotást kissé olcsóbb és leegyszerűsített kivitelben gyártanak, ezáltal az ilyen másolónak sokkal jobban megéri az üzlet, és így nem utolsósorban nem kell pénzt kiadnia a jogdíjakra. (Gazdaságilag sokszor épp ezek a területek azok, amelyek komoly üzletet jelentenek, a szerzői jog gazdasági jelentősége éppen ezekben nyilvánul meg.) Az elmélet fő kérdése tehát arra irányul, hogy vajon ezek az alkotások megérdemlik-e a védelmet, vagy már kívül kellene rekeszteni őket a védelem körén. 46 Vannak olyan szituációk, például egy bírósági eljárás, amelyben határozottan el kell dönteni, hogy egy alkotás megérdemli-e a védelmet vagy sem. De ez a döntés, bármennyire igyekszünk is, túlontúl 44 A kifejezés Alexander Elstertől ( ) származik, aki az Iparjogvédelem (Gewerblicher Rechtsschutz: Umfassend Urheber- und Verlagsrecht, Patent- und Musterschutztrecht, Warenzeichenrecht und Wettbewerbsrecht, de Gruyter, 1921.) című munkájában mutatta be elméletét. 45 Schulze: i. m. (31), p Schulze: i. m. (31), p. 3. A szerző találó szavai szerint az az eldöntendő kérdés, hogy a kis érme érme-e még egyáltalán, amely a határon van, de éppen beleér a szerzői jogi védelembe. 6. (116.) évfolyam 3. szám, június11 40 Scholz Ildikó szubjektív lesz, hiába próbálja a döntéshozó a minimálisra redukálni a szubjektív elemeket. Így ez bizonyos szempontból örök probléma marad. Még akkor is az maradna, ha lenne a törvényben konkrétan meghatározott minimális feltétel, mert egy művészeti alkotásnál a lényegéből fakadóan nem mindig lehet eldönteni, hogy bizonyos előre meghatározott objektív feltételeknek megfelel-e. További kérdésként vetődhet fel, hogy ha elfogadjuk, hogy az ilyen alkotás kielégíti az oltalom feltételeit, vajon megfelelő-e, ha a védelem időtartama ugyanolyan hosszú vagy éppen ugyanolyan tartamú, mint a többi, egyéni, eredeti jelleget felmutató mű esetében? Nem lenne-e igazságosabb, ha ezeknek az alkotásoknak, mivel lényegükből fakadóan hétköznapi dolgokról van szó, rövidebb védelmi időt vagy kevesebb jogot biztosítanánk? Ez a szempont azonban megint csak ahhoz a kérdéshez vezetne vissza bennünket, hogy hogyan határoljuk is el valójában ezeket az alkotásokat. Hiszen ha a törvényben rögzítettek is az ezen alkotások védelemben részesíthetőségéhez szükséges feltételek, akkor ahhoz a dilemmához fogunk eljutni egy-egy alkotás vizsgálatakor, hogy az csak az ilyen minimális alkotás követelményeit elégíti ki, vagy pedig ennél többet is magában hordoz, így hosszabb tartamú védelmet is élvezhet. Végiggondolva a kérdést az a gondolat fogalmazódhat meg bennünk, hogy továbbra is célravezetőbb, ha a törvényhozó nem határoz meg mindenféle további követelményt az alkotásokkal szemben, mivel az csak tovább bonyolítaná az elemzést, és nehézkessé tenné a rendszer működését. Az ilyen mértékű szubjektivitás végső soron még jogbizonytalanságot is eredményezhet. A minimális alkotásokról egy további fontos észrevételt kell tennünk, mégpedig azt, hogy a fent bemutatott példák mindegyike valamilyen célra íródott. Ez az objektív célorientáltság megjelenik természetesen az egyéb műveknél is, de ott a fő cél leginkább az, hogy a szerző gondolatait, érzelmeit vagy valamilyen történetet (gondoljunk a programzenékre, mint például Hector Berlioz: Fantasztikus szimfóniája) közvetítsen a hallgatókhoz, gyönyörködtesse őket. Ám ezen kicsiny művek esetében mindig meg lehet fogalmazni egy konkrét és egyben gyakorlatias célt. Például a különböző jelzések (szignálok, dudajelek, harangkongás) mindegyike a figyelemfelkeltésre, információközvetítésre szolgál. Ezen szociális funkciója miatt is lenne úgy megítélhető, hogy nem részesülhetnek védelemben. (Egy alkotás szociális funkciója alatt azt értjük, hogy dominánsan egy meghatározott célt szolgál, jelen esetben például a figyelemfelhívást. 47 ) A védettséget végső soron természetesen nem ez a szociális funkció határozza meg. Az ilyen jellegű használati művek jogvédelme a gazdaság szempontjából is jelentős. 47 Schulze: i. m. (31), p. 163.12 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 41 Minimális alkotások a zenében Mint fentebb bemutattuk, ilyen minimális alkotások minden művészeti ágban előfordulnak. Vizsgálatunkat most a zeneművek csoportjára összpontosítjuk. Nagyon érdekes megfigyelni, hogy egyes helyeken a szakirodalomban a minimális alkotásokra vonatkozóan egyéni, eredeti jelleg helyett egyéni-esztétikai jelleg kifejezéssel találkozunk. 48 Ez a megfogalmazás bizonyos szempontból lehet, hogy nem egészen megfelelő, mivel burkoltan már valamiféle szubjektív értékítéletet hordoz. Aki esztétikai szempontból vizsgál egy művet, az önkéntelenül is elszakad az objektív vizsgálattól, és így saját szempontjait is belefoglalja a vizsgálatba. A minimális zeneművek körébe leggyakrabban olyan zeneművek tartoznak, amelyek felépítése rendkívül egyszerű szerkezetet mutat, úgymond nem a szerzői kreativitás komplex megtestesítői. Ennek ellenére ha jól vannak megírva maradéktanul ki tudják fejezni azt, amire az alkotó szándéka irányult. Gondoljunk például az egyes figyelemfelhívó szignálokra, jelzésekre (pl.: MÁV-szignál) vagy a napjainkban aktuális tévéműsorok háttérzenéjére, a vetélkedőkben elhangzó jelzésekre. Általában csekély számú hangból állnak, rendeltetésük lényege, hogy valamilyen célra irányulnak. Ha ezen túlmenően még esztétikailag is képviselnek valamilyen értéket, az a szerzői jog szempontjából irreleváns. Ily módon mégis kihívást jelent a zeneszerzőnek, mert olyat alkothat, amelyről akár több évtizeden keresztül egy bizonyos dolog fog az embereknek eszükbe jutni. Arról az esetről is röviden szólnunk kell, amelyben egy már létező zenemű részlete válik jelzéssé valamilyen formában. Vagyis egy már megkomponált zenemű részletét használják fel arra, hogy egy érzelmet, lelkiállapotot vagy akárcsak egy rádióműsort vagy bármilyen más célt szolgáljon. Gondoljunk például napjainkban a BKV járművein elhangzó szignálra, amely a Kaláka együttes Bőrönd Ödön című számából egy rövidke részlet. Ezt a megnyilvánulási formát el kell határolnunk a fentebb bemutatottól, mivel itt egy már létező, szerzői jogilag védett mű későbbi felhasználásáról van szó, ily módon a védelmi időn belül a szerző engedélye szükséges hozzá. Ez természetesen úgy is megvalósulhat, hogy a védelmi idő lejártát követően valaki kiemel a műből egy frázist, és valamilyen cél szolgálatába állítja azt. Ilyen esetben az ő szerzői tevékenysége a kiválogatásra és a kiemelésre irányul csupán. Ezáltal elméletben lehetővé válik, hogy egy már létező védett vagy már nem védett alkotásból egy olyan részletet emeljünk ki akár maga a szerző is, amely csak a minimális alkotás kategóriájába esik bele. Legtöbbször ez a kiemelés a már amúgy is népszerű részletekre irányul, ám az is elképzelhető, hogy egy lényegtelen (rá kevésbé jellemző) részt választ ki a szerző. Lehetséges, hogy ez valamiféle minőségromlást is előidézhet? Vagyis, hogy a mű szempontjából nézve csak azt az egy részletet fogják ismerni és értékelni? Ennek a kér- 48 