text:
2016. évi CXIX. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
Időállapot: közlönyállapot (2016.XI.18.)
1. § (1) A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) 5. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az amatőr sportoló sporttevékenységéért attól a sportszervezettől, amellyel az (1) bekezdés szerint tagsági, szerződéses vagy tanulói jogviszonyban áll, valamint más természetes és jogi személytől díjazásban nem részesülhet. Ha a sportszövetség szabályzata a sportág jellegére és a nemzetközi szövetség követelményeire tekintettel másként nem rendelkezik, nem minősül ilyen díjazásnak,
b) a kiemelkedő sportteljesítményért nyújtott eredményességi elismerés (pénzbeli elismerés, érem, ajándéktárgy stb.).”
(2) Az Stv. 5. § (7) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(7) A tagsági viszony, a sportszerződés vagy a tanulói jogviszony létrejöttével az amatőr sportoló játékjogának használatát e jogviszony fennállásának időtartamára - figyelemmel a 7. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakra - sportszervezetének ingyenesen átengedi.”
2. § Az Stv. 7. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Ha az amatőr sportoló sportszerződés alapján sportol, e szerződés fennállásának időtartama alatt csak a sportszervezete (jelen § alkalmazásában a továbbiakban: átadó sportszervezet) előzetes írásbeli hozzájárulásával igazolhat át ideiglenesen vagy véglegesen másik sportszervezethez (jelen § alkalmazásában a továbbiakban: átvevő sportszervezet). Az ideiglenes átigazolással (jelen § alkalmazásában a továbbiakban: kölcsönadás) vagy a végleges átigazolással az amatőr sportoló játékjogának használatát az átvevő sportszervezet szerzi meg. Az átadó sportszervezet - amennyiben azt a sportszövetség, szabályzatában foglaltak szerint lehetővé teszi - a hozzájárulás megadását költségtérítés fizetéséhez kötheti. A költségtérítés az amatőr sportoló kinevelésének ellenértéke, amely az adózás szempontjából szolgáltatásnyújtásnak minősül.”
3. § Az Stv. 14. §-a a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Nemzetközi minősítésű sportoló doppingellenes jogerős sportfegyelmi büntetéssel szemben kizárólag a CAS-hoz fordulhat.”
4. § Az Stv. 15. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Sportszervezetek a sportegyesületek, a sportvállalkozások, a sportiskolák, valamint az utánpótlás-nevelés fejlesztését végző alapítványok.”
5. § Az Stv. 16. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A sportegyesület a magyar sport hagyományos szervezeti alapegysége, a versenysport, a tehetséggondozás, az utánpótlás-nevelés és a szabadidősport műhelye. Sportegyesület - az állami sportcélú támogatásokról szóló kormányrendeletben meghatározott feltételek teljesülése esetén - közvetlenül is részesíthető állami támogatásban. A sportszakmai szempontból kiemelt, utánpótlás-nevelési, illetve felnőtt korosztályok felkészítését több sportágban egyaránt végző - az állami sportcélú támogatásokról szóló kormányrendeletben meghatározott feltételeknek megfelelő - sportegyesülettel - ideértve az egyesületi jellegű sportiskolát is - kiemelt sportegyesületként (egyesületi jellegű sportiskolaként) a sportpolitikáért felelős miniszter olimpiai, paralimpiai, siketlimpiai ciklusokra szóló megállapodást köthet.”
6. § Az Stv. 20. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A szakszövetség nyilvántartott tagsággal rendelkező szervezet, amelyet a sportág versenyrendszerében részt vevő sportszervezetek hozhatnak létre. A sportág versenyrendszerében részt vevő sportszervezetek tagként való felvétele a szakszövetségbe nem tagadható meg, ha azok a szakszövetség alapszabályát magukra nézve kötelezőnek fogadják el.”
7. § Az Stv. 22. § (2) bekezdése a következő i) ponttal egészül ki:
(A szakszövetség ellátja az alapszabályában, a sportága nemzetközi szövetségének szabályzataiban, illetve a jogszabályokban meghatározott feladatokat. Ennek keretében különösen:)
„i) stratégiai jellegű feladatai körében meghatározza a versenyzők minősítési szintjeit.”
8. § (1) Az Stv. 23. § (1) bekezdés b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
„b) igazolási (nyilvántartási) és átigazolási szabályzat, amely tartalmazza a versenyzők sporttevékenységére és érdekvédelmére vonatkozó szakmai előírásokat is,”
(2) Az Stv. 23. § (1) bekezdése a következő h) és i) ponttal egészül ki:
„h) etikai és gyermekvédelmi szabályzat,
i) sportegészségügyi szabályzat, amely tartalmazza különösen a sportsérülések megelőzésére, a sportegészségügyi ellátás biztosítására és a sportbiztosításra vonatkozó sportági előírásokat is.”
9. § Az Stv. 27. § (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(3) A szakszövetség jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyont a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium fizetési számlájára kell befizetni, és azt az utánpótlás-nevelés központi költségvetési támogatására kell fordítani.”
10. § Az Stv. 28. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A sportági szövetség a Civil tv. és a Polgári Törvénykönyv előírásai alapján - az e törvényben meghatározott eltérésekkel - működő szövetség, amelynek tagjai kizárólag sportszervezetek lehetnek. Sportági szövetség országos jelleggel is működhet. Egy sportágban csak egy országos sportági szövetség működhet.”
11. § Az Stv. 34. § (2) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
[A sportszövetség a hivatásos, illetve vegyes versenyrendszerre (bajnokságra) vonatkozó szabályzatában:]
„a) előírhatja a nevezés leadásával egyidejűleg meghatározott összegű óvadék letételét. Az óvadékot a sportszövetségnek kamatozó külön számlán kell kezelnie, és azt a bajnokság befejezésekor a kamatokkal együtt a bajnokság befejezésétől számított nyolc napon belül vissza kell fizetnie a sportszervezetnek. Ha a sportszervezet a bajnokságot nem fejezi be, az óvadék és a kamat arányos része a sportszövetséget illeti,”
12. § Az Stv. VI. Fejezete helyébe a következő rendelkezések lépnek:
A SPORT CIVIL IGAZGATÁSI ÉS ÉRDEKKÉPVISELETI RENDSZERE
38. § (1) A MOB a Nemzetközi Olimpiai Bizottság (a továbbiakban: NOB) által kizárólagos nemzeti olimpiai bizottságként elismert, az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal összefüggő - e törvényben meghatározott -, országos közfeladatokat ellátó köztestület, amely a Civil tv. szerinti nyilvántartásba vétel nélkül közhasznú szervezetnek minősül. A MOB-ot a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván.
(2) A MOB működésének részletes szabályait a NOB alapszabályának és egyéb szabályzatainak (különösen az Olimpiai Chartának), valamint e törvény és a külön jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével a közgyűlés által elfogadott alapszabály határozza meg.
(3) A MOB feladatai az olimpiai mozgalom területén elsősorban:
a) végrehajtja a NOB alapszabályában és egyéb szabályzataiban a nemzeti olimpiai bizottságok részére megállapított célkitűzéseket és feladatokat,
b) a szakszövetségekkel együttműködve elősegíti a versenyzők olimpiai játékokra való felkészülését, illetve részvételét,
c) fejleszti az olimpiai mozgalmat,
d) ápolja az olimpiai eszmét,
e) az olimpiai mozgalom érdekében védi az olimpiai jelképeket, szimbólumokat,
f) kizárólagos jogokat gyakorol - a NOB előírásaival összhangban - az alábbi területeken:
fa) a sportágak és a sportolók nevezése és sportszakemberek akkreditálása a nyári és téli olimpiai játékokra, a nyári és téli ifjúsági olimpiai játékokra, valamint az európai ifjúsági olimpiai fesztiválra, a NOB és az Európai Olimpiai Bizottság által elismert sporteseményekre, játékokra, továbbá a nyári és a téli európai ifjúsági olimpiai fesztiválokra,
fb) a NOB szabályzataiban meghatározott olimpiai tulajdonelemeknek - különösen az olimpiai szimbólumnak, zászlónak, jelmondatnak, lángnak, fáklyának az „olimpia” és „olimpiai” elnevezésnek -, valamint azok bármely nyelvű fordításának bármilyen módon és formában történő megjelenítése, felhasználása, illetve ezek mások általi bármilyen módon és formában történő megjelenítésének, felhasználásának engedélyezése, valamint az ezzel kapcsolatos vagyoni jogok gyakorlása, illetve az ezekkel való rendelkezés. Az olimpiai tulajdonelemek megjelenítésének tekintendők az olimpiai tulajdonelemekhez hasonló, azokkal összevethető, azokra közvetett, de egyértelműen azonosítható formában utaló megjelenítések,
g) jóváhagyja a sportszövetségek éves olimpiai felkészülési programját és nyomon követi annak megvalósítását,
h) elfogadja a sportszövetségek olimpiai felkészülési programjáról készített szakmai beszámolót,
i) ellátja az olimpiai pályázattal összefüggésben, a NOB alapszabályában és egyéb szabályzataiban a nemzeti olimpiai bizottságok részére megállapított feladatokat.
(4) A MOB feladatai az utánpótlás-nevelés területén elsősorban:
a) szakmai javaslatot tesz a magyar sport utánpótlás-nevelési koncepciójára, valamint az utánpótlás-nevelés szakmai programjaira,
b) sportszakmai javaslatot tesz a tehetséggondozó, élutánpótlás-nevelő programokra és a sportiskolai programra, egyeztet a programokban szereplő országos sportági szakszövetségekkel és sportiskolákkal.
39. § A MOB stratégiai jellegű feladatai elsősorban:
a) javaslatot tesz az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysport stratégiai fejlesztési céljaira és irányaira, és ezek meghatározásában együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel,
b) figyelemmel kíséri a sportszövetségek által elkészített sportági stratégiai fejlesztési koncepciók megvalósítását,
c) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel és a további sportköztestületekkel a sport stratégiai fejlesztési céljainak meghatározásában és megvalósításában,
d) az olimpiai mozgalom eszményének jegyében segíti az ifjúság testi, erkölcsi és kulturális nevelését, felvilágosító kampánnyal és más eszközökkel támogatja a tisztességes játék (fair play) szellemében való versenyzést, fellép a sportmozgalomra ható káros jelenségek (különösen a tiltott teljesítményfokozás, valamint a verseny, mérkőzés eredményének tiltott eszközökkel, módszerekkel történő befolyásolása és a fogadási csalás) ellen,
e) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a sportolóvá válás gondozásának módszertanára a kiválasztástól a nemzetközi szintű teljesítményig,
f) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszternek a támogatási rendszerek minőségbiztosítási rendszerére (benchmark-rendszer) és követelményeire,
g) négyéves ciklusokban megtervezi az olimpiai felkészülés rendszerét és szakmai javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a sport világesemények támogatására,
h) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sportszakemberek képzési, továbbképzési, valamint foglalkoztatási céljait szolgáló programok meghatározásában, segíti a sportszövetségek kötelező sportszakember-továbbképzési feladataik ellátását,
i) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sporttudomány fejlesztésével összefüggő szakmai feladatok ellátásában,
j) közreműködik a korszerű edzésmódszerek kidolgozásában, alkalmazásában, és segíti a hatékony módszerek és eljárások széleskörű terjesztését,
k) a doppingellenes tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint közreműködik a doppingellenes tevékenységgel összefüggő sportszakmai feladatok ellátásában.
