text:
⭐CIVIL BESZÁMOLÓ ÉS VÉLEMÉNY AZ AARHUS-I EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRÓL MAGYARORSZÁG
CIVIL BESZÁMOLÓ ÉS VÉLEMÉNY AZ AARHUS-I EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRÓL MAGYARORSZÁG
Download "CIVIL BESZÁMOLÓ ÉS VÉLEMÉNY AZ AARHUS-I EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRÓL 2005-2007 MAGYARORSZÁG"
1 CIVIL BESZÁMOLÓ ÉS VÉLEMÉNY AZ AARHUS-I EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRÓL MAGYARORSZÁG2 CIVIL BESZÁMOLÓ ÉS VÉLEMÉNY AZ AARHUS-I EGYEZMÉNY VÉGREHAJTÁSÁRÓL MAGYARORSZÁG Szerkesztette: F. Nagy Zsuzsanna Dr. Gubek Nóra Móra Veronika Közreműködők: Dr. Bendik Gábor Levegő Munkacsoport Dönsz Teodóra Magyar Természetvédők Szövetsége F. Nagy Zsuzsanna Környezeti Tanácsadó Irodák Hálózata, Zöld Kapcsolat Egyesület Gellért Miklós SZIKE Környezet- és Egészségvédelmi Egyesület Dr. Gubek Nóra - Védegylet Horváth Zoltán Esztergomi Környezetkultúra Egyesület Dr. Jávor Benedek Védegylet Dr. Kalas György Reflex Környezetvédő Egyesület Kovács Bence Független Ökológiai Központ Kurucz Lászlóné Erdei Iskola Egyesület Lenkei Péter Levegő Munkacsoport Malatinszky Ákos GATE Zöld Klub Molnár Zoltán Környezet- és Természetvédelmi Oktatóközpontok Országos Szövetsége Móra Veronika Ökotárs Alapítvány Nagy Péter Reflex Dr. Pánovics Attila Pécsi Zöld Kör Schnier Mária Levegő Munkacsoport Sallai R. Benedek Nimfea Természetvédelmi Egyesület Szuhi Attila Hulladék Munkaszövetség Angol nyelvre fordította: Trombitás Gábor Kiadta: Környezeti Tanácsadó Irodák Hálózata Támogató: Ökotárs Alapítvány március3 TARTALOMJEGYZÉK I. Az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos általános megállapítások 4 2. Az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos lényeges körülmények Az általános célokat és kereteket meghatározó tevékenység Az Egyezmény alappilléreit érintő konkrét hiányosságok, problémák 5 3. A jelentés összegzése 6 II. Az Egyezmény egyes cikkeihez fűzött észrevételek 6 1. A 3. cikk alkalmazása (általános rendelkezések) A 3. cikk (1) bekezdése (az Egyezmény végrehajtásának tiszta, átlátható és egyértelmű kerete): történtek-e olyan, nem környezetvédelmi tárgyú, ám környezetvédelmi szempontból releváns jogszabályi változások, amelyek csökkentik a társadalmi részvétel lehetőségét (pl. gyorsforgalmi utak építése kapcsán)? A 3. cikk (2) bekezdése (a nyilvánosság részére nyújtott támogatás és iránymutatás a közrészvétel elősegítése érdekében): Melyek a közigazgatási jog által a nyilvánosság számára biztosított jogi lehetőségek eljárási jogok érvényesítésére? Melyek a részvételi jogok érvényesülése előmozdításának intézményi keretei (közönségszolgálati irodák, tájékoztatási tisztviselők stb.)? A 3. cikk (3) bekezdése (környezeti oktatás, nevelés és környezettudatos gondolkodás kialakítása): Hogyan kezeli az alap-, közép- és felsőfokú oktatási rendszer a környezetvédelmi kérdéseket? Vannak-e a környezetvédelmi igazgatás által lebonyolított környezetvédelmi szemléletformáló, felvilágosító kampányok? Részt vesznek-e a környezetvédelmi társadalmi szervezetek a környezetvédelmi oktatásban, nevelésben és szemléletformálásban? A 3. cikk (4) bekezdése (környezetvédelmi szervezetek elismerése és támogatása): Mennyire bonyolult a társadalmi szervezetek bejegyzése? Van-e kialakult gyakorlata a társadalmi szervezeteknek a környezetvédelmi döntéshozatali mechanizmusokban való bevonására? Biztosít a kormányzat anyagi támogatást a környezetvédelmi társadalmi szervezetek részére? A 3. cikk (7) bekezdése (társadalmi részvétel elősegítése a nemzetközi döntéshozatali eljárásokban): Van-e kialakult gyakorlata a társadalmi szervezetek bevonásának állami delegációkba, vagy a kormányzati álláspontok kialakításába? A 3. cikk (8) bekezdése (az Egyezmény szerinti jogokat gyakorló személyekkel szembeni hatósági fellépés tilalma) Alkalmazásra kerültek-e a jó hírnév/becsület védelmével kapcsolatos jogszabályok a környezetvédelmi döntéshozatallal kapcsolatban? Köteleztek-e kártérítés fizetésére társadalmi szervezetet a közérdekű környezetvédelmi tevékenységükkel vagy jogi fellépésükkel kapcsolatban? A 3. cikk alkalmazását gátló tényezők: További információk az Egyezmény általános rendelkezéseinek gyakorlati megvalósításáról A 4. cikk alkalmazása (hozzáférés a környezeti adatokhoz) Kötelesek-e az érintett szervek nyilvántartást vezetni a beérkezett, illetve a visszautasított kérelmekről? Létezik az adatnyilvánosság felügyeletével megbízott elkülönült szerv? Bizalmasnak minősíthetőek-e a közigazgatási döntés-előkészítő iratok? Összhangban van-e az üzleti titok védelmének szabályozása az Egyezménnyel? A 4. cikk alkalmazását gátló tényezők 16 24 2.4. További információk a környezeti adatokhoz való hozzáférés biztosításával kapcsolatban Az 5. cikk alkalmazása (környezeti adatok összegyűjtése és terjesztése) Az 5. cikk (1)-(3) és (7) bekezdései (a környezetállapot ismeretére és feldolgozására irányuló kötelezettség, az aktív környezeti adatszolgáltatás rendszere, az adatok elektronikus tárolása és hozzáférése) 18 Az 5. cikk (4) bekezdése (a környezeti állapotról szóló jelentések közzététele) 3.2. Az 5. cikk alkalmazását gátló tényezők A 6. cikk alkalmazása (a nyilvánosság részvétele egyes tevékenységekkel kapcsolatos döntéshozatalban) A 6. cikk (1)-(10) bekezdései (részvétel a környezetre jelentős hatással bíró tevékenységek engedélyezésében) A 6. cikk (11) bekezdése (részvétel a genetikailag módosított szervezetek engedélyezésében) A 6. cikk alkalmazását gátló tényezők További információk a nyilvánosságnak az egyes tevékenységekkel kapcsolatos döntéshozatalban való részvételéről A 7. cikk alkalmazása (a nyilvánosság részvétele a környezettel kapcsolatos tervekre, programokra és irányelvekre vonatkozó eljárásokban) A társadalmi részvétel lehetőségei a környezetpolitika alakításában A 7. cikk alkalmazását gátló tényezők További információk a nyilvánosságnak a környezettel kapcsolatos tervekre és programokra vonatkozó eljárásokban való részvételéről A 8. cikk alkalmazása (a nyilvánosság részvétele a végrehajtó jellegű szabályok és/vagy az általánosan kötelező érvényű szabályozó eszközök kidolgozásában) A 8. cikk alkalmazását gátló tényezők További információk a nyilvánosságnak a környezettel kapcsolatos tervekre és programokra vonatkozó eljárásokban való részvételéről A 9. cikk alkalmazása (hozzáférés az igazságszolgáltatáshoz) A 9. cikk (1) bekezdése (jogorvoslat a környezeti információkhoz való hozzáféréssel kapcsolatban) A 9. cikk (2) bekezdése (jogorvoslat a nyilvánosságnak az egyes tevékenységekkel kapcsolatos döntéshozatalban való részvételével kapcsolatban) A 9. cikk (3) bekezdése (általános keresetindítási jog a környezetre vonatkozó jogszabályok hatóságok vagy magánszemélyek által történő megsértése esetén) A 9. cikk (4) bekezdése (a jogorvoslati eljárások során hozott intézkedések, az eljárás hatékonysága, az eljárás költségei) 26 A 9. cikk (5) bekezdése (a nyilvánosság tájékoztatása a jogorvoslati lehetőségekről) A 9. cikk alkalmazását gátló tényezők További információk az igazságszolgáltatáshoz való hozzáféréssel kapcsolatban 27 Hivatkozott jogszabályok 28 35 I. Az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos általános megállapítások 1. A jelen civil beszámoló összeállításának folyamata A hazai zöld mozgalom szervezetei elsőként az European ECO-forum levelezőlistáján keresztül értesültek a jelentéskészítési folyamat elindulásáról, ezért a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium továbbiakban: Minisztérium részéről létrehozott Aarhusi Munkabizottságba delegált civil küldöttek augusztus elején levélben kértek a Jelentéssel kapcsolatos kormányzati lépésekről tájékoztatást, azonban a munka ezen fázisában a munkabizottság nem biztosított lehetőséget a bekapcsolódásra, csupán a szeptember 14-én indult és mindenki számára nyitott véleményezési szakaszban. Az Egyezmény jelentéstételi szabályai lehetővé teszik, hogy a környezetvédelmi társadalmi szervezetek alternatív jelentést fogadjanak el. A magyar környezetvédő mozgalom véleménye szerint a évi konferenciára összeállított és december 28-án véglegesített Nemzeti Jelentés nem tekinthető a témában érintettek véleményét teljes mértékben szintetizáló, kimerítő elemzésnek, ezért annak véleményezésében és egyeztetésében részt vettek ugyan, de a környezetvédelmi szervezetek Egyeztető Fóruma október 2-án döntést hozott külön elemzés elkészítéséről is. A külön vélemény kialakításával rögzítik azt is, hogy a kormányzat által összeállított Nemzeti Jelentésben sok hasznos információ található, és annak végleges szövegében egyes civil észrevételek is helyet kaptak. A zöld mozgalomban a lehető legtágabban nyilvánossá tett civil jelentéshez érkezett észrevételek december 4-én kerültek összesítésre, első hetében véglegesítésre, majd január 30-án elfogadásra. Jelen véleményt összeállítók továbbá szükségesnek tartják az értékelést alátámasztó konkrét példák és esetek bemutatását is, így plasztikussá téve az elemzést. Reméljük, munkánkkal hozzájárulunk ahhoz, hogy a következő jelentéstételi időszakban komoly lépéseket tegyen a magyar kormányzat és felelős minisztériuma az Egyezmény hazai végrehajtása érdekében. 2. Az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos lényeges körülmények 2.1. Az általános célokat és kereteket meghatározó tevékenység Általánosságban elmondható, hogy a kormányzatnak nincs végrehajtási stratégiája, amely meghatározná a prioritásokat, felderítené a létező hiányosságokat, kialakítaná az érintett szektorok közötti munkamegosztást, a szükséges jogalkotási ütemtervet és az intézményi-szervezeti kereteket. A szükséges jogalkotási folyamat, véleményünk szerint, sem ütemezésében, sem tartalmában nem igazodik a hatályos joganyaghoz, a felismert és jelzett jogi hiányosságokhoz. Az Egyezmény közvetlen alkalmazása a napi joggyakorlatban sokszor kétséges, nehézkes, és a hazai jogba való átültetése egyéb jogszabályokkal csak részben, koherencia nélkül történt meg. Már magának az Egyezménynek az alkalmazhatóságát tekintve is rendkívül ellentmondásos joggyakorlat alakult ki: hiába került ugyanis a évi LXXXI. törvénnyel kihirdetésre, konkrét esetekben, az igazságszolgáltatás különböző fórumain egymással homlokegyenest ellentétes értelmezések születtek abban a kérdésben, hogy az Egyezmény részévé vált-e egyáltalán a belső jognak. 