Schulze: i. m. (31), p (116.) évfolyam 3. szám, június13 42 Scholz Ildikó désnek a jogi relevanciája a személyhez fűződő jogok körében lehet, mivel ilyenkor a mű egysége sérül. Természetesen igen, nagy valószínűséggel a későbbiekben ez a kiemelt részlet dominánssá fog válni, önálló életet fog élni. De a jog szempontjából, mint már említettük, a környezetben és a társadalomban elért hatás nem vehető figyelembe az egyéni, eredeti jelleg vizsgálatakor, így mind a két alkotás ugyanazt a jogi védelmet fogja élvezni. A hazai gyakorlatban felmerült az a kérdés, hogy vajon a techno zene mennyiben élvez szerzői jogi védelmet. A Szerzői Jogi Szakértő Testület egyértelműen megfogalmazta, 49 hogy igen, ez a fajta alkotás is védelmet élvez, mivel ez egy speciális műfaj, amely úgy keletkezik, hogy különböző zörejek, effektusok és hangminták felhasználásával a DJ rögtönzésszerűen állít elő valamit, 50 ami ezek alapján egyéni, eredeti jellegű zeneműnek minősül, vagyis védelmet fog élvezni. A zenemű egyéni jellegét hordozó tényezők Melyek azok a tényezők valójában, amelyek egy zenemű egyéni jellegét hordozhatják? Nem elegendő, ha csupán hangokat vagy akkordokat helyezünk egymás mellé, ezeknek tartalmat is kell közvetíteniük. Ennek a tartalomnak az egyéni, eredeti kifejtése lesz az, amit egyéni, eredeti vonásnak fogunk nevezni, és ami elhatárolja az adott művet a többi alkotástól. Mint egyéni jelleget hordozó tényezőt, elsősorban a hangokat és az ebből felépülő hangsorokat kell említenünk, de ezekhez még számos egyéb tényező is kapcsolódik. Feloszthatjuk ezeket szubjektív és objektív tényezőket tartalmazó csoportokra. Objektív ismérv lehet a zenemű hangneme, hangszerelése, a hangok hosszúsága, de szubjektív tényező már a hangszín és a hangerő. Ahány ember van, annyiféleképpen hallja a megszólaló hangokat, így ezeket nem sorolhatjuk az objektív ismérvek közé. Szintén szubjektív ugyan, de meghatározó lehet például még a műről keletkező első benyomásunk is azáltal, hogy a meglepetés erejével hat, felkelti érdeklődésünket, vagy épp ellenkezőleg, negatívan determinálja szemünkben a mű sorsát. További szubjektív ismérv például még a mű értéke, hiszen mindenki számára más és más értéket hordoz egy adott műalkotás. Megkísérelhetjük pénzben kifejezni ezt az értéket, nap mint nap rá is kényszerülünk erre, ám korántsem biztos, hogy mindenki számára ugyanazt jelenti. A jog ebben a helyzetben kettős szerepet játszik, mivel az egyéni, eredeti jelleg megállapításakor nem veheti figyelembe, hogy pénzben kifejezve mennyit ér az adott mű, ám a bíróságoknak a felmerülő egyes ügyekben meg kell határozniuk egy-egy alkotás felhasználásának értékét. Gernot Schulze tanulmányában találkozunk egy jól felépített vizsgálati módszerrel, amely segíthet eldönteni, hogy egy alkotás rendelkezik-e egyéni vonásokkal vagy sem, és 49 SZJSZT 43/ SZJSZT 43/00.14 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 43 ezáltal megérdemli-e a szerzői jogi védelmet. 51 Schulze elsősorban a kleine Münze -alkotásokra vonatkozóan mutatja be ezt a tesztet, de bizonyos módosításokkal a későbbiekben elemzendő zenei átdolgozásokra is alkalmazni lehet. A módszerben először egyesével, majd összetetten kell vizsgálni a szubjektív és az objektív ismérveket. A teszt a következő négy lépésből áll. Az első lépésben azt kell vizsgálni, hogy a mű első pillantásra (hallásra) milyen benyomást tesz a nézőre (hallgatóra). Azt kell itt megjegyezni, hogy melyek azok az első impulzusok, reakciók, amelyek felébrednek a hallgatóban. Ahol nyilvánvalóan dominálnak a szellemi-esztétikai összetevők, ezt már itt az első lépésben rögzíteni kell. Második lépésben részletes vizsgálatnak 52 kell alávetni az alkotást, alkotóelemeire kell felbontani, hogy kitűnjön, milyen elemekből és egységekből építette fel a szerző. Itt elviekben elhatárolhatóvá válik majd, hogy melyek azok az egységek vagy szempontok (pl.: összerendezési sorrend), amelyek már ismertek, és melyek azok, amelyek az újdonság jellemzőit hordozzák. Ez a lépése a tesztnek igencsak hasznos lehet a zenei átdolgozások esetében, ugyanis így megkíséreljük pontosan elhatárolni, hogy melyek az eredeti mű részei, és melyek származnak a későbbi szerzőtől, így végső soron döntéssé érlelődhet, hogy az adott átdolgozás valóban megérdemli-e a szerzői jogi védelmet. Természetesen ez a vizsgálat sok esetben szinte lehetetlen és megoldhatatlan feladat, mégis több szempontból hasznos lehet egy ilyen részletes elemzés. Visszatérve a tesztre, a harmadik lépésben a környezet reakcióját kell megfigyelni (mint szubjektív ismérvet), amely elsősorban abban nyilvánul meg, mennyire találják az adott dolgot hasznosnak, mekkora a sikere az alkotásnak, és milyen mértékben vásárolják azt. Ezek azok a jellemzők, amelyek a műben megnyilvánuló egyéni jellemzőket kívülről a legjobban visszatükrözik és értékelik. Ebben a lépésben azt is figyelembe lehet venni (sőt célszerű is), hogy a szerző voltaképpen mire is szánta a művét, továbbá hogy milyen eljárással állította elő az alkotását. A negyedik és egyben utolsó lépésben az alkotás összbenyomását és összhatását kell megfigyelni. Össze kell vetni az egyes megfigyelt jellemzőket és azok intenzitását, összehasonlítani ezek egymáshoz való viszonyát, meg kell határozni, hogy melyek a dominánsak, és ezek alapján kell kialakítani az álláspontot, mely szerint rendelkezik-e a mű egyéni és eredeti vonásokkal vagy sem. Megfigyelhető egy olyan tendencia is, miszerint minél több elemből áll egy alkotás, annál biztosabb, hogy védelemben fog részesülni, hiszen a sok elem között biztosan akad olyan, amely egyéni vonásokat tükröz. A minimális alkotásokat ezért is nehéz, illetve kérdéses védelemben részesíteni, mivel olyan csekély számú elemből épülnek fel, hogy nagyon nehéz ezeket oly módon összeválogatni, hogy az már önmagában egyéni jelleget testesítsen meg. Előfordulhat természetesen, hogy kevés elemből álló alkotás is védelmet élvezhet, ha ezek mindegyike önmagában olyan jelentős, hogy eléri az egyéni, eredeti jelleg küszöbét. 51 Schulze: i. m. (31), p Ilyen részletes elemző vizsgálatot találunk például a Magdalenenarie híres esetében, amelynek részletes bemutatását a GRUR évf. 6. számában találjuk, p (116.) évfolyam 3. szám, június15 44 Scholz Ildikó Tovább vizsgálva az egyéni jelleget befolyásoló tényezőket megállapíthatjuk, hogy elméletben nem szabadna differenciálni aszerint, hogy ki is alkotta a művet, a való életben azonban gyakran előfordul, hogy emiatt a szubjektív elem miatt értékelünk, vagyis azért lesz egy mű népszerű, mert azt egy már amúgy is elismert szerző alkotta. A másik oldalról kifejezve azt is vizsgálhatjuk, hogy mekkora energiabefektetéssel és -ráfordítással jött létre a mű. De ez a szempont is túlzottan szubjektív ismérv, mert lehet, hogy a zeneszerzés egyesek számára játszi könnyedségű feladat, míg mások számára bonyolultabb, így az objektív vélemény kialakításában nem vehetjük figyelembe. A törvény sem a szellemi tevékenységet védi, hanem az annak eredményeképpen megszülető alkotást, vagyis az eredményt. 