40. § A MOB sportigazgatási feladatai elsősorban:
a) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal összefüggő kormányzati intézkedések, szabályozási koncepciók megtételére, véleményezi az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal összefüggő jogszabálytervezeteket,
b) biztosítja a Sport Állandó Választottbíróság működési feltételeit.
41. § A MOB feladatai a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből származó, az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal összefüggő állami sportcélú támogatások tervezésével, elosztásával, felhasználásával, elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos - az e törvényben és az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint - a következők:
a) az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott, a sportpolitikáért felelős miniszter által a MOB részére megadott határidőben a központi költségvetési támogatások elosztásának irányaira és arányaira vonatkozó javaslatot küld a sportpolitikáért felelős miniszter részére a 39. § b) pontja szerinti sportági stratégiai fejlesztési koncepciók figyelembevételével,
b) javaslatot tesz az olimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal összefüggő állami sportcélú támogatások felosztási elveire,
c) dönt a részére rendelkezésre bocsátott állami sportcélú támogatások felhasználásáról és folyósítja a támogatásokat,
d) koordinálja és folyamatosan nyomon követi a rendelkezésére bocsátott állami sportcélú támogatás felhasználását,
e) szakmailag véleményezi az éves támogatási programok megvalósításának folyamatában (az adminisztratív célú támogatások kivételével) benyújtott negyedéves szakmai előrehaladási jelentéseket és azok eredményéről tájékoztatja a sportpolitikáért felelős minisztert,
f) részt vesz a részére juttatott állami sportcélú támogatás felhasználásával kapcsolatos elszámolási feladatokban, ennek keretében
fa) elszámoltatja a kedvezményezettet a továbbadott állami sportcélú támogatásról,
fb) elszámol a 46. § (1) bekezdésében meghatározott állami sportcélú támogatással,
g) az 58. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint részt vesz a Gerevich Aladár-sportösztöndíj működtetésében,
h) ellátja a nyugdíjas olimpiai és világbajnoki érmes sportolók, azok özvegyei, valamint a kiemelkedő sporteredmények elérésében közreműködő nyugdíjas sportszakemberek erkölcsi és anyagi megbecsülését, gondozza a sporttémájú művészeti pályázati programokat.
42. § (1) A MOB tagjai
a) azok a büntetlen előéletű magyar állampolgárok, valamint az olimpiai sportágak azon képviselői, akik elismerik és magukénak vallják az olimpiai eszmét, készek elősegíteni a MOB működését, akiket a MOB alapszabályában felsorolt szervek és szervezetek képviselőiként taggá delegálnak, illetve akik a MOB alapszabályában foglaltak szerint személyes jogosultság alapján válnak tagokká,
b) - a MOB alapszabályának elfogadása esetén - alanyi jogon az olimpiai sportágak országos sportági szakszövetségei.
(2) A MOB tagjait a főtitkár vagy az azzal azonos jogállású tisztségviselő (a továbbiakban együtt: MOB-főtitkár) tartja nyilván.
(3) A MOB leendő tagja tagfelvételi kérelmének, illetve a személyes jogosultság alapján a MOB tagjává váló személy a tagfelvételre irányuló nyilatkozatának benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja a MOB-főtitkár részére azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(4) A MOB elnökségi tagjának jelölt személy az elnökségi taggá választását megelőzően a MOB-főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
a) MOB tagja a tagság fennállása alatt a MOB elnökének felhívására,
b) MOB elnökségi tagja az elnökségi megbízatásának időtartama alatt a közgyűlés írásbeli - a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetését tartalmazó - felhívására
a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül, vagy ha e határidőn belül a felhívott személyén kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul, a MOB főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(6) Ha a MOB tagja, illetve a MOB elnökségi tagja igazolja, hogy büntetlen előéletű, a MOB a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(7) Ha a MOB tagja, illetve a MOB elnökségi tagja büntetett előéletűvé válik, vagy az (5) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségének a teljesítését elmulasztja, tagsági jogviszonya, illetve elnökségi tagsági megbízatása megszűnik.
(8) A MOB-főtitkár
a) a (3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a MOB-tagságról meghozott döntés időpontjáig,
b) a (4) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a MOB elnökségi tagságról meghozott döntés időpontjáig, c) az (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a MOB-tag tagsági viszonyának megszűnéséig
43. § (1) A MOB legfelsőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. A közgyűlésben a MOB alapszabályában rögzített számú helyet kell biztosítani az olimpiai sportágak szakszövetségei által jelölt személyeknek azzal, hogy számuknak meg kell haladnia a MOB tagjai létszámának felét. A MOB alapszabálya lehetővé teheti, hogy - az arányosság elvének betartásával - egy tag több képviselőt is küldjön - tagsági jogokkal - a közgyűlésbe. A MOB közgyűlésének részletes összetételét a MOB alapszabálya határozza meg.
b) az elnök, valamint az elnökség többi tagjának, a felügyelő szerv (felügyelőbizottság) elnökének és választott tagjainak megválasztása és visszahívása,
d) az ügyintéző és képviseleti szerv (elnökség) éves beszámolójának elfogadása,
(3) A MOB közgyűlésén a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője, valamint a felügyelőbizottság elnöke tanácskozási joggal vehetnek részt.
(4) A MOB-ügyintéző és képviseleti szerve a tagok által ilyen célból - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül választott testület (elnökség). A MOB elnökségének tagjai: az elnök, valamint a MOB alapszabályában meghatározott további személyek és szervezetek képviselői. Az elnökség tagja büntetlen előéletű magyar állampolgár lehet. A MOB elnökségének tagja nem lehet állami vezető.
(5) Az elnökség ülésére - tanácskozási joggal - meg kell hívni a felügyelőbizottság tagjait, valamint a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselőjét.
44. § (1) A MOB működését és gazdálkodását felügyelőbizottság ellenőrzi. A felügyelőbizottság elnökét és két tagját a közgyűlés választja meg és hívja vissza, egy tagját a sportpolitikáért felelős miniszter, egy tagját pedig az Országgyűlés sportért felelős bizottsága nevezi ki és hívja vissza. A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása öt évre szól.
(2) A felügyelőbizottság - a MOB közgyűlése által elfogadott - éves ellenőrzési munkaterv alapján látja el feladatát.
(3) A felügyelőbizottság írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 43. § (2) bekezdés c) és d) pontjai szerinti beszámolókról és a MOB költségvetéséről nem dönthet. A MOB alapszabálya határozza meg a MOB közgyűlése és elnöksége elé kizárólag a felügyelőbizottság előzetes véleménye alapján terjesztendő további ügyek körét. A felügyelőbizottság feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben a MOB irataiba betekinthet, a MOB tagjától és tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet.
(4) Ha a felügyelőbizottság a feladatai ellátása során jogszabályt, az alapszabályt, a MOB valamely testületének döntését vagy egyébként a MOB érdekeit sértő körülményt észlel, az arra jogosult számára intézkedési javaslatot tesz, illetve jogosult - jogszabály vagy az alapszabály megsértése esetén köteles - a napirend megjelölésével a közgyűlés összehívását kezdeményezni.
(5) A felügyelőbizottság - az alapszabály vonatkozó rendelkezéseire figyelemmel - maga állapítja meg működésének részletes szabályait, amit a közgyűlés hagy jóvá.
(6) A MOB elnökségének tagjai és azok Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozói nem lehetnek a felügyelőbizottság tagjai. Az alapszabály az összeférhetetlenség további eseteit is megállapíthatja, valamint rendelkezik az összeférhetetlenségi ok felmerülése esetén követendő eljárásról.
(7) A MOB gazdálkodását a felügyelőbizottság mellett az elnökség által megbízott könyvvizsgáló is ellenőrzi. A könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 43. § (2) bekezdés c) és d) pontjai szerinti beszámolókról és költségvetésről nem dönthet.
45. § (1) A MOB működése felett a törvényességi ellenőrzést az ügyészség látja el.
(2) Ha a működés törvényessége másképpen nem biztosítható, az ügyész keresettel a bírósághoz fordulhat. Az ügyész által indított perek a Fővárosi Törvényszék hatáskörébe tartoznak. A Fővárosi Törvényszék az ügyész keresete alapján szükség esetén:
a) hatályon kívül helyezheti a MOB bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja a MOB közgyűlését, vagy határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést, és minderről értesíti a MOB-nál választott felügyelőbizottságot is,
c) ismételt vagy súlyos törvénysértés esetén, vagy ha a MOB-nak nincs szabályosan megválasztott ügyintéző és képviseleti szerve, vagy az a törvénysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket nem teszi meg, a MOB-nak vagy egyes szerveinek működését felfüggeszti, egyidejűleg - a törvénysértő állapot megszüntetésének időtartamára, de legfeljebb a kijelöléstől számított kilencven napra - felügyelő biztost jelöl ki.
(3) A Fővárosi Törvényszék meghatározhatja a felügyelő biztos feladatait, a jogszerűség helyreállítására határidőt szabhat, és szükség szerint - a felügyelő biztos felmentésével vagy anélkül - új felügyelő biztost rendelhet ki. A felügyelő biztos - szükség esetén - köteles a működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni a MOB illetékes szervét. Ha a MOB a működés törvényességét helyreállította, működésének felfüggesztését meg kell szüntetni.
(4) Nem rendelhető ki felügyelő biztosként az, aki nem lehet a MOB elnökségének tagja. A felügyelő biztos tevékenységéről és annak eredményéről tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket és a sportpolitikáért felelős minisztert. A felügyelő biztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és a MOB viseli.
(5) A felügyelő biztos e jogkörében végzett tevékenysége során, azzal összefüggésben nem utasítható.
46. § (1) Az állam - a (2) bekezdésben meghatározottak szerint - évente biztosítja a MOB közfeladat ellátással összefüggő működési kiadásait.
(2) A MOB az állami támogatás mellett a tagdíjból és a tagok által nyújtott más hozzájárulásokból, szponzori és egyéb bevételekből gazdálkodik.
46/A. § (1) A Magyar Paralimpiai Bizottság (a továbbiakban: MPB) a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság által kizárólagos nemzeti paralimpiai bizottságként elismert, a paralimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal és a fogyatékosok verseny-, diák- és hallgatói sportjával, valamint szabadidősportjával összefüggő - e törvényben meghatározott -, országos közfeladatokat ellátó köztestület, amely a Civil tv. szerinti nyilvántartásba vétel nélkül közhasznú szervezetnek minősül. Az MPB-t a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván. Az MPB jogosult Magyarország címerének és zászlajának használatára.
(2) Az MPB működésének részletes szabályait a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság szabályainak, valamint e törvény és a külön jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével a közgyűlés által elfogadott alapszabály határozza meg.