46 E tárgyban a Fővárosi Bíróság 24.K.32347/2005/13 számú ítéletében a következő álláspontra helyezkedett: az Aarhusi Egyezmény olyan klasszikus nemzetközi egyezmény, amely nem rendelkezik közvetlen hatállyal, tehát az sem vertikális (állam-egyén), sem horizontális (egyénegyén) jogviszonyokban nem keletkeztet az egyének számára bíróság előtt kikényszeríthető jogokat. Ugyanakkor az ítélkezési gyakorlatban az Egyezmény alkalmazására is több példa volt már. Az egyik nagy médiafigyelmet kapott ügyben például az ügyféli jogok tekintetében éppen az Egyezményre való hivatkozással biztosította az eljáró bíróság egy építési engedély kapcsán az érintett egyesület számára az ügyféli jogokat. E tárgyban az egységes joggyakorlat kialakítására hivatott Legfelsőbb Bírósági döntés eddig a tárgyban nem született. A jogi háttér hiányosságain túl a központi költségvetés, illetve a Minisztérium nem biztosít megfelelő kapacitást és anyagi forrást az Egyezmény hazai végrehajtására. Az Egyezmény végrehajtásának ellenőrzésére hivatott kormányzati munkacsoport csupán ezen jelentés előkészítésére, augusztus 30. után aktivizálódott. A jogalkotás nem megfelelő tervezésén túl annak megalapozatlansága is probléma. A jogszabályokhoz, intézményi reformokhoz, szervezeti átalakításokhoz a legritkább esetben készülnek alapos megelőző tanulmányok, elemzések, így sokszor ezek valós célja, a kívánatos célállapotok sem azonosíthatók, illetve sokszor egymásnak ellentmondók. Ennélfogva a későbbiekben e célok teljesülése nem kérhető számon, annál is kevésbé, mivel az intézkedések utólagos értékelése szinte minden esetben elmarad, vagy ha mégis megtörténik, az a nyilvánosság számára nem hozzáférhető. Így nincs mód arra sem, hogy a nyilvánosság és a társadalmi szervezetek a célok meghatározásában és az utólagos értékelésben részt vehessenek. Erről részletesebben az adott cikkhez fűzött véleményben írunk Az Egyezmény alappilléreit érintő konkrét hiányosságok, problémák Bár az anyagi és eljárásjogi alapok rögzítik az Egyezményben foglalt jogokat, azok gyakorlása a különböző jogterületek sajátosan eltérő részletszabályozása miatt időnként nehézkes, illetve a hivatali jogalkalmazók hiányos ismerete miatt kizárt. Nem alakulhatott ki az az egységes szemlélet, amely a tételes joganyagban biztosított civil jogokat a gyakorlatban alkalmazhatóvá tenné. Ezekről részletesebben a jelentés vonatkozó pontjai alatt írunk. Az Egyezmény végrehajtását gátló általános problémák között kell megemlítenünk az államigazgatás és a hatósági rendszer drasztikus leépítését is. A karcsúbb hatósági rendszer nem a jogalkalmazás racionalizálását eredményezte, hanem bizonyos területeken annak ellehetetlenülését, már az alapfeladatok ellátásánál. A kisebb létszámmal ugyanannyi, illetve több munkát ellátni kényszerülő apparátus a legkevésbé tud figyelmet fordítani az adatszolgáltatásra, vagy a véleményezési jog gyakorlásának biztosítására. A hiányzó humán és anyagi források nem segítik, hanem gátolják az Egyezmény végrehajtását, gyakran már az alapfeltételek sem állnak rendelkezésre. Az általános tendenciától eltérő pozitív példákat az adott cikkre vonatkozó részletes véleményünknél említjük. A 2005-ben elfogadott Almati Nyilatkozatban foglalt kötelezettségvállalások közül sokban semmilyen előrelépés nem történt. A már létező intézményi keretek, így az információhoz való jog biztosítása, a részvételre jogosítás és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés nem bővült, nem alakult rendszerré. Nem jött létre az Aarhusi Környezeti Demokrácia Információcsere-rendszer, ennek szervezete, intézményi kerete, így az nem 57 válhatott az Egyezmény végrehajtását segítő eszközzé. Az állami kötelezettségvállalásból sok feladatkört aktívan magára vállaló civil szektor tevékenységét sem anyagi, sem immateriális eszközökkel nem támogatják. A környezeti nevelés és ismeretterjesztés viszszaszorul, forráshiányos. 3. A jelentés összegzése Tapasztalatunk szerint az Egyezmény három pilléréből egyelőre a közérdekű környezeti információhoz való hozzáférés az egyedüli terület, amelynek jogi háttere valóban garantálhatná a hatékony jogérvényesítést. Garantálná ha jól működne a negyedik pillér: a részvételre képesítés. Mivel azonban ebben súlyos hiányosságok tapasztalhatók, az adathozzáférésnél is csak részsikerekről beszélhetünk. Ráadásul ez sem az Egyezmény biztosította jogok kihasználásának, hanem a valóban magas színvonalú adatvédelmi törvénynek, és az adatvédelmi biztos ténykedésének köszönhető. Véleményünk szerint az Aarhusi Egyezmény hároméves beszámolási időszakában Magyarország sajnos jelentős végrehajtási deficitet mutat fel. Az információhoz való hozzáférés és terjesztés feltételei alig javultak. Elmaradt a környezetvédelmi döntéshozatal közösségi részvételének kellő szervezeti, eljárási garanciális szabályokkal történő körülbástyázása. Nem teljesítettük a részvételre képesítéssel kapcsolatos elvárásokat, a hatóság szemléletében alig történt elmozdulás a szolgáltató közigazgatás irányába. Összességében a döntéshozatalban való részvétel feltételei folyamatosan nehezednek, a jogorvoslati lehetőségek stagnálnak. Az Aarhusi Egyezmény kiemelkedő jelentőségét a nyitott társadalomért küzdő civil szervezetek hamar felismerték, és meghatározó szerepet vállaltak annak előkészítésében. Elismerve azt, hogy a beszámolási időszakban elsősorban az önképzés és az ismeretterjesztés területén magunk sem dolgoztunk kellő hatékonysággal, összességében nem rajtunk múlt, hogy az Egyezmény végrehajtásával kapcsolatos kötelezettségek és elvárások terén Magyarország gyengén teljesített. II. Az Egyezmény egyes cikkeihez fűzött észrevételek 1. A 3. cikk alkalmazása (általános rendelkezések) 1.1. A 3. cikk (1) bekezdése (az Egyezmény végrehajtásának tiszta, átlátható és egyértelmű kerete): történtek-e olyan, nem környezetvédelmi tárgyú, ám környezetvédelmi szempontból releváns jogszabályi változások, amelyek csökkentik a társadalmi részvétel lehetőségét (pl. gyorsforgalmi utak építése kapcsán)? A gyorsforgalmi úthálózat közérdekűségéről szóló évi CXXVIII. tv. alapos kifogásokat generált az Egyezményben foglalt tájékoztatási, részvételi és igazságszolgáltatási kötelezettség jelentős korlátozása miatt. Egy társadalmi szervezet két ízben is eljárást kezdeményezett a Magyar Köztársaság ellen a Megfelelési Bizottság előtt. Ezen eljárásról a Nemzeti Jelentés is említést tesz, de a bizottsági véleményt másképp értékeli. Ezen értékelés véleményünk szerint roppant aggályos, mert az Egyezmény szellemével ütközik, amikor a különböző eljárási szakaszokat nem egységesen kezeli. Az építési engedélyezési eljárások során ugyanis éppúgy keletkezhetnek környezeti információk, mint a korábban lefolytatott környezetvédelmi engedélyezési eljárásokban. 68 A megfelelőségi eljárás tárgya a Magyar Köztársaság gyorsforgalmi közúthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló évi CXXVIII. törvény, valamint az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló 15/2000. (XI. 16.) KöViM rendelet szabályai, valamint a törvény későbbi módosítása voltak. A vitatott rendelkezések a gyorsforgalmi utak engedélyezésére egyszerűsített és a közösségi részvételt kevésbé biztosító eljárást vezettek be (ACCC/C/2004/04 sz. és ACCC/C/2005/13 sz. ügyek). Az ACCC/C/2004/04 sz. ügyben a Megfelelési Bizottság állásfoglalásában kifejtette, hogy a magyar kormánynak felül kell vizsgálnia a gyorsforgalmi úthálózat engedélyezésének egyszerűsített eljárását, mert annak ellenére, hogy annak szabályai első látásra nem sértik meg az Egyezmény minimális követelményeit, az eljárás megfelelősége függ az új törvény gyakorlati alkalmazásától. A Bizottság aggályait fejezte ki továbbá abban a tekintetben, hogy az Egyezmény egyik Részes Fele olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek csökkentik az Egyezmény által biztosított jogok már létező szintjét. A Bizottság ezért azt javasolta, hogy a Részes Felek soron következő Találkozóján hívják fel az államok figyelmét arra, hogy tartózkodjanak a már létező jogok csökkentésétől. A Részes Felek 2. Konferenciáján elfogadott ún. Almati Nyilatkozat a Bizottság ajánlását megerősítette. A Magyar Köztársaság gyorsforgalmi úthálózatának közérdekűségéről és fejlesztéséről szóló törvényt módosító évi XII. törvény ennek ellenére további visszalépéseket tartalmaz az Egyezmény által elvárt jogok biztosításában az autópályák nyomvonalkijelölése, illetve az építési munkákhoz szükséges ún. cél-kitermelőhelyek egyszerűsített engedélyezése tekintetében. Az ACCC/C/2005/13 sz. ügyben a Megfelelőségi Bizottság ezeket a módosításokat vizsgálta. A Megfelelőségi Bizottság megállapította, hogy mivel az említett összetett engedélyezési eljárások kapcsán a környezeti hatásvizsgálati rész mint a társadalmi részvétel biztosításának elsődleges kerete és az ehhez kapcsolódó jogorvoslati lehetőségek változatlanok maradtak, nem sérültek a fennálló társadalmi részvételi lehetőségek. Ennek ellenére azt ajánlotta a magyar kormánynak, hogy vizsgálja felül a kérdéses rendelkezéseket, mert azok gyakorlati megvalósítása aggályos lehet az Egyezmény szempontjából. Az autópálya-építésekkel kapcsolatos környezetvédelmi engedélyezési eljárások ugyanakkor teljesen formálisan zajlanak. Az építtető állami szervek megbízásából készülő környezeti hatástanulmányok érdemi felülvizsgálatára nincs lehetőség. A hatékony társadalmi részvétel esélyeit jelentősen rontja a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló évi LIII. törvény. A jogszabály célja az Európai Unió támogatásából finanszírozott, 5 milliárd Ft feletti értékű projektek gyorsított engedélyezése, a rendelkezésre álló források hatékonyabb felhasználása. A törvény hatálya alá rendelt projektek esetén minden eljárási határidő jóval rövidebb, mint az általános, ami megnehezíti, hogy a nyilvánosság az Egyezmény elvárásainak megfelelően, időben és érdemben részt vehessen a döntéshozatalban. Külön probléma, hogy ezen projekteket a kormánynak rendeletben kellene meghatároznia, ez a rendelet azonban még nem született meg. A környezetvédelem közigazgatási, hatósági rendszere között folyamatosan alakult át a racionalizálás, az eljárások átláthatóságának jegyében. Azonban ez az átalakulás végső soron azt eredményezte, hogy az eredetileg több érintett hatóságból álló engedélyezési eljárásban gyakorolt civil jogok így az információhoz jutás és a jogorvoslati jog gyakorlása csorbultak: az eredetileg önálló döntésként megjelenő és fellebbezhe- 79 tő, pl. természetvédelmi hatósági döntés immár csak döntés-előkészítő anyagként van jelen az engedélyezési eljárásban, így nem ismerhető meg, és önállóan nem is kérhető jogorvoslat ellene A 3. cikk (2) bekezdése (a nyilvánosság részére nyújtott támogatás és iránymutatás a közrészvétel elősegítése érdekében): Melyek a közigazgatási jog által a nyilvánosság számára biztosított jogi lehetőségek eljárási jogok érvényesítésére? A közérdekű bejelentésekről, panaszokról és javaslatokról szóló évi I. törvény hatályon kívül helyezését visszalépésnek tartjuk, mivel az azt felváltó évi XXIX. tv ai nem nyújtanak olyan kidolgozott kereteket a közérdekű panaszok és bejelentések kezelésére, orvoslására, mint a korábbi rendelkezések. A Nemzeti Jelentésben említett, a közigazgatási eljárás általános szabályairól szóló évi CXL. tv-nek (Ket.) az együttműködési