53 Visszatérve az egyes hangok vizsgálatára korábban megállapítottuk, hogy egy hang ellentétben a szavakkal önmagában nem testesít meg olyan értéket, amely szerzői jogi értelemben védhető lenne. Ily módon párhuzamba állítva a beszéddel a szavak inkább már a motívumoknak felelhetnek meg, amelyek már önmagukban is értelmes egységet alkotnak. Szélsőséges esetben előfordulhat, hogy egyetlen hang, amely hangerőben és hangszínben változik, olyan magas fokú értéket testesít meg, hogy már egyéni vonásokat hordoz, ám ennek elfogadása nagyrészt azon múlik, hogy mit is fogadunk el tulajdonképpen zenének. Eddigi elemzésünk során a hangokat és azok összetételét vizsgáltuk mint egyéni jelleget hordozó tényezőket, de a zeneműveknek nagyon fontos alkotóeleme a szünet, vagyis a csend is. Általában meghatározott értékig tartanak, és néha nagyon fontos szerephez jutnak. Elrendezésük és természetesen a hangokkal és harmóniákkal alkotott kombinációjuk meghatározó az egyéni, eredeti jelleg vizsgálatakor, beépülnek a dallamba, megszakítják azt, és ezáltal szerves részét képezik az alkotásnak. De vajon mindezeket szem előtt tartva előfordulhat-e, hogy egy zenemű csak szünetekből álljon? A XX. század egyik avantgárd zeneszerzőjének, John Cage-nek 54 létezik egy olyan zeneműve, amely a 4 33 címet viseli, és lényegében abból áll, hogy a zongorista kimegy a zongorához, felnyitja azt, és 4 perc 33 másodpercig csendben ül, majd az idő leteltével lecsukja a zongorát. Vagy gondoljunk például a magyar szerző, Matuz István Három fuvoladarab zongorára című művére. Ez a mű abból áll, hogy a fuvolista a színpadon fogja a fuvoláját, szétszedi három részre, és az egyes részeket tetszőleges helyeken elhelyezi a zongorán. Ez vajon zeneműnek tekinthető? Kétségtelen, hogy hordoz bizonyos egyéni, eredeti jelleget, de vajon zenemű-e? Ha egészen szélsőségesek akarunk lenni, akkor mondhatjuk, hogy az is ad egyfajta hangot (zajt), ahogyan szétszedjük a fuvolát elemeire, majd koppan egyet, ahogy letesszük a zongorára, de mindez elegendő ahhoz, hogy zeneműnek minősítsük ezt a darabot? Vagyis általánosan feltéve a kérdést, feltétlenül szükséges, hogy egy zenemű valamilyen módon előállított hangokból épüljön fel? Vagy elegendő, ha csak meghatározott időtartamú csendet jelent? Lehet ezt puszta tré- 53 Gyertyánfy: i. m. (32), p John Cage ( ) amerikai avantgárd zeneszerző.16 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 45 fánál többnek tekinteni? Úgy véljük, hogy ezekben a művekben is rejlik valamilyen érték, ez azonban elsősorban az előadás folyamán kristályosodhat ki. Egyéni jelleggel kétségtelenül rendelkeznek, amely a szerző szellemi teljesítményéből fakad (ez esetben talán inkább csak megszállja az ihlet), így a jog szempontjából védelemben részesíthetők lesznek. Ám ezen művek esetében sokkal dominánsabb a mű szubjektív megítélése. Az egyéni, eredeti jelleg az elektronikus zenében Szólnunk kell még pár szót az elektronikus zenéről. Hogyan függ össze az egyéni jelleg és például a számítógép vagy más elektronikus eszköz segítségével létrehozott zenemű? Alapjában véve elfogadhatjuk azt a megállapítást, hogy minél nagyobb mértékben a számítógép alkotja a művet, annál inkább elvesznek a szerző egyéni kifejezési lehetőségei. Szerzői jogi szempontból az a mű részesíthető védelemben, amelyen még tisztán és határozottan érzékelhetők az alkotó egyéni stílusjegyei. Német kifejezéssel élve ha még a szerző még uralkodik az alkotáson. 55 Ezen gondolatmenetből kiindulva mondhatjuk, hogy az aleatorikus zene 56 nem részesülhet védelemben. 57 Visszatérve az elektronikus zenéhez, ebben az esetben arról van szó, hogy egy elektronikus eszközzel generált hangzást rögzítünk valamilyen formában, majd ezt valamilyen módon még átformázzuk (például megvágjuk). Az elektronikus eszközt arra is felhasználhatjuk, hogy hagyományos zenei anyagot átalakítsunk. 58 Ebben az esetben azonban öszszemosódhat, hogy kit is tekintünk valójában szerzőnek, a hangmérnököt, vagy akinek a kiinduló ötlete alapján végül megszületett a mű. Az elfogadott álláspont értelmében a jog azt tekinti az elektronikus mű szerzőjének, akinek a mű gondolata és megvalósításának pontos terve tulajdonítható. 59 Az egyéni, eredeti jelleg a common law-ban A korábban említett kontinentális rendszerekkel szemben a common law jogrendszerekben a védelemben részesítendő szellemi alkotásokkal kapcsolatban az eredetiség (originality) mint kritérium az elfogadott. Ez a fajta eredetiség különböző fogalmak sajátos elegyeként 55 Fromm, Nordemann: i. m. (36), p der Komponist noch der Herr über die Komposition geblieben 56 ist. Aleatorikus zene: olyan, XX. századi zenei irányzat, amelyben a véletlen szerepét is beépíti a művébe a zeneszerző. Az előadó(k)ra bízza egy-egy részlet megoldását, a motívum ismétlését, sorrendiségét, sőt egyes szakaszokban a hangok tetszőleges megválasztását is. A zeneszerző a kódokkal és számokkal jelölt 57 részeket mint alkotó karmester improvizációszerűen kombinálhatja magán az előadáson is. Fromm, Nordemann: i. m. (36), p Gyenge Anikó: Zeneművek átdolgozása a szerzői jogban., 107. évf. 3. sz., június. 59 Gyenge: i. m. (58), p (116.) évfolyam 3. szám, június17 46 Scholz Ildikó jön létre: a munka (labour and work), az ítélkezés (judgement), a szakértelem (skill), és a gazdasági tényező (industry). 60 Érdekes megfigyelni, hogy a common law rendszerben menynyire az értékelés szerves részének tekintik a bírói ítélkezést, de ez valójában az egész jogrendszerben megnyilvánuló sajátosság. A fent hivatkozott cikk szerzője, William Hayhurst szerint az eredetiség fontos eleme lehet a kreativitás is. Ennek során az alkotó olyan, nem szerzői jogi értelemben vett ötleteket használ fel, amelyek általában az ő műveit jellemzik. Nem mondhatjuk, hogy kizárólag csak ezen alkotóé, mert ilyen kreatív ötlet nagyon kevés van. Ritka az olyan megvalósítás vagy jellemző tulajdonság, amely egy másik lehet, hogy a világ egy egészen másik pontján megtalálható alkotó művében ne szerepelne. Nagyon sarkítva ezt a szempontot megkockáztathatjuk azt a megállapítást is, hogy nincs olyan ötlet, amely minden részében maradéktalanul eredeti és egyéni lenne. [Ezért is zárja ki részben a szerzői jogi védelemből az Szjt. 1. (6) az ötleteket]. Ha ezt elfogadjuk, akkor lényegében minden alkotás gyűjteményes mű lenne [Szjt. 7. (1)], mivel a szerző a már rendelkezésre álló elemeket rendezné csak el az általa meghatározott sorrendbe. Még tovább folytatva ezt a szélsőséges álláspontot arra juthatunk, hogy ily módon az egész szerzői jogunk arra redukálódna, hogy alkotóink már meghatározott részecskéket rendeznek csak sorba, és ennyit jelent csupán az egyéni, eredeti jelleg. De félretéve ezt a radikális álláspontot, azt mindenképpen elmondhatjuk, hogy az alkotó valamilyen mértékű szellemi erőfeszítése (intellectual effort) 61 mindenképpen szükséges ahhoz, hogy egy alkotást eredetinek lehessen nevezni. Azt, hogy ez a bizonyos mértékű szellemi