(3) Az MPB feladatai a paralimpiai mozgalom területén elsősorban:
a) a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság magyarországi tagszervezeteként végrehajtja a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság alapszabályában és egyéb szabályzataiban a nemzeti paralimpiai bizottságok és tagszervezetei részére megállapított célkitűzéseket és feladatokat,
b) a szakszövetségekkel, sportszövetségekkel együttműködve elősegíti a sportolók nyári és téli paralimpiai játékokra, és egyéb nemzetközi versenyekre történő felkészülését, illetve részvételét,
c) fejleszti a paralimpiai mozgalmat,
d) a paralimpiai mozgalom érdekében védi a paralimpiai játékok jelképeit,
e) a paralimpiai mozgalom eszményének jegyében segíti az érintett ifjúság testi, erkölcsi és kulturális nevelését, támogatja a tisztességes játék (fair play) szellemében való versenyzést, fellép a sportmozgalomra ható káros jelenségek (különösen a tiltott teljesítményfokozás, valamint a verseny, mérkőzés eredményének tiltott eszközökkel, módszerekkel történő befolyásolása és a fogadási csalás) ellen,
f) a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság magyarországi tagszervezeteként - a Nemzetközi Paralimpiai Bizottság előírásaival összhangban -:
fa) nevezi a sportágakat és a sportolókat a paralimpiai játékokra,
fb) engedélyezi a paralimpiai jelkép, zászló, jelvény, jelmondat, himnusz kereskedelmi vagy egyéb célú használata, illetve ezek mások általi használatát, hasznosítását.
(4) Az MPB feladatai a fogyatékosok sportja területén elsősorban:
a) a Siketek Nemzetközi Sportbizottsága hazai tagszervezetével együttműködve elősegíti a sportolók nyári és téli siketlimpiai játékokra, és egyéb nemzetközi versenyekre történő felkészülését, illetve részvételét,
b) felügyeli a Nemzetközi Speciális Olimpia, a Szervátültetettek Világjátékainak Szövetsége, a Siketek Nemzetközi Sportbizottsága alapszabályában és egyéb szabályzataiban a nemzeti speciális világjáték szervezetek részére megállapított célkitűzések és feladatok végrehajtását,
c) az érintett sportszövetségekkel együttműködve elősegíti és koordinálja a magyar sportolók speciális világjátékokon való részvételét,
d) elősegíti a nem paralimpiai versenyekhez illeszkedő, nemzetközi versenyrendszerrel rendelkező, fogyatékos sportszövetségek hazai sportrendezvényeinek megrendezését,
e) részt vesz a fogyatékosok nemzetközi sportszervezeteinek tevékenységében,
f) közreműködik az olimpiai központok, és más sportcélú ingatlanok fogyatékosok sportjának speciális igényeit szolgáló fejlesztésében és szakmai tevékenységének kidolgozásában,
g) közös és integrált sportrendezvényeket, verseny- és szabadidősport programokat szervez a különböző fogyatékosságú, valamint nem sérült emberek számára, fejleszti a fogyatékosok sportjának egyes területeit,
h) a fogyatékosok diák- és szabadidősportja területén népszerűsíti a fogyatékosok sportját, aminek keretén belül a fogyatékosok diák- és szabadidősportjával foglalkozó sportszervezetek programjainak megvalósításával szélesíti a sport tömegbázisát,
i) részt vesz a fogyatékosok szabadidősportjának nemzetközi együttműködésében.
(5) Az MPB stratégiai jellegű feladatai elsősorban:
a) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a fogyatékosok sportjával kapcsolatos kormányzati intézkedések, szabályozási koncepciók megtételére, véleményezi a fogyatékosok sportjával kapcsolatos jogszabály-tervezeteket,
b) javaslatot tesz a fogyatékosok sportja stratégiai fejlesztési céljaira és irányaira, és ezek meghatározásában együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel,
c) figyelemmel kíséri a sportszövetségek által elkészített sportági stratégiai fejlesztési koncepciókban a fogyatékosok sportját érintő integráció megvalósulását,
d) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel és a további sportköztestületekkel a sport stratégiai fejlesztési céljainak meghatározásában és megvalósításában,
e) a fogyatékosok sportjában javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszternek a támogatási rendszerek minőségbiztosítási rendszerére (benchmark-rendszer) és követelményeire,
f) négyéves ciklusokban megtervezi a paralimpiai és siketlimpiai játékokra és a speciális világjátékokra történő felkészülés irányait, és javaslatot tesz a támogatásuk rendszerére, valamint szakmai javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a sport világesemények támogatására,
g) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sportszakemberek képzési, továbbképzési, valamint foglalkoztatási céljait szolgáló programok meghatározásában, segíti a sportszövetségek kötelező sportszakember-továbbképzési feladataik ellátását,
h) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sporttudomány fejlesztésével összefüggő szakmai és sportegészségügyi feladatok ellátásában,
i) közreműködik a korszerű edzésmódszerek kidolgozásában, alkalmazásában, és segíti a hatékony módszerek és eljárások széleskörű terjesztését,
j) a doppingellenes tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint közreműködik a doppingellenes tevékenységgel összefüggő sportszakmai feladatok ellátásában.
(6) Az MPB feladatai a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből származó, a paralimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal és a fogyatékosok verseny-, diák- és hallgatói sportjával, valamint szabadidősportjával összefüggő állami sportcélú támogatások tervezésével, elosztásával, felhasználásával, elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos - az e törvényben és az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint - a következők:
a) az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott, a sportpolitikáért felelős miniszter által az MPB részére megadott határidőben a központi költségvetési támogatások elosztásának irányaira és arányaira vonatkozó javaslatot küld a sportpolitikáért felelős miniszter részére az (5) bekezdés c) pontja szerinti sportági stratégiai fejlesztési koncepciók figyelembevételével,
b) javaslatot tesz a paralimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal és a fogyatékosok verseny-, diák- és hallgatói sportjával, valamint szabadidősportjával összefüggő állami sportcélú támogatások felosztási elveire,
fb) elszámol a 46/F. § (1) bekezdésében meghatározott állami sportcélú támogatással,
g) az 58. § (2) bekezdésében meghatározottak szerint részt vesz a Gerevich Aladár-sportösztöndíj működtetésében.
46/B. § (1) Az MPB tagjai - az MPB alapszabályának elfogadása esetén -
a) alanyi jogon azok a szakszövetségek és országos sportági szövetségek, amelyek sportága szerepel a Paralimpia, illetve a Siketlimpia programjában,
b) alanyi jogon a fogyatékosok országos sportszövetségei,
c) azok a szakszövetségek és országos sportági szövetségek, amelyek
ca) tevékenységi köre kiterjed a fogyatékossággal élők versenysportjára, vagy
cb) integrált versenyrendszert működtetnek, vagy
cc) versenyrendszerében fogyatékos sportolók is részt vesznek,
d) a fogyatékosok sportjának működését segítő más személyek, amennyiben az alapszabály így rendelkezik.
(2) Az MPB tagjait a főtitkár vagy az azzal azonos jogállású tisztségviselő (a továbbiakban együtt: MPB-főtitkár) tartja nyilván.
(3) Az MPB leendő tagja tagfelvételi kérelmének, illetve a személyes jogosultság alapján az MPB tagjává váló személy a tagfelvételre irányuló nyilatkozatának benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja az MPB-főtitkár részére azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(4) Az MPB elnökségi tagjának jelölt személy az elnökségi taggá választását megelőzően az MPB-főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(5) Az
a) MPB tagja a tagság fennállása alatt az MPB elnökének felhívására,
b) MPB elnökségi tagja az elnökségi megbízatásának időtartama alatt a közgyűlés írásbeli - a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetését tartalmazó - felhívására
a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül, vagy ha e határidőn belül a felhívott személyén kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul, az MPB főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(6) Ha az MPB tagja, illetve az MPB elnökségi tagja igazolja, hogy büntetlen előéletű, az MPB a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(7) Ha az MPB tagja, illetve az MPB elnökségi tagja büntetett előéletűvé válik, vagy az (5) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségének a teljesítését elmulasztja, tagsági jogviszonya, illetve elnökségi tagsági megbízatása megszűnik.
(8) Az MPB-főtitkár
a) a (3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az MPB-tagságról meghozott döntés időpontjáig,
b) a (4) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az MPB elnökségi tagságról meghozott döntés időpontjáig,
c) az (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az MPB-tag tagsági viszonyának megszűnéséig
46/C. § (1) Az MPB legfelsőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. A közgyűlésben az MPB alapszabályában rögzített számú helyet kell biztosítani a paralimpia programján szereplő sportágak országos sportági szakszövetségei, országos sportági szövetségei és a fogyatékosok országos sportszövetségei által jelölt személyeknek azzal, hogy számuknak meg kell haladnia az MPB tagjai létszámának felét. Az MPB alapszabálya lehetővé teheti, hogy - az arányosság elvének betartásával - egy tag több képviselőt is küldjön - tagsági jogokkal - a közgyűlésbe. Az MPB közgyűlésének részletes összetételét az MPB alapszabálya határozza meg.
(3) Az MPB közgyűlésén a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője, valamint a felügyelőbizottság elnöke tanácskozási joggal vehetnek részt.
(4) Az MPB ügyintéző és képviseleti szerve a tagok által ilyen célból - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül választott testület (elnökség). Az MPB elnökségének tagjai: az elnök, valamint az MPB alapszabályában meghatározott további személyek és szervezetek képviselői. Az elnökség tagja büntetlen előéletű magyar állampolgár lehet. Az MPB elnökségének tagja nem lehet állami vezető.
46/D. § (1) Az MPB működését és gazdálkodását felügyelőbizottság ellenőrzi. A felügyelőbizottság elnökét és két tagját a közgyűlés választja meg és hívja vissza, egy tagját a sportpolitikáért felelős miniszter, egy tagját pedig az Országgyűlés sportért felelős bizottsága nevezi ki és hívja vissza. A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása öt évre szól.
(2) A felügyelőbizottság - az MPB közgyűlése által elfogadott - éves ellenőrzési munkaterv alapján látja el feladatát.
(3) A felügyelőbizottság írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/C. § (2) bekezdés c) és d) pontjai szerinti beszámolókról és az MPB költségvetéséről nem dönthet. Az MPB alapszabálya határozza meg az MPB közgyűlése és elnöksége elé kizárólag a felügyelőbizottság előzetes véleménye alapján terjesztendő további ügyek körét. A felügyelőbizottság feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben az MPB irataiba betekinthet, az MPB tagjától és tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet.
(4) Ha a felügyelőbizottság a feladatai ellátása során jogszabályt, az alapszabályt, az MPB valamely testületének döntését vagy egyébként az MPB érdekeit sértő körülményt észlel, az arra jogosult számára intézkedési javaslatot tesz, illetve jogosult - jogszabály vagy az alapszabály megsértése esetén köteles - a napirend megjelölésével a közgyűlés összehívását kezdeményezni.
(6) Az MPB elnökségének tagjai és azok Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozói nem lehetnek a felügyelőbizottság tagjai. Az alapszabály az összeférhetetlenség további eseteit is megállapíthatja, valamint rendelkezik az összeférhetetlenségi ok felmerülése esetén követendő eljárásról.
(7) Az MPB gazdálkodását a felügyelőbizottság mellett az elnökség által megbízott könyvvizsgáló is ellenőrzi. A könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/C. § (2) bekezdés c) és d) pontjai szerinti beszámolókról és költségvetésről nem dönthet.