kötelezettségről szóló passzusa a magyar jogrendben óta feláll, ezért nem tekinthető az Egyezmény végrehajtása körében vívmánynak. A jogi kötelezettség azonban a mai napig nem alakította ki ennek gyakorlatát és szemléletét. A szintén a Nemzeti Jelentésben említett jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. tv. kizárja pl. társadalmi szervezet alapításával és működésével összefüggésben felmerült ügyben a jogi segítségnyújtást, ez nyilvánvalóan nem az Egyezmény végrehajtását segítő rendelkezés. A közösségi részvétel gyakorlása konkrét eljárásokban az ún. ügyféli jogállás megszerzését, illetve elismerését követeli meg. E nélkül a részvétel kizárt. Bár a hatályos környezetvédelmi joganyag tartalmazza a társadalmi szervezetek ügyféli jogállását az Egyezmény szövege szerint a környezetvédelmi céllal alakult szervezetek ügyféli jogállása ex lege adott, annak érvényesítése a természetvédelmi hatósági jogkör áthelyezése óta gyakorlaton sokszor megbukik (elsősorban vízügyi, erdészeti eljárásokban). Az Észak-magyarországi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség az Ökológiai Intézet a Fenntartható Fejlődésért Alapítvány ügyféli jogállás elismerése iránti kérelmet elutasította (1156-7/2007) a Tatár árok időszakos vízfolyás Mexikói kőbánya bejárata és a Mexikó-völgyi barlang közötti meder szakasz vízzárósági terve 1. ütem vízjogi létesítési engedélyezésére vonatkozó 1156/2007. számon folyamatban lévő közigazgatási eljárásban. A Felügyelőség szerint a folyamatban lévő vízjogi engedélyezési eljárás nem környezetvédelmi közigazgatási eljárás, hanem a vízgazdálkodásról szóló évi LVII. Tv. 28. (2) bekezdése alapján lefolytatott vízügyi engedélyezési eljárás. Mivel sem a vízgazdálkodásról szóló törvény, sem más törvényi szintű jogszabály nem ruház fel ügyféli jogállással társadalmi/érdekvédelmi szervezetet, továbbá a kérelmező egyesület a évi CXL. Tv ban meghatározott egyik ügyfélfogalomnak sem felel meg, ezért a fentiek alapján a rendelkező részben foglaltak szerint döntött, és a kérelmet elutasította. A 3. cikk (2) bekezdésének végrehajtása érdekében, az ellentmondásos joggyakorlat miatt a Legfelsőbb Bíróság által hozott 1/2004. KJE. döntés is a részvételre jogosítást írta elő az eljáró hatóságok részére, mely döntés, annak ellenére, hogy már három éve alkalmazandó, az apparátus hiányos ismeretei és elfogultsága miatt még mindig nem általános a gyakorlatban. Véleményünk szerint ez a közigazgatásban dolgozók nem megfelelő jogismerete miatt tapasztalható. 810 1.3. Melyek a részvételi jogok érvényesülése előmozdításának intézményi keretei (közönségszolgálati irodák, tájékoztatási tisztviselők stb.)? A hatósági Zöld Pont Szolgálatot a környezetvédelmi hatóságoknál és nemzeti parki, vízügyi intézményeknél hozták létre. Legfontosabb szerepe a hatósági ügyintézés, ügyiratok kezelése. Ezen túlmenően a lakossági tanácsadás, tájékoztatás aránya ismereteink szerint elenyésző: egy ZP iroda közlése szerint egy év alatt 5 ilyen megkeresést regisztráltak. Ettől eltérő a helyzet a Központi Közönségszolgálatnál, ahol valóban magas a személyes, és telefon útján közölt megkeresések aránya. A szolgáltatás országos szinten egyenetlen, a tevékenységi körök lehatárolása hiányzik (hatósági, vagy/és általános tájékoztatás). Az Egyezmény szempontjából az irodák tevékenységi körében a jogérvényesítés, a döntés-előkészítési folyamatokban való részvétel és a részvételre képesítés összeférhetetlenségi okoknál fogva hiányoznak.a civil szféra által mintegy 22 irodával fenntartott Kötháló és a Zöld Pont irodahálózat között együttműködési megállapodás aláírására nem került sor, de a Kötháló év elején felkereste a ZP-ket, és személyesen is felvette a kapcsolatot a területileg illetékes ZP irodákkal, s kiadvány-cserékre is gyakran sor kerül. A Kötháló működését nagyban veszélyezteti, hogy óta kevesebb, mint egyharmadára csökkent a Minisztérium által a Kötháló és irodái számára odaítélt támogatás nagyságrendje, tíz év után először 2007-ben nem jelent meg a környezeti tanácsadás kiemelten a támogatott célok között. Ennek ellenére csökkentett időben és kapacitásokkal folyamatosan fogadják és gondozzák a megkereséseket, melyet az 1000 pontos minőségfejlesztési rendszert ellenőrző monitoring jelentés is alátámaszt. Előrelépés mutatkozott a Gazdasági és Közlekedési Minisztériumnál, ahol a jelentés időszaka alatt a tájékoztatás (www.gkm.gov.hu, és döntéshozatalba való bevonás számos formáját alakították ki. Egyes tervek, programok környezeti vizsgálati elemzései nyilvánosak. A GKM tervezeteit az Országos Környezetvédelmi Tanáccsal véleményeztetik. A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium közzétette agrárjelentését, s 2006 óta a géntechnológiai engedélytervezeteket is, melyek véleményezhetők. Az Új Magyarország Vidékfejlesztési Program kialakítása során a szakmai szervezetek bevonása megtörtént, azonban a környezetvédő szervezetek nehezen tudták érvényesíteni ilyen irányú szándékaikat. Társadalmi konzultáció, honlap (www.program.fvm,hu) állt az érdeklődők rendelkezésére. A Stratégiai Vizsgálat társadalmi részvételi folyamatát azonban környezetvédelmi szervezet koordinálta (MTVSZ). Az Egészségügyi Minisztérium ügyfélszolgálat, kiadványok és internetes tájékoztatás keretében nyújt információkat A 3. cikk (3) bekezdése (környezeti oktatás, nevelés és környezettudatos gondolkodás kialakítása): Hogyan kezeli az alap-, közép- és felsőfokú oktatási rendszer a környezetvédelmi kérdéseket? Az előző évtizedhez képest a kormányzati koncepció hiánya tapasztalható az iskolarendszerű környezeti nevelés területén. A közoktatásról szóló évi LXXIX. tv ban történt módosítása szerint közepéig valamennyi iskolának el kellett készítenie az egészségnevelési és környezeti nevelési programját. A dokumentumok többnyire elkészültek, azonban a drasztikus forráselvonások hatására a végrehajtás az addigiakhoz képest is visszaesett. Három évig a Környezetvédelmi és az Oktatási Minisztérium közös intézményeként működött a Környezeti Nevelési Kommunikációs Programiroda (KöNKomP), mely kidolgozta az intézményesített környezeti nevelés minden részletét. Az iroda egyre csökkenő támogatása után, 2005-ben végül megszűnt. 911 2003-ban elindult a komplex Erdei Iskola Program, melynek keretén belül kidolgozták többek között az erdei iskola szolgáltatások minősítési rendszerét és az oktatási intézmények, valamint a programszolgáltatók számára jelentős pályázati alapot hoztak létre. A programirodát elismertsége ellenére 2005-ben váratlanul megszüntették, azóta az erdei iskolába csak a fizetőképes, legjobb módú oktatási intézmények juthatnak el. Kijelenthető, hogy az Erdei Iskola Program ahogyan azt a Nemzeti Jelentés is elismeri már nem létezik, felszámolta a két felelős tárca, ami jelentős visszalépésnek tekinthető. Pozitívum, hogy együttműködési megállapodás alapján egy civil szakmai szervezet, a Környezet- és Természetvédelmi Oktatóközpontok Országos Szövetsége végzi az erdei iskola minősítést. A jelenlegi kormányzati elképzelés szerint néhány megyénként egy-kettő oktatóközpontot kell mindenre képessé tenni, s ők biztosíthatják a területükön lévő iskolák számára a szemléletformálást. Ez merőben más, mint a helyi közösségek tudására és igényeire alapozott lehetőségek fejlesztése, így a szubszidiaritás elve nem érvényesül. Az Új Magyarország Fejlesztési Tervben, bár vannak a környezeti nevelést támogató források, ezek egy-egy viszonylag szűk területre vonatkoznak, pl. fenntartható fogyasztás, erdei iskola infrastruktúrafejlesztés. Közel sem egészítik ki szervesen egymást, és az ÚMFT tervezési logikája miatt éppen a komplex programok lehetősége vész el, ami ellehetetleníti a hosszú távú célokkal rendelkező programok végrehajtását és a szakmai szervezeteket Vannak-e a környezetvédelmi igazgatás által lebonyolított környezetvédelmi szemléletformáló, felvilágosító kampányok? Az előző jelentési időszakhoz képest a Környezetvédelmi Minisztérium kampányainak száma és az alkalmazott eszközrendszer sokszínűsége valóban növekedett, elsősorban a hulladékgazdálkodás területén. Nem elfogadható azonban, hogy ezekből a kampányokból csaknem teljesen hiányoztak a megelőzést, a fogyasztás csökkentését népszerűsítő üzenetek. A Minisztériumnál nincs nyoma az integrált megközelítésnek, és nem foglalkoznak olyan fontos témákkal, mint az ökológiai fogyasztóvédelem, vagy a környezet-egészségügy. Ezen komplex megközelítésű témákkal kapcsolatos feladatokat a civil szervezetek vállalták fel, de egyik minisztérium sem biztosít hozzá forrást. Környezetvédelmi szempontból ugyancsak aggályos a Minisztérium kampányát támogató cégek körében némelyik, pl. a Coca-Cola Company jelenléte Részt vesznek-e a környezetvédelmi társadalmi szervezetek a környezetvédelmi oktatásban, nevelésben és szemléletformálásban? A környezetvédelmi társadalmi szervezetek nem közvetlenül foglalkoznak az iskolarendszerű környezetvédelmi oktatással, hanem környezeti neveléssel, szemléletformálással segítik, többnyire tagjaikon keresztül, ezeket a folyamatokat. A Nemzeti Jelentés részletesen foglalkozik a civil szféra ilyen tevékenységével, így azt nem ismételjük A 3. cikk (4) bekezdése (környezetvédelmi szervezetek elismerése és támogatása): Mennyire bonyolult a társadalmi szervezetek bejegyzése? Bár a társadalmi, köztük környezetvédő szervezetek bejegyzésének jogi szabályozása megfelel a demokratikus elvárásoknak és követelményeknek, a gyakorlati tapasztalatok 1012 már régóta jelzik, hogy egyre nehezebbé, körülményesebbé válik a bejegyzési eljárás, még akkor is, ha jogilag előkészített a kérelem. A Nemzeti Jelentésben írt eljárás csak alapelv szinten működik, az eljáró bíróságok gyakorlata országosan különböző. A fenti kérdés tesztelésére egy civil szervezet más civil szakértőkkel közösen vizsgálatot indított, melyben egy azonos tartalommal készült alapszabály alapján az ország 20 különböző bíróságán indítottak nyilvántartásba vételi eljárást. Az eredmény szerint sehol nem sikerült az említett gyors módon, egyszerűen regisztrációt nyerni, a bíróságok kifogásai számszerűleg és tartalmilag is jelentős eltéréseket mutattak. Az összegzésből úgy tűnik, hogy a bíróságok kifejezetten megnehezítik a nyilvántartásba vételt, indokolatlan, néhol jogszerűtlen elvárásokat támasztva a bejegyzést kérővel szemben. Az ügyekben azonosság abban volt, hogy az egyesületi autonómia és demokrácia elve ütközött a bíróság túladminisztrált ellenőrző funkcióival. Ez utóbbi dominanciája a laikus számára szinte átláthatatlanná teszi az egyesület létrehozását Van-e kialakult gyakorlata a társadalmi szervezeteknek a környezetvédelmi döntéshozatali mechanizmusokban való bevonására? A társadalmi szervezetek részvétele a döntéshozatali eljárásokban több szintű: a programalkotói tevékenységtől a konkrét eljárási ügyekig a tételes joganyag