erőfeszítés milyen szintet ér el, azt mindig az egyedi esetben kell vizsgálni AZ ÁTDOLGOZÁS FOGALMA ÉS A ZENEI ÁTDOLGOZÁSOK Az átdolgozás szerzői jogi fogalma A Szjt a szerint átdolgozás a mű fordítása, színpadi, zenei feldolgozása, filmre való átdolgozása, a filmalkotás átdolgozása és a mű minden más olyan megváltoztatása is, amelynek eredményeképpen az eredeti műből származó más mű jön létre. Mindez a szerzőt megillető kizárólagos jog, átdolgozásra csak a szerző adhat másnak engedélyt. A szerzőnek a műve integritásához fűződő joga sérülhet, amennyiben engedélye nélkül készül átdolgozás valamelyik művéből, hiszen az átdolgozás olyan lényegi változtatásokat eszközöl az alkotá- 60 William Hayhurst: Creativity as an Aspect of Originality: Copyright in Works that are included in 61 Other Works. E.I.P.R. 2003, 7. sz. p Hayhurst: i. m. (60), p Szjt A vitatott egyéni, eredeti jelleg vizsgálatára és eldöntésére a bíróság a Szerzői Jogi Szakértő Testületet rendeli ki.18 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 47 son, amelyek már önmagukban alkotói jelleget mutatnak fel. Az engedély kizárólagosságát erősíti meg bizonyos szempontból a 47. (1), amely szerint a felhasználási engedély csak kifejezett kikötés esetén terjed ki az átdolgozásra. Általános követelményként megfogalmazhatjuk tehát, hogy az átdolgozott műnek is meg kell felelnie a Szjt.-ben meghatározott feltételnek, vagyis ki kell elégítenie az egyéni, eredeti jelleg követelményét, amelynek szellemi tevékenységből kell fakadnia. 63 Valójában ez azt jelenti, hogy annak a résznek kell megfelelnie a szerzői jog követelményének, amelyet hozzátesz az átdolgozó, mivel maga az átdolgozott mű már amúgy is kielégíti ezeket a követelményeket. Fontos hangsúlyozni, hogy az átdolgozót amennyiben műve kielégíti a védelemben részesíthetőség követelményét ugyanolyan jogi védelem illeti meg, mint az eredeti mű szerzőjét. (A törvény 29. -a értelemszerűen a még szerzői jogilag védett alkotásokra vonatkozik, de főleg a zenében gyakori a már nem védett alkotások átdolgozása, amelyek esetében csak a hozzáadott elemek egyéni, eredeti jellegét szükséges vizsgálni.) Az évi LIV. törvény is, amely korábbi szerzői jogi törvényünk volt, egyértelműen kimondja ezt. 64 E törvény nem határozta meg egyértelműen az átdolgozás fogalmát, így annak ismérveire csak a bírói gyakorlat segítségével lehet következtetni. (Ezzel szemben a törvény külön fejezetet szentelt a zeneműveknek.) Benárd Aurél egy konkrét bírói eljárás alapján amelynek középpontjában egy Chopin-zongoraetűd táncdallá való átdolgozása állt levezeti, hogy a törvény értelmében az átdolgozás fogalma ugyanúgy értelmezendő a szerzői jogi védelem és a bitorlás szempontjából. 65 Ezt a megállapítását nem csupán a zenei átdolgozások vizsgálatánál teszi meg, hanem minden műfajra vonatkoztatja. Vagyis az átdolgozás fajtáit Benárd a bitorlás nézőpontjából közelíti meg, és ennek nyomán háromféle átdolgozást különböztet meg: 66 az első csoportba azok tartoznak, amelyek ha a szerző engedélye nélkül történnek kimerítik a bitorlás tényállását, és így nem részesülhetnek védelemben. A második csoportba azokat az átdolgozásokat sorolja, amelyek szoros értelemben véve jogszerűek. Ezalatt Benárd azokat az átdolgozásokat érti, amelyek tartalmukban és a megjelenítés formájában nem térnek el alapvetően az eredeti műtől, nem teljesen függetlenek tőle, valamint nincs új és eredeti jellegük. 67 Végül a harmadik csoportba azok tartoznak, amelyek az eredeti alkotástól tartalomban és formában egyaránt alapvetően eltérnek, az eredeti alkotástól független alkotásnak minősülnek annak ellenére, hogy az ihletet az átdolgozó az eredeti műből merítette. Talán a szó legszorosabb értelmében véve ezek már nem is minősülnek átdolgozásnak. Különös, hogy a Legfelsőbb Bíróság ebben a cikkben 63 Szjt. 4. (2): Szerzői jogi védelem alatt áll más szerző művének átdolgozása, feldolgozása vagy fordítása 64 is, ha annak egyéni, eredeti jellege van évi LIV. törvény Benárd Aurél: Zeneművek átdolgozásának szerzői jogi védelme. Magyar Jog, sz., p Benárd: i. m. (65), p Az évi szerzői jogi törvény még nem használja az egyéni, eredeti jelleg kifejezést, ezt csak az évi III. törvény vezette be. 6. (116.) évfolyam 3. szám, június19 48 Scholz Ildikó kifejtett ítélete nyomán e csoportban nem elegendő csupán a tartalom vagy a forma megváltoztatása, hanem mindkettő szükséges feltétele annak, hogy átdolgozásnak lehessen minősíteni egy művet. 68 Míg a bíróság ítélete ezen csoportokból csak az elsőt és a harmadikat tartalmazza, addig Benárd fontosnak tartja, hogy a szerinte legnagyobb csoportot ezeket a jogszerű átdolgozásokat is beépítse az átdolgozás fajtáinak körébe. Érdekes és figyelemre méltó Manfred Rehbinder a szerzői jogról szóló könyvében kifejtett álláspontja az átdolgozásokról. 69 Rehbinder is lényegében háromféle átdolgozást különböztet meg, ám merőben más szempont alapján határolja el ezeket, mint Benárd Aurél. Az első csoportba azokat az átdolgozásokat sorolja, amelyeknél az eredeti műhöz hozzáadott anyag nem védett szerzői jogilag, mert nem tartalmaz egyéni, eredeti jellegű változtatásokat (nicht-schöpferische Umgestaltungen). Vagyis ebben az esetben az eredeti mű szerzőjének védelmében marad maga az átdolgozás is. A második csoport már jóval összetettebb, ebbe tartoznak az olyan átdolgozások, amelyek esetében a hozzáadott anyag már rendelkezik egyéni jelleggel (Bearbeitung). Rehbinder kétfajta átdolgozást sorol ebbe a kategóriába, egyrészről azokat, amelyek az eredeti művet tartalmilag érintetlenül hagyják, attól különállóan próbálják további módokon kihasználni a benne rejlő értékeket (Umformung). Például idetartozik a fordítás, vagy más művészeti ágban való feldolgozás, mint például a megfilmesítés. Másrészről pedig az olyan alkotásokat helyezi ebbe a csoportba, amelyek mutatnak egyéni, eredeti vonásokat, de nem lehet új, önálló műként kezelni, mivel túlzott mértékben felismerhető bennük az eredeti mű egyéni, eredeti jellege (inhaltliche Umgestaltung). A harmadik csoport jelenti végül azokat az átdolgozásokat, amelyek az eredeti mű részeit teljesen sajátos módon átdolgozzák, és így egészen új, egyéni mű jön létre (Neugestaltung). Hozzáadott anyag Kinek a védelmében? 1. nem védett, nem egyéni eredeti szerző 2a) b) egyéni, de tartalmilag nem érinti az eredeti művet egyéni, de túlzottan függ az átdolgozott műtől átdolgozó (eredeti szerző engedélye) átdolgozó (engedély) 3. egyéni átdolgozó (engedély) Rehbinder szerint az az átdolgozás lényege, hogy az eredeti műből átvesszük a belső formát, lényeget, majd ezt követően ellátjuk egy új külső formával. 68 A következőkben bemutatott Manfred Rehbinder-féle csoportosítás is nyomatékosan kiemeli a tartalom 69 és a forma megváltoztatásának követelményét. Rehbinder: i. m. (34), p. 84. Rehbinder: i. m. (34), p20 Eredetiség és átdolgozások a zeneművek körében 49 E vizsgálatok és csoportosítások nyomán alapvető kérdésként vetődik fel, hogy milyen mértékben kell, hogy elhatárolható legyen az átdolgozás az eredeti műtől? Elegendő-e, ha megkülönböztethető tőle, vagy el kell érnie azt a szintet, hogy már ne is lehessen felismerni, hogy milyen műből is készült valójában? De ha már nem is lehet ráismerni, hogy milyen műből készült vagyis ilyenkor az eredmény csak az átdolgozó személyiségének vonásait tükrözi, akkor miért lenne szükség az átdolgozáshoz az eredeti szerző engedélyére? Sok szerző a megkülönböztethetőséget mint szubjektív ismérvet (és mint az egyéni, eredeti jelleg egyik fő ismérvét) emeli ki, ez azonban csak a minimális szintet rögzíti, de ennél többre törvény és szakirodalom nem szorítkozhat. Ha további követelményeket fogalmazna meg az átdolgozásokkal kapcsolatban, az már beleütközne a Szjt. 1. (3) bekezdésébe. Minden egyes esetben külön-külön kell vizsgálni, hogy a mű az átdolgozás követelményét kielégítie, rendelkezik-e a hozzáadott anyag egyéni jelleggel, vagy pusztán plágiumról van szó. Átdolgozás a zenében Hermann Riedel megfogalmazásával élve a zenei átdolgozások olyan egyedülálló területet alkotnak, hogy a fogalmi elhatárolás szinte lehetetlen. 70 Megpróbálkozunk átfogó képet nyújtani az átdolgozásokról, és arról, hogy milyen módszerekkel lehet egymástól elhatárolni az egyes átdolgozási formákat. A zenei átdolgozások fogalmának pontos elemzéséhez vegyük kiindulási alapul a Zenei Lexikon meghatározását. Eszerint az átdolgozás saját vagy idegen mű alkotó jellegű újrafogalmazása, átalakítása, illetve az ennek eredményeképp létrejött önálló alkotói értékű új változat. 71 Figyelemre méltó a lexikon megjegyzése, amelyben arra utal, hogy a szerzői jog szerint átdolgozás az is, ha a művet az átdolgozással teszik alkalmassá valamely meghatározott célra. A szerzői jogi törvényben viszont nem találkozunk ezzel a célorientált megfogalmazással. Napjainkban is gyakran előfordul, hogy például oktatási céllal dolgoznak át egy művet, ám ez semmiképp sem tekinthető általánosnak. Mélyebben vizsgálva a kérdést elmondhatjuk, hogy a célorientáltság minden alkotási folyamatban benne van, hiszen maga az alkotó nem kezdene bele a műve létrehozásába, ha nem volna valamilyen célja a művel. Általában az érzelemkifejezés a legalapvetőbb cél, melyre egy zenei alkotás irányulhat. Ehhez járul az átdolgozásokhoz kapcsolódó többi sokkal inkább gyakorlatias cél, amelyek a következő alfejezetben kerülnek részletesebb bemutatásra. Az alkotó jellegű újrafogalmazás magában foglalja, hogy az eredeti művet valamilyen új köntössel látjuk el. De ugyanakkor az alkotó jelző használata kiemeli és hangsúlyozza, 70 Hermann Riedel: Originalmusik und Musikbearbeitung. Schriftenreihe der UFITA, Heft 36, J. Schweitzer Verlag, Berlin, 1971, p I. m. (2), p (116.) évfolyam 3. szám, június Több megjelenítése
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Könnyűzenei művek refrénjének nagyfokú hasonlatossága Ügyszám: SZJSZT-02/11 A Fővárosi Bíróság megkeresése A Megkereső által feltett kérdések: Szakértő feladata: Részletesebben Amai kort a digitalizáció korának is nevezik. Nap mint nap szerzői művek tömegével találkozunk a televízión, rádión és interneten keresztül.
Szerzői jog Amai kort a digitalizáció korának is nevezik. Nap mint nap szerzői művek tömegével találkozunk a televízión, rádión és interneten keresztül. Gyakran nem is tudatosul a fogyasztókban, hogy mi Részletesebben VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL CÍM SZERZŐI JOGI VÉDELME SZJSZT-08/11 Magánmegkeresés A megkereső által feltett kérdések 1. Idézetek kereskedelmi célú felhasználása esetén Részletesebben Térképészeti művek gyűjteménye iskolai atlaszban a plágium megállapíthatóságának kérdése
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Térképészeti művek gyűjteménye iskolai atlaszban a plágium megállapíthatóságának kérdése Ügyszám: SZJSZT-14/10. A Megkereső által feltett kérdések: 1. A Részletesebben Fényképek és a rajtuk szereplő téglafalak, mint építészeti alkotás szerzői jogi védelme
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakértői véleménye Fényképek és a rajtuk szereplő téglafalak, mint építészeti alkotás szerzői jogi védelme Ügyszám: SzJSzT-24/13. A Törvényszék által feltett kérdések: Részletesebben Beharangozó A média-értéklánc szerzői jogi vonatkozásai című tanulmányhoz
In Medias Res 2012/2 3, 199 210 Beharangozó A média-értéklánc szerzői jogi vonatkozásai című tanulmányhoz SARKADY ILDIKÓ * GRAD-GYENGE ANIKÓ ** Az In Medias Res című fiatal, médiaszabályozási tárgyú szakmai Részletesebben A színházi előadás elemzési szempontjai
A színházi előadás elemzési szempontjai I/a) Az előadásról, a színházi jelrendszerről globálisan Miről szól számodra az előadás? Mi a rendezői elképzelés, koncepció lényege szerinted? Milyen címet adnál Részletesebben Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Beépítési és vázlatterv egyéni eredeti jellege és felhasználása Ügyszám: SZJSZT-03/11. A Fővárosi Bíróság megkeresése A Bíróság által feltett kérdések: 1.) Részletesebben VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL TÉRKÉPÉSZETI MŰVEK GYŰJTEMÉNYE ISKOLAI ATLASZBAN A PLÁGIUM MEGÁLLAPÍTHATÓSÁGÁNAK KÉRDÉSE SZJSZT-14/10 A Csongrád Megyei Bíróság megkeresése Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Játékfilm lényeges elemeinek jogosulatlan felhasználása reklámfilmben Ügyszám: SZJSZT 13/2003 A megbízó által feltett kérdések: 1. A Szerzői Jogi Szakértő Részletesebben A nevelés eszközrendszere. Dr. Nyéki Lajos 2015
A nevelés eszközrendszere Dr. Nyéki Lajos 2015 A nevelési eszköz szűkebb és tágabb értelmezése A nevelési eszköz fogalma szűkebb és tágabb értelemben is használatos a pedagógiában. Tágabb értelemben vett Részletesebben 2008. évi CXII. törvény indokolása. a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról. Általános indokolás
2008. évi CXII. törvény indokolása a szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény módosításáról Általános indokolás A szerzői jogról szóló 1999. évi LXXVI. törvény (a továbbiakban: Szjt.) módosítása - Részletesebben Losonczy Ágnes: A zene életének szociológiája, Zeneműkiadó, Budapest, 1969 A ZENEI MEGÉRTÉS FOKOZATAI, A FEJLŐDÉS. TARSADALMI INDÍTÉKAI
Losonczy Ágnes: A zene életének szociológiája, Zeneműkiadó, Budapest, 1969 A ZENEI MEGÉRTÉS FOKOZATAI, A FEJLŐDÉS. TARSADALMI INDÍTÉKAI Amikor a zenei választás kiindulópontját keressük, tudnunk kell, Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei A tananyagfejlesztéssel kapcsolatos szerzői jogi kérdések Ügyszám: SZJSZT 40/2004 A megbízó által feltett kérdések: 1. Milyen jogok kapcsolódnak a tananyagfejlesztéshez? Részletesebben A szórakoztató, az irodalmi és a mûvészeti alkotások elszámolása a nemzeti számlákban
A szórakoztató, az irodalmi és a mûvészeti alkotások elszámolása a nemzeti számlákban Dienes Ferenc, a Központi Statisztikai Hivatal vezető tanácsosa E-mail: Ferenc.Dienes@ksh.hu A tanulmány a szórakoztató, Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben Azaz az ember a szociális világ teremtője, viszonyainak formálója.