46/E. § (1) Az MPB működése felett a törvényességi ellenőrzést az ügyészség látja el.
a) hatályon kívül helyezheti az MPB bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja az MPB közgyűlését, vagy határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést, és minderről értesíti a MOB-nál választott felügyelőbizottságot is,
c) ismételt vagy súlyos törvénysértés esetén, vagy ha az MPB-nek nincs szabályosan megválasztott ügyintéző és képviseleti szerve, vagy az a törvénysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket nem teszi meg, az MPB-nek vagy egyes szerveinek működését felfüggeszti, egyidejűleg - a törvénysértő állapot megszüntetésének időtartamára, de legfeljebb a kijelöléstől számított kilencven napra - felügyelő biztost jelöl ki.
(3) A Fővárosi Törvényszék meghatározhatja a felügyelő biztos feladatait, a jogszerűség helyreállítására határidőt szabhat, és szükség szerint - a felügyelő biztos felmentésével, vagy anélkül - új felügyelő biztost rendelhet ki. A felügyelő biztos - szükség esetén - köteles a működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni az MPB illetékes szervét. Ha az MPB a működés törvényességét helyreállította, működésének felfüggesztését meg kell szüntetni.
(4) Nem rendelhető ki felügyelő biztosként az, aki nem lehet az MPB elnökségének tagja. A felügyelő biztos tevékenységéről és annak eredményéről tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket és a sportpolitikáért felelős minisztert. A felügyelő biztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és az MPB viseli.
46/F. § (1) Az állam - a (2) bekezdésben meghatározottak szerint - évente biztosítja az MPB közfeladat ellátással összefüggő működési kiadásait.
(2) Az MPB az állami támogatás mellett a tagdíjból és a tagok által nyújtott más hozzájárulásokból, szponzori és egyéb bevételekből gazdálkodik.
46/G. § (1) A Nemzeti Versenysport Szövetség (a továbbiakban: NVESZ) a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjában működő - e törvényben meghatározott - országos közfeladatokat ellátó köztestület, amely a Civil tv. szerinti nyilvántartásba vétel nélkül közhasznú szervezetnek minősül. Az NVESZ-t a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván. Az NVESZ jogosult Magyarország címerének és zászlajának használatára.
(2) Az NVESZ működésének részletes szabályait e törvény és a külön jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével a közgyűlés által elfogadott alapszabály határozza meg.
(3) Az NVESZ feladatai a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjának területén elsősorban:
a) szervezi a Világjátékok Nemzetközi Szövetsége (IWGA) Világjátékain és a Nemzetközi Sportszövetségek Szövetségének (Sportaccord) Világjátékain való magyar részvételt és az arra való felkészülés szakmai feladatait,
b) részt vesz a nem kormányzati nemzetközi sportszervezetek, különösen az Európai Nem Kormányzati Sportszervezetek Szövetségének (ENGSO) tevékenységében, amely feladatkört nem kizárólag a nem olimpiai sportágakkal összefüggésben gyakorolja,
c) segíti az érintett ifjúság testi, erkölcsi és kulturális nevelését, támogatja a tisztességes játék (fair play) szellemében való versenyzést, fellép a sportmozgalomra ható káros jelenségek (különösen a tiltott teljesítményfokozás, valamint a verseny, mérkőzés eredményének tiltott eszközökkel, módszerekkel történő befolyásolása és a fogadási csalás) ellen.
(4) Az NVESZ stratégiai jellegű feladatai elsősorban:
a) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjával kapcsolatos kormányzati intézkedések, szabályozási koncepciók megtételére, véleményezi a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjával kapcsolatos jogszabály-tervezeteket,
b) javaslatot tesz a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportja stratégiai fejlesztési céljaira és irányaira, és ezek meghatározásában együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel,
c) figyelemmel kíséri a sportszövetségek által elkészített sportági stratégiai fejlesztési koncepciókban a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportját érintő integráció megvalósulását,
e) a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjában javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszternek a támogatási rendszerek minőségbiztosítási rendszerére (benchmark-rendszer) és követelményeire,
f) megtervezi a világjátékokra történő felkészülés irányait, és javaslatot tesz a támogatásuk rendszerére, valamint szakmai javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a sport világesemények támogatására,
h) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sporttudomány fejlesztésével összefüggő szakmai feladatok ellátásában,
(5) Az NVESZ feladatai a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből származó, a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjával összefüggő állami sportcélú támogatások tervezésével, elosztásával, felhasználásával, elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos - az e törvényben és az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint - a következők:
a) az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott, a sportpolitikáért felelős miniszter által az NVESZ részére megadott határidőben a központi költségvetési támogatások elosztásának irányaira és arányaira vonatkozó javaslatot küld a sportpolitikáért felelős miniszter részére a (4) bekezdés c) pontja szerinti sportági stratégiai fejlesztési koncepciók figyelembevételével,
b) javaslatot tesz a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjával összefüggő állami sportcélú támogatások felosztási elveire,
fb) elszámol a 46/L. § (1) bekezdésében meghatározott állami sportcélú támogatással.
46/H. § (1) Az NVESZ tagjai - az NVESZ alapszabályának elfogadása esetén -
a) alanyi jogon azok a szakszövetségek és országos sportági szövetségek, amelyek sportága szerepel a Világjátékok Nemzetközi Szövetsége (IWGA) Világjátékainak és a Nemzetközi Sportszövetségek Szövetsége (Sportaccord) Világjátékainak programján,
b) a nem olimpiai sportágakban működő - a) pont hatálya alá nem tartozó - sportszövetségek,
c) a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjának működését segítő más személyek, amennyiben az alapszabály így rendelkezik.
(2) Az NVESZ tagjait a főtitkár vagy az azzal azonos jogállású tisztségviselő (a továbbiakban együtt: NVESZ-főtitkár) tartja nyilván.
(3) Az NVESZ leendő tagja tagfelvételi kérelmének, illetve a személyes jogosultság alapján az NVESZ tagjává váló személy a tagfelvételre irányuló nyilatkozatának benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja az NVESZ-főtitkár részére azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(4) Az NVESZ elnökségi tagjának jelölt személy az elnökségi taggá választását megelőzően az NVESZ-főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
a) NVESZ tagja a tagság fennállása alatt az NVESZ elnökének felhívására,
b) NVESZ elnökségi tagja az elnökségi megbízatásának időtartama alatt a közgyűlés írásbeli - a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetését tartalmazó - felhívására
a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül, vagy ha e határidőn belül a felhívott személyén kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul, az NVESZ főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(6) Ha az NVESZ tagja, illetve az NVESZ elnökségi tagja igazolja, hogy büntetlen előéletű, az NVESZ a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(7) Ha az NVESZ tagja, illetve az NVESZ elnökségi tagja büntetett előéletűvé válik, vagy az (5) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségének a teljesítését elmulasztja, tagsági jogviszonya, illetve elnökségi tagsági megbízatása megszűnik.
(8) Az NVESZ-főtitkár
a) a (3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NVESZ-tagságról meghozott döntés időpontjáig,
b) a (4) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NVESZ elnökségi tagságról meghozott döntés időpontjáig,
c) az (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NVESZ-tag tagsági viszonyának megszűnéséig
46/I. § (1) Az NVESZ legfelsőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. Az NVESZ alapszabálya lehetővé teheti, hogy - az arányosság elvének betartásával - egy tag több képviselőt is küldjön - tagsági jogokkal - a közgyűlésbe. Az NVESZ közgyűlésének részletes összetételét az NVESZ alapszabálya határozza meg.
(3) Az NVESZ közgyűlésén a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője, valamint a felügyelőbizottság elnöke tanácskozási joggal vehetnek részt.
(4) Az NVESZ-ügyintéző és képviseleti szerve a tagok által ilyen célból - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül választott testület (elnökség). Az NVESZ elnökségének tagjai: az elnök, valamint az NVESZ alapszabályában meghatározott további személyek és szervezetek képviselői. Az elnökség tagja büntetlen előéletű magyar állampolgár lehet. Az NVESZ elnökségének tagja nem lehet állami vezető.
46/J. § (1) Az NVESZ működését és gazdálkodását felügyelőbizottság ellenőrzi. A felügyelőbizottság elnökét és két tagját a közgyűlés választja meg és hívja vissza, egy tagját a sportpolitikáért felelős miniszter, egy tagját pedig az Országgyűlés sportért felelős bizottsága nevezi ki és hívja vissza. A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása öt évre szól.
(2) A felügyelőbizottság - az NVESZ közgyűlése által elfogadott - éves ellenőrzési munkaterv alapján látja el feladatát.
(3) A felügyelőbizottság írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/I. § (2) bekezdés c)-d) pontjai szerinti beszámolókról és az NVESZ költségvetéséről nem dönthet. Az NVESZ alapszabálya határozza meg az NVESZ közgyűlése és elnöksége elé kizárólag a felügyelőbizottság előzetes véleménye alapján terjesztendő további ügyek körét. A felügyelőbizottság feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben az NVESZ irataiba betekinthet, az NVESZ tagjától és tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet.
(4) Ha a felügyelőbizottság a feladatai ellátása során jogszabályt, az alapszabályt, az NVESZ valamely testületének döntését vagy egyébként az NVESZ érdekeit sértő körülményt észlel, az arra jogosult számára intézkedési javaslatot tesz, illetve jogosult - jogszabály vagy az alapszabály megsértése esetén köteles - a napirend megjelölésével a közgyűlés összehívását kezdeményezni.
(6) Az NVESZ elnökségének tagjai és azok Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozói nem lehetnek a felügyelőbizottság tagjai. Az alapszabály az összeférhetetlenség további eseteit is megállapíthatja, valamint rendelkezik az összeférhetetlenségi ok felmerülése esetén követendő eljárásról.
(7) Az NVESZ gazdálkodását a felügyelőbizottság mellett az elnökség által megbízott könyvvizsgáló is ellenőrzi. A könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/I. § (2) bekezdés c)-d) pontjai szerinti beszámolókról és költségvetésről nem dönthet.
46/K. § (1) Az NVESZ működése felett a törvényességi ellenőrzést az ügyészség látja el.
a) hatályon kívül helyezheti az NVESZ bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja az NVESZ közgyűlését, vagy határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést, és minderről értesíti a NVESZ-nél választott felügyelőbizottságot is,
c) ismételt vagy súlyos törvénysértés esetén, vagy ha az NVESZ-nek nincs szabályosan megválasztott ügyintéző és képviseleti szerve, vagy az a törvénysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket nem teszi meg, az NVESZ-nek vagy egyes szerveinek működését felfüggeszti, egyidejűleg - a törvénysértő állapot megszüntetésének időtartamára, de legfeljebb a kijelöléstől számított kilencven napra - felügyelő biztost jelöl ki.
(3) A Fővárosi Törvényszék meghatározhatja a felügyelő biztos feladatait, a jogszerűség helyreállítására határidőt szabhat, és szükség szerint - a felügyelő biztos felmentésével vagy anélkül - új felügyelő biztost rendelhet ki. A felügyelő biztos - szükség esetén - köteles a működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni az NVESZ illetékes szervét. Ha az NVESZ a működés törvényességét helyreállította, működésének felfüggesztését meg kell szüntetni.