biztosítja a részvételt. A gyakorlat azonban a partner intézmények, szervek hozzáállásától függően változó, kialakult gyakorlatról nem beszélhetünk. A nyitott társadalom elvének elfogadásával a társadalmi szervezetek felismerték a környezetvédelmi döntéshozatalban való szabályozott társadalmi egyeztetés fontosságát. Ennek gyakorlati elősegítése érdekében három társadalmi szervezet és évben komplex programot hajtott végre. Az Európai Bizottság által támogatott, három civil szervezet: a NIOK, az MTVSZ és a Reflex által lebonyolított program célja a közigazgatási és a civil szektor közötti partneralapú együttműködés kialakítása volt a döntéshozatali eljárásokban. A program és a két szektor aktív együtt-dolgozásának eredményeképpen megfogalmazott és kiadott Társadalmi Egyeztetés Eljárási Normarendszere (TEEN) ajánláscsomag segítséget nyújthat a közigazgatás és a civilek közötti társadalmi egyeztetések jövőbeni lebonyolításához, a két szektor közötti együttműködések és megállapodások megfogalmazásához Biztosít a kormányzat anyagi támogatást a környezetvédelmi társadalmi szervezetek részére? A Minisztérium által nyújtott támogatás az 1990-es évek végi majd 1 milliárd forintról 2003-ra 500 millióra, 2005-ben 300 millióra, 2007-ben pedig mindössze 100 millióra apadt. A jelentési időszak végén alig maradt olyan forrás, amely a civil környezetvédők széles köre számára hozzáférhető lenne, és amely valóban fejlesztésüket, fenntarthatóságuk elérését szolgálná, nem csak egyedi projektek megvalósítását. A megpályázható források általában nagyobbak annál, mint amit a kisebb szervezetek képesek megpályázni. Ráadásul mindezt nehezítik az olyan adminisztratív akadályok, mint amilyen az utófinanszírozás, vagy a jellemző késések az elnyert összegek utalásában. Ezek olyan likviditási problémákat okoznak a szervezetek számára, amelyeket legtöbbjük nem képes megoldani. Teljességgel hiányoznak azok a kisebb, de rugalmasabb rendszerben nyújtott adományok, amelyeket a helyi, induló szervezetek hatékonyan és eredményesen lennének képesek felhasználni. Az ilyen támogatási lehetőségek léte és rendelkezésre állása már csak azért is alapvetően fontos, mert a szervezetek ezeken keresztül sajátíthatják el a 1113 pályázatíráshoz, projekt-menedzseléshez szükséges tudást és képességeket, ami előfeltétele az átfogó, professzionális programok lebonyolításának. Örvendetes fejlemény azonban, hogy a 2008-as évre a Minisztérium, külföldi alapok segítségével 300 millió forint keretösszegű támogatást biztosít A 3. cikk (7) bekezdése (társadalmi részvétel elősegítése a nemzetközi döntéshozatali eljárásokban): Van-e kialakult gyakorlata a társadalmi szervezetek bevonásának állami delegációkba, vagy a kormányzati álláspontok kialakításába? Bár a Környezetvédelmi Minisztérium rendszeresen hangoztatja elkötelezettségét és részvételét a nemzetközi folyamatokban, az Egyezmény különböző fórumaiban való részvétele ezt nem tükrözi maradéktalanul. A Részes Felek Munkacsoportjában (Working Group of the Parties) és a PRTR Munkacsoportban (Task Force) folyamatosan részt vettek a tárca munkatársai, de más, nyilván kisebb jelentőségűnek tartott testületek munkájában csak jóval szórványosabban képviseltették magukat. Pl. az Elektronikus Információs Eszközök Munkacsoport (Task Force on Elektronic Information Tools) öt ülésén csak három esetben vett részt magyar képviselő, és mindig más személy, a Nemzetközi Fórumokon Való Társadalmi Részvétel Munkacsoportnak (Task Force on Public Participation in International Forums) két ülésének eddig nélkülöznie kellett a magyar képviselőket. A Részes Felek második, Almati Konferenciája (MOP) előtt a Minisztérium az Országos Környezetvédelmi Tanács nyomására beleegyezett abba, hogy külső, azaz nem tanácstag civil képviselő számára is biztosítsa a részvételt a hivatalos küldöttség tagjaként. A Tanács márciusi ülésén a résztvevő személyére is javaslatot tett, akit a Minisztérium ennek megfelelően fel is kért és regisztrált a konferenciára. Másfél héttel a rendezvény előtt azonban, amikor már a kazah vízum beszerzése is javában zajlott, telefonon, érdemi indoklás nélkül lemondta a részvételt, így a magyar delegációban civil oldalról csak az OKT elnöke vehetett részt A 3. cikk (8) bekezdése (az Egyezmény szerinti jogokat gyakorló személyekkel szembeni hatósági fellépés tilalma) A tételes jog szerint senkit nem érhet hátrány, ha törvényben, jogszabályban biztosított jogával élve véleményt, vagy akár bírálatot fogalmaz meg. A hatóság részéről ilyen negatív véleményt formáló személyek elleni fellépés nem jellemző, de egy súlyosan kirívó eset említést érdemel. Egy országgyűlési képviselő február 8-án és 11-én a budapesti egykori Csepel Művek területén elhagyott súlyosan mérgező galvániszap kapcsán úgy nyilatkozott, hogy a veszélyes hulladék miatt katasztrófaveszély van Csepelen. A területen illetékes és a hulladék elszállításáért felelős környezetvédelmi hatóság szerint a fenti nyilatkozat kimerítette a Büntető Törvénykönyvről szóló IV. tv. 270/A -ában meghatározott közveszéllyel fenyegetés bűncselekményét, ezért büntetőeljárás megindítását kezdeményezte. A bűncselekmény valótlan tényállítás esetén állapítható meg, azonban a nyilatkozat tartalma nem volt valótlan. A hatóság felettes szerve, a Minisztérium továbbá felhívást intézett az országos közvéleményhez, melyben leírták, hogy: véget kell vetni az öncélokat szolgáló kampányoknak a környezetvédelmi ügyekben. A tárca másokat is arra buzdít, hogy ha ilyen, vagy hasonló esetet tapasztalnak, használják a jog adta lehetőségeket a pánikkeltőkkel szemben. 1214 Ezzel a lépéssel a Minisztérium a környezeti demokrácia alapjaként védett véleménynyilvánítás szabadságát korlátozta a büntetőjogi következmények kilátásba helyezésével. Megjegyzendő azonban, hogy a Minisztérium élén történt személyi változást követően a feljelentést visszavonták. A Dalerd Zrt. természetkárosításainak ügyében a cég személyiségvédelmi pert kezdeményezett a Nimfea Természetvédelmi Egyesület ügyvezetője és programvezetője ellen nem vagyoni kártérítési kötelezettség igénye mellett. A Dalerd Zrt. javaslatot tett a kereset visszavonására az egyesület részére, amennyiben ügyféli jogainak egy részéről a szervezet lemond. A per céljai között jól látható, hogy az a környezetvédő szervezet kapacitásainak lekötésére irányult, hiszen a felperes egyetlen tárgyaláson sem jelent meg, jogi képviselője egy alkalommal meg sem jelent, második alkalommal egy gyakornokot küldött, aki révén kérte a per felfüggesztését. A bíróság a pert felfüggesztette. A Dalerd Zrt. jogi képviselője több alkalommal jelezte a Nimfea jogi képviselőjének, hogy amennyiben nem vonják vissza megkezdett eljárásaikat, abban az esetben mire számíthatnak. Az ügyvédi iroda a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztériumot kereste meg, hogy a szervezet valamennyi pályázati beszámolójába betekintést kérjen, és abban keressen a Nimfea ellen a szervezetet kényelmetlen helyzetbe hozó információkat. A szervezet ellen irányuló, megfélemlítésre alkalmas lépések nem fejeződtek be az egyeztetések jelenleg is folynak. Eközben a szervezet vezetője ellen magánvádi indítvánnyal büntetőeljárást kezdeményeztek rágalmazás miatt. Az eljárás jelenleg is zajlik Alkalmazásra kerültek-e a jó hírnév/becsület védelmével kapcsolatos jogszabályok a környezetvédelmi döntéshozatallal kapcsolatban? Köteleztek-e kártérítés fizetésére társadalmi szervezetet a közérdekű környezetvédelmi tevékenységükkel vagy jogi fellépésükkel kapcsolatban? Az Egyezmény által biztosított részvételi jogok gyakorlása esetén egyre gyakrabban fordul elő, hogy egy beruházó tipikusan jó hírnév sérelme miatt polgári peres eljárást indít, és kártérítést követel az eljárás elhúzódása, vagy meghiúsulása miatt elszenvedett kárért. A perindítás joga személyiségi jogsérelem címén nem vonható el a beruházóktól, az ilyen ügyekben hozott ítéletek azonban nem mutatnak egységes képet. A véleménynyilvánítás joga alkotmányos alapjog, a környezetvédelmi ügyekben pedig a civil szervezetek számára feladat is. A véleménnyel okozott vagy vélelmezett sérelem megítélése a bírósági mérlegelés tárgya. Az ítélkezési gyakorlat eltérő: egy magánszemély állítása miatt indult ügyben első fokon a bíróság megállapította a jogsértést, másodfokon elutasította a kérelmet, majd a rendkívüli jogorvoslat szintjén a jogsértést ismét megállapították, de kártérítésre nem kötelezték a magánszemélyt A 3. cikk alkalmazását gátló tényezők Gátló tényezőnek tartjuk, hogy az Egyezmény végrehajtásával törvényben megbízott környezetvédelmi miniszterek maguk sem érezték a téma jelentőségét. A feladatnak a Minisztériumban nem volt felelős főtisztviselője, nem kezdeményezték a végrehajtáshoz szükséges jogszabályok megalkotását és a munkának a többi érintett tárcával való összehangolását. A civil ügyekért általában felelős Miniszterelnöki Hivatal (MEH) az Egyezmény vonatkozásában nem érzi magát érintettnek, a többi érintett minisztériumnál pedig az Egyezmény ismeretében is hiányosságok vannak. A végrehajtást koordinálni hivatott Tárcaközi Bizottság meg sem alakult, széleskörű lakossági ismeretterjesztést elősegítő 1315 anyag pedig nem került kiadásra. Ide tartozó probléma a már említett közigazgatási rendszer-átalakítás is, mivel az összevont hatóságok közötti kommunikáció a közelség ellenére romlott, így a külső érintettekkel, civilekkel való kapcsolat még nehézkesebbé vált. Ennek elsősorban az információhoz való jutás látta kárát, jellemző az iratnyilvánosság teljesítésének csökkenése. Pl. a korábban önálló természetvédelmi hatóságként szakhatósági állásfoglalásokat kibocsátó Nemzeti Park Igazgatóságok (NPI) állásfoglalásai az eljárásokba ügyfélként bekapcsolódó civil szervezetek számára maradéktalanul megismerhetők voltak. Az új rendszerben az egységes zöldhatóságokon belül működő természetvédelmi/élővilág-védelmi osztályok véleménye belső, döntés-előkészítő iratként nem kerül nyilvánosságra, azokat a végső hatósági határozatok nem feltétlenül tartalmazzák További információk az Egyezmény általános rendelkezéseinek gyakorlati megvalósításáról Nem kezdeményezték a végrehajtáshoz szükséges jogszabályok megalkotását és a munka többi érintett tárcával való összehangolását. A közérdekű adatokhoz való hozzáférés eljárásában a hatályos magyar adatvédelmi törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. tv. (Avtv.) az állampolgár számára az Egyezménynél néhány kedvezőbb rendelkezést tartalmaz. Pozitív, hogy a törvény által szabályozott és az Egyezmény szempontjából releváns előírásokat nem módosították. 