Takáts Péter: A TEREMTŐ EMBER Amikor kinézünk az ablakon egy természetes világot látunk, egy olyan világot, amit Isten teremtett. Ez a világ az ásványok, a növények és az állatok világa, ahol a természet Részletesebben A szerzői jog alapjai
A szerzői jog alapjai Gyenge Anikó Budapest, 2005. november 9. Igazságügyi Minisztérium Európai Uniós Jogi Főosztály A szerzői jogi oltalom tárgya a szerző mű kapcsolatból származó jogok - elidegeníthetetlen, Részletesebben Az eljáró tanács szakvéleménye meghozatalakor kizárólag a megkereséshez csatolt DVD és kötet alapján hozta meg szakvéleményét.
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei A szakvélemény címe: Balettprodukció és irodalmi mű viszonya Ügyszám: SZJSZT 16/14. A szakvélemény szövege A megbízó által feltett kérdések: 1. A Balettprodukció Részletesebben SZOLGÁLATI ÉS ALKALMAZOTTI SZELLEMI ALKOTÁSOK A MAGYAR JOGBAN
Lukács Manuéla Linda Polgári Jogi Tanszék Témavezető: Darázs Lénárd SZOLGÁLATI ÉS ALKALMAZOTTI SZELLEMI ALKOTÁSOK A MAGYAR JOGBAN A szellemi alkotások a gazdasági fejlődésnek és a jólét megteremtésének Részletesebben VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Építészeti mű átépítése Ügyszám: SZJSZT 1/2006 A megbízó által feltett kérdések: 1. Arra tekintettel, hogy mind az épületegyüttes részét képező épületrész, Részletesebben A szakvélemény címe: Bútorok szerzői jogi védelme és szolgai másolása
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei A szakvélemény címe: Bútorok szerzői jogi védelme és szolgai másolása Ügyszám: SZJSZT 36/13. A szakvélemény szövege Az adóhatóság által feltett kérdések: Részletesebben KOVÁCS BÉLA, MATEMATIKA I.
KOVÁCS BÉLA, MATEmATIkA I. 1 I. HALmAZOk 1. JELÖLÉSEk A halmaz fogalmát tulajdonságait gyakran használjuk a matematikában. A halmazt nem definiáljuk, ezt alapfogalomnak tekintjük. Ez nem szokatlan, hiszen Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Szerzői és védjegyjogok megsértése rajzfilmfigurákkal összefüggésben; a jogsértéssel okozott vagyoni hátrány Ügyszám: SZJSZT 17/2002 A bíróság által feltett Részletesebben SZOLFÉZS-ZENEELMÉLET KATEGÓRIA
SZOLFÉZS-ZENEELMÉLET KATEGÓRIA A versenyzők előre elkészített kártyákat húznak az alábbi feladatokból: LAPRÓLOLVASÁSI KÉSZSÉGET MÉRŐ FELADAT: I. korcsoport Egyszólamú tonális dallam lapról éneklése max. Részletesebben Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban
Grad-Gyenge Anikó Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Épület átalakításával összefüggő személyhez fűződő jogok Ügyszám: SZJSZT-04/09. A megkereső által feltett kérdések: 1. A Tervező, mint szerző által a Tervezési Részletesebben ÜZLETI JOG IPARJOGVÉDELEM
ÜZLETI JOG IPARJOGVÉDELEM SZELLEMI ALKOTÁSOK JOGA Szerkezetileg közelítünk a jogviszonyokhoz: milyen tartalmú kapcsolatok alakulnak ki a szellemi alkotásokkal kapcsolatban? három módozat: alapjogviszonyok Részletesebben Miért van szükség üzleti tervre?
Pólya Árpád Kulcs az üzleti terv összeállításához ÖTLETHÍD Gazdaságfejlesztő, Mérnöki és Oktatási Tanácsadó, Szolgáltató Kft. Miért van szükség üzleti tervre? A jövő formálása mindig izgalmas és egyben Részletesebben 4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK
4. JOGSZABÁLYTANI ISMERETEK Jogszabálytani ismeretek BEVEZETÉS A fejezetben a legfontosabb jogszabálytani ismeretek kerültek feldolgozásra: a társadalmi normák sajátosságai, a jog fogalma, a jogi normák Részletesebben 1999. évi LXXVI. törvény. a szerzıi jogról ELSİ RÉSZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. I. Fejezet BEVEZETİ RENDELKEZÉSEK. A szerzıi jogi védelem tárgya
1999. évi LXXVI. törvény a szerzıi jogról A technikai fejlıdéssel lépést tartó, korszerő szerzıi jogi szabályozás meghatározó szerepet tölt be a szellemi alkotás ösztönzésében, a nemzeti és az egyetemes Részletesebben A NÉPZENE ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI. (Részlet a szerző Magyar és román népzene c. jegyzetéből Erdélyi Tankönyvtanács, Kolozsvár, 1998.)
Szenik Ilona A NÉPZENE ÁLTALÁNOS JELLEMZŐI (Részlet a szerző Magyar és román népzene c. jegyzetéből Erdélyi Tankönyvtanács, Kolozsvár, 1998.) A népzenének a társadalmi tudatformák közt elfoglalt helyét, Részletesebben KUTATÁSMÓDSZERTAN 4. ELŐADÁS. A minta és mintavétel
KUTATÁSMÓDSZERTAN 4. ELŐADÁS A minta és mintavétel 1 1. A MINTA ÉS A POPULÁCIÓ VISZONYA Populáció: tágabb halmaz, alapsokaság a vizsgálandó csoport egésze Minta: részhalmaz, az alapsokaság azon része, Részletesebben A törvény nem ad kimerítő definíciót a szerzői jogviszony tárgyát illetően, csupán rögzíti, hogy
A SZERZŐI ALKOTÁS KRITÉRIUMAI A törvény nem ad kimerítő definíciót a szerzői jogviszony tárgyát illetően, csupán rögzíti, hogy 1. (1) Ez a törvény védi az irodalmi, tudományos és művészeti alkotásokat. Részletesebben A jogszabályok és a szabványok eltérő szerepköréből következően, a két dokumentumtípus között több fontos különbség is található:
Dr. Szakács György * : Az útügyi műszaki előírások helye a szabályozási rendszerben 1. A műszaki szabályozás dokumentumai A műszaki szabályozásnak két eltérő szerepkört betöltő fő dokumentumtípusa van: Részletesebben Schéner Mihály Az alkotás létállapotai
Schéner Mihály Az alkotás létállapotai Az alkotásnak három létállapotát különböztetem meg: a prenatálist, az intermediálist, és a posztnatálist, azt, amikor a mű napvilágra kerül. Mielőtt részletesen foglalkoznék Részletesebben AZ ÓVÓNŐ ZENEI FELKÉSZÜLTSÉGE. Az óvónőnek, tanulmányai befejeztével a következő zenei ismeretekkel
AZ ÓVÓNŐ ZENEI FELKÉSZÜLTSÉGE Az óvónőnek, tanulmányai befejeztével a következő zenei ismeretekkel kell rendelkeznie: o biztos kottaolvasási készség hat hangterjedelemben; o abszolút hangok ismerete kis Részletesebben Dr. Darák Péter előadása:
Dr. Darák Péter előadása: A belső bírói fórumok, az oktatás és az informális csatornák szerepe az ítélkezési gyakorlat egységesítésében 1. Létezik-e bírói jog? A bírói jogalkotás létezésének kérdése hosszú Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS A SZERZŐI JOGI SZAKÉRTŐ TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL A BTK. 329/A. -ÁBA ÜTKÖZŐ SZERZŐI ÉS KAPCSOLÓDÓ JOGOK MEGSÉRTÉSÉVEL OKOZOTT VAGYONI HÁTRÁNY MEGÁLLAPÍTÁSA SZJSZT 26/05 A Fővárosi Ítélőtábla Részletesebben Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA. a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.1.31. COM(2011) 23 végleges Ajánlás: A TANÁCS HATÁROZATA a Monacói Hercegséggel kötött monetáris megállapodás újratárgyalására vonatkozó rendelkezésekről INDOKOLÁS Az Európai Részletesebben DRÁMA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ
ÉRETTSÉGI VIZSGA 2012. május 23. MOZGÓKÉPKULTÚRA ÉS MÉDIAISMERET KÖZÉPSZINTŰ ÍRÁSBELI VIZSGA 2012. május 23. 14:00 Az írásbeli vizsga időtartama: 180 perc Pótlapok száma Tisztázati Piszkozati NEMZETI ERŐFORRÁS Részletesebben A szóbeli vizsgatevékenység sikertelen, ha a vizsgafeladat értékelése 50% alatt van.