(4) Nem rendelhető ki felügyelő biztosként az, aki nem lehet az NVESZ elnökségének tagja. A felügyelő biztos tevékenységéről és annak eredményéről tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket és a sportpolitikáért felelős minisztert. A felügyelő biztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és az NVESZ viseli.
46/L. § (1) Az állam - a (2) bekezdésben meghatározottak szerint - évente biztosítja az NVESZ közfeladat ellátással összefüggő működési kiadásait.
(2) Az NVESZ az állami támogatás mellett a tagdíjból és a tagok által nyújtott más hozzájárulásokból, szponzori és egyéb bevételekből gazdálkodik.
Nemzeti Diák, Hallgatói és Szabadidősport Szövetség
46/M. § (1) A Nemzeti Diák, Hallgatói és Szabadidősport Szövetség (a továbbiakban: NDHSZ) a diák-hallgatói és a szabadidősportban működő - e törvényben meghatározott - országos közfeladatokat ellátó köztestület, amely a Civil tv. szerinti nyilvántartásba vétel nélkül közhasznú szervezetnek minősül. Az NDHSZ-t a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván. Az NDHSZ jogosult Magyarország címerének és zászlajának használatára.
(2) Az NDHSZ működésének részletes szabályait e törvény és a külön jogszabályok rendelkezéseinek figyelembevételével a közgyűlés által elfogadott alapszabály határozza meg.
(3) Az NDHSZ feladatai a diák-hallgatói sport területén elsősorban:
a) a sportszövetségi integrált működés keretében a diák- és egyetemi-főiskolai sport országos sportszövetségével együttműködik a sportszövetségek és a diák- és egyetemi-főiskolai sportszövetségek, valamint a diák- és egyetemi-főiskolai sport területén működő sportszervezetek közötti szakmai feladatok összehangolt ellátásában,
b) szakmai javaslatot tesz a sportolói kettős karrier programok bevezetésére és működtetésére;
c) a diák- és egyetemi-főiskolai sport országos sportszövetségével együttműködve elősegíti a versenyzők diák- és egyetemi-főiskolai sport kiemelkedő nemzetközi sporteseményeire való felkészülését, illetve részvételét.
(4) Az NDHSZ feladatai a szabadidősport területén elsősorban:
a) szabadidősportot népszerűsítő tevékenységet végez,
b) közreműködik az integrált szabadidősportos feladatokban,
c) részt vesz a szabadidősporttal kapcsolatos nemzetközi együttműködésben,
d) segíti az ifjúság testi, erkölcsi és kulturális nevelését, támogatja a tisztességes játék (fair play) szellemében való versenyzést, fellép a sportmozgalomra ható káros jelenségek (különösen a tiltott teljesítményfokozás, valamint a verseny, mérkőzés eredményének tiltott eszközökkel, módszerekkel történő befolyásolása és a fogadási csalás) ellen.
(5) Az NDHSZ stratégiai jellegű feladatai elsősorban:
a) javaslatot tesz a sportpolitikáért felelős miniszter részére a diák-hallgatói és a szabadidősporttal kapcsolatos kormányzati intézkedések, szabályozási koncepciók megtételére, véleményezi a diák-hallgatói és a szabadidősporttal kapcsolatos jogszabály-tervezeteket,
b) javaslatot tesz a diák-hallgatói és a szabadidősport stratégiai fejlesztési céljaira és irányaira, és ezek meghatározásában együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel,
d) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sportszakemberek képzési, továbbképzési, valamint foglalkoztatási céljait szolgáló programok meghatározásában, segíti a sportszövetségek kötelező sportszakember-továbbképzési feladatainak ellátását,
e) együttműködik a sportpolitikáért felelős miniszterrel a sporttudomány fejlesztésével összefüggő szakmai feladatok ellátásában,
f) közreműködik a korszerű edzésmódszerek kidolgozásában, alkalmazásában, és segíti a hatékony módszerek és eljárások széleskörű terjesztését,
g) a doppingellenes tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint közreműködik a doppingellenes tevékenységgel összefüggő sportszakmai feladatok ellátásában.
(6) Az NDHSZ feladatai a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetéből származó, a diák-hallgatói és a szabadidősporttal összefüggő állami sportcélú támogatások tervezésével, elosztásával, felhasználásával, elszámolásával és ellenőrzésével kapcsolatos - az e törvényben és az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint - a következők:
a) az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott, a sportpolitikáért felelős miniszter által az NDHSZ részére megadott határidőben a központi költségvetési támogatások elosztásának irányaira és arányaira vonatkozó javaslatot küld a sportpolitikáért felelős miniszter részére az (5) bekezdés c) pontja szerinti, a sport stratégiai fejlesztési céljainak figyelembevételével,
b) javaslatot tesz a diák-hallgatói és a szabadidősporttal összefüggő állami sportcélú támogatások felosztási elveire,
fb) elszámol a 46/R. § (1) bekezdésében meghatározott állami sportcélú támogatással.
(7) Az NDHSZ feladatai az egyetemi versenysport területén elsősorban:
a) a Nemzetközi Egyetemi Sportszövetség (a továbbiakban: FISU) által kizárólagos nemzeti egyetemi sportszövetségként elismert Magyar Egyetemi − Főiskolai Sportszövetségen (a továbbiakban: MEFS) keresztül részt vesz a nemzetközi egyetemi sportszervezetek tevékenységében, szervezi a FISU egyetemi világjátékain (Universiade) és egyetemi világbajnokságain, valamint az Európai Egyetemi Sportszövetség (a továbbiakban: EUSA) európai egyetemi játékain és európai egyetemek bajnokságain való magyar részvételt és az arra való felkészülés szakmai feladatait,
b) a MEFS-en keresztül, az érintett sportszövetségekkel együttműködve szervezi a FISU és az EUSA hazai eseményeit, továbbá a Magyar Egyetemi - Főiskolai Országos Bajnokságokat.
46/N. § (1) Az NDHSZ tagjai - az NDHSZ alapszabályának elfogadása esetén -
a) a diák- és hallgatói sport területén országos jelleggel működő sportszövetségek,
b) a szabadidősport területén országos jelleggel működő sportszövetségek, valamint
c) a diák-hallgatói, valamint a szabadidősport működését segítő más személyek, amennyiben az alapszabály így rendelkezik.
(2) Az NDHSZ tagjait a főtitkár vagy az azzal azonos jogállású tisztségviselő (a továbbiakban együtt: NDHSZ-főtitkár) tartja nyilván.
(3) Az NDHSZ leendő tagja tagfelvételi kérelmének, illetve a személyes jogosultság alapján az NDHSZ tagjává váló személy a tagfelvételre irányuló nyilatkozatának benyújtásával egyidejűleg hatósági bizonyítvánnyal igazolja az NDHSZ-főtitkár részére azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(4) Az NDHSZ elnökségi tagjának jelölt személy az elnökségi taggá választását megelőzően az NDHSZ-főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
a) NDHSZ tagja a tagság fennállása alatt az NDHSZ elnökének felhívására,
b) NDHSZ elnökségi tagja az elnökségi megbízatásának időtartama alatt a közgyűlés írásbeli - a mulasztás jogkövetkezményeinek ismertetését tartalmazó - felhívására
a felhívástól számított tizenöt munkanapon belül, vagy ha e határidőn belül a felhívott személyén kívül álló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul, az NDHSZ főtitkár részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja azt a tényt, hogy büntetlen előéletű.
(6) Ha az NDHSZ tagja, illetve az NDHSZ elnökségi tagja igazolja, hogy büntetlen előéletű, az NDHSZ a bűnügyi nyilvántartó szerv által az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(7) Ha az NDHSZ tagja, illetve az NDHSZ elnökségi tagja büntetett előéletűvé válik, vagy az (5) bekezdésben meghatározott igazolási kötelezettségének a teljesítését elmulasztja, tagsági jogviszonya, illetve elnökségi tagsági megbízatása megszűnik.
(8) Az NDHSZ-főtitkár
a) a (3) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NDHSZ-tagságról meghozott döntés időpontjáig,
b) a (4) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NDHSZ elnökségi tagságról meghozott döntés időpontjáig,
c) az (5) bekezdés alapján megismert személyes adatokat az NDHSZ-tag tagsági viszonyának megszűnéséig
46/O. § (1) Az NDHSZ legfelsőbb szerve a közgyűlés, amely a tagok összességéből áll. Az NDHSZ alapszabálya lehetővé teheti, hogy - az arányosság elvének betartásával - egy tag több képviselőt is küldjön - tagsági jogokkal - a közgyűlésbe. Az NDHSZ közgyűlésének részletes összetételét az NDHSZ alapszabálya határozza meg.
(3) Az NDHSZ közgyűlésén a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium képviselője, valamint a felügyelőbizottság elnöke tanácskozási joggal vehetnek részt.
(4) Az NDHSZ-ügyintéző és képviseleti szerve a tagok által ilyen célból - az alapszabályban meghatározottak szerint - közvetlenül választott testület (elnökség). Az NDHSZ elnökségének tagjai: az elnök, valamint az NDHSZ alapszabályában meghatározott további személyek és szervezetek képviselői. Az elnökség tagja büntetlen előéletű magyar állampolgár lehet. Az NDHSZ elnökségének tagja nem lehet állami vezető.
46/P. § (1) Az NDHSZ működését és gazdálkodását felügyelőbizottság ellenőrzi. A felügyelőbizottság elnökét és két tagját a közgyűlés választja meg és hívja vissza, egy tagját a sportpolitikáért felelős miniszter, egy tagját pedig az Országgyűlés sportért felelős bizottsága nevezi ki és hívja vissza. A felügyelőbizottság tagjainak megbízatása öt évre szól.
(2) A felügyelőbizottság - az NDHSZ közgyűlése által elfogadott - éves ellenőrzési munkaterv alapján látja el feladatát.
(3) A felügyelőbizottság írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/O. § (2) bekezdés c)-d) pontjai szerinti beszámolókról és az NDHSZ költségvetéséről nem dönthet. Az NDHSZ alapszabálya határozza meg az NDHSZ közgyűlése és elnöksége elé kizárólag a felügyelőbizottság előzetes véleménye alapján terjesztendő további ügyek körét. A felügyelőbizottság feladatkörében eljárva, azzal összefüggésben az NDHSZ irataiba betekinthet, az NDHSZ tagjától és tisztségviselőjétől felvilágosítást kérhet.
(4) Ha a felügyelőbizottság a feladatai ellátása során jogszabályt, az alapszabályt, az NDHSZ valamely testületének döntését vagy egyébként az NDHSZ érdekeit sértő körülményt észlel, az arra jogosult számára intézkedési javaslatot tesz, illetve jogosult - jogszabály vagy az alapszabály megsértése esetén köteles - a napirend megjelölésével a közgyűlés összehívását kezdeményezni.
(6) Az NDHSZ elnökségének tagjai és azok Polgári Törvénykönyv szerinti hozzátartozói nem lehetnek a felügyelőbizottság tagjai. Az alapszabály az összeférhetetlenség további eseteit is megállapíthatja, valamint rendelkezik az összeférhetetlenségi ok felmerülése esetén követendő eljárásról.
(7) Az NDHSZ gazdálkodását a felügyelőbizottság mellett az elnökség által megbízott könyvvizsgáló is ellenőrzi. A könyvvizsgáló írásbeli jelentése hiányában a közgyűlés a 46/O. § (2) bekezdés c) és d) pontjai szerinti beszámolókról és költségvetésről nem dönthet.
46/Q. § (1) Az NDHSZ működése felett a törvényességi ellenőrzést az ügyészség látja el.
a) hatályon kívül helyezheti az NDHSZ bármely szervének törvénysértő határozatát, és szükség szerint új határozat meghozatalát rendelheti el,
b) a működés törvényességének helyreállítása céljából összehívhatja az NDHSZ közgyűlését, vagy határidő tűzésével a törvényes működés helyreállítására kötelezheti a közgyűlést, és minderről értesíti a NDHSZ-nél választott felügyelőbizottságot is,
c) ismételt vagy súlyos törvénysértés esetén, vagy ha az NDHSZ-nek nincs szabályosan megválasztott ügyintéző és képviseleti szerve, vagy az a törvénysértő állapot megszüntetéséhez szükséges intézkedéseket nem teszi meg, az NDHSZ-nek vagy egyes szerveinek működését felfüggeszti, egyidejűleg - a törvénysértő állapot megszüntetésének időtartamára, de legfeljebb a kijelöléstől számított kilencven napra - felügyelő biztost jelöl ki.
(3) A Fővárosi Törvényszék meghatározhatja a felügyelő biztos feladatait, a jogszerűség helyreállítására határidőt szabhat, és szükség szerint - a felügyelő biztos felmentésével vagy anélkül - új felügyelő biztost rendelhet ki. A felügyelő biztos - szükség esetén - köteles a működés törvényességének helyreállítása céljából haladéktalanul összehívni az NDHSZ illetékes szervét. Ha az NDHSZ a működés törvényességét helyreállította, működésének felfüggesztését meg kell szüntetni.
(4) Nem rendelhet ki felügyelő biztosként az, aki nem lehet az NDHSZ elnökségének tagja. A felügyelő biztos tevékenységéről és annak eredményéről tájékoztatja a Fővárosi Törvényszéket és a sportpolitikáért felelős minisztert. A felügyelő biztos költségtérítését a bíróság állapítja meg, és az NDHSZ viseli.
46/R. § (1) Az állam - a (2) bekezdésben meghatározottak szerint - évente biztosítja az NDHSZ közfeladat ellátással összefüggő működési kiadásait.
(2) Az NDHSZ az állami támogatás mellett a tagdíjból és a tagok által nyújtott más hozzájárulásokból, szponzori és egyéb bevételekből gazdálkodik.
47. § (1) A Sport Állandó Választottbíróság az e törvényben megállapított eltérésekkel a választottbíráskodásról szóló törvény rendelkezései szerint jár el - a felek kölcsönös alávetési nyilatkozata alapján egyezség létrehozására törekedve - az alábbi sporttal kapcsolatos ügyekben:
a) a sportszövetségek és tagjaik, illetve a tagok egymás közötti - a sportszövetségekhez kötődő tevékenységük körében keletkezett - sporttal kapcsolatos jogvitákban,
b) a sportszövetségek, illetve a sportolók és a sportszakemberek közötti sporttal kapcsolatos jogvitákban,
c) a sportszervezetek, illetve a sportolók és a sportszakemberek közötti sporttal kapcsolatos jogvitákban,
d) a MOB, valamint a tagjai közötti, sporttal kapcsolatos jogvitákban.
(2) A Sport Állandó Választottbíróság az érintett sportoló, sportszakember, sportszervezet, valamint sportszövetség kérelmére eljárhat a versenyengedély kiadására és visszavonására vonatkozó, igazolási és átigazolási, továbbá sportfegyelmi, valamint az indulási joggal kapcsolatos ügyekben is, ha ezekben a 3. § (6) bekezdése, a 14. § (2) bekezdése, illetve a 33. § (4) bekezdése alapján bírósági eljárásnak van helye.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott ügyekben a választottbíráskodásról szóló törvény rendelkezéseit abban az esetben kell alkalmazni, ha e törvény - a felek kölcsönös alávetési nyilatkozata kivételével - eltérően nem rendelkezik.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott ügyekben a Sport Állandó Választottbíróság a választottbírósági tanács (egyesbíró) megválasztásától számított 30 napon belül köteles tárgyalást tartani, és a tárgyalás befejezésétől számított 15 napon belül az ügyet döntéshozatallal befejezni.
(5) A (2) bekezdésben meghatározott ügyekben az eljáró választottbírót vagy a háromtagú tanácsot a Sport Állandó Választottbíróság elnökének a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül ki kell jelölnie. A Sport Állandó Választottbíróság a választottbíró vagy a választottbírói tanács kijelölésétől számított 15 napon belül köteles tárgyalást tartani, és a tárgyalás befejezésétől számított 15 napon belül:
a) a kérelemnek helyt adva a sportszövetség határozatát, vagy hatályon kívül helyezni (új eljárásra való utasítással vagy anélkül), vagy megváltoztatni, illetve
b) a kérelmet elutasítani.
(6) A Sport Állandó Választottbíróság a MOB keretén belül működik. Elnökét és legalább tizenöt tagját a MOB elnöksége négy évre választja meg a jogi szakvizsgával és legalább öt év joggyakorlattal rendelkező, a sport területén tapasztalatokkal rendelkező jogászok közül.
(7) A Sport Állandó Választottbíróság eljárási szabályzatát maga állapítja meg. A szabályzat hatálybalépéséhez a MOB elnökének előzetes jóváhagyása szükséges.”
13. § Az Stv. 49. § b) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A sport társadalmilag hasznos céljainak megvalósítása érdekében az állam:)
„b) gondoskodik − a nemzeti köznevelésről szóló törvényben meghatározottak szerint - a mindennapos testnevelés feltételeinek megteremtéséről a köznevelésben, továbbá közreműködik ezek biztosításában a felsőoktatási intézményekben és a felsőoktatási kollégiumokban,”
14. § Az Stv. 50. § (3) bekezdés a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(A Kormány:)
„a) a költségvetésről szóló törvénnyel összhangban - figyelemmel a környezet- és természetvédelem érdekeire, valamint az egészségügyi és az esélyegyenlőséget biztosító egyéb követelményekre - meghatározza a sport állami támogatásának, az állami támogatás felhasználásának és ellenőrzésének alapvető célkitűzéseit, rendszerét, módszereit, valamint a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezethez tartozó állami sport célú támogatások felhasználásának és elosztásának részletes szabályait,”
15. § Az Stv. 51. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A sportpolitikáért felelős miniszter:
a) a sportszövetségek által elkészített sportágfejlesztési tervek alapján előkészíti a sporttal kapcsolatos kormányzati döntéseket,
b) ellátja a sportcélú központi állami pénzeszközök tervezésével, elosztásával kapcsolatos, e törvényben és az államháztartás működésére, valamint az állami sportcélú támogatásra vonatkozó jogszabályokban meghatározott feladatokat, ellenőrzi a pénzeszközök felhasználását, gondoskodik a jogosulatlanul igénybe vett állami támogatás visszafizettetéséről,
c) gondoskodik a sporttal kapcsolatos kormányzati döntések végrehajtásáról,
d) szakmai támogatást nyújt a helyi önkormányzatok sporttal összefüggő feladatainak ellátásához,
e) együttműködik az Országos Területfejlesztési Érdekegyeztető Fórummal, az érintett megyei önkormányzatokkal, a főváros esetén a fővárosi önkormányzattal,
f) együttműködik a sportköztestületekkel, valamint kapcsolatot tart a sport területén működő civil szervekkel,
g) a látvány-csapatsportok támogatásával összefüggésben - a ga) és gb) alpontban meghatározott feladatok esetén a Ket. rendelkezései alapján közigazgatási hatósági jogkörben - ellátja a sportfejlesztési programok jóváhagyásával és a támogatási igazolásokkal kapcsolatban a hatáskörébe utalt feladatokat, valamint a látvány-csapatsport támogatás felhasználásának ellenőrzésével kapcsolatos elszámolással, részelszámolással összefüggő feladatokat:
ga) a Tao. 22/C. § (1) bekezdés a) és e) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén dönt a Tao. 4. § 44. pontjában és 22/C. §-ában meghatározott támogatás feltételét képező sportfejlesztési program, valamint a Tao. 22/C. § (9) bekezdés szerinti sportfejlesztési program jóváhagyásáról,
gb) a Tao. 22/C. § (1) bekezdés a) és e) pontjában meghatározott támogatás igénybevételére jogosult szervezet kérelme esetén igazolja a támogatások igénybevételére vonatkozó jogosultságot, továbbá kiállítja az adókedvezményekre jogosító, a Tao. 22/C. §-a szerinti támogatási igazolást,
gc) a látvány-csapatsportok támogatásával összefüggő adatszolgáltatási tevékenységet végez,
gd) a Tao. 22/C. § (1) bekezdés a) és e) pontjában, valamint a Tao. 22/C. § (9a) bekezdése szerinti esetben a Tao. 22/C. § (1) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott támogatott szervezetek jóváhagyott sportfejlesztési programjai vonatkozásában ellenőrzi a Tao. 4. § 44. pontjában és 22/C. §-ában meghatározott támogatás rendeltetésszerű felhasználását, a támogatással megvalósuló beruházásokkal érintett sportcélú ingatlanok és a támogatásból megvalósuló tárgyi eszköz felújítások sportcélú hasznosításának fenntartását, valamint a 22. § (2) bekezdés f) pont ff) alpontja szerinti, a szakszövetség által készített, ellenőrzésre vonatkozó összesítő elszámolást jóváhagyja,
ge) a szakszövetség kezdeményezésére intézkedik a Tao. 22/C. § (6) bekezdés a) és d) pontjában meghatározott jelzálogjognak az állam javára az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyeztetésére vonatkozó kérelem benyújtásáról;
gf) kötelezi a támogatott szervezetet a Tao. 4. § 44. pontja, a 22/C. §-a és 24/A. §-a szerinti támogatás, valamint annak a látvány-csapatsport támogatását biztosító támogatási igazolás kiállításáról, felhasználásáról, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint visszafizetésének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerinti kamata állam részére történő befizetésére, ha a támogatás felhasználásának ellenőrzése során megállapítja, hogy a támogatott szervezet a támogatást nem rendeltetésszerűen vette igénybe;
gg) kezdeményezi az adók módjára behajtandó köztartozásnak minősülő, szabálytalanul igénybe vett és be nem fizetett támogatás, valamint annak a látvány-csapatsport támogatását biztosító támogatási igazolás kiállításáról, felhasználásáról, a támogatás elszámolásának és ellenőrzésének, valamint visszafizetésének szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint megnövelt összege és kamata behajtását, ha a gf) pont szerinti kötelezés ellenére a támogatott szervezet a nem rendeltetésszerűen igénybe vett támogatást és annak kamatát nem fizeti be az állam részére;
gh) ellátja a jogszabályokban meghatározott egyéb feladatokat;
gi) kapcsolatot tart az állami adóhatósággal, a Tao. szerint nyújtott támogatás ellenőrzésére jogosult más szervekkel, valamint a 22. § (2) bekezdés f) pontjában meghatározott jogkörében eljáró látvány-csapatsportág országos sportági szakszövetségével, ennek keretében a kérelem elbírálását követő 8 napon belül tájékoztatja a látvány-csapatsportág országos sportági szakszövetségét az általa kiadott támogatási igazolásokról;
gj) ellátja a Tao. 24/A. § (19) bekezdésében meghatározott igazolás kiállításával összefüggő feladatokat;
h) gyakorolja az e törvényben, valamint külön jogszabályokban meghatározott hatósági jogköröket, különösen az olimpiai járadékkal és a Nemzet Sportolója Címmel összefüggő, e törvényben, továbbá az olimpiai járadékról és a Nemzet Sportolója Cím adományozásáról szóló kormányrendeletekben meghatározott közigazgatási hatósági feladatokat;
i) programokat dolgoz ki:
ia) a versenysportnak,
ib) az utánpótlás-nevelésnek,
ic) a diák- és egyetemi-főiskolai sportnak,
id) a fogyatékosok sportjának,
ie) a szabadidősportnak (ideértve különösen a gyermek- és ifjúsági sport, a nők és a családok sportja, a munkahelyi sport, a hátrányos helyzetű társadalmi csoportok sportja és a szenior sport),
if) a sportszakemberek képzésének és kötelező továbbképzésének,
ig) a sportkultúra fenntartásának és a határon túli magyar sportkapcsolatok ápolásának, fejlesztésének,
ih) a sport szakmúzeumi rendszere fenntartása biztosításának,
ii) a sportpiac fejlődésének,
ij) a sport egyéb területeinek
támogatására és e programokban elősegíti az esélyegyenlőséget, továbbá a programok kidolgozását a népegészségügyi érdekek hatékony érvényesítése céljából a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszterekkel együttműködve végzi,
j) közreműködik a sportszakember-képzésben és -továbbképzésben a hatáskörébe tartozó feladatok teljesítésében, valamint a sport szakmai (oktatási, továbbképzési, kutatási, sporttudományos, sportegészségügyi) hátterének biztosítása érdekében együttműködik az e feladatokat ellátó intézmények felügyeletét ellátó minisztériumokkal,
k) meghatározza az állami sportcélú támogatásban részesülő kiemelkedő jelentőségű sportegészségügyi és sporttudományos feladatokat, javaslatot tesz a sportegészségügyi és a sporttudományos feladatok ellátásának szervezeti kereteire, és figyelemmel kíséri a feladatok megvalósítását,
l) az országos sportági szakszövetségi és az országos sportági szövetségi jogállás bírósági bejegyzését megelőzően igazolja a 20. § (4)-(5) bekezdésében és a 28. § (1)-(2) bekezdésében meghatározott feltételek fennállását,
m) meghatározza a támogatási rendszerek minőségbiztosítási rendszerét (benchmark-rendszer) és követelményeit.”
16. § Az Stv. „Állami feladatok és ellátásuk szervezetrendszere” alcíme a következő 52-54. §-sal egészül ki:
„52. § A sportpolitikáért felelős miniszter feladatai az utánpótlás-nevelés területén elsősorban:
a) megszervezi, integrálja a fiatal sportolók általános és sportági felkészítésének tudományos vizsgálatát és gondoskodik annak végrehajtásáról,
b) irányítja, felügyeli, támogatja, és a sportszövetségek bevonásával működteti a tehetséggondozó, élutánpótlás-nevelő programokat és a sportiskolai programot, együttműködik a programokban szereplő sportszövetségekkel,
c) a tehetséggondozó programokban részt vevő sportszövetségek bevonásával meghatározza a programokba bekerült sportolók magas színvonalú edzésmunkájának szakmai feltételeit, és ez alapján biztosítja a támogatást a sportszövetségek ez irányú munkájához,
d) sportkutatási-módszertani és tudományos tevékenységet folytat: megfogalmazza a szakmai-kutatási feladattervezeteket, ellátja és koordinálja a kutatási feladatokat, részt vesz a működő sportágfejlesztési programokban, sportszakmai fórumokat hív össze, valamint részt vesz a hazai és nemzetközi sportkutatási feladatok elvégzésében, kutatási programok szervezésében, végrehajtásában.
53. § A sportpolitikáért felelős miniszter feladatai a diák- és hallgatói sport területén elsősorban:
a) az országos jelleggel működő diák- és hallgatói sportszövetségeken keresztül támogatja a diák- és hallgatói sport területén megvalósuló szervezett sporttevékenységet,
b) támogatja a sportolói kettős karrier programok, különösen a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj bevezetését, működését,
c) működteti a Magyar Sportcsillagok Ösztöndíj programot.
54. § A sportpolitikáért felelős miniszter feladata a szabadidősport területén, hogy az országos jelleggel működő szabadidősport szövetségeken keresztül támogatja a szabadidősportot népszerűsítő tevékenységet, aminek keretében a szabadidősporttal foglalkozó integrált sportszövetségi és diák-, egyetemi-főiskolai sportprogramok megvalósításán, valamint elsődlegesen szabadidősport-tevékenység szervezésére létrehozott sportszervezetek támogatásán keresztül szélesíti a sport tömegbázisát, a testmozgás, egészséges életmód népszerűsítésére vonatkozó programok támogatásával hozzájárul a sport kedvező hatásainak, értékeinek elterjesztéséhez.”
17. § Az Stv. 56. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az állam a sporttevékenység gyakorlásához az e törvényben, a központi költségvetési törvényben és más, a sport állami támogatásáról rendelkező jogszabályban meghatározottak szerint pénzügyi támogatást nyújt. Az állami támogatás:
a) jogszabályban normatív módon meghatározott feltételek szerint és mértékben jogosultság biztosítására, vagy - a versenysport támogatása esetén - pontértéktáblázat alapján - előzetesen kiszámított működési támogatásként szerződés alapján,
b) a sportszervezetek, sportszövetségek, helyi önkormányzatok és a sportköztestületek által összeállított, a szakmai feladatok ellátásának következő évi szakmai tervét, valamint annak finanszírozási koncepcióját tartalmazó támogatási kérelem benyújtását és annak elbírálását követően, szerződés alapján, vagy
c) a versenysport, az utánpótlás-nevelés, az iskolai és diáksport, a egyetemi-főiskolai sport, a szabadidősport és a fogyatékosok sportja, valamint a helyi önkormányzatok által ellátott sportfeladatok támogatására kiírásra kerülő pályázat útján, szerződés alapján vehető igénybe.
Az a)-c) pont szerint biztosított állami sportcélú támogatásokhoz való hozzáférés, a támogatások felhasználásának, elszámolásának és ellenőrzésének részletes szabályaira az e törvényben foglaltakon túl az államháztartás működési rendjéről szóló jogszabályokat és a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezethez tartozó állami sport célú támogatások felhasználásának és elosztásának szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltakat kell alkalmazni.”
18. § (1) Az Stv. 57. § (2) bekezdés d) és e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
(Nem kaphat állami sportcélú támogatást:)
„d) a sportszervezet, a sportszövetség, a sportköztestület, valamint a helyi önkormányzat, ha nem tesz eleget a nemzeti sportinformációs rendszer részére való adatszolgáltatási kötelezettségének,
e) a sportszervezet, a sportszövetség, valamint a sportköztestület, ha nem teljesíti a doppingellenes tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározott doppingellenes feladatait,”
(2) Az Stv. 57. § (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A sportszövetség a sportköztestület - sportpolitikáért felelős miniszter által meghatározott időpontban tett - felhívására elkészíti és megküldi a sportköztestület részére a működésével összefüggő, valamint szakmai feladatai ellátásának következő évi szakmai tervét, valamint annak finanszírozási koncepcióját. A sportköztestület a sportszövetség által megküldött szakmai tervek és finanszírozási koncepciók figyelembevételével az államháztartásért felelős miniszter által meghatározott, a sportpolitikáért felelős miniszter által a sportköztestület részére megadott határidőben javaslatot tesz a miniszter részére a sportszövetség állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerinti támogatásáról.”
19. § Az Stv. 58. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) A Gerevich Aladár-sportösztöndíj mértékét, tárgyévi szövetségi keretösszegét és adományozásának részletes feltételeit - az állami sportcélú támogatások felhasználásáról és elosztásáról szóló kormányrendeletben foglaltakra figyelemmel − a sportpolitikáért felelős miniszter a MOB és az MPB, a nem olimpiai sportágak tekintetében az NVESZ javaslatának figyelembe vételével állapítja meg és folyósítja.”
20. § Az Stv. 64. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az olimpiai központok sportszakmai felügyeletét a MOB és a Magyar Paralimpiai Bizottság közreműködésével a sportpolitikáért felelős miniszter, a vagyongazdálkodási és létesítményfejlesztési szakmai felügyeletét az állami vagyon felügyeletéért felelős miniszter látja el.”
21. § Az Stv. a következő X/B. Fejezettel egészül ki:
„X/B. FEJEZET
NEMZETI SPORTINFORMÁCIÓS RENDSZER
76/D. § (1) A nemzeti sportinformációs rendszer a sportolókra, a sportszakemberekre, a sportszervezetekre, a sportszövetségekre, a sportköztestületekre, ezek tevékenységére, valamint a sportlétesítményekre vonatkozó adatoknak a nyilvántartását szolgáló elektronikus nyilvántartási rendszer.
(2) A nemzeti sportinformációs rendszert a sportpolitikáért felelős miniszter működteti. A sportpolitikáért felelős miniszter e feladatkörében biztosítja a nemzeti sportinformációs rendszer döntés-előkészítési, statisztikai, valamint sportszakmai, továbbá szolgáltató elemeinek működési feltételeit, üzemeltetését és fejlesztését azzal, hogy biztosítja a nemzeti sportinformációs rendszerben nyilvántartott adatok statisztikai célokra történő felhasználását és statisztikai felhasználás céljából a hivatalos statisztikai szolgálat részére történő átadását.
(3) A sportpolitikáért felelős miniszter a nemzeti sportinformációs rendszer személyes adatokra vonatkozó adattartalmát az e törvényben meghatározott esetben kezelheti.
(4) A nemzeti sportinformációs rendszer személyes adatokra vonatkozó adattartalmából - ha törvény eltérően nem rendelkezik - adattovábbítás nem teljesíthető.
76/E. § (1) A sportszervezet adatot szolgáltat a nemzeti sportinformációs rendszerbe a sportszervezettel tagsági, szerződéses vagy tanulói jogviszonyban álló sportolókról. Az adatszolgáltatás a 3. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott személyes adatokra terjed ki.
(2) A sportszövetség a versenyengedélyeket a nemzeti sportinformációs rendszerben tartja nyilván. A sportszövetség ennek keretében adatot szolgáltat a nemzeti sportinformációs rendszer részére az általa kiadott versenyengedélyekről, a versenyengedéllyel rendelkezők versenyeken vagy versenyrendszerben való tényleges részvételéről. Az adatszolgáltatás a 3. § (3) bekezdés a) pontjában meghatározott személyes adatokra is kiterjed.
(3) A nemzeti sportinformációs rendszerben szereplő, (1) és (2) bekezdés szerinti személyes adatokat az e törvényben meghatározottak szerint
a) a sportszervezet a versenyengedély igénylése, és a versenyengedélyben foglaltak fennállásának igazolása céljából,
b) a sportszövetség a versenyengedély kiállítása, az abban meghatározott jogosultságok fennállásának ellenőrzése, továbbá a versenyengedély visszavonása céljából,
c) a sportpolitikáért felelős miniszter az adatszolgáltatás validitásának ellenőrzése céljából
a versenyengedély érvényességi ideje alatt kezelheti.
76/F. § (1) A sportszövetség és a sportszervezet adatot szolgáltat a nemzeti sportinformációs rendszerbe az általa foglalkoztatott sportszakemberekről. Az adatszolgáltatás a sportszakember nevét, születési helyét és idejét, képmását, valamint a sport területén képesítéshez kötött tevékenységek jegyzékéről rendelkező kormányrendeletben meghatározott képesítések, szakképzettség megnevezését tartalmazza.
(2) A nemzeti sportinformációs rendszerben szereplő, (1) bekezdés szerinti személyes adatokat
a) a sportszövetség és a sportszervezet a sportszakember jogviszonyának fennállása alatt,
b) a sportpolitikáért felelős miniszter az adatszolgáltatás validitásának ellenőrzése céljából a sportszakember jogviszonyának fennállása alatt
76/G. § A nemzeti sportinformációs rendszerbe a nemzeti sportinformációs rendszerről szóló kormányrendeletben foglaltak szerint személyes adatnak nem minősülő adatokat szolgáltatnak
a) a sportszervezetek,
b) a sportszövetségek,
c) a sportköztestületek,
d) a sportlétesítmény tulajdonosa, illetve üzemeltetője vagy használója.”
22. § Az Stv. 77. §-a a következő x) és y) ponttal egészül ki:
„x) CAS: Nemzetközi Sportdöntőbíróság,
y) nemzetközi szintű sportoló: olyan sportoló, aki sportversenyeken vesz részt nemzetközi szinten (az egyes nemzetközi szövetségek általi meghatározás szerint).”
23. § Az Stv. „Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 78/D. §-sal egészül ki:
„78/D. § (1) A MOB a sportról szóló 2004. évi I. törvény módosításáról szóló 2016. évi CXIX. törvény (a továbbiakban: Módtv3.) hatálybalépését követő 45 napon belül köteles közgyűlést tartani, amelyen meg kell állapítania a Módtv3-ban foglaltaknak megfelelően módosított alapszabályát.
(2) A sportpolitikáért felelős miniszter és a MOB 2016. december 31-ig a Módtv3-ban meghatározott közfeladatok feladat- és hatáskör változásának átadás-átvételéről megállapodást köt.
(3) Az MPB a Módtv3. hatálybalépését követő 45 napon belül köteles Módtv3-ban foglaltaknak megfelelően gondoskodni az átalakulásáról és köztestületként kezdeményezni a Fővárosi Törvényszéknél történő nyilvántartásba vételét.
(4) A sportpolitikáért felelős miniszter a Módtv3. hatálybalépését követő 45 napon belül köteles a Módtv3. alapján új sportköztestületként megalakuló NVESZ és NDHSZ közgyűlését összehívni, amelyen az NVESZ-nek és az NDHSZ-nek döntenie kell a tagságáról, meg kell állapítania a Módtv3-ban foglaltaknak megfelelő alapszabályát, elnökséget, felügyelőbizottságot és tisztségviselőket kell választania.
(5) A MOB és az MPB, a MOB és az NVESZ, a MOB és az NDHSZ 2016. december 31-ig a Módtv3-ban meghatározott közfeladatok feladat- és hatáskör változásának átadás-átvételéről megállapodást köt.”
24. § Az Stv. „Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 78/E. §-sal egészül ki:
„78/E. § (1) A MOB jogutódja az olimpiai járadékkal és a Nemzet Sportolója Címmel összefüggésben a Módtv3. hatálybalépésekor folyamatban lévő hatósági ügyekben a sportpolitikáért felelős miniszter.
(2) A Módtv3-mal megállapított 23. § (1) bekezdés h) és i) pontja szerinti szabályzatok megalkotására az országos sportági szakszövetség és az országos sportági szövetség a Módtv3. hatálybalépésétől számított 45 napon belül köteles.
(3) A MOB jogutódja a paralimpiai mozgalommal kapcsolatos szervezett versenysporttal és a fogyatékosok verseny-, diák- és hallgatói sportjával, valamint szabadidősportjával összefüggő feladatai tekintetében az MPB.
(4) A MOB jogutódja a nem olimpiai sportágak szervezett versenysportjával kapcsolatos feladatai tekintetében az NVESZ.
(5) A MOB jogutódja diák-hallgatói és a szabadidősporttal kapcsolatos feladatai tekintetében az NDHSZ.”
25. § Az Stv. „Hatályba léptető és átmeneti rendelkezések” alcíme a következő 78/F. §-sal egészül ki:
„78/F. § Ha a sportpolitikáért felelős miniszter az elektronikus ügyintézést az elektronikus ügyintézés és a bizalmi szolgáltatások általános szabályairól szóló 2015. évi CCXXII. törvény 108. § (2) bekezdése szerint 2018. január 1-jét megelőzően nem vállalta, 2017. december 31-ig az elektronikus kapcsolattartásra e törvény 2016. december 31-én hatályos rendelkezéseit kell alkalmazni.”
26. § Az Stv. 79. § (1) bekezdés b) pontja a következő bn) ponttal egészül ki:
[Felhatalmazást kap a Kormány, hogy b) rendeletben állapítsa meg]
„bn) a sportpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium fejezethez tartozó állami sport célú támogatások felhasználásának és elosztásának részletes szabályait.”
27. § Az Stv.
a) preambulumában, 19. § (3) bekezdés e) pontjában a „főiskolai-egyetemi” szövegrész helyébe az „egyetemi-főiskolai” szöveg,
b) 3. § (6) bekezdésében, 14. § (2) bekezdésében az „a Sport Állandó Választottbírósághoz” szövegrész helyébe a „választottbírósághoz” szöveg,
c) 3. § (9) bekezdésében a „sportszövetség” szövegrész helyébe a „sportszövetség és sportszervezet” szöveg,
d) 17. § (5) bekezdésében, 25. § (6) bekezdésében az „a Sport Állandó Választottbíróság” szövegrész helyébe a „választottbíróság” szöveg,
e) 17. § (7) bekezdésében, 19. § (6) bekezdésében, 59. § (7), (11) és (13) bekezdéseiben, 61. § (1)-(3) és (5)-(8) bekezdéseiben, 61/A. § (1) bekezdésében, 62. § (4) és (6)-(7) bekezdéseiben a „MOB” szövegrész helyébe a „sportpolitikáért felelős miniszter” szöveg,

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 44
§ 44
§ 44


text:
Tájékoztató a Kúria Bfv.II.942/2017. számú jelentős ügyben hozott határozatáról
Címlap > Tájékoztató a Kúria Bfv.II.942/2017. számú jelentős ügyben hozott határozatáról
A zsarolás sértettje az, aki a követelés teljesítése folytán a vagyoni sérelmet elszenvedi. Ha a fenyegetés a sértett képviselőjén keresztül történik, akkor a képviselő a bűncselekmény passzív alanya.
I. A terhelt bűnösségét a bíróság zsarolás bűntettének kísérletében mondta ki, és ezért vele szemben büntetést szabott ki.
II. A terhelt védője felülvizsgálati indítványt nyújtott be – többek között – a terhelt bűnösségének a törvénysértő megállapítására hivatkozással.
III. A Kúria azt állapította meg, hogy a felülvizsgálati indítvány ebben a részében nem alapos.
A jogerős ítéletben megállapított tényállás szerint a kft. irodaházat kívánt építeni a terhelt által is lakott társasház melletti ingatlanon. A kft. képviselője és a terhelt találkozása során – amikor a már meghozott építést engedélyező határozat még nem emelkedett jogerőre – a terhelt a 14–15 millió forint értékű lakását 28 millió forint áron eladásra kínálta fel. Közölte, hogy amennyiben a kft. nem vásárolja meg, minden lehetséges eszközzel megakadályozza az építkezést: minden hatóságnál feljelenti a kft.–t az építkezés hátráltatása és ezáltal aránytalan költségek okozása érdekében. Azt is közölte, hogy amennyiben a kért vételárat megkapja, az építkezést nem fogja akadályozni, sőt a társasház többi lakóját is meggyőzi arról, hogy ne éljenek fellebbezéssel az építési engedély ellen.
A kft.–nek erős anyagi és egzisztenciális érdeke fűződött ahhoz, hogy az irodaház felépítése zökkenőmentesen, határidőben folyjon. Erre egyrészt a projekthitel folyósítása miatt volt szükség, másrészt pedig azért, mert a peres eljárások jogerős befejezéséig az ingatlan a használatba vételi engedélyt nem kaphatta meg, ezáltal az ingatlan hasznosítására nem volt lehetősége. A terhelt a kft. gazdasági érdekeit sértette. A terhelt a követelt teljes összegnek megfelelő (28 millió forint) kárt kísérelt meg okozni a kft.–nek.
Az elsőfokú és a másodfokú bíróság tévesen, egyaránt a kft. képviselőjét tekintette a zsarolás sértettjének. A Kúria ezért egyértelművé tette, hogy mind a terhelt követelésének (tényleges forgalmi érték feletti áron vegyék meg a lakását), mind pedig a terhelt fenyegetésének (ellenkező esetben megakadályozza az építkezést) címzettje a kft. volt. Amennyiben pedig a kft. teljesíti a terhelt követelését és megveszi a terhelt lakását, akkor kétségtelenül a kft. szenvedte volna el azt a vagyoni sérelmet (a bíróság által alkalmazott – elkövetéskor hatályos korábbi – Btk. szerint, kárt), amely alapján beazonosítható a vagyon elleni bűncselekményként meghatározott zsarolás sértettje. Ennélfogva a terhelt terhére megállapított bűncselekmény – egyetlen – sértettjének a kft. tekintendő. Sértett ugyanis az, akinek a jogát vagy a jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette [Be. 51. § (1) bekezdés].
A terhelt a kft. – mint nem természetes személy, hanem egy gazdálkodó szervezet – sértettel szemben annak természetes személy képviselőjén keresztül támasztott követelést. A fenyegetést – amelynek lényege, hogy az súlyos hátrány kilátásba helyezése, amely alkalmas a megfenyegetett személyben komoly félelem előidézésére – értelemszerűen csak természetes személlyel szemben, tehát nem közvetlenül a kft.–vel, hanem „csupán” annak képviselőjével szemben alkalmazhatta. Az általa megfenyegetett személy – aki a kft. képviseletében vele tárgyalt – a zsarolás bűncselekményének ún. passzív alanyává vált. Miután az eljárásban felmerült annak a gyanúja, hogy a terhelt a fenyegetést nem csupán egy, hanem a kft. két képviselőjével is közölte, a Kúria rámutatott arra, hogy a zsarolás rendbeliségét nem érinti az, ha a fenyegetést a sértett több képviselőjével szemben is alkalmazzák, azaz, ha a bűncselekménynek több passzív alanya van.
Összegezve megállapította, hogy a terhelt tényállásban rögzített cselekménye a zsarolás bűntette kísérletének a megállapítására alkalmas, és a terhelt büntetőjogi felelősségre vonására a büntető anyagi jog szabályainak a megsértése nélkül került sor. Ezért a támadott ítéletet hatályában fenntartotta.

matches: Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria