text:
Bevált a jóslat – Baka András az új főbíró jelölt | hírek | Jogi Fórum
Bevált a jóslat – Baka András az új főbíró jelölt
2008.05. 6. Jogi Fórum / Antal Attila
2008. április 30-án Sólyom László köztársasági elnök a korábbi várakozásoknak megfelelően Baka Andrást, az Európai Emberi Jogi Bíróság volt tagját jelölte a Legfelsőbb Bíróság élére.
„A strasbourgi bíró nincs elszigetelve a magyar jogtól.” [Baka András]
Amint arról beszámoltunk Sólyom László köztársasági elnök nem tervezte Lomnici Zoltánnak a Legfelsőbb Bíróság és az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) ismételt elnökének jelölését a 2008 júniusában megüresedő posztra. Az új jelölt személyét illetően megindultak a találgatások. Immáron a korábban csak valószínűsíthető tény, hogy a köztársasági elnök Baka Andrást jelöli a posztra bizonyossággá vált.
A jelöltről
Baka András 55 éves jogász, aki 17 éven át (1991-2007) volt az Európai Emberi Jogi Bíróság tagja, s ezzel az utóbbi idők egyik leghosszabb szolgálati idejét érte el. A strasbourgi ítész soha sem tartozott a magyar bírói kar tagjai közé. Baka András és Sólyom László az 1970-es évek végén az Állam- és Jogtudományi Intézetben dolgoztak együtt. A rendszerváltás idején Baka András a Tudományos Dolgozók Szakszervezete élén tűnt fel.
Az első szabad parlamenti választások után pedig az MDF-frakció padsoraiban találjuk, párton kívüliként. Az 1990-es években bizonyos ideig az Államigazgatási Főiskola főigazgatója volt. Három perióduson keresztül (1991, 1997, 2003) töltötte be az Európa Tanács (ET) Strasbourgban működő Európai Emberi Jogi Bíróságán a Magyarországot megillető bírói tisztet. Annak ellenére választotta újra 1998 elején az ET parlamenti közgyűlése, hogy a Horn-kabinet által összeállított, három nevet tartalmazó jelöltlistán csupán a második helyen szerepelt, így levonhatjuk azt a következtetést, hogy szakmai körökben ismert és elismert bíróval állunk szemben. Strasbourgban nem szakosodnak a bírák, így Baka András (akit egyébként a szólásszabadság szakértőjeként tartanak számon) elé is a legkülönfélébb akták kerültek: polgári és büntetőügyek - az élethez és szabadsághoz való jog megsértése miatt indítottak éppúgy, mint családjogiak - vagy éppen alkotmányossági viták.
Meggyőződése, hogy a magyar jogi élet sokkal izgalmasabb annál, mint amennyi ebből Strasbourgban látszik, ahol még mindig többségben vannak a jogilag nem túl bonyolult, az eljárások elhúzódása miatt indított perek.
Korábban is utaltunk arra, hogy ez a jelölés okozhat még értelmezési kérdéseket, szakmai vitákat, hiszen a legfőbb bírói poszt várományosa 1997 óta csak kinevezett bíró lehet. Azonban az élet, s inkább a jelölt (valamint az OIT) megoldotta ezt a problémát. A Fővárosi Ítélőtábla pályázatot hirdetett elnöki bírói állásra. Erre Baka András is benyújtotta pályaművét. Az Ítélőtábla elnöke, illetve az általa kijelölt szakértői bizottság őt találta alkalmasnak a többek által megpályázott bírói tisztségre. A kinevezési javaslatot ezután az OIT elé terjesztették. A Tanács pedig még 2008 április elején kinevezte a volt strasbourgi bírát.
A jelölés „története”
A köztársasági elnök először a Legfelsőbb Bíróság jelenlegi elnökével, Lomnici Zoltánnal találkozott február első napjaiban. Később napvilágra került információk szerint a találkozón Sólyom László közölte a főbíróval: más jelöltet keres a posztjára. Ezután az államfő találkozott az öt ítélőtábla elnökével, majd a múlt héten fogadta a 19 megyei bíróság és a Fővárosi Bíróság elnökét is. „A megbeszélések a bírósági szervezet aktuális kérdéseit érintették. A bírósági vezetők meghívása része annak a tájékozódó sorozatnak, amely megelőzi a Legfelsőbb Bíróság következő elnökének jelölését“ – tartalmazta a hivatal közleménye.
Sólyom László közölte: a találkozókon rengeteg olyan szemponttal találkozott, ami alapján világossá vált, milyen igényeik, problémáik vannak a bíróságoknak, mind szervezeti téren, mind az ítélkezés tartalmát és minőségét, illetve a bírói életpályát illetően. „Ezután tárgyaltam a jelölt úrral, ő ezekre a problémákra választ tud adni” - mondta az államfő.
Az államfő a Sándor-palotában a parlamenti pártok képviselői előtt ismertette döntését. A parlamenti pártokat Göndör István (MSZP), Navracsics Tibor (Fidesz), Dávid Ibolya (MDF), Gusztos Péter (SZDSZ), Semjén Zsolt (KDNP) képviselte a Sándor-palotában. Sólyom László a jelöltről elmondta: Baka András pályáját tudományos kutatóként kezdte a Magyar Tudományos Akadémia Állami és Jogtudományi Intézetében, majd a strasbourgi emberi jogi bíróság magyar bírája volt 1991 és 2008. január 31-e között. Baka András Európa egyik legismertebb bírájává vált strasbourgi munkája nyomán - tette hozzá.
A pártok még nem döntöttek
Bár a pártok még nem alakították ki hivatalos álláspontjukat, de sajtóforrások Sólyom László eddigi legsikeresebb döntéseként emlegetik a jelölést.
A parlamenti frakciók jövő héten hétfőn alakítják ki álláspontjukat a Legfelsőbb Bíróság elnökének jelölt Baka Andrásról. Ezt Dávid Ibolya, az MDF elnöke közölte szerdán a Sándor-palota előtt újságírókkal, miután Sólyom László államfő bemutatta jelöltjét a frakciók képviselőinek.
Dávid Ibolya közölte: a képviselőcsoportok vezetői tudomásul vették a bejelentést és egyöntetű álláspontjuk volt, hogy a jövő héten hétfőn alakítják ki álláspontjukat a képviselőcsoportok. Mint mondta, szeretnék figyelembe venni az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) is, és ezt követően döntenek a jelölt személyéről.
A jelölt szava
A főbírónak jelölt Baka András kiemelte: úgy látta, a pártok jóindulatúan fogadták jelölését és felelős döntést fognak hozni. „A köztársaság alapintézményéről van szó, és biztos vagyok abban, hogy a parlamenti erők meg tudnak egyezni a Legfelsőbb Bíróság elnökének személyéről, legyek az akár én, akár valaki más.” - fogalmazott Baka András. Mint egy kérdésre kifejtette, a köztársasági elnökkel folytatott megbeszélésén nem került szóba, hogy az államfő jelöltjei - alapvetően ombudsmanjelöltjei - mostanában nem kapták meg a szükséges támogatást a parlamentben. A köztársasági elnök és a parlamenti pártok közötti viszony nem a jelöltre tartozik - tette hozzá.
Azzal kapcsolatban, hogy mennyire van tisztában a magyar igazságszolgáltatás helyzetével, Baka András kifejtette: Strasbourgban az Emberi Jogok Európai Bíróságának tagjaként (1991 és 2008 között) mintegy háromezer magyar ügyben ítélkezett, voltaképpen a magyar jogot kellett alkalmazni és összevetni „a strasbourgi sztenderddel”.
„A strasbourgi bíró nincs elszigetelve a magyar jogtól” - fűzte hozzá. Úgy vélte, elég tájékozott a magyar jogéletben, az elmúlt négy-öt évben tartott előadásokat, továbbképzéseket a bíróságokon. Arra, hogy milyen problémát jelentene, ha mégsem választanák meg főbírónak, kiemelte: fontosnak tartja, hogy az igazságszolgáltatás vezetése folyamatos legyen. Baka András szerint a magyar igazságszolgáltatás előtt számtalan probléma áll. Meg kell például teremteni a nyilvánossághoz való megfelelő viszonyt, többek között az ítéletek nyilvánosságra hozatalával, emellett biztosítani kell a tárgyalótermek nyilvánosságát, azonban ez nem jelentheti azt, hogy a tárgyalás „bírósági valóságshow-vá” váljon. Nagyon fontos a megfelelő egyensúly megteremtése - jegyezte meg.
A jelölt fontosnak tartja továbbá a bírók kötelező képzését, tekintettel arra, hogy a joganyag négy-ötévente átalakul. Nem lehet a bíróság színvonalát megfelelően biztosítani, ha a képzés pusztán szabad választás kérdése - jelentette ki. Baka András elmondta, hogy még nem tudja, mikor lesz meghallgatása az Országos Igazságszolgáltatási Tanácsban. Tudomása szerint az OIT kétszer ülésezik ebben a hónapban, legközelebb május 6-án.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
Lefoglalás Zár alá vétel Házkutatás Lefoglalás
A lefoglalással korlátozott jogok, a lefoglalás tárgya Elrendelésének feltételei A lefoglalás végrehajtása Jogorvoslati lehetőségek A lefoglalás megszüntetése A dolog előzetes értékesítése A lefoglalással korlátozott jogok, a lefoglalás tárgya
A lefoglalás a bizonyítás érdekében, vagy az elkobzás, illetőleg a vagyonelkobzás biztosítására valamely dolog birtokának elvonása a birtokos rendelkezése alól. A lefoglalás tárgya dolog (azaz például ingóság, értékpapír, pénz), információs rendszer vagy ilyen rendszer útján rögzített adatokat tartalmazó adathordozó (például lemez, CD) lehet. Vagyoni értékű jogok és ingatlan nem lehet lefoglalás tárgya (ezekre zár alá vétel rendelhető el). Annak a dolognak, illetve információs rendszernek, vagy az ilyen rendszer útján rögzített adatokat tartalmazó adathordozónak a lefoglalása rendelhető el, amely bizonyítási eszköz, vagy a törvény értelmében elkobozható, vagy amelyre vagyonelkobzás rendelhető el. Elrendelésének feltételei
A lefoglalást főszabály szerint a nyomozó hatóság, az ügyész és a bíróság is elrendelheti. A lefoglalást határozattal kell elrendelni, kivéve a halaszthatatlan nyomozási cselekmény esetén, amikor határozat nélkül is foganatosítható. Így lefoglalást rendelnek el például arra a dologra, amelyet a bűncselekmény elkövetéséhez eszközül használtak, vagy arra szántak, ha az elkövető tulajdona, vagy egyébként is, ha a birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti, amely a bűncselekmény elkövetése útján jött létre, amelyet a bűncselekmény elkövetője a tulajdonostól vagy ennek hozzájárulásával mástól, az elkövetésért kapott, arra a sajtótermékre, amelyben a bűncselekmény megvalósult, arra a dologra, amelyre a bűncselekményt elkövették, vagy amely az adott vagyoni előny tárgya volt. A közjegyzői vagy ügyvédi irodában, továbbá az egészségügyi intézményben tartott iratok lefoglalását csak a bíróság rendelheti el. Nem foglalhatók le a terhelt és a védő között váltott levelek és más írásbeli közlések, valamint a védőnek az ügyre vonatkozó feljegyzései. Szintén nem foglalhatók le a terhelt és a tanúvallomás megtagadására jogosult személy között váltott levelek és más írásbeli közlések, feltéve, ha a dolgot a tanúvallomás megtagadására jogosult személy őrzi. Nem foglalhatók le azok az iratok sem, amelyeknek tartalmára a tanúvallomás megtagadható, ha az iratot a tanúvallomás megtagadására jogosult személy őrzi. Ezek a korlátozások nem érvényesülnek, ha a tanúvallomás megtagadására jogosult személy az üggyel kapcsolatban megalapozottan gyanúsítható tettességgel, részességgel, bűnpártolással, orgazdasággal vagy pénzmosással, a lefoglalandó dolog a bűncselekmény eszköze, a tanúvallomás megtagadására jogosult személy a lefoglalandó dolgot - az arra történt figyelmeztetést követően, hogy az adott dolog egyébként nem foglalható le - önként átadja, a médiatartalom-szolgáltatót, vagy a vele munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban álló személyt a számára a médiatartalom-szolgáltatói tevékenységgel összefüggésben információt átadó személy kilétének felfedésére kötelezte a bíróság. A lefoglalás végrehajtása
A lefoglalás lényegében a lefoglalt tárgyat a tulajdonos rendelkezése alól kivonja. A lefoglalt dolgot letétbe kell helyezni, vagy ha a dolog letétbe helyezésre nem alkalmas, vagy azt más fontos ok indokolja, a megőrzéséről egyéb módon kell gondoskodni. A lefoglaláskor a lefoglalt tárgyakról a dolog birtokosának elismervényt, illetve a foglalási jegyzőkönyv, vagy a foglalást elrendelő határozat egy példányát kell átadni. Főszabályként a lefoglalt dolgokat a hatóság letétbe helyezi és a 11/2003. (V. 8.) IM-BM-PM számú együttes rendeletben írtak szerint vagy beszállítja az illetékes törvényszék gazdasági hivatalába, vagy az érintett őrizetében hagyja. A fenti szabályok alkalmazására elsősorban akkor nyílik lehetőség, ha a lefoglalt tárgy állandó gondoskodást igényel - pl. állat lefoglalása esetén -, vagy a lefoglalt tárgy a mérete, jellege folytán nem szállítható be a bűnjelkezelőhöz, vagy tárolása, karbantartása aránytalanul nagy költségekkel járna (például nagy értékű gépkocsi tárolása). Ilyen estben a hatóság a lefoglalásról szóló okiratban tájékoztatja a lefoglalást elszenvedőt arról, hogy a lefoglalt tárggyal kapcsolatban milyen kötelességei és jogai vannak. Az érdekelt köteles saját költségén a lefoglalt tárgyat őrizni, állagát megőrizni, ugyanakkor csak abban az esetben használhatja, ha erre engedélyt kap. Jogorvoslati lehetőségek
A jogaiban sértett személy (tulajdonos, terhelt stb.) vagy képviselője, illetve védője a hatósági (nem bírói) határozat ellen a határozat közlésétől számított nyolc napon belül panasszal élhet az ügyészhez (felettes ügyészhez) , bizonyos lefoglalással kapcsolatos nyomozó hatósági, illetve ügyészi határozatok esetén külön is nyomozási bíróhoz fordulhat ún. felülbírálati indítvánnyal ; az eljárást lezáró érdemi határozat elleni fellebbezésben vitathatja a bíróság által elrendelt lefoglalást.
Ha a lefoglalást a nyomozási bíró rendelte el, a nyomozási bíró határozata ellen az jelenthet be fellebbezést, akivel a határozatot közölték. A szóbeli kihirdetés útján közölt határozat elleni fellebbezést a kihirdetés után nyomban be kell jelenteni. Az a jogosult, aki a határozat kihirdetésén nem vett részt, a fellebbezését az üléstől számított három napon belül jelentheti be. A kézbesítés útján közölt határozat ellen a fellebbezést a törvényszék másodfokú tanácsa tanácsülésen bírálja el. A lefoglalás megszüntetése
A lefoglalást a bíróság, az ügyész, illetőleg a nyomozó hatóság megszünteti, ha arra az eljárás érdekében már nincs szükség. A lefoglalás megszüntetésekor a lefoglalt dolgot annak kell kiadni, aki a bűncselekmény elkövetésekor a dolog tulajdonosa volt, és ezt kétséget kizáró módon igazolni tudja. Ha nincs ilyen személy és az ilyen személy kiléte az eljárás adataiból sem tűnik ki, a dolgot annak kell kiadni, aki a kiadása iránt alaposnak látszó igényt jelentett be. Ha ilyen személy sincs, vagy ilyen igény sem tűnik ki az eljárás adataiból, a dolgot annak kell kiadni, akitől lefoglalták. A terhelttől lefoglalt dolog a bíróság határozata alapján az állam tulajdonába kerül, ha az kétségtelenül mást, de olyan személyt illet, akinek a kiléte nem állapítható meg. A később jelentkező igénylő a dolog kiadását, illetőleg az értékesítésből származó ellenértékét elévülési időn (5 éven) belül igényelheti. A lefoglalás megszüntetése esetén, ha a dolog természetben már nem adható ki, a dolog előzetes értékesítéséből befolyt ellenértéket alapul véve, a kezeléséből, tárolásából eredő költséggel csökkentett összegét kell megtéríteni. Nem közösségi áru esetén a vámjogszabályban meghatározott elszámolást követően kell kifizetni az értékesítésből befolyt ellenértéket. A jogosult az ezt meghaladó igényét a polgári jog szabályai szerint érvényesítheti. Ha a lefoglalás alaptalan volt, a dolog előzetes értékesítéséből befolyt ellenérték a dolog kezeléséből, tárolásából eredő költséggel nem csökkenthető. A terheltnek kiadandó dolgot a vele szemben megállapított pénzbüntetés, vagyonelkobzás, bűnügyi költség vagy polgári jogi (kártérítési) igény biztosítására a hatóság visszatarthatja (lefoglalt dolog visszatartása). A dolog előzetes értékesítése
A bíróság a lefoglalt dolog előzetes értékesítését kötelezően elrendeli, ha a lefoglalt dolog gyors romlásnak van kitéve, huzamos tárolásra alkalmatlan, a lefoglalt dolog kezelése, tárolása, illetve őrzése - különösen a dolog értékére vagy az előreláthatólag hosszú ideig tartó tárolására tekintettel - aránytalan és jelentős költséggel járna, vagy értéke az előreláthatólag hosszú ideig tartó tárolás miatt jelentősen csökkenne.
Az előzetes értékesítés feltétele, hogy a lefoglalt dolog kiadása iránt senki se jelentsen be jogos igényt. A lefoglalt dolog értékesítéséből befolyt ellenérték a lefoglalt dolog helyébe lép. Ha a lefoglalt dolog birtoklása a közbiztonságot veszélyezteti, vagy a dolog birtoklása jogszabályba ütközik, a bíróság a vádirat benyújtásáig az ügyész indítványára - szükség esetén mintavétel elrendelése mellett - a lefoglalt dolog elkobzásáról határoz. Tweet

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A kamarai törvény 2011. április 1-vel hatályos egységes szerkezetbe foglalt szövege - 2006. évi XCVII. törvény az egészségügyben m?köd? szakmai kamarákról - Magyar Gyógyszerészi Kamara
A kamarai törvény 2011. április 1-vel hatályos egységes szerkezetbe foglalt szövege - 2006. évi XCVII. törvény az egészségügyben m?köd? szakmai kamarákról
A törvény szövege pdf formátumban -nyomtatóbarát verzió - elérhet? itt!
kamarai_torv_2011_apr1_tol_hat_egys_szoveg.pdf
az egészségügyben m?köd? szakmai kamarákról
Az Országgy?lés az egészségügyi szakmák gyakorlóinak szakmai önkormányzathoz való jogát elismerve, annak érdekében, hogy az orvosok, a gyógyszerészek és az egészségügyi szakdolgozók
- közvetlenül és az általuk választott testületek, tisztségvisel?k útján, demokratikusan - a törvény által meghatározott keretek között - önállóan intézzék szakmai ügyeiket,
- a Nemzeti Együttm?ködés Rendszerének keretei között társadalmi súlyuknak, szellemi t?kéjüknek megfelel? mértékben hozzájáruljanak az egészségpolitika alakításához, az egészségügyet érint? egyéb döntések meghozatalához, valamint a lakosság egészségügyi ellátásának javításához
a következ? törvényt alkotja:
1. § (1) Az egészségügy területén m?köd? szakmai kamarák az orvosok és fogorvosok, gyógyszerészek, egészségügyi szakdolgozók önkormányzattal rendelkez? szakmai, érdek-képviseleti köztestületei.
m?ködik.
a) az egészségügyi hivatás gyakorlásával és az egészségügyi tevékenységgel összefügg? kérdésekben képviseli és védi tagjainak érdekeit és jogait, és - külön jogszabályokban meghatározott keretek között - egyedi ügyekben is el?segíti ezen jogok érvényesítését;
c) a feladatköre szerinti egészségügyi szakma gyakorlására vonatkozó általános szakmai magatartási-etikai (a továbbiakban együtt: etikai) szabályokat (a továbbiakban: etikai kódex) alkot, és az e törvényben meghatározott esetekben a tagjával szemben etikai eljárást folytat le;
da) az egészségügyi dolgozók szakmai tevékenységét, anyagi helyzetét közvetlenül befolyásoló, illet?leg valamennyi, az egészségügyet egyéb módon érint? jogszabály megalkotásánál,
db) az egészségügyi tevékenység szervezeti vagy m?ködési rendjét érint? állami, egészségbiztosítási, helyi önkormányzati döntések meghozatalánál,
dc) feladatkörének megfelel?en a képzés, a szakképzés, a szakmai továbbképzés követelményszintjének meghatározása, valamint a felvételi és képzési szakmánkénti keretszámok meghatározása, a szakképesítések hiányszakmának való min?sítése tekintetében,
dd) a helyi önkormányzatok területi ellátási felel?sségébe tartozó feladatokat ellátó egészségügyi szolgáltatók és a helyi önkormányzat közötti, az egészségügyi ellátórendszer fejlesztésér?l szóló külön törvény szerinti, egészségügyi szolgáltatás nyújtására irányuló szerz?dések tervezete tekintetében;
e) felkérésre, kijelölt szerve útján szakért?ként részt vesz az adott egészségügyi tevékenység végzésével járó egészségügyi szolgáltatások min?ségi ellen?rzésében;
g) közrem?ködik a kötelez? továbbképzések elveinek meghatározásában, azok betartásának ellen?rzésében és továbbképzést szervez;
h) feladatkörében együttm?ködik az egészségügy területén m?köd? társadalmi szervezetekkel, véleményének, illetve döntéseinek kialakításába - szükség szerint - bevonja az érintett egészségügyi érdek-képviseleti szerveket;
i) ellátja azokat a további feladatokat, amelyeket törvény a hatáskörébe utal, illetve azokat az érintettek megállapodása alapján átadott feladatokat, amelyek átvételét állami, helyi önkormányzati vagy egészségbiztosítási szervekt?l jogszabály nem tiltja;
j) az érintettek kezdeményezésére egyeztet? eljárást folytat le tagjai körében az egészségügyi tevékenység gyakorlásával összefügg? vitás kérdésekben;
k) közzéteszi - a továbbképzési program, a továbbképzés teljesítéséért megszerezhet? pontszám és a továbbképzést szervez? megjelölésével - az elfogadott szakmai továbbképzések jegyzékét, valamint a feladatkörében érintett szakmák tekintetében az egészségügyr?l szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) szerinti kötelez? továbbképzések szervez?inek tevékenységét külön jogszabályban foglaltak szerint rendszeresen min?sítheti, a min?sítést honlapján közzéteszi, és szükség szerint javaslatot tesz a továbbképzésre jogosult intézménynek vagy az intézmény szakmai felügyeletét ellátó szervnek; továbbá feladatkörében külön jogszabályban foglaltak szerint közrem?ködik a nem egyetemi, f?iskolai szint? egészségügyi képzések, szakképzések és továbbképzések szakmai feltételei megvalósulásának ellen?rzésében;
l) feladatkörében megvizsgálja a nem egyetemi, f?iskolai szint? egészségügyi képzések, szakképzések és továbbképzések szakmai feltételeit, és azok megvalósulása tekintetében szükség szerint javaslatot tesz az adott képzésre jogosult intézménynek, az intézmény szakmai felügyeletét ellátó szervnek;
m) tagját az e törvényben meghatározott esetekben továbbképzésen való részvételre kötelezi;
n) jogszabály vagy az adott szerv tevékenységére irányadó egyéb szabály alapján vagy felkérésre részt vesz a feladat- és hatáskörét közvetlenül érint? szakmai testületek, illet?leg bizottságok munkájában;
o) ajánlásokat ad az egyes egészségügyi szolgáltatók által megállapított díjtételek alsó és fels? határaira.