A vizsgafeladat ismertetése: A szóbeli vizsgatevékenység központilag összeállított vizsgakérdései a 4. Szakmai követelmények fejezetben szereplő 10736-12 Hangfelvétel, stúdiómunka, a 10747-12 Műsorkészítés Részletesebben Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére. Igazságügyi Minisztérium. Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Bevezető:
Dr. Bodzási Balázs helyettes államtitkár úr részére Igazságügyi Minisztérium Tisztelt Helyettes Államtitkár Úr! Az igazságügyi szakértőkről szóló törvény tervezetével kapcsolatos észrevételeket, javaslatokat Részletesebben Műholdvevő készülékekkel történt visszaélések büntetőjogi kérdései
Szathmáry Zoltán ügyészségi titkár, Budapest IV-XV. Kerületi Ügyészség Műholdvevő készülékekkel történt visszaélések büntetőjogi kérdései 1. Problémafelvetés A számítástechnikai bűncselekmények dogmatikája Részletesebben Rövid elméleti összefoglaló összhangzattanból
PETRES CSABA Rövid elméleti összefoglaló összhangzattanból Csíkszereda, 1998. 1 Rövid elméleti összefoglaló összhangzattanból Összeállította Petres Csaba Csíkszereda, 1998. TARTALOM Bevezető, Dúr és összhangzatos Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK
HU HU HU AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 28.1.2009 COM(2009) 20 végleges A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE A TANÁCSNAK Az elektronikus számlázás terén megvalósuló technológiai fejlesztésekről, valamint Részletesebben Geológiai tárgyú egyetemi szakdolgozat felhasználása a munkáltató által megrendelésre készített kutatási jelentésben
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakértői véleménye Geológiai tárgyú egyetemi szakdolgozat felhasználása a munkáltató által megrendelésre készített kutatási jelentésben Ügyszám: SZJSZT 20/14 A Pécsi Törvényszék Részletesebben BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben A távmunka és a távdolgozók jellemzői
TÁRSADALOM A távmunka és a távdolgozók jellemzői Tárgyszavak: foglalkoztatás; humánerőforrás; információtechnológia; munkahely; távmunka trend. Bevezetés A távmunka képlékeny meghatározása arra enged következtetni, Részletesebben Osztályozóvizsga anyaga Ének-zene tantárgyból. 9. évfolyam
ÉRETTSÉGI TÉMAKÖRÖK ÉNEK-ZENE TANTÁRGYBÓL 2014 REPRODUKÁLÁS I. ÉNEKLÉS A helyes hangzóformálás - A pontos szövegejtés és ritmus - Az intonációs biztonság - A stílusnak megfelelő, kifejező előadás Huszonnégy Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában
A kutatás-fejlesztés minősítése a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában dr. Németh Gábor igazgató Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Innovációs és Tájékoztatási Központ Dunaharaszti, 2012. március 22. Részletesebben OKTATÁSI ÉS KUTATÁSI MINISZTÉRIUM MAROSVÁSÁRHELYI MŰVÉSZETI EGYETEM DOKTORI ISKOLA DOKTORI DOLGOZAT (REZÜMÉ)
OKTATÁSI ÉS KUTATÁSI MINISZTÉRIUM MAROSVÁSÁRHELYI MŰVÉSZETI EGYETEM DOKTORI ISKOLA DOKTORI DOLGOZAT (REZÜMÉ) A musical műfajának esztétikai és pedagógiai vetületei Témavezető: Kékesi Kun Árpád, dr. habil., Részletesebben VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT
Dr. Vida Sándor* VÉDJEGYEK ÖSSZETÉVESZTHETŐSÉGE. A LIFE/THOMSON LIFE-ÜGY AZ EURÓPAI BÍRÓSÁG ELŐTT Az Európai Bíróságot számos esetben foglalkoztatta már, 1 és bizonyára még sokszor fogja foglalkoztatni Részletesebben (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG
2009.5.9. Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 107/1 II (Közlemények) AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK BIZOTTSÁG A Bizottság Közleménye Italok csomagolása, betétdíjas rendszerek Részletesebben A Hamisítás Elleni Nemzeti Testület Műtárgyhamisítás elleni munkacsoportjának akcióterve
A Hamisítás Elleni Nemzeti Testület Műtárgyhamisítás elleni munkacsoportjának akcióterve Dr. Kármán Gabriella A Műtárgyhamisítás elleni munkacsoport vezetője 2011-ben a megújuló HENT intézkedési tervében Részletesebben JÁTSZANI IS ENGEDD. A drámapedagógia történetének vázlatos áttekintése. Készítette: Meleg Gábor. Budapest, 2009.
JÁTSZANI IS ENGEDD A drámapedagógia történetének vázlatos áttekintése Készítette: Meleg Gábor Budapest, 2009. ELSŐ RÉSZ A drámapedagógia térhódítása I. 1. A drámapedagógia fogalma Sokan tettek arra kísérletet, Részletesebben A TEST ÉS AZ ELME VISZONYA
A TEST ÉS AZ ELME VISZONYA Amikor ujjammal a falra mutatok és felkérem Önöket, hogy nézzenek oda, minden tekintet a falra irányul, és senki sem az ujjamat nézi. Az ujjam rámutat valamire, és Önök nyilvánvalóan Részletesebben A zeneművek átdolgozásával és integritásvédelmével kapcsolatos szerzői jogi kérdések
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei A zeneművek átdolgozásával és integritásvédelmével kapcsolatos szerzői jogi kérdések Ügyszám: SZJSZT 02/13. A Szakértő Testület feladata A Szakértő Testület Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Közös mű; jogosulatlan átvétel megítélése tanítói segédletek esetében Ügyszám: SZJSZT-07/09. A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság megkeresése A bíróság Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM?
MIRE JÓ A SZELLEMITULAJDON- VÉDELEM? Dr. Gács János vezető főtanácsos Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Vállalkozónői Konferencia, 2012. április 26 (A Szellemi Tulajdon világnapja) No mire is..hát arra, Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben A kánon művészete. (2011. június 19., 19 óra, Erzsébetvárosi Közösségi Ház) Műsor:
A kánon művészete a hangversenye (2011. június 19., 19 óra, Erzsébetvárosi Közösségi Ház) Műsor: Mozart: Ave Maria Ismeretlen szerző: Benedicta sit sancta trinitas Ockeghem: Prenez sur moi Bach: Goldberg-variációk Részletesebben Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései.
Az élettársi életközösség szabályozásának előzményei és új rendelkezései. Szerző: Kepesné dr. Bekő Borbála 2015. szeptember 14 Budapest Az élettárs köznapi értelemben is gyakran használt szó, azoknak a Részletesebben A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI
Dr. Kádár Pál ezredes A MAGYAR HONVÉDSÉG IRÁNYÍTÁSÁNAK ÉS VEZETÉSÉNEK IDŐSZERŰ JOGI ÉS IGAZGATÁSI PROBLÉMÁI DOKTORI (PHD) ÉRTEKEZÉS Tudományos témavezető: Prof. Dr. TORMA András CSc intézetigazgató, egyetemi Részletesebben IPARJOGVÉDELMI ALAPOK. SEED Hölgyek 2008.03.13.
IPARJOGVÉDELMI ALAPOK SEED Hölgyek 2008.03.13. Cs2 A szellemi tulajdon védelme A szellemitulajdon-védelem a tevékeny, alkotó ember elismerésének, érdekei védelmének és érvényesítésének jogi szabályozását Részletesebben A Bitcoin mint fizetőeszköz
A Bitcoin mint fizetőeszköz A kriptovalutákról általában Manapság mindenki, de legalábbis is majdnem mindenki hallott már azokról az ingyenes játékprogramokról, amelyek ingyenesen beszerezhetők, a játékon Részletesebben Történelem és erkölcs Ettore Scola filmjeiben
Vilagossag_5-6_MasodikTordelt.qxd 2003.06.30. 10:00 Page 225 VILÁGOSSÁG 2003/5 6. Kijelentés, norma, cselekvés / esztétika Bárdos Judit Történelem és erkölcs Ettore Scola filmjeiben Ettore Scola több filmben Részletesebben I. Fõrész. Törvények. 1987. évi XI. törvény. 1624 MAGYAR KÖZLÖNY 65. szám
1624 MAGYAR KÖZLÖNY 65. szám I. Fõrész Törvények 1987. évi XI. törvény a jogalkotásról Az Országgyûlés annak érdekében, hogy a jogalkotás a szocialista társadalmi viszonyok védelmét és fejlesztését, a Részletesebben Értékesítések (összes, geográfiai -, ügyfelenkénti-, termékenkénti megoszlás)
Saját vállalkozás Értékesítések (összes, geográfiai -, ügyfelenkénti-, termékenkénti megoszlás) Piaci részesedés Haszonkulcs Marketing folyamatok Marketing szervezet Értékesítési/marketing kontrol adatok Részletesebben Fejős Edina SZERZŐ, SZÖVEG ÉS BEFOGADÁS A BIBLIOTERÁPIÁBAN
Fejős Edina SZERZŐ, SZÖVEG ÉS BEFOGADÁS A BIBLIOTERÁPIÁBAN Nemrégiben egy író-olvasó találkozón vettem részt, ahol Kőrösi Zoltán szerintem méltatlanul kevéssé ismert kortárs magyar írónk volt a vendég. Részletesebben Olivier Messiaen kései alkotói korszaka
DLA doktori értekezés tézisei Borbély László Olivier Messiaen kései alkotói korszaka Témavezető: Wilheim András Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem 28. számú művészet-és művelődéstörténeti tudományok besorolású Részletesebben VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése
VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése Babilai Ildikó SZTNH 2013. november 28. A kizárólagos hasznosítási jog engedélyezésének Részletesebben A minõségbiztosítás konfliktusai az iskolavezetésben
Iskolakultúra 1999/6 7 Hoffmann X Rózsa A minõségbiztosítás konfliktusai az iskolavezetésben A mögöttünk álló év legtöbbször hallott-olvasott, oktatásüggyel kapcsolatos kifejezése minden bizonnyal a minőségbiztosítás Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Reklámozás céljából megrendelt mű felhasználása Ügyszám: SZJSZT 20/2005 Az ügyvédi iroda által feltett kérdések: 1. A V. reklámfilmjei alkalmasak-e reklámfilmként Részletesebben MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM. SEED családi délelőtt 2009. November 5.
MIRE JÓ A SZELLEMI- TULAJDON-VÉDELEM SEED családi délelőtt 2009. November 5. HOGY A BEFEKTETETT CSALÁDI TŐKE NE MÁSNAK HOZZON HASZNOT Alapigazságok Ha valamilyen szellemi értéket létrehoztunk, oltalmazzuk Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Munkaviszonyban alkotott bankjegykép átdolgozása és pénzkibocsátás során való felhasználása Ügyszám: SZJSZT 16/2006 A megbízó által feltett kérdések: 1. Részletesebben ÉRETTSÉGI TÉMAKÖRÖK KÖZÉPSZINTEN ÉNEK-ZENE TANTÁRGYBÓL
ÉRETTSÉGI TÉMAKÖRÖK KÖZÉPSZINTEN ÉNEK-ZENE TANTÁRGYBÓL REPRODUKÁLÁS I. ÉNEKLÉS A helyes hangzóformálás - A pontos szövegejtés és ritmus - Az intonációs biztonság - A stílusnak megfelelő, kifejező előadás Részletesebben Nemzeti identitás a határon és azon túl
Nemzeti identitás a határon és azon túl A határon túli magyarok nemzeti identitásdimenzióinak alakulása a magyar szlovák ukrán határ mentén Pakot Ágnes Sőrés Ane t t Által ános igazság, hogy a határnak Részletesebben A modern menedzsment problémáiról
Takáts Péter A modern menedzsment problémáiról Ma a vezetők jelentős része két nagy problémával küzd, és ezekre még a modern a természettudományos gondolkodáson alapuló - menedzsment és HR elméletek sem Részletesebben Apedagóguskutatás nagy állomásai: a pedagógus tulajdonságainak személyiségének, A kezdõ pedagógus. Szivák Judit
Szivák Judit A kezdõ pedagógus Az elsõ és legfontosabb dolog: legyen bátorságunk elkezdeni. Clemenceau Új címszó jelent meg a pedagóguskutatás nemzetközi szakirodalmában a hatvanas hetvenes években: a Részletesebben Miért tanulod a nyelvtant?
Szilágyi N. Sándor Mi kell a beszédhez? Miért tanulod a nyelvtant? Nyelvtani kiskalauz (Részletek a szerző Ne lógasd a nyelved hiába! c. kötetéből, Anyanyelvápolók Erdélyi Szövetsége, 2000) 2. rész Térjünk Részletesebben IRÁNYELVEK. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről. (kodifikált változat)
L 111/16 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.5.5. IRÁNYELVEK AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/24/EK IRÁNYELVE (2009. április 23.) a számítógépi programok jogi védelméről (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású Részletesebben Mi van a Lajtner Machine hátterében?
1 Mi van a Lajtner Machine hátterében? Ma egyeduralkodó álláspont, hogy a gondolat nem más, mint az agy elektromos (elektromágneses) jele. Ezek az elektromágneses jelek képesek elhagyni az agyat, kilépnek Részletesebben SZELLEMITULAJDON-KEZELÉSI SZABÁLYZATA
MTA KFKI Részecske- és Magfizikai Kutatóintézet ( RMKI ) 1121 Budapest, Konkoly Thege Miklós út 29-33. 3. épület Postacím: 1525 Budapest, Pf. 49. Titkársági telefon: 395 9289, 392-2520 Fax: 392 2598, 395 Részletesebben PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM?
PUBLIKÁCIÓ VAGY SZABADALOM? Dr. Gács János tanácsadó HIPAVILON nonprofit kft. Győr, 2012. október 17. 2 MINDKETTŐ, DE A MEGFELELŐ SORRENDBEN 3 MIRE JÓ A SZELLEMI TULAJDONVÉDELEM? Arra, hogy alkotásának Részletesebben A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei
A Szerzői Jogi Szakértő Testület szakvéleményei Adatbázis szerzői jogi és sui generis védelme Ügyszám: SZJSZT-23/08/1. A Fővárosi Bíróság megkeresése A kirendelő Fővárosi Bíróság azt kérte a Szerzői Jogi Részletesebben IFJÚSÁG-NEVELÉS. Nevelés, gondolkodás, matematika
IFJÚSÁG-NEVELÉS Nevelés, gondolkodás, matematika Érdeklődéssel olvastam a Korunk 1970. novemberi számában Édouard Labin cikkét: Miért érthetetlen a matematika? Egyetértek a cikk megállapításaival, a vázolt Részletesebben 2011.08.18. Fotográfia szak
Budapesti Kommunikációs és Üzleti Főiskola 2011.08.18. Fotográfia szak Kérjük, a levelet figyelmesen olvassa el, mivel az alábbi feltételek maradéktalan teljesítése esetén vehet részt felvételi eljárásunkban! Részletesebben DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS
ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM BOLYAI JÁNOS KATONAI MŰSZAKI KAR Katonai Műszaki Doktori Iskola Alapítva: 2002 évben Alapító: Prof. Solymosi József DSc. DOKTORI (PhD) ÉRTEKEZÉS Tibenszkyné Fórika Krisztina Részletesebben Propaganda vagy útleírás?
Földrajzi Értesítő XLVIII. évf. 1999. 3 4. füzet, pp. 363 367. Propaganda vagy útleírás? (Gondolatok a magyar katonai utazási irodalomról és Almásy László: Rommel seregénél Líbiában c. művéről) NAGY MIKLÓS Részletesebben SZÖVEGES ÉRTÉKELÉS AZ 1 4. ÉVFOLYAMON
SZÖVEGES ÉRTÉKELÉS AZ 1 4. ÉVFOLYAMON Az Országgyűlés döntésének megfelelően, a közoktatási törvény módosításának eredményeként, 2004. szeptember elsejétől kötelezően bevezetésre került félévkor és év Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
Kúria
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
KÚRIA
Kúria
Pf. 49
sui generis
Bíróság
Bíróság