2. A 4. cikk alkalmazása (hozzáférés a környezeti adatokhoz) Az információhoz való hozzáférés rendszere egyrészt azon az alapelven nyugszik, hogy az érintett közösségnek, nyilvánosságnak jogában áll ezeket megismerni. Ezt szolgálja óta az adatvédelmi törvény, óta ezen felül a környezetvédelmi törvény (Kvt.) is. Az Egyezménynek való megfelelést célozta a 311/2005. Korm. rendelet. Sajnos ez a rendelet valójában, a jelen vizsgálati időszakban már visszalépést jelent, mert az abban részletezett környezeti információk köre ténylegesen szűkebb, mint a fent említett két törvényben megfogalmazott kör. Az Egyezmény 2. cikke három pontban határozza meg a környezeti információk körét. A 2003/4/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgáló, a nyilvánosság környezeti információkhoz való hozzáférésének rendjéről szóló 311/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. -a hat pontban határozza meg a környezeti információkat. Ez a meghatározás bizonyos szempontból részletesebb az Egyezmény szövegénél, ugyanakkor nem nevesíti például a tájképet és az energiát. A szűkítő fogalomértelmezés általában a környezeti elemeket közvetlenül nem érintő ügyekben nehezíti meg a társadalmi részvétel lehetőségét. A másik jogszabályi kör e jog gyakorlati érvényesítését szabályozza, azaz az információ kérésének és szolgáltatásának módját, a kérés megtagadásának feltételeit és a jogorvoslatot ez ellen. Ezen túl a közigazgatási eljárás általános szabályai konkrét hatósági ügyekben, az önkormányzatokról szóló tv. általános jelleggel, az elektronikus információ szabadságáról szóló tv. pedig szintén általános tartalommal teszi kötelezővé az adatszolgáltatást. Sajnálatos, hogy éppen ez a kör, a gyakorlati megvalósulás feltételei nem alkotnak megfelelő hátteret, mert az egymással néha ütköző feltételrendszer lehetőséget ad az információ megtagadására, vagy szükségessé teszi azt, hogy az érintettek bírósági eljárásban kényszerítsék ki jogaikat. 1416 Az információkhoz való hozzáférés gyakorlata azt jelzi, hogy ez minisztériumi szinteken sokkal problémásabb, mint a helyi környezetvédelmi hatóságoknál. Leggyakoribb hivatali hiányosságok: határidők mulasztása, feldolgozatlanságra való hivatkozás, hallgatás vagy nem a kért adatok kiszolgáltatása. Az adatmegtagadás, vagy téves szolgáltatás a környezeti információ fogalmának szűkített értelmezésére vezethető vissza, és elsősorban a döntéshozatalnál felhasznált szakhatósági állásfoglalásokhoz, szakvéleményekhez, mérési jegyzőkönyvekhez kapcsolódnak. Az egyes államigazgatási eljárásokban az iratbetekintési jogot a hatóságok általában a törvényben előírtak szerint biztosítják, ami az elismert ügyfelek részére lehetőséget biztosít környezeti adatok, információk megismerésére. Lényeges probléma, hogy a kért információt ugyan nem tagadják meg, de annak biztosítását olyan mértékű díjhoz kötik, mely a kérő részéről elfogadhatatlan. Ez ellentétes az Egyezmény vonatkozó elvárásaival. A Pécsi Zöld Kör szeptember 27-én betekintést kért a Strabag Építő Rt. cementgyár létesítésére irányuló előzetes környezeti hatástanulmányába (tevékenység/létesítmény helye: Kővágószőlős 0165/17 hrsz., iktatószám: 4866/2005.). Az egyesület a dokumentumról másolatot is kért, és ezzel összefüggésben előzetes tájékoztatást a teljesítéssel kapcsolatban felmerült indokolt költségek mértékéről. A Dél-Dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség osztályvezetője október 5-én kelt válaszlevelében arról tájékoztatta az egyesületet, hogy a Felügyelőség igazgatójának 9/2005. számú utasítása (a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről) alapján a dokumentáció másolásáért 200,- Ft + ÁFA/A/4 oldal költségtérítést kell fizetni. A kért dokumentáció szöveges részét azonban a költségek csökkentésének érdekében elektronikus úton, az adathordozó ellenében rendelkezésre tudják bocsátani (iktatószám: /2005.). Vannak pozitív példák is, azonban ebből az a következtetés vonható le, hogy az alaprendszer ebben a részében nem stabil, és a jogalkalmazók, hatósági munkatársak hozzáállásán múlik az információhoz jutás sikere. Egy helyi védett terület visszaminősítése miatt a Nimfea Természetvédelmi Egyesület a Körösladányi Önkormányzathoz fordult, adatokat és iratbetekintést kér az Aarhusi Egyezmény, és az azzal összhangban lévő Avtv. alapján. A két megkeresés során mindkét esetben minden adatot megadtak, és biztosították az iratbetekintéshez szükséges mindennemű hátteret. (Körösladányi Jegyző 3039/2007.) 2.1. Kötelesek-e az érintett szervek nyilvántartást vezetni a beérkezett, illetve a visszautasított kérelmekről? Létezik az adatnyilvánosság felügyeletével megbízott elkülönült szerv? Bizalmasnak minősíthetőek-e a közigazgatási döntés-előkészítő iratok? Az adatvédelmi törvény a döntést megalapozó adatokat általánosságban nem nyilvánosnak minősíti, azonban kérhető erről információ, amelyet a hatóság csak indokkal tagadhat meg. Fontos és aktív résztvevője a rendszernek az adatvédelmi ombudsman, akinek a gyakorlata előremutató, azonban állásfoglalásának, véleményének kötelező jellege nincsen. Mint már említettük, a környezetvédelmi hatósági rendszer összevonása a döntéselőkészítő iratok új körében az információk nyilvánosságát is csökkentette. Az eredetileg önálló (pl. természetvédelmi) hatóság döntése, mint önálló határozat megismerhető volt, azonban az összevonást követően ezt a gyakorlat tévesen döntés-előkészítő iratoknak minősíti, s mint ilyen nem hozzáférhető. Döntés-előkészítő anyagnak minősülnek a 1517 szakértői anyagok is, ezek megismerését tételesen nem zárja ki a jog, de a gyakorlat értelmezése néha igen. A Pécsi Zöld Kör 2006 decemberében levelet írt Persányi Miklós környezetvédelmi és vízügyi miniszternek, kérve azokat a szakértői anyagokat, amelyek alapján a magyar Kormány 2006 áprilisában úgy döntött, hogy peren kívül az eredeti összeg többszörösét fizeti ki a garéi veszélyes hulladék felszámolásával eredetileg megbízott cégnek. A Minisztérium szakállamtitkára február 9-i válaszleveléhez mellékelték annak a megállapodásnak a szövegét, amelynek a másolatához az egyik napilap korábban csak fél éves huzavonát követően, az adatvédelmi biztos állásfoglalásának hatására juthatott hozzá. A megállapodás alapját képező szakértői anyagok kiadását azonban a szakállamtitkár a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvényre hivatkozva megtagadta. Az egyesület ezt követően az adatvédelmi biztoshoz fordult, aki a dokumentumok áttanulmányozása alapján június 25-én megállapította, hogy a szakértői elemzéseket a döntést követően indokolatlanul zárta el a nyilvánosságtól, mert a döntést, illetve a szakértők nevének felismerhetetlenné tételét követően már nem áll fenn az indokolatlan külső befolyás veszélye (Ügyszám: 556/P/ ). Egy építési eljárásban ügyfélként részt vevő civil szervezet (Reflex Környezetvédő Egyesület) az adatvédelmi törvényre és az Aarhusi Egyezményre hivatkozással kérte az ügyben kiadott környezetvédelmi szakhatósági állásfoglalás megküldését. A kérés teljesítését az építési hatóság, majd a budapesti környezetvédelmi felügyelőség is megtagadta. Az egyesület az adatvédelmi biztos segítségét kérte, aki 820/A/ számú állásfoglalásában leszögezte, hogy a szakhatósági állásfoglalások a szervek hivatkozásával ellentétben nem döntés-előkészítő iratok, hanem megismerhető közérdekű adatok. Ezek után a hatóság az állásfoglalást megküldte Összhangban van-e az üzleti titok védelmének szabályozása az Egyezménnyel? Az Egyezmény szövegében szereplő bizalmas kereskedelmi és ipari információként jelölt adatok a nemzeti jogban üzleti titokként szerepelnek, ilyen módon némileg tágabb megfogalmazásban élveznek védelmet. Egy releváns és folyamatban levő ügyben a TASZ, mint adatkérő bírósághoz fordult, mert alaperőműre vonatkozó szakértői anyagot az érintett üzleti titoknak minősített, a kérést megtagadta. A bíróság több forduló után hozott végleges döntése szerint ilyen esetben az üzleti titokhoz fűződő méltányolható érdeket az információ birtokosának bizonyítania kell, az nem áll fenn automatikusan. E témakörben ismét szükség volt az ombudsman állásfoglalására, mely szerint nem lehet üzleti titokra hivatkozva megtagadni a környezetet terhelő kibocsátásokra, valamint a kiszabott bírságokra vonatkozó adatokat, mert azok megismeréséhez súlyosabb érdeke fűződik az érintetteknek, mint az üzleti titokhoz A 4. cikk alkalmazását gátló tényezők Az információkhoz való hozzáférést gátló tényezők és azok okai: - a hatóságokhoz beérkező adatok lassú számítógépes feldolgozása, elsősorban az éves kimutatások és összehasonlító adatsorok esetében, - a trendek kimutatására alkalmas információk hiánya, elsősorban az egészségre és biztonságra vonatkozó adatoknál, - bizalmatlanság és a rendelkezések hiányos ismerete, 1618 - nem egyértelmű, a hivatali hatalommal való visszaélésre, adattitkosításra alkalmat adó titokvédelmi szabályozások. Hiányzik az összhang az adathozzáférés megtagadását szabályozó magyar rendelkezések és a 2003/4/EK irányelvben foglaltak között, - indokolatlanul magasan megállapított adathozzáférési díjak (az adatkezelő hatóságok bevételi tervei miatt pl. az erdő- és vízügyi igazgatásban), - a belső használatra készült irat, illetve döntés-előkészítő irat fogalmának jogi tisztázatlansága További információk a környezeti adatokhoz való hozzáférés biztosításával kapcsolatban A Közönségszolgálati Iroda Nemzeti Jelentésben említett ügyfélforgalmi kimutatása itt nem lehet mérvadó, hiszen az érdemi információkérések jelentős része nem ide, hanem a környezeti adatokat kezelő szakági, környezetvédelmi, egészségvédelmi, vízügyi stb. hatóságokhoz érkezik. A közhivatalok ilyen irodái a lakosság problémáinak megoldásában saját minisztériumukkal szemben nem segíthetnek. Az adatkezelő hatóságok legfeljebb a megtagadott kérelmekről vezetnek statisztikát, mivel ezekről az Avtv. szerint évente kötelesek jelentést adni az adatvédelmi ombudsmannak. 3. Az 5. cikk alkalmazása (környezeti adatok összegyűjtése és terjesztése) A legsúlyosabb hiányosság ezen a területen az, hogy a környezeti információk rendszerszerű begyűjtéséről, feldolgozásáról, közzétételéről nem beszélhetünk. Bár a környezetvédelmi törvény már 1995-ben előírta a monitoring mérőhálózat alapján az adatokat feldolgozó Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer (OKIR) létrehozását, a mai napig még annak végrehajtási rendelete sem jelent meg. Jelenleg a környezet állapotát bemutató konkrét, jelen idejű, vagy a legfrissebb mérések eredményét is tartalmazó adatok kevés kivételtől eltekintve nem hozzáférhetők. A Minisztérium honlapján 2007 decemberében nem jelennek meg az ország környezeti állapotát bemutató, az OKIR adatbázisában szereplő adatok. Egy-egy környezeti elemre vonatkozó szakmai honlapok több-kevesebb hiányossággal működnek, de azok nem teljes körűek, adathiányosak, rendszertelenül frissítik őket. Így az adatok megjelenése és hitelessége esetleges. Megemlítendők még a környezetvédelmi hatóságok működésére, gazdálkodására vonatkozó adatok aktív terjesztésének hiányosságai is. Az elektronikus információ szabadságáról szóló tv. előírja a honlapokon nyilvánosságra hozandó adatok körét, de ezeknek az előírásoknak a hazai környezetvédelmi hatósági rendszer csak töredékesen felel meg. Különösen gyenge a gazdálkodási adatok közzétételének aránya, a közfeladatot ellátó és közpénzből finanszírozott környezetvédelmi hatóságok gazdálkodásáról friss, aktuális adat gyakorlatilag nem érhető el. A Kötháló májusi felmérésének középpontjában a növényi termékekben és a felületükön megengedhető növényvédőszer-maradványok mértékével, a megengedett határértékek feletti minták nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos közzétételek vizsgálata állt. A 20 tagszervezet közreműködésével végzett országos kiterjedésű vizsgálat szerint a megyeszékhelyek Polgármesteri Hivatalainak felében maguk az ügyintézők sem találkoztak még közzétételre szánt vizsgálati eredményekkel. A Környezeti Tanácsadó Irodák Hálózata szerint a közzétett hirdetményeknek a Polgármesteri Hivatalok hirdetőtábláin 15 napra való kifüggesztése nem alkalmas és nem elégséges eljárás a fo- 1719 gyasztók alapos tájékoztatására. Az eredmények közzétételéről folyamatosan internetes felületen kellene gondoskodni Az 5. cikk (1)-(3) és (7) bekezdései (a környezetállapot ismeretére és feldolgozására irányuló kötelezettség, az aktív környezeti adatszolgáltatás rendszere, az adatok elektronikus tárolása és hozzáférése) A Nemzeti Jelentésben felsorolt információs portálok, adatbázisok nagy része bevezető szakaszban van, aktualitásuk esetleges. Mind a kormányzati, minisztériumi szinten, mind a területi hatóságoknál tapasztalható az egyenetlen színvonal, bár kötelezettségüket az elektronikus információ szabadságáról szóló törvény előírja. Az adatbázis egy részét saját forrásból, más részét a környezethasználók szintén kötelező, de hiányosan teljesített adatszolgáltatásából szerzi be a hatósági rendszer. Nincs valójában működő szankcionálási rendszer az adatszolgáltatás kikényszerítésére. Az 5. cikk (4) bekezdése (a környezeti állapotról szóló jelentések közzététele) A szélesebb, laikus közvéleménynek szóló jelentés nyomtatott formában a jelentéstételi időszakban nem látott napvilágot Az 5. cikk alkalmazását gátló tényezők Az országos monitoring hálózat és az OKIR létrehozásának elmaradása elsősorban anyagi okokra vezethető vissza, másodsorban a jogalkotói akarat hiányára. A helyi, regionális környezeti adatok megismerését alapvetően hátráltatja, hogy csak néhány környezetvédelmi felügyelőség és önkormányzat rendelkezik saját honlappal. Ahol van, ott a szakértelem hiánya, pénz- vagy a kapacitáshiány akadályozza az adatfeldolgozást és a közérthető megjelenítést. A Kvt. 51. (3) bekezdése értelmében a települési önkormányzatoknak legalább évente tájékoztatniuk kell a lakosságot a környezet állapotáról. Ennek kevés önkormányzat tesz eleget, ami egyrészt a megfelelő adatok, másrészt az alkalmazandó metodika hiányára vezethető vissza. A települési önkormányzatok, mint környezetvédelmi hatóságok illetve adatkezelők, lakossági ismeretterjesztéssel egyáltalán nem foglalkoznak. 4. A 6. cikk alkalmazása (a nyilvánosság részvétele egyes tevékenységekkel kapcsolatos döntéshozatalban) 4.1. A 6. cikk (1)-(10) bekezdései (részvétel a környezetre jelentős hatással bíró tevékenységek engedélyezésében) Az Egyezmény 6. cikk. 1. pont a) bekezdése teljesül a mellékletben felsorolt környezetvédelmi és egységes környezethasználati (IPPC) köteles környezeti tevékenységeknél, beruházásoknál. Azonban a 6. cikk 1. pont b) bekezdés előírása, azaz a nem felsorolt, de esetileg jelentős környezeti hatással bíró egyéb tevékenységek során a nyilvánosság részvétele nem biztosított. Megjegyezzük, hogy a hatékony társadalmi részvételt alapvetően garantáló nemzeti szabályozás a gyakorlatban olykor megbukik, mert a részvételre képesítés egyik alapköve, az információhoz való minél gyorsabb és teljesebb körben való hozzáférés nagyban függ az adott eljárást irányító hatóság, önkormányzat szubjektív hozzáállásától. A környezetvédelmi felügyelőségekkel kötött külön megállapodás alapján néhány nagyobb civil szervezet időben tudomást szerezhet környezetvédelmi engedélyezési eljárás megindításáról és tájékoztatja erről a lakosságot is. Ez azonban ma még kivétel. 1820 A közzétételi szabályok jogilag elégségesnek tűnnek, azonban a rossz gyakorlat kimutatta, hogy ennél szorosabb és komolyabban számon kérhető előírásokra van szükség. A jelzett kifogások ellenére a jogalkotás nem változtat ezen. Az eljárás legkorábbi fázisában, azaz az alternatívák kidolgozásakor a nyilvánosságot egyáltalán nem kötelező értesíteni. A környezetvédelmi hatóságok egyébként sem ragaszkodnak a törvényben előírt telepítési, technológiai alternatívák részletes vizsgálatához, a beruházás hatásterületét, így az ezáltal meghatározott érintett nyilvánosság körét pedig igyekeznek minél szűkebben lehatárolni. Az eljárási szabályokban rögzített közmeghallgatások gyakran formálisak, a beérkezett vagy megfogalmazott véleményeket a hatóság ritkán veszi érdemben figyelembe. Az illetékes felügyelőség egy Győr mellé tervezett regionális hulladéklerakó témájában tűzött ki közmeghallgatást. A lehetetlen időpont ellenére jelentős számú lakó jelent meg a negyven hozzászólóból egy sem akadt, aki támogatta volna a beruházást. A feltett kérdésekre a beruházó általánosságokban vagy egyáltalán nem válaszolt. Mivel a helyi környezetvédő szervezet, a Reflex Környezetvédő Egyesület ismerte a felügyelőség közmeghallgatási gyakorlatát, a jogszabályi lehetőséggel élve előre összegyűjtötte, és írásban beadta a beruházással kapcsolatos azon kérdéseket, aggályokat, melyekre a környezeti hatástanulmány nem, vagy alig adott választ. Az így feltett 98 szakmai kérdést a felügyelőség a kiadott engedélyben öt sorban válaszolta meg. Erre ellenpélda is született már, amikor a másodfokon eljáró környezetvédelmi hatóság egy adott beruházással szemben civil oldalról megfogalmazott szakmai kifogásokat tételesen értékelte, és azoknak helyt adott. A példák tehát ellentmondásosak, az adott hatóság földrajzi elhelyezkedésétől és felkészültségétől függően alkalmazza az Egyezmény és a vonatkozó eljárási szabályok előírásait. Az eljárás további szakaszaiban a 6. cikkben felsorolt információkat az érintettek időnként későn, a környezetvédelmi engedély, vagy a részletes hatásvizsgálatot előíró határozat kiadása után ismerhetik meg. A tervek megvitatására kitűzött közmeghallgatás időpontja sokszor eleve ellehetetleníti a részvételt, ha az az általános munkaidőben van. Általános hiányosság, hogy a hatóságok eljárásukban nem segítik a jogérvényesítést. Így a laikus érintettek nem tudják, hogy pontosan mikor, milyen jogokkal élhetnek, mire és milyen részletességgel kellene hivatkozniuk, mit kell tenniük annak érdekében, hogy észrevételeik eredményesen érvényesüljenek a döntéshozatali procedúrában. Vagyis a tájékoztatás elmaradása miatt nem kellő színvonalú a részvétel. Ennek logikus következménye a vélemények figyelmen kívül hagyása a döntéshozatalban. Az eljárásba bevont civil szervezetek szakmai anyagait, bármennyire felkészültek is, kisebb súllyal, vagy egyáltalán nem mérlegelik. A társadalmi részvétel ilyen szintű lebonyolítása évtizedekre ható súlyos társadalmi-környezeti konfliktusokat hordoz, amelyért felvetődik az eljárásokat bonyolító hatóságok felelőssége is. Ez a felelősség azonban jogilag nem kérhető számon. Egy jelentős környezeti hatással bíró cementgyár engedélyezési eljárása példa a fentiekre: az Észak- Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség arra hivatkozva, hogy a civilek a korábbi szakaszhoz képest új érveket nem hoztak fel a tervezett cementgyár ellen, egyáltalán nem foglalkozott a civilek szakértőkkel támogatott mintegy 100 oldalnyi észrevételével. Továbbá a hatóság a cementgyár ellen szakhatóságként szakmai anyagot benyújtó önkormányzatok véleményét figyelmen kívül hagyta, arra hivatkozva, hogy azok túlléptek a szakhatósági kereteken. A hatóság az ügyben tartott 19 Több megjelenítése
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
A Kormány /2007. (...) Korm. r e n d e l e t e az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a Részletesebben A Zöld Régiók Hálózata program bemutatása, civilek a monitoring bizottságokban
J a v a s l a t Ózd város 2013-2018. közötti időszakra készült Környezetvédelmi Programjának elfogadására Ózd, 2012. március 28. Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: PH. Településfejl. és Vagyong. Osztály Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére
BELÜGYMINISZTER../../BM Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2011....-án. ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a települési önkormányzat hivatásos tűzoltóság, önkormányzati Részletesebben TERVEZET. a védett tokfajok hasznosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló.../.. (..) KvVM rendeletről
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/865/2008 TERVEZET a védett tokfajok hasznosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló../.. (..) KvVM rendeletről /közigazgatási egyeztetés/ Részletesebben KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, Részletesebben A tervezet előterjesztője
Jelen előterjesztés csak tervezet, amelynek közigazgatási egyeztetése folyamatban van. A minisztériumok közötti egyeztetés során az előterjesztés koncepcionális kérdései is jelentősen módosulhatnak, ezért Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben Nulla Hulladékos Települések Hálózata Graczka Sylvia
Nulla Hulladékos Települések Hálózata Graczka Sylvia XVII. Hulladékhasznosítási Konferencia A konzultáció alapja: nyilvános környezeti adatok» Az OKIR rendszert a nyilvánosság számára is használhatóvá Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben A Kormány. 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e. a környezeti alapnyilvántartásról
A Kormány 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e a környezeti alapnyilvántartásról A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 110. Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban. 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia
Hatásvizsgálatok és stratégiák kidolgozása a Vidékfejlesztési Minisztériumban 2013. november 26. ÁROP-1.1.19 Záró konferencia Államreform Operatív Program ÁROP-1.1.19 Amiről szó lesz. Az ÁROP-1.1.19 pályázati Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben ELŐLAP AZ ELŐTERJESZTÉSEKHEZ VÉLEMÉNY, MEGJEGYZÉS: VÉLEMÉNY, MEGJEGYZÉS:
ELŐLAP AZ ELŐTERJESZTÉSEKHEZ ÜLÉS IDŐPONTJA: Vecsés Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. március 24-i ülésére ELŐTERJESZTÉS TÁRGYA: Javaslat Vecsés Város Hosszútávú Településfejlesztési Koncepciójának Részletesebben * * * Fax: (36 1) 216 7295. Dr. Péterfalvi Attila adatvédelmi biztos Budapest 1051 Nádor utca 22. Tisztelt Dr. Péterfalvi Attila Úr!
Dr. Péterfalvi Attila adatvédelmi biztos Budapest 1051 Nádor utca 22. Tisztelt Dr. Péterfalvi Attila Úr! A Magyar Természetvédők Szövetsége 2005 év elején kétszer kérte a Pénzügyminisztériumot, hogy hozza Részletesebben Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról
Salgótarján Város Önkormányzatának 5/1994.(I.31.)Ör. sz. rendelete a Környezetvédelmi Alapról (egységes szerkezetben a 9/1996.(III.25.), 16/1998.(VI.15.), 24/2010.(X.14.), 26/2011.(V.26.), 18/2013.(III.28.) Részletesebben . NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére
. NAPIREND Előterjesztés Salföld Község képviselő-testület 2015. március 31-i ülésére Tárgy: Gázló Környezet- és Természetvédő Egyesület támogatási kérelme Előterjesztő: Fábián Gusztáv polgármester Előkészítette: Részletesebben A Kormány. Korm. rendelete. a vízgazdálkodási bírság megállapításának részletes szabályairól
Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. 1 Melléklet a BM/ /2015. számú kormány-előterjesztéshez A Kormány /2015. (.) Korm. rendelete a vízgazdálkodási Részletesebben Iktató szám: 25/2015. Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata ELŐTERJESZTÉS. a KÉPVISELŐTESTÜLET 2015. február 19-i ülésére
Iktató szám: 25/2015. Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2015. február 19-i ülésére Tárgy: Javaslat a településfejlesztéssel és településrendezéssel Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Egyesült Villamosenergia-ipari Dolgozók Szakszervezeti Szövetsége
4. sz. melléklet Egyesült Villamosenergia-ipari Dolgozók Szakszervezeti Szövetsége BESZÁMOLÓ Az EVDSZ 2011-2012. évi pénzgazdálkodásáról az EVDSZ Rendkívüli Kongresszus számára 2012. november 27. Az EVDSZ Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben 10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA 1 I. A Polgármesteri Hivatal (továbbiakban: Hivatal) honlapjának működtetéséhez kapcsolódó feladatok és felelőségi Részletesebben A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács
A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács 2011. évi munkaterve Elfogadta: A Nyugat-dunántúli Regionális Fejlesztési Tanács a 2011. február 17-i ülésén 1 Jelen dokumentum a Nyugat-dunántúli Regionális Részletesebben A civil szervezetek és jogi környezetük. Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya
A civil szervezetek és jogi környezetük Szablics Bálint Civil Kapcsolatok Főosztálya Jogszabályok 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának. ELŐTERJESZTÉS
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM./2009. Az 1992. évi LXIII. törvény 19/A. rendelkezései szerint NEM NYILVÁNOS. Készült 2009.......-án/én. ELŐTERJESZTÉS a 2001. évi C. törvény III. részének hatálya alá Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Az állami erdészeti szektor időszerű kérdései. Budapest, 2006. február 1. Klemencsics András Erdészeti Főosztály
Az állami erdészeti szektor időszerű kérdései Budapest, 2006. február 1. Klemencsics András Erdészeti Főosztály MAGYARORSZÁG ERDŐTERÜLETE NAPJAINKBAN Területi adatok Erdőgazdálkodás alá vont terület: - Részletesebben Közérdekű adatok megismerésére vonatkozó eljárás
Közérdekű adatok megismerésére vonatkozó eljárás Az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: Részletesebben Teljesítményértékelési szabályzat
MTA Agrártudományi Kutatóközpont Teljesítményértékelési szabályzat Martonvásár, 2013. május 22. Bedő Zoltán főigazgató 1 A SZABÁLYZAT CÉLJA Jelen teljesítményértékelési szabályzat célja a Kutatóközpont Részletesebben KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1518/2008. Tervezet természetvédelmi kezelési tervéről (közigazgatási egyeztetés) Budapest, 2008. november természetvédelmi kezelési tervéről szóló KvVM Részletesebben C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete. a helyi civil szervezetek támogatásáról
C S A N Á D P A L O T A VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/2015.(II.25.) önkormányzati rendelete a helyi civil szervezetek támogatásáról Záradék: Kihirdetés ideje: 2015. február 25. 15. óra 40. Részletesebben Villamos energia termelés szüneteltetésére vonatkozó engedély
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. ÜGYSZÁM: ES-2189/1/2005 ÜGYINTÉZŐ: Horváth Károly TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7774 TELEFAX: 06-1-459-7766; 06-1-459-7764 E-MAIL: eh@eh.gov.hu; horvathk@eh.gov.hu Részletesebben Közbeszerzés ellenőrzési tájékoztató ÁROP-1.A.5, 3.A.2 Pályázói információs nap Előadó: dr. Szabó Zoltán, jogi előadó MAG Zrt. 2014. március 21. Budapest Közbeszerzések ellenőrzésének folyamatai - Szabályozási Részletesebben 1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése
1. A közérdekű adatok megismerésére irányuló igény benyújtása és teljesítése 1.1. A közérdekű adat megismerése iránt bárki szóban, írásban vagy elektronikus úton igényt nyújthat be. 1.2. A kérelmek előterjesztése Részletesebben A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET
A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET Dr Sugár Dezső előadás a VISEGRÁDI NÉGYEK TALÁLKOZÓJÁRA MISKOLC, LILLAFÜRED 1 A KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET MUNKÁJÁNAK JOGI KERETEI EU irányelv egységes keretfeltételeket Részletesebben SZENTES VÁROS ÖNKORMÁNYZATA. 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 30/933-5414
SZENTES VÁROS ÖNKORMÁNYZATA FŐÉPÍTÉSZ 6600 Szentes, Kossuth tér 6. e-mail: wittek@szentes.hu tel.: 63/510-390, 30/933-5414 Témafelelős: Wittek Krisztina főépítész Iktatószám: Tárgy: Melléklet: E-7997/2014. Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYÛLÉSÉNEK. 11/1997.(III.1.) számú. r e n d e l e t e
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYÛLÉSÉNEK 11/1997.(III.1.) számú r e n d e l e t e Nyíregyháza Megyei Jogú Város Közgyûlésének Környezetvédelmi Alapjáról Nyíregyháza Megyei Jogú Város Közgyûlése a környezt Részletesebben MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS. Integrált Településfejlesztési Stratégiája
MISKOLC MEGYEI JOGÚ VÁROS Integrált Településfejlesztési Stratégiája Beérkezett, de el nem fogadott vélemények összesítése az elutasításuk indoklásával - Tervezői válaszok - Miskolc, 2014. augusztus Miskolc Részletesebben 43/2007. (IV. 4.) GKM rendelet
43/2007. (IV. 4.) GKM rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok alapján végzett közlekedési hatósági ellenõrzés részletes szabályairól A gazdasági és közlekedési miniszter feladat- Részletesebben Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata
Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata Csanádpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdése Részletesebben Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció?
Az EU esete a ciánnal: hatékony megelőzés vagy hosszadalmas reparáció? A jövő nemzedékek országgyűlési biztosának irodája Baranyai Gáborbaranyai@ baranyai@obh.hu I. A nagybányai balesetre adott uniós válaszok Részletesebben Enying Város Önkormányzatának közbeszerzési szabályzata
Enying Város Önkormányzatának közbeszerzési szabályzata Enying Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdésében foglalt kötelezettség alapján Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Gazdasági társaságok működéséhez kapcsolódó szerződések elkészítése
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére
IFJÚSÁGI, CSALÁDÜGYI, SZOCIÁLIS ÉS ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVEZET MINISZTER Szám: 2690-3/2006. E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére az áruk és a szolgáltatások biztonságosságáról és az ezzel kapcsolatos Részletesebben TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL A KONVERGENCIA RÉGIÓBAN ÁROP - 1.A.3. - 2014 MARCALI VÁROS ÖNKORMÁNYZATA
TERÜLETI EGYÜTTMŰKÖDÉST SEGÍTŐ PROGRAMOK KIALAKÍTÁSA AZ ÖNKORMÁNYZATOKNÁL A KONVERGENCIA RÉGIÓBAN ÁROP - 1.A.3. - 2014 MARCALI VÁROS ÖNKORMÁNYZATA ESÉLYT MINDENKINEK SZAKMAI PROGRAM MARCALI, 2015.05.08. Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben Nimfea Természetvédelmi Egyesület
Nimfea Természetvédelmi Egyesület az IUCN, a CEEWEB, és a Föld Barátai Magyarország tagja kiemelten közhasznú társadalmi szervezet Túrkeve, Ecsegi u. 22. 5421, Túrkeve, Pf: 33. +36/56/361-505 info@nimfea.hu Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE. a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról
MeH-et vezető miniszter Iktatószám:MEH/ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY RÉSZÉRE a Legyen jobb a gyermekeknek! Nemzeti Stratégia Értékelő Bizottságának létrehozásáról Budapest, 2008. május Melléklet A Kormány./2008. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben A számviteli törvényben:
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben T/10591. számú törvényjavaslat. a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény módosításáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/10591. számú törvényjavaslat a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló 2005. évi LXXXVIII. törvény módosításáról Előadó: Balog Zoltán emberi erőforrások minisztere Budapest, 2013. Részletesebben Az MNVH és a NAKVI szerepe az IKSZT program lebonyolításában. Dr. Mezőszentgyörgyi Dávid főigazgató. Budapest, 2013. március 5.
Az MNVH és a NAKVI szerepe az IKSZT program lebonyolításában Dr. Mezőszentgyörgyi Dávid főigazgató Budapest, 2013. március 5. Az Intézet munkájának rövid bemutatása Sokrétű és szerteágazó feladatok a vidékfejlesztés Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben PÁLYÁZATI ADATLAP. PÁLYÁZÓ MEGNEVEZÉSE: PÁLYÁZÓ SZÉKHELYE: LEVELEZÉSI CÍME: KÉPVISELŐJE : telefon: Email: PÁLYÁZÓ BANKSZÁMLASZÁMA:
PÁLYÁZATI ADATLAP I. PÁLYÁZÓ ÁLTALÁNOS ADATAI: PÁLYÁZÓ MEGNEVEZÉSE: PÁLYÁZÓ SZÉKHELYE: LEVELEZÉSI CÍME: KÉPVISELŐJE : telefon: Email: PÁLYÁZÓ BANKSZÁMLASZÁMA: II. A PÁLYÁZÓ BEMUTATÁSA 1. Pályázó működésének, Részletesebben Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete
Az egyedi tájérték jogi szabályozásának jelenlegi helyzete Dósa Henrietta Táj- és természetvédelmi referens VM, Nemzeti Parki és Tájvédelmi Főosztály Természet védelméről szóló 1996. évi LIII. Törvény Részletesebben A FŐVÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÉRTELMI FOGYATÉKOSOK OTTHONA ZSIRA HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A civilek szerepe a szociális innovációban
A civilek szerepe a szociális innovációban Ki a civil, mi a civil? A civil társadalom: az állampolgárok szabad akaraton alapuló, tudatos, egyéni és közösségi cselekvései, melynek célja a társadalom egészének Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben NYELVHASZNÁLATI JOGI HELYZETKÉP SZERBIÁBAN
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. február 13-i rendes ülésére
8. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. február 13-i rendes ülésére Tárgy: Pályázat kiírása a 2014. évi civil keretre Előterjesztő: Részletesebben Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi. 500.000.000.000 Forint. Keretösszegű Kötvényprogramja. Összevont Alaptájékoztatójának. 9. számú kiegészítése
Az OTP Bank Nyrt. 2013/2014. évi 500.000.000.000 Forint Keretösszegű Kötvényprogramja Összevont Alaptájékoztatójának 9. számú kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló összevont alaptájékoztató két Részletesebben [(2) Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben szabályozza]
Országgyűlés Hivatala ;~,~:~~, : ~ X10,(3 2 11 FEER 21. 2013. évi... törvény a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény, valamint a természet védelméről szóló 1996. évi Részletesebben Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében
Az Állami Számvevőszék feladatai és szervezeti átalakulása az új ÁSZ-törvény tükrében Domokos László, az Állami Számvevőszék elnökének előadása MPGEKE Konferencia, Eger 2011. nov. 3-5. A közpénzügyek válsága Részletesebben A törvény hatálya. 1. (1) E törvény rendelkezéseit kell alkalmazni:
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE. Tasnádi Péter, a Közgyűlés alelnöke
E L Ő TERJESZTÉS A BARANYA MEGYEI ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŰLÉSÉNEK 2006. MÁJUS 11-I ÜLÉSÉRE IKTATÓSZÁM: 1200/2006 MELLÉKLETEK: 1 DB TÁRGY: Dél-Dunántúli Regionális Fejlesztési Alapítvány megszüntetése ELŐTERJESZTŐ: Részletesebben A Projekt Igazgatóságon alkalmazott rendeletek és jogszabályok
A Projekt Igazgatóságon alkalmazott ek és jogszabályok SOR- SZÁM 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. NYILV. SZÁM MEGNEVEZÉS FELLELHETŐSÉG 1959. évi IV. törvény 1988. évi I. törvény 1992. évi XXXVIII. Részletesebben PÁLYÁZATI KIÍRÁS. A KISZOMBORON MŰKÖDŐ CIVIL SZERVEZETEK 2015. évi TÁMOGATÁSÁRA
PÁLYÁZATI KIÍRÁS A KISZOMBORON MŰKÖDŐ CIVIL SZERVEZETEK 2015. évi TÁMOGATÁSÁRA Kiszombor Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete támogatni kívánja a település területén működő civil szervezeteket Részletesebben 1/2015. (I. 13.) Kt. határozat
rendkívüli ülésének könyvéből: 1/2015. (I. 13.) Kt. határozat 1. Dombóvár Város Önkormányzatának a DDOP-6.2.1/K-13-2014-0002 azonosító számú, Dél-Dunántúli Operatív Program Fenntartható településfejlesztés Részletesebben 1997. évi CLVI. törvény. a közhasznú szervezetekről1
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság HATÁROZAT
Csongrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság H-6721 Szeged, Berlini krt. 16-18. : 6701 Szeged, Pf. 414 Tel: 36-62/621-280 Fax: 36-62/621-299 e-mail: csongrad.titkarsag@katved.gov.hu Szám:374-9/2013/IPB Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
1. oldal, összesen: 5 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSBB BÍRÓSÁGA 3/2006. KJE szám A Magyar Köztársaság nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március Részletesebben 19./ E L Ő T E R J E S Z T É S. a 2015. november 25-ei képviselő-testületi ülésre. Pénzügyi, Gazdasági, Városfejlesztési és Ügyrendi Bizottság
Jánossomorja Város Önkormányzata Polgármesterétől 19./ E L Ő T E R J E S Z T É S a 2015. november 25-ei képviselő-testületi ülésre Tárgy: Előterjesztő: Megtárgyalta: Partnerségi egyeztetés szabályainak Részletesebben 1. A döntési mechanizmus korszerűsítése
ÁROP-1.A.2. A polgármesteri hivatalok szervezetfejlesztése A Várpalotai Polgármesteri Hivatal szervezetfejlesztése Megbízó: Várpalota Város Önkormányzata 1. A döntési mechanizmus korszerűsítése 1b) a polgármesteri Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Krízis-Megoldás Kft PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Kelt Budapesten, 2013. június 10. napján Porpáczy Tamás ügyvezető 1 Krízis-Megoldás Kft Jelen szabályzat a Krízis-Megoldás Kft működésével kapcsolatos panaszügyek Részletesebben 2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről
2140/2008. (X. 15.) Korm. határozat a 2008 2010. évekre szóló Hamisítás Elleni Nemzeti Stratégiához kapcsolódó intézkedési tervről Az Új rend és szabadság programban megfogalmazott célok megvalósítása, Részletesebben J a v a s l a t. Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: PH. Településfejlesztési és Vagyongazdálkodási Osztály. Ó z d, 2014. augusztus 25.