2/A. § (1) A 2. § d) pontjában foglaltakon túlmen?en a Magyar Orvosi Kamara véleményezési jogot gyakorol a szakmai alkalmasság kérdésében az állami, egészségbiztosítási, illet?leg helyi önkormányzati szervek, valamint az egyetemek orvosképzést, szakképzést végz? karai, szervezeti egységei magasabb vezet? és vezet? állású orvosainak orvosi diplomához kötött tevékenység végzése körében történ? vezet?i kinevezése, megbízása, a vezet?i megbízás visszavonása, vagy - vezet?i munkakör esetén - felmentése során, továbbá a háziorvosok, házi gyermekorvosok, fogorvosok e munkakörben, munkavégzésre irányuló jogviszony keretében történ? foglalkoztatása, illet?leg a foglalkoztatásnak a munkáltató kezdeményezésére történ? megszüntetése tekintetében.
(2) A 2. § d) pontjában foglaltakon túlmen?en a Magyar Gyógyszerészi Kamara
a) véleményezési jogot gyakorol a szakmai alkalmasság kérdésében az állami, egészségbiztosítási, illet?leg helyi önkormányzati szervek, valamint az egyetemek gyógyszerészképzést, szakképzést végz? karai, szervezeti egységei magasabb vezet? és vezet? állású gyógyszerészeinek gyógyszerészi diplomához kötött tevékenység végzése körében történ? vezet?i kinevezése, megbízása, a vezet?i megbízás visszavonása, vagy - vezet?i munkakör esetén - felmentése során, továbbá a gyógyszerészek költségvetési szerv keretében m?köd? intézményi gyógyszertárban történ? foglalkoztatása, illet?leg a foglalkoztatásnak a munkáltató kezdeményezésére történ? megszüntetése tekintetében,
b) szakért?ként részt vesz a külön jogszabályban meghatározott esetekben a gyógyszerészi diplomához kötött tevékenység végzéséhez szükséges hatósági engedélyek kiadására irányuló eljárásban.
(3) A 2. § d) pontjában foglaltakon túlmen?en a Magyar Egészségügyi Szakdolgozói Kamara véleményezési jogot gyakorol
a) a szakmai alkalmasság tekintetében - az (1) és (2) bekezdésben nem említett - szakképesítéshez kötött tevékenység körében foglalkoztatott magasabb vezet?, vezet? állású egészségügyi szakdolgozó vezet?i kinevezése, megbízása, a vezet?i megbízás visszavonása, vagy - vezet?i munkakör esetén - felmentése tekintetében,
b) az egészségügy területén m?köd? egészségügyi szakdolgozói szakterületeken a szakért?i és vizsgaelnöki névjegyzékbe történ? felvétel tekintetében.
(4) Az (1) bekezdésben, a (2) bekezdés a) pontjában és a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott véleményezési jogkörében eljárva a szakmai kamara a munkáltatói jogkört gyakorló személyt tájékoztatja különösen arról, hogy a megbízandó, kinevezend?, vagy a vezet?i megbízással, kinevezéssel már rendelkez? egészségügyi dolgozó
b) áll-e a vezet?i megbízást kizáró etikai büntetés hatálya alatt.
(5) A szakmai kamara az (1) bekezdésben, a (2) bekezdés a) pontjában és a (3) bekezdés a) pontjában foglalt esetekben tájékoztatja a munkáltatói jogkör gyakorlóját a szakmai kamara által ismert, jogszabályon alapuló olyan körülményekr?l, amelyek kizárhatják vagy befolyásolhatják a vezet?i feladatok kamarai tag által történ? ellátását.
2/B. § (1) A szakmai kamara feladatkörében szakért?ként véleményezi a külön törvény szerint m?ködési nyilvántartásba vétel nélkül, meghatározott id?tartamra és helyszínre (munkahelyre) szóló egészségügyi tevékenységre irányuló kérelmeket.
(2) A szakmai kamara feladatkörében szakért?ként véleményezi a külföldi bizonyítvány, oklevél Magyarországon történ? elismerésére irányuló kérelmet, ha az oklevél a külföldi bizonyítványok és oklevelek elismerésér?l szóló külön törvény alapján feltétel nélkül nem ismerhet? el.
(3) Az (1) és (2) bekezdések szerinti hatósági eljárásokban a szakmai kamara a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló külön törvény szerint szakért?ként vesz részt.
(4) A szakmai kamara véleményezési jogot gyakorol - feladatkörének megfelel?en - az egészségügyi szolgáltatók és az egészségbiztosítási szerv közötti szerz?dések általános szerz?dési feltételei és az egyedi szerz?dések azonos feltételei tekintetében.
2/C. § (1) A 2-2/B. §-okban meghatározott véleményezési jogkörök érvényesülése érdekében a döntés el?készítéséért felel?s szerv, illetve személy köteles
a) a tervezetet véleményezésre olyan módon megküldeni, hogy a szakmai kamarának véleménye kialakításához megfelel? id? és ismeret álljon rendelkezésre,
b) a szakmai kamara véleményét az el?készítés során mérlegelni, illetve a döntésre jogosulttal megismertetni,
c) az elfogadott döntésr?l a kamarát tájékoztatni.
(2) A 2-2/B. §-okban meghatározott véleményezési jogkörét a szakmai kamara a véleményt kér? által meghatározott határid?n belül gyakorolja, illetve - az (1) bekezdés a) pontjában foglalt követelményeknek meg nem felel? határid? kit?zése esetén - a határid? lejártát megel?z?en javaslatot tehet annak meghosszabbítására. Ha a szakmai kamara a rendelkezésére álló határid?n belül véleményezési jogát nem gyakorolja, vagy nem kéri a véleményezési határid? meghosszabbítását, a döntés el?készítéséért felel?s szerv, illetve személy a szakmai kamara egyetértését vélelmezheti. Nem hosszabbítható meg a szakmai kamara véleményezési jogának gyakorlására rendelkezésre álló határid? olyan módon, hogy a meghosszabbítás a döntés meghozatalára jogosult szerv tekintetében a döntéshozatal jogszabályban el?írt eljárási határidejének elmulasztását eredményezze.
2/D. § (1) A szakmai kamara a 2. § m) pontja szerinti feladatkörében az e §-ban foglalt feltételek teljesülése esetén, megfelel? határid? kit?zésével továbbképzésre kötelezi a tagját.
(2) A kamarai tagot továbbképzésre kell kötelezni, ha az egészségügyi dolgozó az egészségügyi tevékenység végzés során, neki felróható okból súlyos szakmai szabályszegést követett el, és emiatt a bíróság joger?s ítélettel elmarasztalta, de foglalkozástól eltiltás büntetést nem alkalmazott.
(3) Továbbképzésre kell kötelezni a kamarai tagot abban az esetben is, ha az egészségügyi dolgozót a bíróság joger?sen eltiltotta az egészségügyi szakma körébe tartozó foglalkozásától, és e büntetéshez f?z?d? joghátrányok alóli mentesülést követ?en az egészségügyi dolgozót els? ízben vették fel vagy vették fel újra a kamarába.
2/E. § (1) A szakmai kamara által elrendelt továbbképzésnek tárgya szerint
b) a tudomány korszer? színvonalának és az egészségügyi ellátás igényeinek megfelel?en, alkalmasnak kell lennie a szakmai szabályszegéssel érintett szakterületen végzett egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges ismeretek, készségek fejlesztésére.
(2) A szakmai kamara által e törvény alapján elrendelt továbbképzés teljesítése az egészségügyi dolgozó m?ködési nyilvántartásának megújításához szükséges feltételek körébe nem számítható be.
(3) A szakmai kamara által elrendelt továbbképzés összes, a tagra háruló indokolt költsége nem haladhatja meg a továbbképzés befejezésekor érvényes, a tagra irányadó garantált bérminimum, ennek hiányában a kötelez? legkisebb munkabér kétszeresét.
(4) A szakmai kamara által elrendelt kötelez? továbbképzés id?tartama nem haladhatja meg a hat hónapot.
(2) A területi szervezetek megalakítására, szervezet rendszerére, tisztségvisel?ire és azok megválasztásának módjára, valamint feladataik ellátására - e törvény eltér? rendelkezésének hiányában - az alapszabály rendelkezései irányadóak, azzal, hogy a területi szervezetben m?ködni kell etikai bizottságnak és elnökségnek, amelyek elnökei e törvény alkalmazásában tisztségvisel?nek min?sülnek.
4. § (1) A szakmai kamara legf?bb képviseleti szerve a területi szervezetek választott küldötteib?l álló küldöttközgy?lés, amelynek kizárólagos hatáskörébe tartozik a szakmai kamara alapszabályának, illet?leg etikai kódexének a megalkotása és módosítása, valamint - a 6. § (4) bekezdésére is figyelemmel - országos tisztségvisel?inek, az országos etikai bizottság, valamint az országos felügyel?bizottság tagjainak megválasztása, a szakmai kamara számviteli törvény szerinti éves beszámolójának, továbbá az országos felügyel?bizottság éves beszámolójának elfogadása. Az alapszabály a küldöttközgy?lés részére más kizárólagos hatásköröket is megállapíthat.
(2) A küldöttközgy?lés tagjai:
c) a szakmai kamara országos etikai bizottságának, országos felügyel?bizottságának, valamint az alapszabály szerint létrehozott más, országos állandó bizottságok elnökei, továbbá az etikai kollégium elnöke, tanácskozási joggal.
(3) A küldöttközgy?lést szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal össze kell hívni. Az alapszabály rendelkezhet a küldöttközgy?lés gyakoribb összehívásáról, valamint meghatározhatja a kötelez? összehívás további eseteit is.
(4) A küldöttközgy?lés határozatképes, ha a küldöttek több, mint fele jelen van. A küldöttközgy?lésben id?közben megüresedett küldötti helyek betöltésére, illet?leg a határozatképtelenség esetén követend? eljárásra az alapszabály rendelkezései irányadóak.
(5) A küldöttközgy?lés a határozatait a szavazásra jogosult jelenlév?k többségének egyetért? szavazatával hozza. Az alapszabály elfogadásához és módosításához a szavazásra jogosult jelenlév?k 2/3-ának egyetért? szavazata szükséges.
5. § A küldöttközgy?lés kizárólagos hatáskörébe nem tartozó, törvényben, valamint az alapszabályban meghatározott feladatok ellátására a küldöttközgy?lés országos ügyintéz? szerveket és tisztségvisel?ket választ.
6. § (1) Országos ügyintéz? szervek:
c) a felügyel?bizottság,
(1a) Az (1) bekezdésben meghatározott szervek a 10. § (1) bekezdésében megjelölt szervvel együtt képezik a szakmai kamara országos szervezetét.
(2) Az országos elnökség tagjai: elnök, alelnökök, f?titkár, titkárok.
(3) A szakmai kamara országos tisztségvisel?i az országos elnökség (2) bekezdésben meghatározott tagjain kívül az (1) bekezdés b)-c) pontjaiban meghatározott bizottságok, valamint az alapszabály szerint szervezett más állandó bizottság, az (1) bekezdésd) pontjában meghatározott etikai kollégium elnöke, alelnökei, továbbá - ha a kamarának van tagozata - az országos szakmai tagozatok vezet?i.
(4) Az országos elnökség tagjait, valamint a (3) bekezdésben szerepl? tisztségvisel?k közül az országos etikai bizottság, az országos felügyel?bizottság, valamint az etikai kollégium elnökét és alelnökét a küldöttközgy?lés, a további országos tisztségvisel?ket az alapszabályban meghatározott kamarai szerv titkos szavazással választja 4 éves id?tartamra.
a) a 16. § (4) bekezdésében meghatározott fellebbezések elbírálása,
b) az alapszabály eltér? rendelkezése hiányában a 2. § d) pontjában meghatározott véleményezési jogkörök gyakorlása, a 2/A. és 2/B. §-ban foglalt jogkörök gyakorlása, a 2/D. § (4) bekezdése szerinti fellebbezések elbírálása, továbbá a jogszabályban vagy az alapszabályban más kamarai szerv feladat- és hatáskörébe nem utalt feladatok ellátása, hatáskörök gyakorlása,
(6) Az országos elnökség szükség szerint, de legalább havonta egy alkalommal ülésezik. Az alapszabály rendelkezhet az elnökség gyakoribb összehívásáról, valamint meghatározhatja az elnökség kötelez? összehívásának további eseteit is.
(7) Az országos elnökség a döntéseit egyszer? szótöbbséggel hozza. Határozatképességéhez a tagok több, mint felének a jelenléte szükséges.
7. § (1) Az országos etikai bizottság, valamint az országos felügyel?bizottság tagjait a küldöttközgy?lés az alapszabály szerinti létszámban választja meg, titkos szavazással.
(2) Az országos felügyel?bizottság ellen?rzi a szakmai kamara m?ködésére, gazdálkodására, pénzügyi-számviteli rendjére vonatkozó jogszabályok és bels? szabályzatok érvényesülését. Az ellen?rzés során az országos felügyel?bizottságot megillet? jogosultságokat az alapszabály határozza meg.
(3) Az országos felügyel?bizottság évente egy alkalommal beszámol a küldöttközgy?lésnek.
8. § (1) A szakmai kamara az etikai kódex tartalmát érint? javaslatok kidolgozására etikai kollégiumot m?ködtet.
(2) Az etikai kollégium az alapszabály szerint választott tagokból, valamint a 6. § (4) bekezdése szerint megválasztott elnökb?l és alelnökb?l áll.
(3) A szakmai kamara etikai kódexét a kamara honlapján elektronikus formában, nyomtatható, elmenthet? és kimásolható formában közzé kell tenni.
9. § Ha e törvény másként nem rendelkezik, a szakmai kamara országos szervei és tisztségvisel?i által ellátott kamarai feladatokat az alapszabály határozza meg.
10. § (1) Az országos képviseleti, illet?leg ügyintéz? kamarai szervek vagy azok valamely tisztségvisel?jének kizárólagos hatáskörébe nem tartozó országos kamarai feladatok irányítására, illetve összehangolására országos ügyviteli feladatokat ellátó szerv (a továbbiakban: országos hivatal) m?ködik.
(2) Az országos hivatal vezetését az országos elnökséggel munkaviszonyban álló hivatalvezet? látja el. A hivatalvezet? felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével kapcsolatos jogokat az országos elnökség, az egyéb munkáltatói jogokat az elnök gyakorolja.
(3) A hivatalvezet? csak közigazgatási szakvizsgával rendelkez? személy lehet. Ett?l eltér?en hivatalvezet?i feladatokkal olyan fels?fokú iskolai végzettséggel rendelkez? személy is megbízható, aki közigazgatási alapvizsgával rendelkezik, feltéve, hogy a kinevezést?l számított három éven belül vállalja közigazgatási szakvizsga, vagy a közigazgatási szakvizsga alóli - teljeskör?en közigazgatási jelleg?nek min?sített tudományos fokozat alapján - mentesítés megszerzését. A határid? eredménytelen eltelte esetén a hivatalvezet? munkaviszonya a törvény erejénél fogva sz?nik meg.
(4) A hivatalvezet? helyettese felett a munkaviszony létesítésével és megszüntetésével kapcsolatos jogokat az elnök, az egyéb munkáltatói jogokat a hivatalvezet? gyakorolja.
(5) Az országos hivatal foglalkoztatottjai felett a munkáltatói jogokat a hivatalvezet? gyakorolja.
(6) Az országos hivatal és a hivatalvezet? feladatait a jogszabályok keretei között az alapszabály határozza meg.
10/A. § (1) A szakmai kamara teljes munkaid?ben foglalkoztatott tisztségvisel?jének munkabére és egyéb juttatásai nem haladhatják meg a kormánytisztvisel?kre vonatkozó bértábla alapján megállapítható legmagasabb összeget a kormánytisztvisel?k jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvényben foglaltak szerint.
A TERÜLETI SZERVEZETEK ÉS AZ ORSZÁGOS SZERVEK TISZTSÉGVISEL?INEK VÁLASZTÁSA, VISSZAHÍVÁSA
11. § (1) A tisztségvisel?ket és az ügyintéz? szervek nem tisztségvisel? tagjait a szakmai kamara tagjai közül négyéves id?tartamra, titkosan választják. Azonos tisztségre a kamarai tag legfeljebb két egymást követ? alkalommal választható meg.
(2) A tisztségvisel?k, illet?leg az ügyintéz? szervek nem tisztségvisel? tagjainak megbízatása a megsz?nést eredményez? esemény bekövetkeztének napján sz?nik meg.
(3) Ha a tisztségvisel?nek vagy az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagjának a megbízatása az (1) bekezdésben meghatározott id?tartam lejárta el?tt sz?nik meg, a választására jogosult szerv - a visszahívás tekintetében a 13. § (3) bekezdésében foglalt eltéréssel - a megbízatás megsz?nését?l számított 30 napon belül megválasztja az új tisztségvisel?t, illetve az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagját.
(4) Amennyiben a tisztségvisel?nek vagy az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagjának megválasztása a küldöttközgy?lés hatáskörébe tartozik, a (3) bekezdésben meghatározott választás céljából a küldöttközgy?lést a megbízatás megsz?nését?l számított 30 napon belüli id?pontra össze kell hívni.
(5) A (3) bekezdésben meghatározott határid?t az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagja esetében csak akkor kell alkalmazni, ha a megbízatás megsz?nésére és az ügyintéz? szerv megbízatással rendelkez? tagjainak számára tekintettel az ügyintéz? szerv - valamennyi tagjának megjelenése esetén - határozatképesen nem hívható össze. Ha e feltétel az ügyintéz? szerv bármely tagja megbízatásának megsz?nésére tekintettel utóbb teljesül, az erre okot adó körülményt?l számított 30 napon belül a (3) bekezdés szerinti eljárással - valamennyi be nem töltött mandátum tekintetében - meg kell tartani a választást.
12. § (1) Összeférhetetlen a kamarai tisztséggel, ha a tisztségvisel? vagy az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagja az egészségügy irányításában vagy finanszírozásában ügydönt? jelleggel vesz részt, valamint ha más, az egészségügy területén m?köd? érdekvédelmi szervezetben vagy politikai pártban tisztséget tölt be.
(2) Kamarai tisztségvisel? a szakmai kamarai szervezetben más tisztséget nem tölthet be, ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagja, továbbá az országos hivatal foglalkoztatottja vagy hivatalvezet?, valamint területi szervezetnek az alapszabály szerinti ügyviteli szervezete vezet?je vagy foglalkoztatottja nem lehet. Kamarai tisztségvisel?, továbbá etikai bizottság, valamint etikai kollégium elnöke, tagja nem állhat etikai büntetés hatálya alatt.
(3) Ugyanazon szakmai kamara bármely ügyintéz? szervének tagjai nem lehetnek egymásnak a Polgári Törvénykönyv szerinti közeli hozzátartozói és munkakörükben egymás alá- és fölérendeltjei.
(5) Ha az érintett az összeférhetetlenségi okot a (4) bekezdés szerinti határid?ben nem szünteti meg, illetve ha az összeférhetetlenség megállapítását az érintett megválasztására jogosult testülettel azonos szint? vagy az országos etikai bizottság, az országos felügyel?bizottság kezdeményezi, az összeférhetetlenség kimondásáról az érintett megválasztására jogosult testület határoz.
13. § (1) A tisztségvisel?, illetve az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagjának megbízatása megsz?nik: az érintett halálával, lemondásával, visszahívásával, kamarai tagságának megsz?nésével, az összeférhetetlenség kimondásával, valamint a 11. § (1) bekezdésében meghatározott id?tartam lejártával.
(2) A tisztségvisel?nek és az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagjának a visszahívását az ?t megválasztó testület tagjainak egytizede, valamint a területi szervezet tisztségvisel?je, ügyintéz? szervének nem tisztségvisel? tagja esetén a területi szervezet felügyel?bizottsága, továbbá - bármely tisztségvisel? és ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagja esetén - az országos felügyel?bizottság kezdeményezheti írásban, a kezdeményezést indokolva.
(3) A visszahívásról - titkos szavazással - az a testület dönt, amelyik az érintett személyt megválasztotta, és visszahívás esetén egyidej?leg megválasztja az új tisztségvisel?t, illetve az ügyintéz? szerv nem tisztségvisel? tagját. A döntésre jogosult testületet a visszahívás kezdeményezését?l számított 30 napon belüli id?pontra össze kell hívni.
13/A. § (1) A szakmai kamara tisztségvisel?jét a kamarai tevékenységével összefüggésben - legfeljebb havi munkaideje tíz százalékának megfelel? mérték? - fizetett munkaid?-kedvezmény illeti meg.
(2) A kamarai tisztségvisel? a kamarai tevékenységével összefügg? munkából való távolmaradását a munkáltatója számára köteles tizenöt nappal el?re írásban bejelenteni. A munkáltató a határid?n belül érkezett bejelentést köteles tudomásul venni. A bejelentési kötelezettségének a kamarai tisztségvisel? ennél kés?bbi, de a tervezett távolmaradását megel?z? id?pontban is eleget tehet, ebben az esetben a munkáltató haladéktalanul dönt a munkaid?-kedvezmény biztosításáról vagy annak megtagadásáról.
(3) A szakmai kamarai tevékenységet teljes munkaid?ben végz? tisztségvisel?t a tisztség betöltésének id?tartamára fizetés nélküli szabadság illeti meg.
(4) A szakmai kamara tisztségvisel?jét a kamarai tevékenységével összefüggésben munkajogi hátrány nem érheti.
a) országos kamarai tisztségvisel? esetében a szakmai kamara országos hivatala az elnök jóváhagyásával,
a) magyar oktatási intézményben a választott kamarai tagság szerinti egészségügyi képesítést, szakképesítést megszerezte, vagy akinek külföldön szerzett, egészségügyi képesítést, szakképesítést igazoló bizonyítványát, oklevelét honosították, vagy egyenérték?vé nyilvánították, illet?leg egészségügyi szakképesítését elismerték,
b) az egészségügyi képesítésének, szakképesítésének megfelel? alapnyilvántartásban szerepel,
c) Magyarország területén a választott kamarai tagságnak megfelel? egészségügyi képesítéshez, szakképesítéshez kötött tevékenységet folytatott, folytat vagy kíván folytatni,
d) az alapszabályban meghatározott módon az országos hivatalnak a kamarai tagdíjat megfizeti, és
e) az alapszabályban foglaltakat magára nézve kötelez?en elismeri.
(3) Nem vehet? fel a szakmai kamara tagjai közé,
a) akinél olyan - a 17. § (1) bekezdés b) pontjában, illetve a 18. § (2) bekezdésében meghatározott - ok áll fenn, amely miatt kamarai tagságát fel kellene függeszteni, illet?leg ?t a kamarából ki kellene zárni,
b) aki olyan tevékenységet folytat, amit jogszabály, illet?leg a szakmai kamara etikai normái az adott egészségügyi tevékenységgel összeférhetetlennek min?sítenek, e tevékenység folytatásának megszüntetéséig,
c) aki cselekv?képességet korlátozó vagy kizáró gondnokság alatt áll,
d) a 25. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizárás fegyelmi büntetés joger?re emelkedését?l számított két évig az, akit a kamarából kizártak.
a) az alapszabályban meghatározottak szerint küldöttnek, ügyintéz? szerv tagjának, tisztségvisel?nek válasszák;
b) megtartsa az alapszabályban, a szakmai kamara más bels? szabályzatában meghatározott, vagy választott tisztségéb?l ered? kötelezettségeket.
16. § (1) Az érintett azon területi szervezetnél kérheti tagfelvételét, amelynek az alapszabály szerint meghatározott illetékességi területén a választott kamara szerinti egészségügyi tevékenységet folytat, illetve kíván folytatni. Az a személy, aki a választott kamara szerinti egészségügyi tevékenységet nem folytat és nem is kíván folytatni, tagfelvételét annál a területi szervezetnél kérheti, amelynek illetékességi területén ilyen tevékenységet korábban bármikor folytatott, vagy ahol a kérelem benyújtásának id?pontjában lakóhelye van.
(2) Az a személy, aki több területi szervezet illetékességi területén folytatott, folytat, illet?leg kíván folytatni egészségügyi tevékenységet, maga dönti el, hogy melyik illetékes területi szervezetnél kéri felvételét.
(3) A területi szervezet a tagfelvétel tárgyában a felvételi kérelem megérkezését követ? naptól számított 15 napon belül dönt. Ha a kérelmez?t a szakmai kamara tagjai sorába felveszi, bejelenti a kamarai nyilvántartásba és kiadja számára a tagsági igazolványt.
(6) Ha a kamarai tag egészségügyi tevékenységének helyét megváltoztatja, és az másik területi szervezet illetékességi területén van, a tag az adatváltozást az illetékességgel rendelkez? szakmai kamara területi szervezetének köteles 15 napon belül írásban bejelenteni. A bejelentés alapján a tevékenység folytatásának új helye szerint illetékes területi szervezet az érintettet 15 napon belül tagjai sorába átveszi, és értesíti az átvételr?l a kamarai nyilvántartást, valamint a kamarai tagot.
a) aki ezt kéri,
b) akit a kamarai tagságának alapjául szolgáló foglalkozástól joger?s ítélettel határozott id?re eltiltottak, az eltiltás id?tartamára, ha a kamarából a 25. § (1) bekezdés e) pontjában szerepl? etikai büntetésként nem zárták ki,
c) aki a 25. § (1) bekezdés d) pontjában meghatározott joger?s etikai büntetésben részesült.
(2) A felfüggesztés ideje alatt a tagsági viszonyból ered? valamennyi jog és kötelezettség szünetel.
(3) Az (1) bekezdés a) pontja alapján felfüggesztett tagsági viszonyt a területi szervezet a tag kérésére írásbeli határozattal helyreállítja, a b)-c) pontok alapján felfüggesztett tagsági viszony pedig a joger?s bírói ítéletben, illetve etikai határozatban megállapított id? lejártát követ? napon helyreáll.
18. § (1) Megsz?nik a tagsági viszonya annak, aki
c) a 25. § (1) bekezdésének e) vagy f) pontjában meghatározott joger?s etikai büntetésben részesült,
d) a 14. § (3) bekezdése szerint a szakmai kamarába nem lenne felvehet?.
(2) Ki kell zárni a szakmai kamarából azt, akit joger?sen
(5) Azt a személyt, akinek a tagsági viszonya az (1) bekezdés a) pontja alapján megsz?nt, kérelmére a tagfelvételre egyébként illetékes területi szervezet ismét felveszi a kamara tagjai közé.
(6) Ha a tagsági viszony az (1) bekezdés b)-d) pontjai alapján sz?nt meg, a kérelmez? a kamara tagjai közé ismét felvehet?. A kérelem benyújtásával egyidej?leg a kérelmez?nek igazolnia kell, hogy a megszüntetés oka már nem áll fenn, szabadságvesztés büntetését kitöltötte, illet?leg ?t a bíróság foglalkozásának gyakorlására ismételten alkalmasnak találta. Az egészségügyi tevékenység jogszabályban meghatározott id?tartamot meghaladó megszakítása esetén igazolni kell az ilyen esetre el?írt vizsga sikeres letételét is.
19. § A tagsági viszony felfüggesztésér?l, illet?leg megszüntetésér?l szóló döntést hozó szerv a joger?s határozatát megküldi az érintett személy egészségügyi tevékenységének megfelel? m?ködési nyilvántartást vezet? szervnek, az egészségügyi dolgozót foglalkoztató munkáltatónak, továbbá azon egészségügyi szolgáltató m?ködési engedélyezésére jogosult szervnek, amely egészségügyi szolgáltatónál az egészségügyi dolgozó egészségügyi tevékenységet végez.
19/A. § (1) A szakmai kamara a tagnyilvántartási adatok körében, a 2. § m) pontjában, valamint a 2/A. és 2/B. §-ban meghatározott feladatai ellátása céljából kezeli
a) az Eütv. alapján az egészségügyi dolgozók m?ködési nyilvántartása körébe tartozó adatokat,
b) a tag orvosi bélyegz?jének számát, ha ilyennel rendelkezik,
d) a tag kamarai tagsági jogviszonyból ered? jogával vagy kötelezettségével összefüggésben keletkezett adatát.
(2) Az (1) bekezdés szerinti adatokat a tagsági jogviszony megsz?nését követ? öt év elteltével törölni kell.
FELEL?SSÉGI SZABÁLYOK
20. § A szakmai kamara etikai vétség gyanúja esetén etikai eljárást folytat le. E törvény alkalmazásában etikai vétség:
b) az alapszabályban, illet?leg a szakmai kamara más bels? szabályzatában foglalt vagy a választott tisztségb?l ered? kötelezettségnek a vétkes megszegése.
21. § (1) Etikai ügyben els? fokon annak a területi szervezetnek az etikai bizottsága jár el, amelynél az etikai eljárás megindulásakor az eljárás alá vont tag szakmai kamarai tagsági jogviszonya fennáll.
(2) A munkaviszonyban, közalkalmazotti, közszolgálati vagy igazságügyi alkalmazotti jogviszonyban álló (a továbbiakban együtt: foglalkoztatott) kamarai tag által elkövetett etikai vétség gyanúja esetén a területi szervezet etikai bizottsága a munkáltatót írásban értesíti. A munkáltató az álláspontjáról, valamint a megtett intézkedésér?l a kamarát köteles 30 napon belül, de legkés?bb - ha annak külön törvény szerint helye van - a fegyelmi eljárás lefolytatására irányadó határid? lejártát követ? 5 napon belül tájékoztatni.
(3) A munkáltató a (2) bekezdés szerinti kötelezettségét?l függetlenül is - az általa tett intézkedés közlése mellett - köteles a területi szervezetnél m?köd? etikai bizottságot értesíteni, ha a foglalkoztatott kamarai tag olyan magatartást tanúsít, amely a munkáltató álláspontja alapján az e törvény szerinti etikai vétséget valósítja meg.
22. § (1) Az etikai eljárást az etikai vétség gyanújáról való tudomásszerzés esetén hivatalból kell megindítani. Az etikai eljárás megindításáról - ha az eljárás panaszbejelentés alapján indult - az eljárás megindításával egyidej?leg írásban értesíteni kell a panaszost is.
(2) Nem indítható meg az etikai eljárás, ha a cselekménynek a területi szervezet etikai bizottságának tudomására jutásától 6 hónap, vagy a cselekmény elkövetése óta 3 év eltelt.
(3) Ha az etikai vétségnek is min?sül? ügyben büntet?- vagy szabálysértési eljárás indult, az eljárás joger?s befejezését?l számított 3 hónapon belül az etikai eljárás akkor is megindítható, ha a (2) bekezdésben meghatározott határid? eltelt. A 3 hónapos határid?t a területi szervezet etikai bizottságának a joger?s határozatról való tudomásszerzését?l kell számítani.
(4) Az etikai eljárást a (2) bekezdésben meghatározott id?pont bekövetkezésén túl is meg kell indítani, ha annak lefolytatását az egészségügyi dolgozó maga ellen kéri.
(5) A bíróság vagy a szabálysértési hatóság határozatát a kamara kérelmére, vagy - amennyiben az érintett személy kamarai tagsága a bíróság, eljáró hatóság el?tt ismert - hivatalból, a joger?re emelkedést követ? 30 napon belül megküldi az illetékes kamarai szervnek.
23. § (1) A területi szervezet etikai bizottsága az etikai felel?sség tárgyában hozott határozatát - ha az eljárás panaszbejelentés alapján indult - közli a panaszossal is.
(2) Az els?fokú etikai határozattal szemben a fellebbezést a szakmai kamara országos etikai bizottságához kell benyújtani. A fellebbezés alapján az országos etikai bizottság folytatja le a másodfokú etikai eljárást. Az els?fokú etikai határozattal szemben az (1) bekezdésben meghatározott panaszos is fellebbezhet.
b) az els? fokon eljárt etikai bizottsággal
(4) Az els?- és másodfokon eljáró etikai bizottságok eljárásában - amennyiben az adott etikai bizottságban bizottsági tagként ilyen személy megválasztásra került - az ügy tárgya szerinti szakterületen jártas tag részt vesz. Ennek hiányában szakért?t kell kirendelni.
(5) Az etikai eljárásra - e törvény eltér? rendelkezése hiányában - a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell megfelel?en alkalmazni azzal, hogy a törvény
aa) hatósági közvetít?re,
ad) elektronikus kapcsolattartásra
b) az ügyintézési határid? hatvan nap, amelyet az eljáró etikai bizottság elnöke annak letelte el?tt indokolt esetben egy alkalommal, legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthat.
24. § (1) Az els? fokú etikai eljárásban a bizonyítási eljárás keretében tárgyalás tartása kötelez?.
(4) Ha az etikai eljárás során bizonyítást nyer, hogy a panaszos az eljárással összefüggésben nyilvánvalóan rosszhiszem? volt, az eljáró etikai szerv ?t - ha egyes költségek tekintetében törvény másként nem rendelkezik - a rosszhiszem?ségre tekintettel indokolatlanul felmerült eljárási költségek viselésére kötelezi.
25. § (1) A kiszabható etikai büntetések:
c) a mindenkori legkisebb kötelez? munkabér havi összegének tízszereséig terjed? pénzbírság,
d) a tagsági viszony 1-6 hónapig terjed? felfüggesztése,
(2) Az (1) bekezdés a), b), d) és e) pontjában szerepl? etikai büntetések az (1) bekezdés c) pontja szerinti etikai büntetéssel együttesen is alkalmazhatók.
(3) Az els?fokú etikai bizottság legalább 5 tagú, a másodfokú etikai bizottság legalább 11 tagú.
(4) Az els?- és a másodfokú etikai bizottság akkor határozatképes, ha az ülésen tagjainak több mint a fele jelen van. Az els?- és másodfokú etikai bizottság határozatot a jelen lév? tagjainak szótöbbségével hoz
a) az etikai felel?sség tárgyában,
b) az (1) bekezdés a)-c) pontjában szerepl? etikai büntetések alkalmazása tekintetében,
c) bármely joger?s marasztaló határozatnak az alapszabályban meghatározott módon való közzétételér?l.
(5) Az (1) bekezdés d) pontja szerinti etikai büntetés alkalmazásához a bizottság jelen lév? tagjainak kétharmados szótöbbsége szükséges. Az (1) bekezdés f) pontja szerinti etikai büntetés alkalmazásához a bizottság jelen lév? tagjainak egyhangú döntésével meghozott egyetért? szavazata szükséges, azzal, hogy a szavazás során a tartózkodást ebben az esetben nem lehet egyetért? szavazatnak tekinteni.
(6) Az etikai felel?sség megállapítása esetén az etikai bizottság határozatában kötelezheti az elmarasztalt személyt az eljárás költségeinek részben vagy egészben történ? megfizetésére.
(7) Az (1) bekezdésben megjelölt etikai büntetés joger?s kiszabásáról szóló döntést közölni kell az eljárás alá vont személy egészségügyi tevékenysége szerinti m?ködési nyilvántartást vezet? szervvel is.
25/A. § (1) A 25. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizárás etikai büntetés csak az etikai kódexben meghatározott esetekben alkalmazható.
(2) Ha az etikai bizottság a 25. § (1) bekezdés f) pontja szerinti kizárás etikai büntetés alkalmazásáról döntött, azonban a kizárás alapjául szolgáló magatartás miatt büntet?eljárás is folyamatban van, a döntés határozatba foglalására nem kerül sor, hanem az etikai eljárást a büntet?eljárás joger?s lezárásáig fel kell függeszteni. A folyamatban lév? büntet?eljárás egyéb etikai szankció kiszabásának lehet?ségét nem érinti.
(3) Ha a bíróság a (2) bekezdés szerinti eljárásában a taggal szemben a 18. § (2) bekezdésében meghatározott szankciót alkalmazza, a bírósági döntés joger?re emelkedését követ? 15 napon belül az (1) bekezdés szerinti etikai bizottság a kizárásról szóló döntését a 25. § (1) bekezdés e) pontja alapján hozza meg.
(4) Ha az etikai eljárást büntet?eljárás miatt függesztették fel, a bíróság joger?s döntésében foglalt ténybeli és jogi megállapításokhoz a lefolytatott etikai eljárásban az etikai bizottság kötve van.
26. § A 25. § (1) bekezdés e) pontjában szerepl? kizárás büntetés alkalmazásáról az etikai bizottság hivatalból - meghallgatás és tárgyalás tartása nélkül - határoz.
26/A. § (1) Az etikai bizottságok, valamint azok tagjai egyedi ügyekben lefolytatott etikai eljárásaik során sem irányítási, felügyeleti jogkörben, sem az adott szervbe tisztségvisel?-választási jogkörrel rendelkez? szerv által nem utasíthatóak.
(2) A joger?sen kiszabott etikai büntetés a 25. § (1) bekezdés
c) d) pontja esetében a felfüggesztés id?tartamának lejártát követ? 2 év alatt,
d) e) pontja esetében a kizárás alapjául szolgáló más bírósági határozat elévülésével egyidej?leg,
(3) A 25. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt esetekben a kamarába történ? ismételt felvétel írásbeli kérelemre történik a tagfelvételre vonatkozó - e törvényben meghatározott - szabályok szerint. A kérelmet a (2) bekezdés szerinti id?tartam lejártát követ?en lehet benyújtani.
27. § (1) Az egészségügyért felel?s miniszter (a továbbiakban: miniszter) törvényességi felügyeletet gyakorol a szakmai kamarák m?ködése felett. Ebben a jogkörében ellen?rzi, hogy az alapszabály jogszer?-e, továbbá más kamarai szabályzatok, illetve a kamarai szervek és tisztségvisel?k határozatai nem sértik-e a jogszabályokat, illet?leg az alapszabályt. A törvényességi felügyelet nem terjed ki az olyan ügyekre, amelyekben munkaügyi vitának, illet?leg egyébként bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásnak van helye.
(2) Amennyiben a miniszter azt állapítja meg, hogy az alapszabály jogszabálysért?, illetve más kamarai szabályzat vagy kamarai szerv, illetve tisztségvisel? határozata jogszabálysért? vagy alapszabály-ellenes (a továbbiakban együtt: jogsért?), megfelel? határid? kit?zésével felhívja az érintett kamarai szervet, tisztségvisel?t a jogsértés megszüntetésére. A kamarai szerv (tisztségvisel?) köteles - a miniszter felhívásában megadott határid?n belül - a jogsértést megszüntetni vagy egyet nem értésér?l a minisztert tájékoztatni.
(3) Ha az érintett kamarai szerv (tisztségvisel?) a jogsértést nem szüntette meg, a miniszter - a felhívásban megadott határid? lejártától számított 30 napon belül - a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a közigazgatási perekre irányadó szabályai szerint bírósághoz fordulhat. A keresetlevelet országos kamarai szerv vagy tisztségvisel?jének jogsértése esetén az országos kamarai szervvel, területi szervezet, illet?leg tisztségvisel?jének jogsértése esetén az illetékes területi szervezettel szemben kell benyújtani.
a) a jogszabálysért? alapszabályt, a jogsért? más szabályzatot vagy határozatot, illetve annak jogsért? részét hatályon kívül helyezi, és új döntés meghozatalát rendeli el,
b) a m?ködés törvényességének helyreállítása céljából elrendelheti a jogsértés orvoslására vagy a jogsért?en m?köd? kamarai szerv (tisztségvisel?) választására jogosult kamarai szerv összehívását,
c) a jogsért? kamarai szerv (tisztségvisel?) tevékenységét felfüggesztheti, vagy a kamarai szerv ellen?rzésére - a kamarai tagok közül - felügyel?biztost rendelhet ki, ha a m?ködés törvényessége másként nem biztosítható.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott intézkedések közül a bíróság az adott esetben leginkább megfelel? bármely intézkedést alkalmazhatja, illetve több intézkedés együttes alkalmazását is elrendelheti.
(6) A (4) bekezdés c) pontja szerinti felügyel?biztos - szükség esetén - köteles a m?ködés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni a küldöttközgy?lést. A felügyel?biztost kirendel? bíróság a jogszer?ség helyreállítására határid?t szabhat, a felügyel?biztos feladatait meghatározhatja, szükség szerint - a felügyel?biztos felmentésével vagy anélkül - új felügyel?biztost rendelhet ki.
(7) A felügyel?biztos tevékenységér?l és annak eredményér?l tájékoztatja a kirendel? bíróságot és a minisztert. A felügyel?biztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és az ellen?rzött kamarai szerv viseli.
(8) Nem rendelhet? ki felügyel?biztosként az, aki a szakmai kamarában tisztséget nem viselhet, valamint az sem, akit az ellen?rzött kamarai szerv közvetlenül irányít. A felügyel?biztos e jogkörében végzett tevékenysége során, azzal összefüggésben nem utasítható, illet?leg e tevékenységéért vele szemben hátrányos kamarai jogkövetkezmény nem alkalmazható.
(9) A szakmai kamarák az alapszabály, valamint az etikai kódex elfogadásáról vagy módosításáról hozott döntést hivatalból, az egyéb határozatot pedig felhívásra - az elfogadástól, illet?leg a felhívástól számított 15 napon belül - törvényességi ellen?rzés céljából a miniszter rendelkezésére bocsátják.
(10) A szakmai kamara országos felügyel?bizottságába az egészségügyért felel?s miniszter egy - kizárólag tanácskozási jogkörrel rendelkez? - állandó tagot delegál.
Az egészségügyr?l szóló 1997. évi CLIV. törvény módosítása
28. § (1)
29. § (1) A szakmai kamara m?ködésének költségeit
b) a törvényben meghatározott vagy a megállapodással átvett közfeladatok ellátásához a központi költségvetést?l az államháztartásról szóló külön törvényben el?írtak szerint átvett pénzeszközök,
d) szolgáltatási, vállalkozási tevékenységb?l származó bevételek,
f) nemzetközi vagy hazai együttm?ködésb?l származó pénzösszegek
(3) Amennyiben közfeladat ellátására az arra egyébként hatáskörrel és illetékességgel rendelkez? szervvel vagy más személlyel kötött megállapodás alapján válik a szakmai kamara jogosulttá, a feladat átadásáról szóló megállapodás tartalmazza az elvégzéséhez szükséges pénzügyi fedezet biztosítását is.
(4) A szakmai kamara éves beszámolójának eredménykimutatásában szerepeltetni kell az (1) bekezdésben felsorolt pénzeszközöket, függetlenül attól, hogy azok felhasználására a területi szervezetnél vagy az országos szervezetnél került sor. A beszámoló szöveges részét a szakmai kamara honlapján közzé kell tenni.
29/A. § (1) A szakmai kamarai tagdíj mértékét - a (2) bekezdésben foglalt követelmények betartásával - a szakmai kamara alapszabályában kell meghatározni.
(2) A szakmai kamarai tagdíj egy naptári évre es? mértéke nem haladhatja meg az adott naptári évben a kamarai tagra irányadó kötelez? legkisebb munkabér, illetve garantált bérminimum egyhavi összegének
ba) a személyi joggal rendelkez? gyógyszerész kamarai tagok tekintetében: hatvan százalékát,
30. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - 2007. április 1. napján lép hatályba. Az e törvény és az alapszabály szerinti új kamarai szervek és tisztségvisel?k a 32. § (3) bekezdése szerinti alapszabály alapján történ? megválasztásuk napjától kezdik meg m?ködésüket.
(3) E törvény rövidítése: Ekt.
32. § (1) A kamarai tagsággal nem rendelkez? egészségügyi dolgozó, ha egészségügyi tevékenységet 2011. június 1-jét?l is végezni kíván - a 14/A. § (2)-(5) bekezdésében foglalt kivételekkel -, 2011. május 31-éig kéri a szakmai kamarába történ? felvételét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelemben nyilatkozni kell a 14. § (1) bekezdésének a)-c) pontjaiban foglalt feltételek meglétér?l. A 14. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt feltétel els? alkalommal, e törvény erejénél fogva teljesítettnek tekintend?, azzal, hogy 2011. május 31. napjáig tagsági kérelmet benyújtó személy a 33. § (1) bekezdés alapján megalkotandó új alapszabály megalkotásától számított 30 napon belül a kamarai tagsági viszonyáról lemondhat akként, hogy ?t a kamarába történt felvétele és a tagságról történt lemondása közötti id?szakra tagdíjfizetési kötelezettség nem terheli.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott határid?n belül benyújtott felvételi kérelem alapján létesül? tagsági jogviszony a kérelem benyújtásának napjával jön létre. Azon egészségügyi dolgozó tekintetében, aki az (1) bekezdés szerinti tagfelvételi kérelmet az (1) bekezdésben meghatározott határid?ben benyújtotta, a kérelem joger?s elbírálásáig a 14/A. § (1) bekezdése szerinti követelmény teljesítettnek tekintend?.
33. § (1) A szakmai kamarák 2011. június-szeptember hónapban megtartandó - soron kívüli kamarai választások útján - új országos küldöttközgy?lést tartanak. E küldöttközgy?lésen új kamarai alapszabályt kell elfogadni.
(2) A kamarák legkorábban az (1) bekezdés szerinti alapszabály megalkotásával egyidej?leg, de legkés?bb 2011. október 31-éig új, a 2. § c) pontja szerinti etikai kódexet alkotnak.
(3) Az (1) bekezdés szerinti alapszabályban meghatározott id?pontig, de legkés?bb 2011. december 31-ig új országos és területi ügyintéz? szerveket és tisztségvisel?ket kell választani, továbbá az alapszabályban meg határozottak szerint ki kell alakítani a szakmai kamara szervezetrendszerét.
(4) Az egészségügyben m?köd? szakmai kamarákról szóló 2006. évi XCVII. törvény módosításáról szóló 2011. évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Módtv.) hatálybalépésére tekintettel szükséges, kamarai döntést igényl? intézkedéseket - ide értve különösen az (1) bekezdés szerinti országos küldöttközgy?lés megválasztásának el?készítésével összefügg?, a jelöltek állítására és megválasztására irányuló intézkedéseket, valamint döntési javaslatok el?készítését - a kamarának az intézkedés megtételekor hivatalban lév? szerve vagy tisztségvisel?je teszi meg az intézkedés megtételekor hatályos alapszabályban foglaltak szerint.
(5) A 11. § (1) bekezdése szerinti korlátozás szempontjából a Módtv. hatályba lépése el?tt betöltött tisztséget nem kell tekintetbe venni, a korlátozást a Módtv. hatályba lépését követ? els? alkalommal történ? megválasztástól kell számítani.
33/A. § (1) A szakmai kamara 33. § (2) bekezdésben említett etikai kódexét
a) úgy kell megalkotni, hogy a hatálybalépésének id?pontja 2012. január 1-je legyen és
b) a hatálybalépését megel?z? 15 nappal a 8. § (3) bekezdése szerint közzé kell tenni.
(2) A szakmai kamara új etikai kódexe hatálybalépésének napjáig elkövetett cselekményeket és mulasztásokat az egészségügyi dolgozók rendtartásáról szóló külön rendelet, valamint az alapszabályban, illet?leg a szakmai kamara más bels? szabályzatában foglalt vagy a választott tisztségb?l ered? kötelezettségek vétkes megszegése körében megalkotott kamarai etikai szabályzatok alapján kell lefolytatni.
(3) A (2) bekezdés alkalmazása esetén kiszabott etikai büntetés a döntés joger?re emelkedésekor hatályos rendelkezések szerint évül el, ilyen jogszabályi rendelkezés vagy a szakmai kamara bels? szabályzatában foglalt szabály hiányában az elévülési id? az etikai felel?sséget megállapító határozat joger?re emelkedését?l számított egy év.
(4) A 33. § szerinti eljárásokra tekintettel a 33. § (1) bekezdése szerinti alapszabály hatálybalépését megel?z?en megválasztott kamarai küldöttek, tisztségvisel?k és szervek megbízatása e törvény erejénél fogva az adott megbízatás 33. § alapján történt betöltéséig, de legkés?bb a 33. § (1) és (3) bekezdése szerinti id?pontig tart.
33/B. § (1) Az Eütv. szerinti Megyei Etikai Tanácsok (a továbbiakban: MET) és az Országos Etikai Tanács (a továbbiakban: OET) a Módtv. hatálybalépése napján folyamatban lév? etikai ügyeiket lezárják, azzal, hogy
a) ha az etikai ügyben eljáró szervet a jogorvoslatot elbíráló hatáskörrel rendelkez? szerv a Módtv. hatálybalépését követ?en új eljárásra utasítja, az új eljárást az e törvény szerint hatáskörrel és illetékességgel rendelkez? kamarai etikai szerv folytatja le,
b) a Módtv. hatálybalépését?l számított 60. napon le nem zárt ügyeket a Módtv. hatálybalépését?l számított 75 napon belül
ba) a MET a feladatkör szerint illetékes szakmai kamarának a MET illetékességi területén m?köd? els?fokú etikai bizottságához teszi át,
(2) A MET-nél 2011. április 1-jét?l új els? fokú etikai eljárás nem indulhat, ett?l az id?ponttól a 33/A. § (2) bekezdésében foglaltakra is figyelemmel az els?fokú etikai eljárásokat a hatáskörrel és illetékességgel rendelkez? kamarai etikai szerv folytatja le.
(3) A 33/A. § (2) bekezdésében említett, valamint az (1) bekezdés szerinti etikai eljárásokat - a megismételt eljárások kivételével - az egészségügyr?l szóló törvénynek a Módtv. hatálybalépését megel?z? napon hatályos eljárási szabályai szerint kell lefolytatni.
(4) Az OET a Módtv. hatálybalépését követ? 60. napon folyamatban lév?, etikai döntés felülvizsgálatára irányuló perek iratanyagát a Módtv. hatálybalépését?l számított 75 napon belül átadja a feladatkör szerint érintett szakmai kamara országos etikai bizottságának. Az etikai döntés felülvizsgálatára irányuló közigazgatási perben az OET perbeli jogutódja a szakmai kamara.
(5) A OET és a MET-ek 2011. június 16-án jogutód nélkül megsz?nnek, ezzel egyidej?leg tagjaik megbízatása is megsz?nik.
34. § Felhatalmazást kap az egészségügyért felel?s miniszter, hogy az Eütv. szerinti kötelez? továbbképzés szervez?je tevékenységének az egészségügyben m?köd? szakmai kamarák általi rendszeres min?sítésére, a min?sítés közzétételére és a min?sítés alapján megtehet? javaslattételre vonatkozó részletes szabályokat rendeletben megállapítsa.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Európai Unió hivatalos lapja C Tájékoztatások és közlemények 47. évf. (2004. december 18.) C 314. sz. - EPA
Az Európai Unió hivatalos lapja C Tájékoztatások és közlemények47. évf. (2004. december 18.) C 314. sz.
2004/C 314/01 - A Bíróság ítélete (harmadik tanács) 2004. október 14-én a C-279/02. P. sz. Nuno Antas de Campos kontra Európai Parlament ügyben (Fellebbezés - Tisztviselő - A 2688/95/EK, Euratom, ESZAK rendelet - Felmentés iránti kérelem elutasítása)1 [195.97 kB - PDF]EPA-00877-00217-0010
2004/C 314/02 - A Bíróság ítélete (ötödik tanács) 2004. október 26-án a C-406/03. sz. Európai Közösségek Bizottsága kontra Írország ügyben (Tagállami kötelezettségszegés - 2037/2000/EK rendelet - Az ózonréteget lebontó anyagok - Nem teljes átültetés)1 [195.97 kB - PDF]EPA-00877-00217-0020
2004/C 314/03 - A Bíróság végzése (második tanács) 2004. szeptember 23-án a C-435/02. és a C-103/03. sz. (a Landgericht Essen és a Landgericht Hagen előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Axel Springer AG kontra Zeitungsverlag Niederrhein GmbH & Co. Essen KG és Hans-Jürgen Weske egyesített ügyekben (Az eljárási szabályzat 104. cikkének (3) bekezdése - Társasági jog - A 78/660/EGK és a 83/349/EGK irányelv alkalmazási körét módosító 90/605/EGK rendelet - Az EK-Szerződés 54. cikk (3) bekezdésének g) pontja [a módosítást követően jelenleg az EK 44. cikke (2) bekezdésének g) pontja] - Kommanditgesellschaften (személyegyesítő társaságok), amelyek valamennyi korlátlanul felelős tagja korlátolt felelősségű társaság GmbH & Co. KG - Éves beszámoló közzététele - Ezen irat harmadik személyek általi megtekintésének lehetősége - Harmadik személyek fogalma - Különösen a versenytársaknak e fogalom alá történő bevonása - Érvényesség - Jogalap - A szakmai tevékenység szabad gyakorlása, a sajtószabadság és az egyenlő bánásmód elve)2 [224.03 kB - PDF]EPA-00877-00217-0030
2004/C 314/04 - A Bíróság végzése (harmadik tanács) 2004. szeptember 27-én a C-470/02. P sz. Union européenne de radio-télévision (UER) kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Fellebbezés - Verseny - Megállapodás - Nemzetközi sportesemények televíziós közvetítési jogainak közös megszerzése - Harmadik személyek hozzáférése e jogokhoz - Az EK 81. cikk (3) bekezdése - Nyilvánvalóan alaptalan fellebbezés)2 [231.56 kB - PDF]EPA-00877-00217-0040
2004/C 314/05 - A Bíróság végzése (hatodik tanács) 2004. szeptember 28-án a C-115/03. sz. (Tribunale civile di Genova előzetes döntéshozatal iránti kérelme) Eco Eridania Srl kontra Presidenza del Consiglio dei Ministri és Ministero dell'Ambiente ügyben (Eljárási szabályzat 104. cikkének (3) bekezdése - Hulladékgazdálkodás - Veszélyes hulladékok - 91/689/EGK irányelv - 4. cikk - "Veszélyeshulladék-termelőâ fogalma - Kiterjed-e a fogalom a természetes személyekre)3 [223.26 kB - PDF]EPA-00877-00217-0050
2004/C 314/06 - C-408/04. P. sz. ügy: Az Európai Közösségek Elsőfokú Bíróságának (negyedik kibővített tanács) a C-308/00. sz., a Salzgitter AG, támogatja: a Németországi Szövetségi Köztársaság, kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben 2001. július 1-jén hozott ítélete ellen az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés (faxon benyújtva 2004. szeptember 16-án)3 [231.00 kB - PDF]EPA-00877-00217-0060
2004/C 314/07 - C-428/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által az Osztrák Köztársaság ellen 2004. október 6-án benyújtott kereset4 [154.92 kB - PDF]EPA-00877-00217-0070
2004/C 314/08 - C-441/04. sz. ügy: A Landesgericht Klagenfurt 2004. augusztus 13-i végzésével az A-Punkt Schmuckhandels GmbH kontra Claudia Schmidt ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem5 [153.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0080
2004/C 314/09 - C-445/04. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf 2004. október 13-i végzésével a Possehl Erzkontor GmbH kontra Hauptzollamt Duisburg ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem6 [146.40 kB - PDF]EPA-00877-00217-0090
2004/C 314/10 - C-447/04. sz. ügy: A Landesgericht Innsbruck 2004. szeptember 30-i végzésével az Autohaus Ostermann GmbH kontra VAV Versicherungs AG ügyben benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem6 [146.40 kB - PDF]EPA-00877-00217-0100
2004/C 314/11 - C-448/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 27-én a Luxemburgi Nagyhercegség ellen benyújtott kereset6 [146.40 kB - PDF]EPA-00877-00217-0110
2004/C 314/12 - C-449/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 27-én a Luxemburgi Nagyhercegség ellen benyújtott kereset7 [120.67 kB - PDF]EPA-00877-00217-0120
2004/C 314/13 - C-450/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 27-én a Francia Köztársaság ellen benyújtott kereset7 [120.67 kB - PDF]EPA-00877-00217-0130
2004/C 314/14 - C-451/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 27-én a Francia Köztársaság ellen benyújtott kereset7 [125.10 kB - PDF]EPA-00877-00217-0140
2004/C 314/15 - C-454/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 28-án a Luxemburgi Nagyhercegség ellen benyújtott kereset8 [118.41 kB - PDF]EPA-00877-00217-0150
2004/C 314/16 - C-460/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 22-én a Holland Királyság ellen benyújtott kereset8 [118.41 kB - PDF]EPA-00877-00217-0160
2004/C 314/17 - C-461/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által 2004. október 22-én a Holland Királyság ellen benyújtott kereset8 [123.45 kB - PDF]EPA-00877-00217-0170
2004/C 314/18 - C-468/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2004. november 4-én benyújtott kereset9 [119.02 kB - PDF]EPA-00877-00217-0180
2004/C 314/19 - C-469/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2004. november 4-én benyújtott kereset9 [119.02 kB - PDF]EPA-00877-00217-0190
2004/C 314/20 - C-474/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2004. november 10-én benyújtott kereset10 [119.81 kB - PDF]EPA-00877-00217-0200
2004/C 314/21 - C-475/04. sz. ügy: Az Európai Közösségek Bizottsága által a Görög Köztársaság ellen 2004. november 10-én benyújtott kereset10 [119.81 kB - PDF]EPA-00877-00217-0210
2004/C 314/22 - A C-154/03. sz. ügy törlése10 [119.81 kB - PDF]EPA-00877-00217-0220
2004/C 314/23 - A C-186/03. P. sz. ügy törlése10 [119.81 kB - PDF]EPA-00877-00217-0230
2004/C 314/24 - A C-274/03. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0240
2004/C 314/25 - A C-424/03. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0250
2004/C 314/26 - A C-479/03. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0260
2004/C 314/27 - A C-21/04. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0270
2004/C 314/28 - A C-72/04. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0280
2004/C 314/29 - A C-115/04. sz. ügy törlése11 [62.32 kB - PDF]EPA-00877-00217-0290
2004/C 314/30 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 21-én a T-36/99. sz., Lenzing AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Állami támogatás - Megsemmisítés iránti kereset - Elfogadhatóság - A felperest személyében érintő aktus - Az EK 87. cikk (1) bekezdése - Adósságátütemezési és -visszafizetési megállapodás - A magánhitelező kritériuma)12 [222.71 kB - PDF]EPA-00877-00217-0300
2004/C 314/31 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 5-én a T-45/01. sz. Stephen Sanders és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (A JET közös vállalkozásnál foglalkoztatott személyi állomány - Egyenlő bánásmód - Az ideiglenes alkalmazotti jogállás nem alkalmazása - EAK 152. cikk - Ésszerű határidő - Elszenvedett vagyoni kár)12 [222.71 kB - PDF]EPA-00877-00217-0310
2004/C 314/32 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-1/02. sz., Roberto Polinsky kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)13 [223.20 kB - PDF]EPA-00877-00217-0320
2004/C 314/33 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-44/02. sz., Dresdner Bank AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Verseny - EK 81. cikk - Megállapodás a pénzváltási tevékenység árának rögzítéséről és számlázásának feltételeiről - Németország - Eljárás a fél távollétében)13 [223.20 kB - PDF]EPA-00877-00217-0330
2004/C 314/34 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-44/02. sz., Vereins- und Westbank AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Verseny - EK 81. cikk - Megállapodás a pénzváltási tevékenység árának rögzítéséről és számlázásának feltételeiről - Németország - Eljárás a fél távollétében)13 [223.20 kB - PDF]EPA-00877-00217-0340
2004/C 314/35 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-56/02. sz., Bayerische Hypo- und Vereinsbank AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Verseny - EK 81. cikk - Megállapodás a pénzváltási tevékenység árának rögzítéséről és számlázásának feltételeiről - Németország - Eljárás a fél távollétében)14 [223.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0350
2004/C 314/36 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-60/02. sz., Deutsche Verkehrsbank AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Verseny - EK 81. cikk - Megállapodás a pénzváltási tevékenység árának rögzítéséről és számlázásának feltételeiről - Németország - Eljárás a fél távollétében)14 [223.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0360
2004/C 314/37 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-61/02. sz., Commerzbank AG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Verseny - EK 81. cikk - Megállapodás a pénzváltási tevékenység árának rögzítéséről és számlázásának feltételeiről - Németország - Eljárás a fél távollétében)14 [230.08 kB - PDF]EPA-00877-00217-0370
2004/C 314/38 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-137/02. sz. Pollmeier Malchow GmbH & Co. KG kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Állami támogatások - Megsemmisítés iránti kereset - A 96/280/EK ajánlás - A kis- és középvállalkozások [KKV] fogalma)15 [222.02 kB - PDF]EPA-00877-00217-0380
2004/C 314/39 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 5-én a T-144/02. sz. Richard J. Eagle és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (A JET közös vállalkozásnál foglalkoztatott személyi állomány - Egyenlő bánásmód - Az ideiglenes alkalmazotti jogállás nem alkalmazása - EAK 152. cikk - Ésszerű határidő - Elszenvedett vagyoni kár)15 [222.02 kB - PDF]EPA-00877-00217-0390
2004/C 314/40 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-255/02. sz., H kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)16 [195.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0400
2004/C 314/41 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-256/02. sz., I kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)16 [195.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0410
2004/C 314/42 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-257/02. sz., K kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)16 [195.59 kB - PDF]EPA-00877-00217-0420
2004/C 314/43 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 6-án a T-294/02. sz. Miguel Vicente-NuĂąez kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Az Elsőfokú Bíróság ítéletének végrehajtása - Előléptetésről szóló határozat - Besorolási fokozatban eltöltött szolgálati idő - Hatálybalépés napja)17 [222.99 kB - PDF]EPA-00877-00217-0430
2004/C 314/44 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 6-án a T-356/02. sz., a Vitakraft-Werke Wührmann & Sohn GmbH & Co. KG kontra a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben (Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A "Krafftâ szóelemet tartalmazó korábbi ábrás védjegy - A VITAKRAFT közösség szóvédjegy lajstromozása iránti kérelem - Viszonylagos kizáró ok - A korábbi védjegy tényleges használata - A megjelölések hasonlósága - A 40/94 rendelet 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja - A 2868/95/EK rendelet (2) bekezdésének 22. szabálya)17 [222.99 kB - PDF]EPA-00877-00217-0440
2004/C 314/45 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-389/02. sz., Sergio Sandini kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Elfogadhatóság - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)18 [196.44 kB - PDF]EPA-00877-00217-0450
2004/C 314/46 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 14-én a T-390/02. sz., Antonio Cagnato kontra Európai Közösségek Bírósága ügyben (Tisztviselők - Kártérítés iránti kereset - Elfogadhatóság - Azbesztózis veszélyének kitett munkakör - Foglalkozási betegség - Kár)18 [196.44 kB - PDF]EPA-00877-00217-0460
2004/C 314/47 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 12-én a T-35/03. sz. Aventis CropScience SA kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ügyben (Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - A CARPO közösségi szóvédjegy bejegyzése iránti kérelem - A HARPO Z korábbi nemzeti szóvédjegy - Összetéveszthetőség veszélye - A 40/94 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)18 [228.66 kB - PDF]EPA-00877-00217-0470
2004/C 314/48 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 21-én a T-49/03. sz. Gunda Schumann kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Tisztviselők - Nyílt versenyvizsga - Előválogatási tesztek - Az egyik feleletválasztós kérdés törlése - Az arányosság elve - A versenyvizsga-kiírás megsértése)19 [221.63 kB - PDF]EPA-00877-00217-0480
2004/C 314/49 - Az Elsőfokú Bíróság ítélete 2004. október 6-án a T-117/03-T-119/03. és a T-171/03. sz., New Look Ltd kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) egyesített ügyekben (Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az "NLâ betűkombinációt tartalmazó korábbi közösségi ábrás védjegy - Az "NLSPORTâ, "NLJEANSâ, "NLACTIVEâ és "NLCollectionâ szavakat tartalmazó ábrás közösségi védjegyek bejelentése - Viszonylagos kizáró ok - Az összetéveszthetőség veszélye - A megjelölések hasonlósága - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)19 [221.63 kB - PDF]EPA-00877-00217-0490
2004/C 314/50 - Az Elsőfokú Bíróság végzése 2004. szeptember 22-én a T-44/03. sz. Giorgio Lebedef és társai kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügyben (Köztisztviselők - Díjazás - Utazási költség - Számítási módszer megváltoztatása - Különböző évekre vonatkozó második kereset - Jogerő - A meghozott ítélet megtámadásához szükséges adatok hiánya - Nyilvánvalóan megalapozatlan kereset)20 [222.28 kB - PDF]EPA-00877-00217-0500
2004/C 314/51 - T-364/04. sz. ügy: A Görög Köztársaság által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. szeptember 9-én benyújtott kereset20 [228.61 kB - PDF]EPA-00877-00217-0510
2004/C 314/52 - T-378/04. sz. ügy: Az Orsay GmbH által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2004. szeptember 22-én benyújtott kereset21 [146.06 kB - PDF]EPA-00877-00217-0520
2004/C 314/53 - T-383/04. sz. ügy: Erich Drazdansky által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2004. szeptember 22-én benyújtott kereset21 [153.08 kB - PDF]EPA-00877-00217-0530
2004/C 314/54 - T-391/04. sz. ügy: Bernard Nonat által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. szeptember 28-án benyújtott kereset22 [121.30 kB - PDF]EPA-00877-00217-0540
2004/C 314/55 - T-397/04. sz. ügy: A MobilCom Aktiengesellschaft által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. október 6-án benyújtott kereset23 [145.54 kB - PDF]EPA-00877-00217-0550
2004/C 314/56 - T-405/04. sz. ügy: A Borco-Marken-Import Matthiesen GmbH & Co. KG által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2004. október 11-én benyújtott kereset23 [152.36 kB - PDF]EPA-00877-00217-0560
2004/C 314/57 - T-414/04. sz. ügy: A Németországi Szövetségi Köztársaság által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. október 11-én benyújtott kereset24 [146.34 kB - PDF]EPA-00877-00217-0570
2004/C 314/58 - T-423/04. sz. ügy: A Bunker & BKR, S.L. által a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) ellen 2004. október 8-án benyújtott kereset24 [151.75 kB - PDF]EPA-00877-00217-0580
2004/C 314/59 - T-424/04. sz. ügy: Angel Angelidis által az Európai Parlament ellen 2004. október 15-én benyújtott kereset25 [119.49 kB - PDF]EPA-00877-00217-0590
2004/C 314/60 - T-426/04. sz. ügy: A Tramarin s.n.c.di Tramarin Andrea e Sergio által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. október 20-án benyújtott kereset26 [121.31 kB - PDF]EPA-00877-00217-0600
2004/C 314/61 - T-431/04. sz. ügy: Az Olasz Köztársaság által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. október 19-én benyújtott kereset26 [128.95 kB - PDF]EPA-00877-00217-0610
2004/C 314/62 - T-447/04. sz. ügy: A Capgemini Nederland B.V. által az Európai Közösségek Bizottsága ellen 2004. november 15-én benyújtott kereset27 [121.74 kB - PDF]EPA-00877-00217-0620
2004/C 314/63 - A T-105/02. sz. ügy törlése28 [115.77 kB - PDF]EPA-00877-00217-0630
2004/C 314/64 - A T-187/04. sz. ügy törlése28 [115.77 kB - PDF]EPA-00877-00217-0640
2004/C 314/65 - A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 300., 2004.12.4.29 [140.17 kB - PDF]EPA-00877-00217-0650

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Egyszeri cselekmény is megtévesztő kereskedelmi gyakorlatnak minősül - Az Európai Bíróság ítélete az UPC Magyarország ügyben | hírek | Jogi Fórum
2015.04.16. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
A Bíróságnak a C-388/13. sz. UPC Magyarország ügyben hozott ítélete
Miután az ügyben eljáró Kúria szerint a jelen esetben minden jel arra utal, hogy nem egy szisztematikusan követett jogsértő gyakorlatról, hanem egy egyetlen ügyfelet érintő ügyintézői tévedésről van szó, a magyar bíróság azt szeretné megtudni az Európai Bíróságtól, hogy „kereskedelmi gyakorlatnak” tekinthető-e, és így a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat tiltó 2005/29/EK irányelv hatálya alá tartozik-e az egyetlen fogyasztóval szembeni valótlan információközlés.
A mai napon meghozott ítéletében a Bíróság mindenekelőtt megállapítja, hogy a valamely vállalkozás által a magánszeméllyel kötött kábeltelevíziós szolgáltatásra vonatkozó előfizetési szerződéssel kapcsolatos ügyfélszolgálat keretében történt információközlést úgy kell tekinteni, hogy az a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv értelmében vett „kereskedelmi gyakorlat” fogalmának hatálya alá tartozik.
Ezután a Bíróság kimondja, hogy az irányelv által tiltott megtévesztő kereskedelmi gyakorlatnak minősül a jelen ügyben vizsgált azon helyzet, amikor a fogyasztó egyrészt – a kereskedővel kötött szolgáltatási szerződésének megszüntetésére vonatkozó jogának érvényesítése céljából megfogalmazott kérelmét követően – téves információt kapott a két fél között fennálló szerződéses viszony időtartamát illetően, másrészt pedig a vállalkozás tévedése megakadályozta a tájékozott választásban, ezenfelül többletköltséget okozott számára. Ezzel összefüggésben a Bíróság hangsúlyozza, hogy az ügy megítélése szempontjából nincs relevanciája annak a körülménynek, hogy az érintett kereskedő cselekményére csak egyszer került sor, és az csak egyetlen fogyasztót érintett. Hasonlóképpen azon körülmény sem bír jelentőséggel, hogy a kérdéses cselekmény állítólag nem szándékos jellegű.

matches: Bíróság Kúria bíróság Bíróság Bíróság Bíróság