J a v a s l a t Területi együttműködést segítő programok kialakítása az önkormányzatoknál a konvergencia régiókban című ÁROP-1.A.3.- 2014. pályázat benyújtására Előterjesztő: Polgármester Előkészítő: PH. Részletesebben Budapest Főváros XIV. Kerület Zugló Önkormányzat Polgármesteri Hivatala
Budapest Főváros XIV. Kerület Zugló Önkormányzat Polgármesteri Hivatala >>>1145 Budapest, Pétervárad utca 2. SZMSZ BUDAPEST FŐVÁROS XIV. KERÜLET ZUGLÓ ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATALA Városépítési Osztály Részletesebben 2015. április 30-i rendes ülésére
31. napirendi pont Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 30-i rendes ülésére Tárgy: Az Esztári Ügyvédi Irodával kötött megbízási szerződés módosítása Részletesebben Fejér Megyei Kormányhivatal Közlekedési Felügyelősége alaptevékenysége, feladat- és hatásköre

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Pf. 414


text:
Magyarország - A bíróság letöltendő börtönt szabott ki egy sebész főorvosra
Kezdőlap Hírek Magyarország – A bíróság letöltendő börtönt szabott ki egy sebész főorvosra
Az elítélt orvos kevesellte a betegektől kapott hálapénzt, ugyanis azt is szóvá tette, hogy ő a Balatonról autóval jár fel a fővárosba.
A Kúria két év letöltendő börtönt szabott ki egy korrupt sebészre, ezen kívül három évre eltiltották a közügyektől, valamint az orvosi foglalkozás végzésétől is. Ezt a Fővárosi Főügyészség közölte múlt hét csütörtökön.
Az orvos 2009 és 2013 között egy budapesti kórházban dolgozott, mint ortopéd sebész főorvos. A doktor számos műtéti beavatkozást végzett, ezért pedig elvárta a hálapénzt betegeitől. Jogosulatlanul kért pénzt olyan egészségügyi ellátásért, amit egyébként a társadalombiztosítás finanszírozott. Sőt, több esetben is előfordult, hogy kevesellte a hálapénzt és a kapottnál nagyobb összeget követelt.
A sebész egész egyszerűen úgy indokolta nagyravágyását, hogy harmincezer forintot a barátaival mindössze néhány perc alatt eltapsol, sőt, még ötvenezer forint is kevés, mivel saját autóval jár fel a Balatonról Pestre.
A betegek többségével közölte, hogy maga a műtét mennyibe fog kerülni, illetve a hálapénz mértékét is meghatározta. Elmondta, szerinte mekkora az az összeg, ami elfogadható az adott beavatkozásért.
Továbbá, az sem volt meglepő, hogy figyelmeztette is a betegeket, hogy még vissza kell menniük varratszedésre és különben is, mástól többet is elszokott kérni. Volt olyan beteg, akinek még a részletfizetést is felajánlotta. Előfordult olyan eset is, amikor egy beteg nagyobb értékű könyvet ajándékozott volna a sebésznek, de ő elutasította és egyértelműen utalt arra, hogy neki pénzre van szüksége. A tárgyi ajándékokat nem tartotta elfogadhatónak, ugyanis azokból nem tudott vásárolni magának.
Az orvost első fokon kilenc rendbeli veszteség elfogadása miatt két év letöltendő börtönre ítélte a bíróság. A másodfokú bíróság azonban, enyhített büntetésén, méghozzá arra hivatkozva, hogy a vádlott nem minősült önálló intézkedésre jogosultnak. Így végül büntetése csökkent, sőt, annak végrehajtását is felfüggesztették. A Fővárosi Főügyészség a jogerős döntés elleni felülvizsgálati indítványt nyújtott be a Kúriához és kérte az önálló intézkedésre jogosultság mint minősítő körülmény megállapítását és letöltendő szabadságvesztés kiszabását. A Legfőbb Ügyészség fenntartotta az indítványt, majd a Kúria helyt is adott annak.
A Legfőbb Bíróság megállapította, hogy a beavatkozások díjat TB-járulék fizetése ellenében az egészségbiztosítás, annak hiányában pedig a beteg fizeti, de az eljáró orvosnak nem jár semmilyen ellenszolgáltatás, ugyanis az jogtalan előnynek minősül. Az orvos a beteg iránt önálló intézkedési jogkörrel bír, tehát, ha jogtalan előnyt kér, akkor ebben az esetben cselekménye súlyosabbnak minősül.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság


text:
Az Alkotmánybíróság 1. öttagú tanácsának 2015. január 20-i tanácsülése
–a távhőszolgáltatásról szóló 2005. évi XVIII. törvény – 2005. július 1-je és 2012. május 29-e között hatályos – 3. § g) pontja, 44. § (3) bekezdése, valamint a Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata 16/2003. (IV. 30.) Kgy. rendelet 33. § (1) bekezdése vizsgálatára irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/300/2014.)
– a Kúria Pfv. IV.21.493/2013/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1163/2014.)
– a Kúria Mfv.II.10.313/2013/7. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1215/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Pfv. IV.20.709/2013/3. számú ítélete, a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.927/2012/5. számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 19.P.27.980/2010/10. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/579/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.092/2014/6. számú ítéletével, a Szolnoki Törvényszék 4.Mf.21.168/2012/9. számú ítéletével és a Szolnoki Munkaügyi Bíróság 3.M.388/2012/3. számú ítéletével összefüggésben ezen ítéletek nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása, alaptörvény-ellenességének megállapítása és ezen bírói ítéletek megsemmisítése, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény – már nem hatályos – 8. § (1) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1337/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.084/2014/5. számú ítéletével, a Kaposvári Törvényszék 3.Mf.20.322/2012/3. számú ítéletével és a Kaposvári Munkaügyi Bíróság 3.M.220/2011/17. számú ítéletével összefüggésben ezen ítéletek nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása, alaptörvény-ellenességének megállapítása és ezen bírói ítéletek megsemmisítése, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény – már nem hatályos – 8. § (1) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1464/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.087/2014/7. számú ítéletével összefüggésben ezen ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítása, nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása és az ítélet megsemmisítése, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény – már hatálytalan – 8. § (1) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1625/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.094/2014/7. számú ítéletével, a Fővárosi Törvényszék 49.Mf.634.070/2012/5. számú ítéletével és a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 35.M.1890/2011/3. számú ítéletével összefüggésben ezen ítéletek nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása, alaptörvény-ellenességének megállapítása és ezen bírói ítéletek megsemmisítése, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény – már nem hatályos – 8. § (1) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1626/2014.)
– a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Mfv.I.10.091/2014/6. számú ítéletével, a Szolnoki Törvényszék 4.Mf.20.751/2012/4. számú ítéletével és a Szolnoki Munkaügyi Bíróság 2.M.770/2010/21. számú ítéletével összefüggésben ezen ítéletek nemzetközi szerződésbe ütközésének megállapítása, alaptörvény-ellenességének megállapítása és ezen bírói ítéletek megsemmisítése, valamint a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény – már nem hatályos – 8. § (1) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1680/2014.)
– a Pécsi Ítélőtábla Gf.V.40.029/2014/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1421/2014.)
– a Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 42.Pkf.631024/2014/4. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (IV/1443/2014.)

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság


text:
IV/01154/2017
Ügyszám: IV/01154/2017
Az ügy tárgya: A Kúria Pfv.IV.21.425/2016/5. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (tájékoztatás személyes adatok kezeléséről)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Pfv.IV.21.425/2016/5. számú ítélete, a Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.21.165/2015/5. számú ítélete és a Fővárosi Törvényszék 10.P.24.966/2014/19. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését indítványozta.
Az indítványozó egy utazási irodától kért tájékoztatást személyes adatai kezelésével kapcsolatban, miután az utazási iroda elutasította egy utazásban való részvétel iránti kérelmét egy korábbi utazással kapcsolatos problémára hivatkozással. Az utazási iroda a tájékoztatást megtagadta, ezért az indítványozó keresetet nyújtott be. A Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság a keresetet elutasította. A Fővárosi Ítélőtábla mint másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét - a perköltség leszállítása mellett - helybenhagyta. Az indítványozó (felperes) felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, melyben kifejtette, hogy a per tárgy nem az volt, hogy az alperes jogszerűen kezelte-e a személyes adatokat, hanem hogy köteles-e tájékoztatást adni az általa kezelt személyes adatokról. A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Megállapította, hogy a másodfokú bíróság formálisan jogszabálysértést követett el, azonban ez nem hatott ki a per érdemi elbírálására. A Kúria rögzítette, hogy az alperes a korábbi utazással kapcsolatban a felperes adatait már nem kezelte, csupán a dolgozói emlékezetében maradt meg a korábbi utazással kapcsolatos probléma, ami azonban nem tartozik az Infotv. hatálya alá. Ezen adatok köre és - ezekkel kapcsolatban - az alperes adatkezelői minősége a per során ismertté vált a felperes számára, ezért a tájékoztatási igénye okafogyottá vált.
Az indítványozó álláspontja szerint az eljáró bíróságok megsértették az emberi méltósághoz való jogát, mert nem tájékoztatták őt, hogy milyen bizonyítás terheli. Nézete szerint a Kúria ítélete sérti a tisztességes eljáráshoz való jogát, mert lényeges eljárási szabálysértések ellenére, illetve a tényállás megváltoztatása mellett hagyta helyben a jogerős ítéletet. Az indítványozó szerint a jogerős ítélet és a kúriai ítélet sérti a személyes adatok védelméhez való jogát, valamint - a perköltség tekintetében - a tulajdonhoz való jogát..
Fővárosi Törvényszék 10.P.24.966/2014/19. számú ítélete
Fővárosi Ítélőtábla 8.Pf.21.165/2015/5. számú ítélete
Kúria Pfv.IV.21.425/2016/5. számú ítélete
IV_1154_0_2017_indítvány_anonim.pdf

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria