text:
DEVIZAHITELESEK NE FÉLJETEK! BRÜSSZELT KELL KÁRTÉRÍTÉSRE KÉNYSZERÍTENI. - Nemzeti Civil Kontroll
DEVIZAHITELESEK NE FÉLJETEK! BRÜSSZELT KELL KÁRTÉRÍTÉSRE KÉNYSZERÍTENI.
Jog és Igazság Mozgalom Civil Társaságtól
DEVIZAHITELESEK – NAGY BAJ VAN, DE NE FÉLJETEK
VIGYÁZÓ SZEMEITEKET LUXEMBOURGRA VESSÉTEK
– kérem megosztani –
Devizahitelesek ne féljetek (!)
KÚRIA ADÓSOKAT JOGFOSZTÓ DEVIZAHITELES DOKTRÍNÁJA NAPONTA SZEDI ÁLDOZATAIT. Ki kell vinni a devizaügyet Luxembourgba, de nem úgy ahogyan azokat előzetes döntéshozatalra (már kilenc ügyet) egyes magyar bírák vittek ki, akik egyébként a jogfosztó doktrína alkalmazói.
Naponta szedik el a devizaadósok lakásait, ingatlanait. Zakatol a bírósági végrehajtás és mindössze 100 adósból 1 adós ügye vagyis az adósok 1% azaz egy százalékának ügye van bíróságokon, azok jogait az egyedi kölcsönszerződések alaki és tartalmi hibáinak feltárásával, és alapvetően végrehajtás megszüntetési perekben érvényesítjük, míg 99 adós vagyis az adósok 99% azaz kilencvenkilenc százalékának lakását, ingatlanát peres ellenállás nélkül lefoglalják és végrehajtják (árverezik).
Jogszabályváltozás folytán 2018. január 1-jétől törvényszéken semmisségi pert és járásbíróságon végrehajtás megszüntetési pert, tehát egyszerre két pert kell indítani ahhoz, hogy az adósok jogvédelme hatékony lehessen és mindkét perbíróság a végrehajtást a per jogerős befejezéséig felfüggesztheti (ennyit a végrehajtás elleni pervédelem vészmadarairól …).
EURÓPAI UNIÓ (BRÜSSZEL) ÉS MAGYARORSZÁG (BUDAPEST) EGY ÉS UGYANAZON FINÁNCOLIGARCHIA ÖSSZEMŰKÖDÉSE folytán az unió magyar piacán nagyszabású ingatlanrablási műveletet eredményezett, aminek nincs vége, mert javában zajlik, a végrehajtások a "tyúkudvar felől" észrevétlenül csapnak le az Európai Unió Bíróságában és a Magyarország Kormányában bizakodó adósokra.
EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁN (LUXEMBOURG) NEM VÉLETLENÜL VAN KINT 9 (KILENC) MAGYAR ELŐZETES DÖNTÉSHOZATALI ÜGY A MAGYAR BÍRÁK ÁLTAL FELTETT "KAMU" KÉRDÉSEKRE.
Az egyes magyar bírák elöntötték magyar ügyekkel az unió bíróságát, így annak eljárása nyilvánvalóan át fogja ívelni a magyar 2018. évi tavaszi országgyűlési választásokat, megint teletömve kétséges reménnyel az adósokat és így volt ez a 2014. évi választásokon is, akkor a tisztességtelen árfolyamrés és egyoldalú szerződésmódosítás (kamatmódosítás), a vissza kell adni az adósoknak amit a bankok elvettek "agitációs propagandája" nyűgözte le a devizaadós választókat, aminek a tisztességtelen kikötés majd két évig tartó elszámolása (banki informatikusok matematikai bravúrja) után visszacsörgetett elenyésző bánatpénz lett a kimenetele.
Kúria meg sunnyogva hallgat, mert mi lesz, mi lehet például a nagy C-51/17 számú uniós ügy kimenetele? Hát a román döntésben ez már látható.
Mi lesz a következménye? A Kúria 2/2014 PJE határozatát kicsit fel kell majd turbózni, ki lesz szélesítve a tájékoztatási kötelezettség tartalma és a döntés marad a magyar bírák kezében (a bankok kezében) A devizakikötés érvénytelensége tehát szélesebben lesz semmisséggel érvényesíthető, de mi lesz a jogkövetkezmény levonása?
Hát a Kúria elemző csoportjai ezt is már kidolgozták, kiesik a devizakikötés és forintkölcsön elszámolás lesz kamatfeláras piaci kamattal, azzal amit forint forrás híján nem is tudtak volna kölcsönözni a magyar bankok. A devizatörténet tehát visszakanyarodik oda ahová elindult: deviza nyilvántartású forinthitelezés, azután elvesszük belőle a devizanyilvántartást és forintkölcsön kamatfeláras piaci kamatozással lesz a tartozás, az a forintkölcsön amit bankok által eltanácsolt drágasága miatt senki sem akart felvenni (…) Ezt a bekezdést még egyszer jól tessenek elolvasni, mert itt van a magyar bírósági piacvédelem bankvédő szennyese kitárva.
EURÓPAI UNIÓ BÍRÓSÁGÁN A BRÜSSZELI-KLUBOT KELL PERELNI. Ez több szempontot kielégíthet. Az egyik, hogy Brüsszel (Európai Unió Parlamentje és Tanácsa, ezen két alperes) az uniós jelzáloghitelezési irányelv mulasztása folytán tevékenyen közreműködött a magyar ingatlanokra terhelt devizaalapú (devizanyilvántartású) hitelezés deviza árfolyamkockázatainak megteremtésében, magyarul Brüsszel az ingatlanrablási művelet tevékeny részese.
A másik, hogy a Budapesti-Klubot nem kell perelni, mivel az uniós perben hozható kártérítéseket Brüsszel kell, hogy kifizesse. Szedhetik el Magyarországon a lakásokat, Brüsszelben meg kártérítésként ki kell ezt fizettetni. Sajnos mivel a magyar piaci bíróságokon lejt a pálya a pénzintézetek javára és a javukra kialakított bírósági doktrína védi az ingatlanrablást, ezért Brüsszelt kell fizetésre kényszeríteni.
Ez a pénzügyi egyenleg az uniós közvetlen kártérítési perekben érvényesíthető. Csak és kizárólag így lehet kettévágni a Brüsszel-Budapest pénzügyi kötelet, a magyar devizaadósok pénzügyi rabszíját.
A harmadik szempont, hogy Luxembourgban a nemzetközi közvélemény elé lehet tárni az ún. közvetlen kártérítési perben a magyar ingatlanrablási művelet szennyesét, azt amit az előzetes döntéshozatali eljárásban nem lehet, mivel abban a kilenc magyar ügyben az eljárásban résztvevők korlátozott köre és periratok nyilvánosságra hozatalának tilalma folytán korlátozott a nyilvánosság (ezek bársonyos eljárások).
Uniós perviteli tájékoztató igényelhető: email: drkristonugyved@gmail.com
2017. november 30. Devizahitelesek ne féljetek!
Jog és Igazság Mozgalom Civil Társaság, Dr. Kriston István törvényes képviselő.
a bankoknak kártérítést kell fizetniük Brüsszel Dr.Kriston István kártérítésre kell kényszeríteni Kérem megosztani ne féljetek
EZ FÁJHATOTT A KÖZJEGYZŐNEK-A BÍRÓSÁG KÖTELEZTE A VISSZAVONÓ OKIRAT ELKÉSZÍTÉSÉRE!
EZ FÁJHATOTT A KÖZJEGYZŐNEK-A BÍRÓSÁG KÖTELEZTE A VISSZAVONÓ OKIRAT ELKÉSZÍTÉSÉRE! [good_old_share] Horváth Rudolf - Bírósság kötelezte a közjegyzőt a visszavonó...
NÉPSZAVAZÁST A DEVIZAHITELRŐL! [good_old_share] Tessék, kérem! Itt a nagy lehetőség! Látszólag mindenki meg akarja menteni a „deviza”-károsultakat. A parlamenti ellenzéki...

matches: KÚRIA Kúria Kúria Kúria BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG


text:
Gratulálunk Dr. Léhmann Györgynek! - Patacsi Pilvax közvélekedő honlap
Végre megszületett az első bírósági ítélet arról, hogy tisztességtelenül járt el egy bank egy deviza alapú kölcsönszerződés kapcsán.
Egy ügyfél hatmillió forintot vett fel a banktól. Az induló törlesztő részlete azonban megduplázódott. A pénzintézet hol a kamatokon, hol a különböző pénzügyi díjakon emelt, anélkül, hogy ezt közölték volna. Az elsőfokú ítélet során a bíróság érvénytelenítette a szerződést, ezzel az adósnak adva igazat a pénzintézettel szemben. Becslések szerint a devizahiteleseket akár ezermilliárd forintos kár is érhette.
A bankok tisztességtelenül jártak el, amikor az adós számára ellenőrizhetetlen módon emeltek a törlesztő részleteken. Úgy módosították a szerződéseket, hogy állandóan nőttek a havi fizetési kötelezettségek. Világos a csalási szándék Léhmann György jogász, aki a perben képviselte az alperest a bankkal szemben.
Dr. Léhmann György szerint érthetetlen, hogy csak most született meg az első ilyen döntés, hisz az egyik legalapvetőbb jogszabály miatt vesztette el a bank a pert. Ez a tisztességtelen feltételekről szól, amikor olyan szerződés születik, ami az egyik fél számára egyoldalúan előnyös, míg a másik fél védtelen marad.
Az ítélet első fokon született, de Léhmann véleménye szerint, hogy ebből a csávából nem tud kimászni az érintett pénzintézet. Európa más országaiban tűzzel-vassal irtják az ehhez hasonló jelenségeket. Nálunk most jött el ennek az ideje, és nem kizárt, hogy a nyertes per komoly lavinát indít el vélekedett a jogász Dr. Léhmann Györgyöt az elmúlt időszakban közel ezer magánszemély keresett meg segítségért.
Devizahitel, jogállam, Kásler Árpád Nyílt levél Kocsis Máténak, a Fidesz kommunikációs igazgatójának A Deviza Garancia Társaság Miért nem jó az árfolyamgát?
A bankok sajnos nem értesítik az adóst arról, amikor perelnek, illetve nem is kell perelniük: a közjegyző elkészíti a fizetési meghagyást és az egyből megy a végrehajtóhoz !!!!!
2013. november 20. 09:04 ↑ LinkVálasz
El vagyok keseredve!!!! Már nincs tovább!!
2013. szeptember 30. 22:08 ↑ LinkVálasz
Gáspár Tamásné
Dr.Lehmann György ügyvéd úrhoz szerettem volna fordulni devizahiteles problémámmal. Telefonon történt érdeklődésemre minősíthetetlen hangnemben kaptam választ. Közölték, szánjak rá 4-5 órát a keresetlevél, stb. megírására, mert ők arra nem érnek rá. Dolgozzak én is. Valamint arra sem érnek rá, hogy tanácsot adjanak erre vonatkozóan.
Kérdem én, egy laikus, joghoz, jogi nyelvhez nem értő hogyan tud megírni egy keresetlevelet úgy, hogy abba a bíróság ne tudjon belekötni. Sehogyan. Lásd annak a házaspárnak az esetét, akik a keresetlevelüket nem jól írták meg, a pert elvesztették, és a tetemes adósság mellé jön a perköltség.
Ennyit az ügyvédi segítségről.
2013. június 06. 09:26 ↑ LinkVálasz
A visszafizethetetlen hitelpénz
A visszafizethetetlen hitelpénz!
Miért erőlködsz, nem jöttél még rá? – úgysem tudod visszafizetni. Vajon a kormánynak mikor lesz elég ereje megvédeni becsapott állampolgárait?
Enigmák – A végjáték elkezdődött – 2013.03.19
https://www.youtube.com/watch?v=tk7FqHB8vRk
2013. március 24. 12:58 ↑ LinkVálasz
Nyílt Levél Magyarország miniszterelnökéhez
Mivel nincs sok lehetőség megosztani, előrelendíteni, a médiába bejuttatni, ide rakom ki a Nyílt levelemet. Kérlek titeket, jusson el minél többfelé. Nem csak nekem fontos ez, mindenkinek az országban. Nem vagyok egyedül a problémámmal.
Nyílt Levél Magyarország miniszterelnökéhez, Orbán Viktorhoz
Mélyen tisztelt Orbán úr!
Nem szoktam ilyen levelekhez, nyavalygáshoz, szócsépléshez folyamodni, de sajnos most már nincs más választásom.
Devizahiteles vagyok, vagy devizában nyilvántartott hiteles. Igazából teljesen mindegy, a tartozásom piszok nagyra hízott, amelyet már úgy érzem, soha nem lehet kiegyenlíteni.
2008-as évben bedőlt édesapám cége, egy kinn maradt tartozás miatt, a krach előtt még felvett a lakásunkra egy euró alapú hitelt forgótőkének, hogy működőképességét biztosítsa. Sajnos a cégnek volt egy Széchenyi-kártyás hitele, amely miatt már önmagában a ház elvételével fenyegettek minket, mivel kezes volt benne, valamint ez az euró alapú hitelt sem tudta már törleszteni, így az osztrák bank el akarta vinni a házunkat.
Mit volt mit tenni, 23 éves fejjel, beleegyeztem apám kérésébe, vegyünk fel a nevemre hitelt, amivel kiváltjuk az osztrákot, és így a ház megmarad. Ekkor édesapám már nem élt velünk, elköltözött, a cég bedőlése miatt pedig teljesen magába roskadt.
Nem volt más lehetőség, belementem, hisz úgy volt, hogy ő törleszti. Az ember ennyivel csak segíti a családját. Hiszen mi lehet ennél fontosabb az életben? A hitelközvetítő azt mondta, nincs más választás. CHF-hitelt kell felvenni, mert annak alacsonyak a kamatai, és amúgy sem kapnánk mást.
Aláírtam 30+1 évre biztosítással kombinált jelzáloghitelemet… 5.5 millió forint kölcsönt vettem fel. Ez mintegy 36.500 CHF-et tesz ki.
Fizetem a biztosítást, a kamatot… a kötelező lakásbiztosítást, mert hát ugye ez kötelező, és nekiálltam számolgatni. Van nekem kamat- és kezelési költségem olyan 42-43 ezer forint. Ez még nem is sok, ha azt vesszük. Aztán van nekem 17 ezer forintos biztosításom. Ez 60.000 Ft.
27 év van hátra a törlesztési időszakból.
Egyszerű számítás következik. 27 év x 12 hónap x 60.000 Ft az 19.440.000 Ft, mert ugye fizetem ugyanígy a szerződés végéig a kamatokat, mint a katonatiszt.
Tovább számoltam. A biztosításomban jelenleg van úgy 800.000 Ft.
17000 forint x 12hónap x 27 év= 5.508.000 Ft (igen, ekkora összeget vettem fel eredetileg)!
Ennyi lenne mostani biztosítási díj mellett az az összeg amit nekem be kell fizetnem. Persze ez a biztosítási díj évről évre növekszik, úgy 1000 forinttal.
Akkor számoljuk ki így is.
Nem vezetném le… De a mostani bent lévő összeggel együtt ez szerintem (ha nem is minden évben emelkedi) olyan 9.000.000 forint összeget fog kitenni a futamidő végén!
Jelenlegi CHF-árfolyam mellett 36500 frank az 8979000 Ft. Tehát épp fedezné. De erre az időre már a törlesztőim is jól megnőnek. Ha még fizethetőek lesznek, mivel a biztosítási díjam emelkedik. Ez annyit tesz, hogy a mostani 60 ezer forint helyett 90.000 forintot fogok fizetni havonta, ha marad ez az árfolyam.
Nos. Számolások után elmondom önnek. Egy forintot nem segít édesapám a törlesztésben. Édesanyám pedig nem tud, mert minden elmegy a rezsire. Válóper után örülünk, mert nem a nagymamámtól kell kérni, hogy kijöjjünk valahogy rezsivel és kajával. Kapja anyám a gyerektartást.
A hitelközvetítő megkapta a jó kis jutalékot, apám megszabadult a hiteltől, és lelépett, én meg szívok egy életen át.
Ráadásul ott a lemerült 200.000 forintos hitelkártyám, amit nem tudok egyszerűen visszafizetni. Lemerült hitelfelvétel után, amikor kifizettem a 400.000 Ft-os illetéket.
Mondja meg nekem őszintén: Ön szerint van esély arra, hogy a forint erősödik a svájci frankkal szemben? Én úgy gondolom, sokat nem fog. Kis ország vagyunk mi ahhoz. Ők meg egy bankparadicsom.
Szorongatják a golyóimat.
Még fizetem a hitelemet. Nyögök, minden pénzem erre megy egy… Fél hónap csúszás után a bank felhív, és fenyeget, hogy felmondják a szerződésem. Az árfolyamgáton kívül nincs más lehetőség, ezzel pedig nem tudunk élni – mert sokan vagyunk úgy ebben az országban, akik azt mondják (és én is ezt mondom), hogy ez öngyilkosság lesz, mert ha már most nehezen fizetek, akkor mi lesz az árfolyamgátam megszűnése után? Még több szakad a nyakamba.
Mondjon nekem egy jó lehetőséget?
Viktor, nincs életem… Itt vagyok 28 évesen. Nincs barátnőm, egy faluban élek, dolgozok látástól mikulásig, és nincsenek kilátásaim.
Esélyem nincs saját családot alapítani. Az egészségem lassan megromlik, úgyhogy lassan semmim nem marad.
Mondjon nekem valami okosat.
Ifj. Vaspöri József
2013. március 24. 12:34 ↑ LinkVálasz
kártérítést fizetnek a bankok
Már Ausztriában is kártérítést fizetnek a bankok a devizaadósoknak! március 23, 2013
„Ausztriában a legfelsőbb bíróság alkotott véleményt, miszerint kártérítéssel tartoznak a hiteleseiknek azok a kereskedelmi bankok, amelyek nem tájékoztatták megfelelően az ügyfeleiket a devizakölcsön kockázatairól.”
Ausztriában a legfelsőbb bíróság alkotott véleményt, miszerint kártérítéssel tartoznak a hiteleseiknek azok a kereskedelmi bankok, amelyek nem tájékoztatták megfelelően az ügyfeleiket a devizakölcsön kockázatairól. „Egyértelmű, hogy a bankoknak ügyfeleik figyelmét minden kockázatra fel kell hívniuk.”
A bíróság úgy vélekedett, ha ezen kötelezettségüknek nem tettek eleget, akkor mulasztottak, és kárt okoztak a hiteleseknek. Márpedig ilyen esetben kártérítéssel tartoznak ügyfeleiknek”. Adta hírül a Magyar Hírlap Online
“Egyértelmű, hogy a bankoknak ügyfeleik figyelmét minden kockázatra fel kell hívniuk. A bíróság úgy vélekedett, ha ezen kötelezettségüknek nem tettek eleget, akkor mulasztottak, és kárt okoztak a hiteleseknek. Márpedig ilyen esetben kártérítéssel tartoznak ügyfeleiknek”
Amíg egy osztrák hitelfelvevőnek az alapösszeg húsz-harminc százalékára rúgó kárt kell lenyelnie, addig a magyarnak a felvett pénz dupláját! Közben az unió úgy döntött, az egyéves alapfizetésükben maximálják a bankároknak fizethető bónuszokat, de a részvényesek hozzájárulásával ennek duplájára is emelkedhet a juttatás.
Európában erős a fogyasztóvédelem, amelyet Ausztria betart, ehhez igazítja a jogszabályait és a jogi gyakorlatát. Magyarország ugyan Európában van, de a fogyasztóvédelmi jogszabályait és a jogi gyakorlatát nem igazítja az európai normákhoz. Forrás: internetfigyelo.wordpress.com
A banknak professzionális kötelessége kiszámítani a hitelfelvevő kapacitását, és annak megfelelően nyújtani hitelt. A hitelt nem a lakás, hanem az adós fogja visszafizetni, jövedelméből, és nem abból, hogy lebont a lakásból falat, és abból elad egy téglát. A jövedelem, nem pedig a lakás, (mint biztosíték) határozza meg a hitelvelvételt. Ha kereseten túli hitelt sóznak a hiteles nyakába, az a bank hibája – vélte Róna Péter közgazdász.
Például amikor Kovács János felvette a svájci frank alapú hitelt, annak akkori törlesztőrészlete jövedelme 35 %-a volt, most viszont ez 50 %-ra kúszott fel. Munkája van, törleszt, nem lett munkanélküli. Azaz ez a bankok óriási hibája, mert a jövedelem elégessége megállapíthatatlan – magyarázta a közgazdász. Ha ugyanis a svájci frank árfolyama állandóan változik, akkor nem lehet tudni, hogy az adós havi jövedelmének hány százalékát kell a törlesztésre fordítani – mondta Róna Péter. Márpedig egy ilyen termék hibás. Az mindegy, hogy ezt a bankok tudatták, ilyen terméket nem szabadott volna piacra dobni – tette hozzá.
A svájci frank hitelezés Ausztria nyugati felén kezdődött, ahol sokan Lichtensteinbe járnak dolgozni, ezért svájci frankban kapják a fizetésüket. Ott ez logikusnak tűnt. De az osztrák bankok hamar belátták, hogy ez rendkívül veszélyes, abba is hagyták rövid időn belül – mondta Róna Péter. (Folytatás a videó után!)
A múlt héten egy londoni bíróság, 2900 milliárd forintra kötelezte a bankokat, mert egy bizonyos terméknek az összeállítása bizonytalan, megbízhatatlan volt – hívta fel a figyelmet a nyugati gyakorlatra a szakértő. Nem bíróságról és különadóról van szó, hanem arról, hogy a veszteséget és kárt elszenvedőnek a bank kártérítéssel tartozik, mert a kárt, a veszteséget ő okozta. Forrás – 168 óra.
A parasztvakításnak vége! Átver Áron rájött, hogy csapják be a bankok. A Bank, mint pénzkölcsön szolgáltatást végző pénzügyi szolgáltató vállalkozás, rendelkezésére bocsátja az Adós számára az általa igényelt pénzösszeget.
Önmagában ez az egyetlen gazdasági esemény, hiszen mindennapos esetnek számít, – csak, hogy – a pénzkölcsön nyújtás látszatát keltve a hitelfolyósítással egyidejűleg hitelszámlát nyit a Bank az Adós nevére szólóan, – ezt a számlát az Adós nem látja, hiszen nem az ő számlája, hanem az ő tartozását viszi fel rá a Bank csalárd módon, mint követelést.
Áron azt mondja: „Ha a kacsa nem tud úszni, nem a víz a hülye!” Átvert Áron nem hülye, rájött ez a követelés nem az Adós rendelkezésére bocsátott forint névérték, hanem más, a forint névértékkel a folyósítás napján értékben megegyező deviza névérték, amelyet, mint kölcsönadás miatti „jogos követelésnek” beállítva vesz a Banknyilvántartásba.
A reálfolyamat szerint ellenben a folyósított forintösszeg a Bank által hiteltartozásként nyilvántartásba vett devizaösszeg vételi ára.
A Bank a devizakövetelés „hamis és egyoldalú nyilvántartása” okán, – a rendelkezésre bocsátott forintösszeget nem követeli megfizetni, – hanem az árfolyam javulása miatt erősödő devizaösszeg névértékének megfizetésére kötelezi az Adóst azáltal, hogy a deviza forinthoz képest történő javulását kiterheli rá, mint árfolyam különbözetet.
A tartozásként nyilvántartásba vett devizaösszegre kölcsönkamatot számol fel a Bank, mint ahogyan pénzkölcsönadásnál szokott történni a követelt pénzösszeg használatának Adós általi megfizettetésekor.
De ez a pénzösszeg nem került átadásra.
Kvázi ez a pénzösszeg nem vált kölcsöntőkévé!
De az Adós fejében meg sem fordul a gondolat, hogy nem pénzkölcsönre számolja a Bank fel a kamatot, mert az Adós azt gondolja, hogy ő pénzkölcsönt kapott. Mert tradicionálisan bízott naivan a bankban! Hát ilyen egyszerű a magyarázata a devizában nyilvántartott forinthitelesek és a bankok közt feszülő ellentétnek, – ezt csak a Kúria nem látja, vagy nem akar tudomást venni róla! Átvert Áron továbbra sem érti, mit nem lehet ezen érteni!
A pékhez kenyérért megyünk, az autónkat autószerelővel javíttatjuk, míg kölcsönért a bankhoz fordulunk, – illetve már csak fordultunk! – miután napjainkra jelentősen megingott az emberek bizalma a Magyarországon működő idegen bankokban.
Átvert Áron azt mondja: a bankok által diktált feltételeknek egészen egyszerűen nem lehet megfelelni.Ezt támasztja alá az egyre fokozódó társadalmi elégedetlenség és a lassan mindennapossá váló demonstrációk.
Ausztriában kártérítéssel tartoznak a kereskedelmi bankok a devizaadósoknak! Nálunk vajon mikor?
„Ausztriában egyenesen a legfelsőbb bíróság alkotott véleményt, miszerint kártérítéssel tartoznak a hiteleseiknek azok a kereskedelmi bankok, amelyek nem tájékoztatták megfelelően az ügyfeleiket a devizakölcsön kockázatairól.
„Egyértelmű, hogy a bankoknak ügyfeleik figyelmét minden kockázatra fel kell hívniuk. A bíróság úgy vélekedett, ha e kötelezettségüknek nem tettek eleget, akkor mulasztottak, és kárt okoztak a hiteleseknek. Márpedig ilyen esetben kártérítéssel tartoznak ügyfeleiknek”
2013. március 24. 11:21 ↑ LinkVálasz
A lelkiismeret, isteni szózat
L J Szörge BaróczOrbán Viktor
“forint nélküli deviza nélküli deviza hitelezés folyt Magyarországon 2004-től.”
A fenti idézet: MNB által kiadott Háttértanulmányából
“Aki lelkiismerete szavára hallgat, azt soha el nem némítja,
az soha az igaz útról le nem tér.
Az ember tévedhet, lehet önző, pártos, részrehajló;
az írott malaszt, a szabályok lehetnek tévesek és a változó viszonyok,körülmények folytán elavulhatnak.
Ami néhány századdal avagy ezredévvel ezelőtt helyes és szükséges volt,az ma lehet helytelen és káros.
Egyetlen tanítás, egyetlen törvény van, amely örökké igaz marad,
amely az adott körülményekhez alkalmazkodik :
az élő lelkiismeret,
amely sohasem avul el, mint az írás és sohasem téved, sohasem pártos, mint az ember.
A lelkiismeret, isteni szózat, és aki erre hallgat, bűnös sohasem lesz.”
Miért nem hoz a Kormány olyan törvényt,hogy a bankok a tartalék rátájukat 5%-ról-100%-ra emeljék fel ?
51%-os parlamenti többség szavazata kel hozzá.
Jelenleg is a bankok 95%-lufi pénzek kibocsájtásával teszik tönkre a lakosságot,a gazdaságot,így EXTRA UZSORÁT tudhatnak magukénak…
Közel 4000-en haltak meg a banki uzsorának köszönhetően…
Több ezer CSALÁDOT lakoltattak már ki…
Behajtó cégek zaklatják a már tönkre tett ,kisemmizett,kifosztott CSALÁDOKAT..
Ami a legszomorúbb ezzel minden politikus tisztában volt-van,kellett hogy legyen…
A törvény őrei lapítanak,félre tájékoztatnak…
Ki kell önteni végre a pohárból az állott vizet,azt elmosni és tiszta vízzel megtölteni…
Minden BECSAPOTT,KISEMMIZETT EMBERT KÁRTALANÍTANI KELL A BANKOKNAK…
“Ha megszokjuk mindig lelkiismeretünket kérdezni,
úgy csakhamar a legnagyobb zűrzavar közepette is lassan,
lassan javulandunk, a helyes utat megtalálandjuk.
Annál könnyebben és hamarább történend ez meg,
ha a lelkiismeret szava követésére lelki közösségben élő embercsoportok
vagy egész nemzetek térnének vissza,
amikor is az egyének eszméiket, gondolataikat egymással közölhetik is
és így a helyes útra való visszatalálást egymásnak megkönnyítik.
Ha megszokjuk mindig lelkiismeretünk szavára hallgatni,
úgy nem csak javulandunk,
de életünk is nyugodtabb, megelégedettebb lesz.
Ez a tiszta lelkiismeret boldogsága.
Tiszta lelkiismeret nélkül nincsen lelki egyensúly; lelki egyensúly nélkül nincsen boldogság.”
“Az ember kötelessége, hogy a maga népét szolgálja. Aki ez alól kihúzza magát, az a népe árulója.”
2013. március 21. 11:07 ↑ LinkVálasz
MÉLYEN TISZTELT DR. LÉHMANN GYÖRGY ÚR!
KÖSZÖNET, HÁLA, GRATULÁCIÓ ÖNNEK!
2013. március 20. 19:17 ↑ LinkVálasz
Keresetlevél (amit a bíróságnak nyújtunk be)tartalmán múlik a per sikere! dr. Léhmann György úr közkinccsé tette keresetlevél mintái, az adós aktuális helyzetéhez igazítva. Üdvözlettel: Kissné Kati
2013. március 20. 19:12 ↑ LinkVálasz
Fekete Lajosné
Hogy lehet az,hogy az egyik Bíróságnál meg lehet nyerni a pert, a másik Bíróság pedig elutasítja.Az első és a második fokon megnyerjük, a harmadfokon már elveszítjük a pert.Eddig mindenkitől ezt hallottam, aki pereskedésre adta a fejét,harmad fokon szépen elvesztették.Sok múlik azon,hogy éppen ki a bíró, ez csak szerencse dolga.Nekem is van hitelem,költségmentességet nem kapok, ha veszitek miből fizetem ki a pert, mert a többiek sem tudták miből kifizetni.Én megvárom,hogy a bank pereljen engem, fizessen Ő pervesztésen.
Egyébként én részt veszek a budapesti devizahiteles tüntetéseken, kiállok a többi magyar állampolgárért is,akik ilyenkor otthon ülnek a fotelban és mástól várják a csodát.Itt már csak a nép összefogása menthet meg mindenkit, ha minden magyar eljönne a tüntetésre,a márc.9-i tüntetésen 7-8 ezer ember vett részt, de még mindig nem elég hogy komolyan vegyenek minket.Én pécsi vagyok,Pécsett kb.2000 deviza hiteles van, mégis csak egy buszt tudtak indítani 50 fővel /és hol a többi ember??/, sajnos az egész országban így megy ez.Legközelebbi tüntetés 2013.április 21. Bp.Hősök tere.Aki tenni akar magáért, legyen ott.
Üdvözlettel: Feketéné
2013. március 20. 17:11 ↑ LinkVálasz
A becsapottak elutasítva!
Elutasították a bankot perlőket. 2013.03.20.
„A Fővárosi Törvényszék idézés kibocsátása nélkül elutasította a felperesek egy csoportja által az AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepe, az AXA Bank Europe SA ellen indított kereseti kérelmet.”
http://www.hir24.hu/belfold/2013/03/20/elutasitottak-a-bankot-perloket/
2013. március 20. 13:21 ↑ LinkVálasz
Dr. Csányi Sándor úrnak
” Dr. Csányi Sándor úrnak
OTP Bank zRt
Elnök-Vezérigazgatójának
mail: CsanyiS@otpbank.hu ”
http://menyusp.5mp.eu/web.php?a=menyusp&o=WsoeplhPP7
2013. március 20. 08:58 ↑ LinkVálasz
Pert nyert a devizaadós
Pert nyert a devizaadós: tudni kell, miért annyi, az annyi 2013. március 19.
http://www.sonline.hu/somogy/kozelet/pert-nyert-a-devizaados-tudni-kell-miert-annyi-az-annyi-488820
2013. március 19. 20:43 ↑ LinkVálasz
Végre megértük hogy a Bíróságnál is tágul a /beszükült látó tér!!/
2013. március 19. 20:18 ↑ LinkVálasz
Gódány Ferenc
Üdvözlöm T.Ügyvéd ÚR!!
Szeretnék gratulálni!!!!!!!!!!!!!
Végre megértük már,hogy a Bíróságnál is tágul a /beszükült látó tér!!/
Még egyszer gratulálunk férjemmmel együtt!!
Üdvözlettel:Gódányné
2013. március 19. 20:15 ↑ LinkVálasz

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság


text:
Mi köze lehet Little Rocknak Kaposvárhoz, Balog Zoltánnak Eisenhowerhez? - Kettős Mérce
TGM: Proliknak kuss!
2017. augusztus 6. vasárnap, 17:22
roma szegregáció Kaposvár Pécsi utcai iskola
Little Rock, ugye Arkansas állam fővárosa. A Little Rock 9 néven ismertté vált, a múlt század ötvenes éveiben történt eseménysorozat az afro-amerikaiak polgárjogi harcának ikonikus mérföldköve. A történet röviden a következő: az 1954. évi, Brown néven ismert, az Egyesült Államok Legfelső Bíróságán született ítéletet követően, mely alkotmányellenesnek nyilvánította a faji alapú szegregációt az iskolákban, Little Rock iskola fenntartója, más iskolafenntartókkal együtt, tervet fogadott el az iskolák fokozatos deszegregációjára.
A hatéves Ruby Bridges 4 seriff kíséretében megy először a "fehérek iskolájába", 1960. november 14-én, New Orleans városában. A polgárjogi mozgalmak ikonikus képe Norman Rockwell festményén (1964)
Az első lépésben az 1957-58-as iskolaévben kilenc fekete diákot felvettek a város központi középiskolájába. A fehér szülők tiltakoztak, tüntettek, szeptember 1-én körbe zárták az iskolát, megakadályozva a fekete gyerekek bejutását. Az állam kormányzója a tiltakozó szülők támogatására kirendelte a felügyelete alatt álló fegyveres erőket is.
Az Egyesült Államok elnöke, Eisenhower, akihez eljutott a hír, nem sokat hezitált, egyértelműen a bírósági ítélet végrehajtatása mellett döntött, és mivel más eszköze nem volt, Little Rockba rendelt egy légi deszant hadosztályt és az Arkansasi Nemzeti Gárdát, kivonva a kormányzó hatásköréből, szövetségi felügyelet alá rendelte. A 9 afro-amerikai gyerek legalább egy hónapig katonai felügyelet és védelem mellett járt iskolába.
A gyerekek – bár nem volt könnyű iskolai karrierjük – többsége egyetemet végzett, és ma a polgárjogi küzdelem hőseiként tisztelik őket.
És Eisenhower elnök? A történészek aligha sorolják őt a vérző szívű liberálisok közé, és nem tudjuk, konkrétan mit gondolt a faji alapú szegregációról. Azt azonban cselekedeteiből pontosan tudjuk, nem a szegregátorok, rasszisták alacsony ösztöneinek a kiszolgálásával kereste a kedvező választói reakciót, hanem a törvény szigorú betartatásával, a bíróság tekintélyének fenntartásával.
De hogy jön ide Kaposvár?
Nos, Kaposváron 2008 óta pereskedik a Mohácsi Erzsébet vezetése alatt álló Esélyt a Hátrányos Helyzetű Gyerekeknek Alapítvány nevű roma jogvédő szervezet a hírhedt Pécsi utcai cigány iskola bezárásáért, ahova kizárólag a kaposszentjakabi telepen lakó roma gyerekek járnak. Az iskolából gyakorlatilag soha senki nem jut érettségit adó középiskolába. A pereskedés célja, mivel más eszköz Kaposváron sohasem működött, hogy a kaposszentjakabi gyerekek esélyt kapjanak a jó minőségű oktatásra: továbbtanulni, sikeres dolgozó emberré válni, csakúgy, mint a fekete gyerekek Little Rockban.
A Pécsi utcai iskola ügyében korábban született már a Kúrián ítélet, mely elmarasztalta az önkormányzatot, az iskolafenntartót és a felügyelő minisztériumot a jogellenes elkülönítésért. Nem történt azonban semmi, Szita Károly polgármester minden lehető helyen elmondta és leírta, hogy hibás ítélet született, azt ő nem tartja be, az iskola marad.
A második körben az Alapítvány, a Kúria instrukciói szerint már egy részletes tervvel adott be új keresetet, mely meghatározza, mely oktatásszervezési lépésekre és biztosítékokra van szükség a jogellenes elkülönítés lépésről-lépésre történő felszámolásához. E második kereset alapján a Törvényszék már előírta az alpereseknek az iskola felmenő rendszerben történő megszüntetését, valamint a 2017-18-as iskolaévben beiratkozó első osztályosoknak az iskolafenntartó által készített terv szerinti elhelyezését a város más iskoláiban.
Ez az ítélet jogtörténetet ír, most rendelte el először Magyarországon egy jogsértő módon működő iskola megszüntetését a bíróság. A Pécsi Ítélőtábla az ítéletet még 2016-ban fenntartotta, ezzel az jogerőre emelkedett.
Figyelemre méltó, hogy sem a minisztérium, sem az iskolafenntartó nem kért felülvizsgálatot a Kúriától, csak az önkormányzat. Ők kérelmükkel halasztást is kértek a végrehajtásra, hogy a Kúria döntéséig mégis indulhasson első osztály a Pécsi utcában. A halasztást a Kúria elutasította, a tárgyalást októberre tűzte ki.
Naivan azt hihetnénk, ezzel vége a kaposvári gyerekek faji alapú elkülönítésének az iskolában. Mint az sikeresen megvalósult már Hódmezővásárhelyen és Szegeden, elkezdődhet az integrált, inkluzív oktatás felépítésének hosszú nehéz munkája Kaposváron is.
De nem, nem Szita Károly városában. Neki persze nincsenek kivezényelhető reguláris csapatai, nem is szereti az ilyet, az ő eszközei mások. Viszont a szülőknek sem kell tüntetniük, lehet, hogy nem is tennék.
Pontosan egy héttel a Kúria elutasító határozatának nyilvánossá tétele után az illetékes megyei hatóság engedélyt adott 8 osztályos általános iskola üzemeltetésére egy korábban csak zene- és táncoktatásra szakosodott, alapfokú művészeti iskolának. Igen, még véletlenül sem egy nyelviskolának vagy számítástechnikai képzőnek. Csak további két hét kellett, hogy a városi közgyűlés külön 8,5 millió forint támogatást ítéljen meg a vadonatúj, még kipróbálatlan általános iskolának. Sikerült közben a helyiségbérletet is megoldani. Nem fogják elhinni, a Pécsi utcai, törvénysértő működés miatt éppen bezárt iskola újonnan megüresedő osztálytermeit bérelik a KLIK-től, a minisztérium felügyelete alatt álló állami iskolafenntartótól. A szakmai kontinuitást a betiltott iskola megszűnő első osztályának időközben átvett tanító nénijei biztosítják.
Ja, és az új iskolának gyorsan híre ment, sok gyerek már beiratkozott a hírek szerint, lehet, bár erről nem volt még szó, talán éppen a közeli cigány telepről.
A fő szereplő ebben a történetben persze nem Szita Károly, ő nem lep meg senkit, hozza a szokott formáját.
Mit tesz azonban Balog Zoltán? Nem a minisztérium, vagy az oktatásért felelős államtitkár, hiszen minden jogszabály által rögzített eszköz az iskolák jogszerű működtetésének biztosítására a miniszter kezében van. Fel tud-e nőni az ő Eisenhower-pillanatához, a törvény védelmezőjeként, a bíróság tiszteletének fenntartójaként, nem beszélve a gyermekek mindenek felett álló érdekének képviselőjeként?
Ideológiai szempontból nem hiszem, hogy a miniszter jobboldalibb, vagy konzervatívabb lenne a volt amerikai elnöknél. Talán nem is keresztényebb, bár nyilván vannak felekezeti eltérések. Azt, hogy mit gondolt az elnök eltérő bőrszínű állampolgártársairól, nem tudjuk pontosan, szemben a miniszterrel. Ő megosztotta velünk gondolatait Tusványoson, még nem döntötte el, vajon erőforrást jelentenek-e, vagy tehertételt.
A minisztérium sajtófelelőse írásban nyilatkozta Ónody-Molnár Dórának, a 168 óra újságírójának (aki a történteket kibányászta), hogy a Pécsi utcai iskolában sem az állami, sem más fenntartó nem indít első osztályt, a minisztérium be kívánja tartani a jogerős ítéletet. Időközben kiderült, nyilván a sajtóérdeklődés hatására, az új iskola ingatlanbérleti szerződése rövid életű volt, mára felbontásra került. Valószínűleg az egyetem környékén lesz majd új helyisége és engedélyét is e szerint fogják módosítani.
Szita polgármester úr tehát vesztésre áll a fentiek szerint, nem teljesen sikerült egyszerű átcímkézéssel fenntartani a bíróság által szegregálónak minősített status quot, port hinteni választói, a romák, a hatóságok, a bíróság szemébe.
De nyernek-e vajon végre egyszer a telepi roma gyerekek? Van-e reményük Mohácsiék közel tíz éves küzdelme után inkluzív, minőségi oktatáshoz jutni? Vagy csak áthelyezik a vedret, amibe a cseberből kerültek egy jobb címre? Vajon ezt a deszegregációs megoldást rögzítette a KLIK által, a bíróság instrukciójának megfelelően készített hosszútávú terv? Ki fizeti majd a gyerekek utazási költségét?
És a miniszter úgy gondolja-e majd, hogy fenntartotta lészen törvény hatalmát és a bíróság tekintélyét, a gyermekek érdekét? Ő hagy-e majd nyomot közel nyolc éves roma ügyi tevékenység után Kaposváron, vagy inkább Szita Károly?
Ott leszünk szeptember 1-én az évnyitón, megnézzük, jöjjön mindenki!
Újlaky András
roma szegregáció Kaposvár Pécsi utcai iskola Kettős Mérce vendégszerző 2017. 08. 06. Tovább →
https://kettosmerce.blog.hu/api/trackback/id/tr4312723182

matches: bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Az összevont adóalapot terhelő személyi jövedelemadó mértékek 2011-2018
Áfa kulcsok és a tevékenység közérdekű vagy egyéb sajátos jellegére
tekintettel adómentes tevékenységek köre 2017. január 1-jétől
Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) 82. § (1) bekezdésében foglalt főszabály szerint a termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások után fizetendő áfa általános mértéke az adó alapjának 27 százaléka. Kivételt jelentenek az Áfa tv. 3. és 3/A. számú mellékletében szerepelő termékértékesítések, szolgáltatásnyújtások, amelyek az Áfa tv. 82. § (2) és (3) bekezdése alapján 5, illetőleg 18 százalékos adómérték alá esnek.
Az Áfa tv. 85-87. §-ai alapján a tevékenység közérdekű vagy egyéb sajátos jellegére tekintettel adómentesek a fenti jogszabályhelyekben felsorolt termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások.
Az Áfa tv. 5. § (1)-(2)1 bekezdése szerinti adóalany a 86. § (1) bekezdés j) és k), valamint l) pontjában meghatározott adómentes tevékenysége tekintetében adókötelezettséget választhat2. Ha az adóalany a fenti választási jogával élni kíván, akkor az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény alapján változás bejelentési kötelezettsége keletkezik.
A fentieken kívül az Áfa tv. más rendelkezései által meghatározott feltételek fennállása esetén
 a termék Közösségen belüli értékesítése3,
 a termék Közösségen belüli beszerzése4,
 a termék Közösségen belüli fuvarozása5,
 a termék importja6,
 a termék Közösség területén kívülre történő értékesítéséhez kapcsolódó ügyletek meghatározott köre7,
 a nemzetközi közlekedéshez kapcsolódó ügyletek meghatározott köre8,
 a termék Közösség területén kívülre történő értékesítésével azonos megítélés alá tartozó ügyletek9,
 a közvetítői tevékenység10, valamint
 a termék nemzetközi forgalmához kapcsolódó egyes tevékenységek köre11
is adómentesnek minősül.
1 Az Áfa tv. 5. § (1) bekezdése alapján adóalanynak minősül az a jogképes személy vagy szervezet, aki (amely) saját neve alatt gazdasági tevékenységet folytat, tekintet nélkül annak helyére, céljára és eredményére. Az érintett személy vagy szervezet jog- és cselekvőképességére személyes joga az irányadó, ha azonban személyes joga alapján nem lenne jog- és cselekvőképes, de a magyar jog alapján igen, akkor jog- és cselekvőképességét a magyar jog alapján kell elbírálni. A jelzett paragrafus (2) bekezdése alapján, ha a gazdasági tevékenység közvetlenül közös tulajdonban és közös használatban levő ingóra vagy ingatlanra, mint ellenérték fejében hasznosítandó dologra irányul, adóalany a tulajdonostársak közössége. Az adóalanyisághoz fűződő jogokat és kötelezettségeket a tulajdonostársak közössége az általa kijelölt képviselő útján gyakorolja. Kijelölés hiányában képviselő a legnagyobb tulajdoni hányaddal rendelkező tulajdonostárs, egyenlő tulajdoni hányad esetében pedig az adóhatóság által kijelölt tulajdonostárs.
2 Áfa tv. 88. §
3 Áfa tv. 89-89/A. §
4 Áfa tv. 91. §
5 Áfa tv. 92. §
6 Áfa tv. 93-97. §
7 Áfa tv. 98-102. §
8 Áfa tv. 103-106. §
9 Áfa tv. 107-109. §
10 Áfa tv. 110. §
11 Áfa tv. 111-118. §
I. Az általánostól eltérő adómérték alá eső termékek és szolgáltatások
1. Az 5%-os adómérték alá tartozó termékek és szolgáltatások köre12
1.1 Termékek13:
Az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló törvény hatálya alá tartozó olyan humán gyógyszerek, amelyeket külön jogszabályban meghatározott hatóság forgalomba hozatalra engedélyezett, valamint a nem kereskedelmi jellegű áruforgalomban az erre jogosult hatóság engedélyével importált gyógyszerek; Humán gyógyászati célú magisztrális készítmények.
Hagyományos gyógynövény drogok közvetlen lakossági fogyasztásra, kiskereskedelemben szokásos kiszerelésben
121190 98-ból 1302-ből
Az arra feljogosított hatóság által engedélyezett humán célra felhasználásra kerülő diagnosztikai reagensek
3002 10-ből 3002 90-ből 3006 20-ból 3006 30-ból 3821-ből 3822-ből
Orvosi radioaktív izotópok
2844 40 20 00-ból
Speciális gyógyászati célra szánt tápszerek, valamint anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek
1901 10 00 02 2106 90 92 01 2106 90 98 01
Egészségügyi oxigén (max. 10, ill. 20 liter űrtartalmú, 150, ill. 200 bar nyomású palackban kiszerelve vagy cseppfolyós formában, kizárólag gyógyszerkönyvi minőségű termék)
2804 40-ből
Braille-tábla műanyagból
3926 90-ből
Fehér bot vakoknak
6602-ből
Pontozó vakoknak
8205 59 90-ből
Braille-tábla fémből
8310-ből
Braille-írógép vakoknak
8469 30-ból
Információátalakító egység vakok és hallássérültek részére (a szövetség által a tagok felé beszerzési ár alatt forgalmazott termék)
8471-ből
Telefonkezelő adapter vakok számára
8517 80 90-ből
Braille-óra vakoknak
9102-ből
4901-ből 4903
Napilap (hetenként legalább négyszer megjelenő kiadvány); Egyéb újság, folyóirat (évente legalább egyszer megjelenő kiadvány)
A 15. és 17. pontban meghatározott termékek bármely más fizikai adathordozón reprodukált formája
Fajtiszta tenyészsertés
0103 1000
Háziasított sertés, 50 kg-nál kisebb súlyú (a fajtiszta tenyészsertés kivételével)
0103 9110
Elő, háziasított koca, legalább egyszer ellett, legalább 160 kg súlyú (a fajtiszta tenyészsertés kivételével)
0103 9211
Elő, háziasított sertés, legalább 50 kg súlyú (a legalább egyszer ellett, legalább 160 kg súlyú koca, valamint a fajtiszta tenyészsertés kivételével)
0103 9219
Házi sertés egészben vagy félben, frissen vagy hűtve
12 Áfa tv. 82. § (2) bekezdés
13 Áfa tv. 3. számú melléklet I. rész
Házi sertés egészben vagy félben, fagyasztva
0203 2110
Fajtatiszta tenyész szarvasmarha
0102 10 10 0102 10 30 0102 10 90
Más, élő háziasított szarvasmarha
0102 90 05 0102 90 21 0102 90 29 0102 90 41 0102 90 49 0102 90 51 0102 90 59 0102 90 61 0102 90 69 0102 90 71 0102 90 79
Fajtatiszta tenyészjuh
Más, élő háziasított juh
0104 10 30-ból 0104 10 80-ból
Fajtatiszta tenyészkecske
Más, élő háziasított kecske
0104 20 90-ből
Háziasított szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve, egész vagy fél
0201 10 00-ból
Háziasított szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve, másképpen darabolt, csonttal, „kompenzált” negyedek
0201 20 20-ból
Háziasított szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve, másképpen darabolt, csonttal, egyben vagy darabolva - elülső testnegyed
0201 20 30-ból
Háziasított szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve, másképpen darabolt, csonttal, egyben vagy darabolva - hátulsó testnegyed
0201 20 50-ből
Háziasított szarvasmarhafélék húsa fagyasztva, egész vagy fél
0202 10 00-ból
Háziasított szarvasmarhafélék húsa fagyasztva, másképpen darabolt, csonttal, „kompenzált” negyedek
0202 20 10-ből
Háziasított szarvasmarhafélék húsa fagyasztva, másképpen darabolt, csonttal, elülső negyedek egyben vagy darabolva
0202 20 30-ból
Háziasított szarvasmarhafélék húsa fagyasztva, másképpen darabolt, csonttal, hátulsó negyedek egyben vagy darabolva
0202 20 50-ből
Egész vagy fél háziasított bárány, frissen vagy hűtve
0204 10 00-ból
Más háziasított juhhús frissen vagy hűtve, egész vagy fél
0204 21 00-ból
Más háziasított juhhús frissen vagy hűtve, másképpen darabolt, csonttal, rövid elülső negyed
0204 22 10-ből
Egész vagy fél háziasított bárány fagyasztva
0204 30 00-ból
Más háziasított juhhús fagyasztva, egész vagy fél
0204 41 00-ból
Más háziasított juhhús fagyasztva, másképpen darabolt, csonttal, rövid elülső negyed
0204 42 10-ből
Háziasított kecskehús, frissen vagy hűtve, egész vagy fél
0204 50 11-ből
Háziasított kecskehús, frissen vagy hűtve, rövid elülső negyed
0204 50 13-ból
Háziasított kecskehús, fagyasztva, egész vagy fél
0204 50 51-ből
Háziasított kecskehús, fagyasztva, rövid elülső negyed
0204 50 53-ból
A 86. § (1) bekezdés j) pont ja) vagy jb) alpontja alá tartozó olyan, többlakásos lakóingatlanban kialakítandó vagy kialakított lakás, amelynek összes hasznos alapterülete nem haladja meg a 150 négyzetmétert
A 86. § (1) bekezdés j) pont ja) vagy jb) alpontja alá tartozó olyan egylakásos lakóingatlan, amelynek összes hasznos alapterülete nem haladja meg a 300 négyzetmétert
A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva
Madártojás héjában, frissen
0407-ből
Tej (kivéve az anyatejet, az ultramagas hőmérsékleten hőkezelt tejet és az ESL
0401 10-ből
tejet)
0401 20-ból
1.2. Termékek a gyógyászati segédeszközök társadalombiztosítási támogatásba történő befogadásáról, támogatással történő rendeléséről, forgalmazásáról, javításáról és kölcsönzéséről szóló 14/2007. (III. 14.) EüM rendelet 2012. január 1. napján hatályos 10. számú mellékletében meghatározott gyógyászati segédeszközök közül14:
Lábortézisek dongalábra
06 12 03 03
Lábortézisek a láb izomzatának bénulására
06 12 03 15
Peroneus-emelők
06 12 06 06 03
Egyedi méretvétel alapján egyedileg készített boka-láb ortézisek
06 12 06 09
Egyedi méretvétel alapján egyedileg készített csípőortézisek
06 12 15 09
Négykörsínes térd-boka-láb ortézisek
06 12 18 03
Tartozékok alsóvégtag-ortézisekhez
Felső végtagok protézis-rendszerei
Alsó végtagok protézis-rendszerei
Epithesisek
06 30 21 03
C-3 Ortopéd cipő csonkolt vagy rövidült végtagra
06 33 06 06 09
C-4 Ortopéd cipő erősen deformált és rövidült végtagra
06 33 06 06 12
09 06 18 03
Tracheostomiás segédeszközök
Sztómaterápiás segédeszközök a 09 18 14 06 ISO-kód alá tartozó sztómavédők kivételével
15 09 30
1.3. Szolgáltatások15:
Távhőszolgáltatás, ideértve a villamos energiáról szóló törvény alapján megújuló energiaforrásnak minősülő energiaforráson alapuló hőszolgáltatást
Előadóművész személyes közreműködésével
a) vendéglátás keretében, üzletben,
b) nem nyilvánosan meghirdetett családi esemény, baráti rendezvény keretében, zárt körben, vagy
c) belépődíj nélkül tartott, a zenés, táncos rendezvények működésének biztonságosabbá tételéről szóló kormányrendelet hatálya alá nem tartozó, közösségi rendezvényeken nyújtott hangszeres élőzenei szolgáltatás.
2. Az 18%-os adómérték alá tartozó termékek és szolgáltatások köre16
2.1. Termékek17:
14 Áfa tv. 3. számú melléklet I/A. rész
15 Áfa tv. 3. számú melléklet II. rész
16 Áfa tv. 82. § (3) bekezdés
17 Áfa tv. 3/A. számú melléklet I. rész
0401-ből 0402 0403 0404 10 0405-től 0406-ig
2202 90 91-ből 2202 90 95-ből 2202 90 99-ből
1901 (kivéve: 1901 10 00 02) 1903 1904 1905 10 1905 40 1905 90
2.2. Szolgáltatások18:
II. A tevékenység közérdekű vagy egyéb sajátos jellegére tekintettel
adómentes termékértékesítések és szolgáltatásnyújtások köre
1.) Adó alóli mentesség a tevékenység közérdekű jellegére tekintettel
18 Áfa tv. 3/A. számú melléklet II. rész
f) az a szolgáltatásnyújtás - az étkeztetés kivételével, ha az ennek fejében járó ellenérték külön térítendő meg - és az ahhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés, amelyet szociális ellátás keretében közszolgáltató - ilyen minőségében - teljesít;
g) az a szolgáltatásnyújtás - az étkeztetés kivételével, ha az ennek fejében járó ellenérték külön térítendő meg - és az ahhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés, amelyet gyermek- és ifjúságvédelem keretében közszolgáltató - ilyen minőségében - teljesít;
h) az a szolgáltatásnyújtás - az étkeztetés kivételével, ha az ennek fejében járó ellenérték külön térítendő meg - és az ahhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés, amelyet bölcsődei ellátás keretében közszolgáltató - ilyen minőségében - teljesít;
i) az a szolgáltatásnyújtás és az ahhoz szorosan kapcsolódó óvodai, diákotthoni és kollégiumi ellátás - az étkeztetés kivételével, ha az ennek fejében járó ellenérték külön térítendő meg -, valamint az azokhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés, amelyet köz- és felsőoktatás, továbbá a (2) bekezdésben meghatározott egyéb oktatás keretében a közszolgáltató, közoktatási intézmény, felsőoktatási intézmény, egyéb felnőttképzést folytató intézmény vagy - nemzetközi szerződés alapján - belföldön működő külföldi kulturális intézet - ilyen minőségében - teljesít;
l) a bírósági vagy más hatósági nyilvántartásba bejegyzett, alapszabállyal (alapító okirattal) és tagsággal rendelkező, alapszabálya (alapító okirata) szerint és ténylegesen is nyereségszerzésre nem törekvő személy, szervezet által a tagjainak teljesített olyan szolgáltatásnyújtás és az ahhoz szorosan kapcsolódó termékértékesítés
m) az a sportolással, testedzéssel kapcsolatos szolgáltatásnyújtás, amelyet közszolgáltató - ilyen minőségében - teljesít
ma) természetes személynek, aki azt sportolása, testedzése érdekében veszi igénybe, vagy
mb) olyan egyéb személy, szervezet részére, amely azt természetes személy javára történő közvetlen biztosítása érdekében veszi igénybe,
kivéve az uszoda- és strandfürdő-szolgáltatást, a sportesemény megtekintését, valamint a sportolást, testedzést szolgáló ingatlan (ingatlanrész) bérbeadását;
n) a népművészeti, népi iparművészeti és iparművészeti termékek kiállításának, vásárának és bemutatójának szervezése, rendezése és az ahhoz szorosan kapcsolódó, jogszabály által meghatározott minősítés szerint zsűriszámmal ellátott, egyedi vagy meghatározott példányszámban, nem ipari gyártástechnológiával előállított népművészeti, népi
iparművészeti és iparművészeti termék értékesítése, amelyet közszolgáltató vagy népi iparművész minősítéssel rendelkező személy, szervezet - ilyen minőségében - teljesít;
o) a közszolgálati rádiós és audiovizuális médiaszolgáltatások nyújtása, ide nem értve az annak keretében nyújtott kereskedelmi jellegű szolgáltatásokat;
p) a közös cél elérése érdekében együttműködő közösség (a továbbiakban: együttműködő közösség) által a közös cél elérésére nyújtott szolgáltatás az együttműködő közösség tagjának, feltéve, hogy a következő feltételek teljesülnek:
pa) az együttműködő közösség tagja nem adóalany, vagy a szolgáltatás igénybevétele során nem adóalanyi minőségében jár el, vagy
pb) a szolgáltatás igénybevétele az együttműködő közösség adóalany tagjának kizárólag olyan, az a)-o) pont vagy a 86. § (1) bekezdése szerint mentes termékértékesítése, szolgáltatásnyújtása érdekében történik, amelyhez kapcsolódóan az együttműködő közösség adóalany tagját adólevonási jog egészben vagy részben nem illeti meg, továbbá
pc) az ellenérték, amelyet az együttműködő közösség kap vagy kapnia kell, nem több annál, mint a nála ezzel összefüggésben felmerült igazolt költség, valamint
pd) az ellenérték göngyölített összege nem haladja meg azt a vagyoni hozzájárulást, amelyet az együttműködő közösség tagjának kell a közös cél elérése érdekében az együttműködő közösségnek rendelkezésre bocsátania.
b) a felnőttképzésről szóló törvény alapján engedélyezett és szervezett, illetőleg egyéb jogszabály alapján szervezett oktatás, képzés, továbbképzés, vizsgára való felkészítés és vizsgáztatás;
a) a költségvetési szerv az alapító okiratban megjelölt tevékenysége tekintetében, ideértve az önkormányzatot és a társulást is az általa ellátott tevékenység tekintetében;
b) az egyesület, a szövetség, a civil társaság, a köztestület, az országos sportági szakszövetség az alapszabályban (alapító okiratban, társasági szerződésben) megjelölt tevékenységük tekintetében, továbbá az általuk működtetett (fenntartott) intézmény az alapszabályban (alapító okiratban, társasági szerződésben) megjelölt tevékenysége tekintetében;
c) az egyházi jogi személy a létesítő okiratában vagy a bevett egyház belső szabályában megjelölt tevékenysége tekintetében;
f) az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény szerint közhasznú szervezetként nyilvántartásba vett civil szervezet az alapszabályban (alapító okiratban) megjelölt közhasznú tevékenysége tekintetében;
(6) E § és a 85/A. § alkalmazásában
a) együttműködő közösség:
aa) az együttműködő közösség leendő tagjai által a közös cél elérésére, a Ptk. rendelkezései szerint létrehozott polgári jogi társaság, amelynek kizárólag e cél elérésére szolgáló adóalanyisága - e törvény egyéb rendelkezéseitől függetlenül - valamennyi szerződő fél közös, kifejezett és egybehangzó írásos kérelmére az állami adóhatóság engedélyével, annak jogerőre emelkedésének napjával jön létre, vagy
ab) az a személy, szervezet, aki (amely) egyébként adóalany;
b) együttműködő közösség tagja: az a személy, szervezet, aki (amely) az a) pont
ba) aa) alpontja szerinti együttműködő közösséget létrehozó polgári jogi társaság tagja,
bb) ab) alpontja szerinti együttműködő közösséggel névre szóló tulajdonosi (tagsági) jogviszonyban áll.
85/A. § (1) Az együttműködő közösség tagjai számának folyamatosan el kell érnie legalább a kettőt. Az együttműködő közösség tagja csoportos adóalanyiság esetében csak a csoportos adóalanyiságban részt vevő tagok által kijelölt képviselő [8. § (3) bekezdés a) pontja] lehet, aki (amely) az együttműködő közösség tagjaként a csoportos adóalanyiságban részt vevő valamennyi tagnak együttesen betudhatóan szerezhet jogokat, vállalhat kötelezettségeket.
(2) Az együttműködő közösséget ilyen minőségében úgy kell tekinteni, mint akinek (amelynek) gazdasági célú letelepedési helye belföldön van, gazdasági célú letelepedési hely hiányában pedig lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van belföldön.
(3) Az együttműködő közösségnek és tagjainak folyamatosan olyan nyilvántartást kell vezetniük, amely alkalmas a 85. § (1) bekezdés p) pontjában meghatározott szolgáltatás nyújtásának, igénybevételének az egyéb tevékenységektől való egyértelmű, megbízható és maradéktalan elkülönítésére.
(4) Az együttműködő közösség tagjai egyetemlegesen felelősek az együttműködő közösséggel együtt a 85. § (1) bekezdés p) pontja alapján keletkező kötelezettségek teljesítéséért.
(5) A 85. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontjában említett kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a közös célt, amelynek elérésére a polgári jogi társaság tagjai az együttműködő közösséget létrehozni kívánják,
b) a tagok által kijelölt képviselőt, aki (amely) az adóalanyisághoz fűződő jogokat és kötelezettségeket - mint a bírósági és más hatósági eljárásjogi cselekmények alanya - gyakorolja, és a képviselő feltétlen beleegyező nyilatkozatát a képviselet vállalására, továbbá
c) tagonként külön-külön:
ca) a tag nevét, címét és adószámát, adószám hiányában pedig egyedi azonosításra szolgáló jelét,
cb) a nyilvántartási rendszer bemutatását, amely eleget tesz a (3) bekezdésnek és
cc) kötelezettségvállalást a (4) bekezdés teljesítésére.
(6) A 85. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontjában említett kérelem benyújtásával egyidejűleg, annak mellékleteként csatolni kell a polgári jogi társaság létesítéséről szóló szerződés hiteles másolati példányát.
(7) A 85. § (6) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti együttműködő közösség adóalanyisága az állami adóhatósági engedély visszavonásával szűnik meg. Az engedélyt az állami adóhatóság visszavonja, ha
a) azt az együttműködő közösség bármely tagja kéri;
b) a képviselő a képviseletet a továbbiakban nem vállalja, és új képviselő haladéktalan kijelölése és bejelentése az (5) bekezdés b) pontja szerint nem történik meg;
c) az (1) bekezdés az együttműködő közösség adóalanyiságának időszakában nem teljesül;
d) az (5) bekezdés c) pont cb) és cc) alpontjában meghatározott feltételek bármelyike az együttműködő közösség adóalanyiságának időszakában nem teljesül;
e) a közös cél, amelynek elérésére az együttműködő közösség létre jött, megvalósult, vagy annak megvalósítása többé nem lehetséges;
f) az együttműködő közösség tagjai által létrehozott polgári jogi társaság megszűnik.
(8) A 85. § (6) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti együttműködő közösség esetében az ott említett adóalany köteles az együttműködő közösség létrehozásával egyidejűleg az állami adóhatóságnak írásban
a) bejelenteni
aa) a közös célt, amelynek elérésére az együttműködő közösséget létrehozták, és
ab) az együttműködő közösség tagjainak nevét, címét és adószámát, adószám hiányában pedig egyedi azonosításra szolgáló jelét; továbbá
b) bemutatni azt a nyilvántartási rendszert, amely mind a maga, mind az együttműködő közösség tagjai részéről eleget tesz a (3) bekezdésnek; valamint
c) nyilatkozni mind a maga nevében, mind az együttműködő közösség tagjai nevében és képviseletében arról, hogy teljesítik az együttműködő közösség időszakában az (1), (3) és (4) bekezdést.
(9) A (8) bekezdésben meghatározott kötelezettségek teljesítésére - ideértve az együttműködő közösség megszüntetését is - az adózás rendjéről szóló törvény (a továbbiakban: Art.) változásbejelentésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
2.) Adó alóli mentesség a tevékenység egyéb sajátos jellegére tekintettel
a) a biztosítási, viszontbiztosítási szolgáltatás nyújtása, ideértve a biztosítási alkusz és közvetítő által - ilyen minőségében - teljesített szolgáltatásnyújtást is, továbbá az életbiztosítási és a nem életbiztosítási ág elkülönült művelésére tevékenységi engedéllyel rendelkező, ugyanazon személyek, szervezetek többségi tulajdonában álló felek egymás közötti olyan szolgáltatás nyújtása, amely közvetlenül szükséges az egyik fél biztosítási, viszontbiztosítási szolgáltatásának nyújtásához, és az ellenérték, amelyet a másik fél kap vagy kapnia kell, nem több annál, mint a nála ezzel összefüggésben igazoltan felmerült költség;
b) a hitel-, pénzkölcsön és egyéb, ilyen jogviszonyt megtestesítő szolgáltatás (e § alkalmazásában a továbbiakban együtt: hitel) nyújtása és közvetítése, valamint ezek hitelező általi kezelése;
c) a hitel nyújtásához kapcsolódó vagy egyéb biztosítéki célú kötelezettség vállalása és közvetítése, valamint ezek hitelező általi kezelése;
d) a folyó-, betét- és ügyfélszámlával, fizetéssel, átutalással, csekk-, egyéb pénzköveteléssel és pénzügyi eszközzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, ideértve ezek közvetítését is, kivéve magát a követelés (kinnlevőség) behajtását;
e) a magyar és külföldi törvényes fizetőeszközzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, ideértve ezek közvetítését is, de ide nem értve az aranyból, ezüstből vagy más fémből készített érmekollekciót és a bankjegykollekciót, illetőleg ezek darabját, amelyeket szokásosan törvényes fizetőeszközként nem használnak, vagy amelyeknek egyébként numizmatikai értéke van;
f) a jogi személyben, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetben tulajdonosi (tagsági) jogviszonyt, valamint a hitelezési jogviszonyt megtestesítő vagyoni értékű jog átengedése és az ezekkel kapcsolatos szolgáltatás nyújtása, ideértve ezek közvetítését is, de ide nem értve az ilyen jogviszonyt megtestesítő, materializált értékpapír kezelését és őrzését;
g) a befektetési alap és a kockázati tőkealap kezelése, a biztosítástechnikai tartalékok fedezetét képező eszközök portfólió-kezelése, valamint a magánnyugdíjpénztár, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár és a foglalkoztatói nyugdíj szolgáltató intézmény részére végzett portfólió-kezelés;
h) a postai bélyeg névértéken történő értékesítése, amely belföldön postai szolgáltatás bérmentesítésére alkalmas, valamint az illetékbélyeg és más, fizetési kötelezettség teljesítésére, hatóság által kibocsátott bélyeg, jegy névértéken történő értékesítése;
i) a szerencsejáték szervezéséről szóló törvény hatálya alá tartozó szerencsejáték-szolgáltatás nyújtása, ideértve ezek közvetítését is, valamint a szerencsejáték szervezésére vonatkozó tevékenység gyakorlása jogának az állam által koncessziós szerződéssel történő átengedése;
j) a beépített ingatlan (ingatlanrész) és az ehhez tartozó földrészlet értékesítése, kivéve annak a beépített ingatlannak (ingatlanrésznek) és az ehhez tartozó földrészletnek az értékesítését, amelynek
ja) első rendeltetésszerű használatbavétele még nem történt meg; vagy
jb) első rendeltetésszerű használatbavétele megtörtént, de az arra jogosító hatósági engedély jogerőre emelkedése vagy használatbavétel-tudomásulvételi eljárás esetén a használatbavétel hallgatással történő tudomásulvétele és az értékesítés között még nem telt el 2 év, vagy beépítése az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti egyszerű bejelentés alapján valósult meg, és a beépítés tényét igazoló hatósági bizonyítvány kiállítása és az értékesítés között még nem telt el 2 év;
k) a beépítetlen ingatlan (ingatlanrész) értékesítése, kivéve az építési telek (telekrész) értékesítését;
l) az ingatlan (ingatlanrész) bérbeadása, haszonbérbeadása;
m) a védelem terén alapvető biztonsági érdeket érintő, kifejezetten katonai, rendvédelmi, rendészeti célokra szánt termék vagy szolgáltatás központi költségvetési szerv részére nemzetközi megállapodáson alapuló értékesítése, és a magyar állam vagy a képviseletében eljáró központi költségvetési szerv részére nemzetközi megállapodáson alapuló térítésmentes átadása.
d) a széf bérbeadására.
(3) Az (1) bekezdés d) és f) pontja nem alkalmazható a portfólió-kezelésre.
c) az értékesítést megelőzően a termékhez előzetesen felszámított adó kapcsolódott volna, az a 124. § (1) bekezdés d) pontja szerint nem lenne levonható.
A járulékterhet nem viselő, szociális hozzájárulási adó alapját nem képező jövedelmek utáni általános mértékű** egészségügyi hozzájárulás:
A tételes költségelszámolást választó, egyszerűsített bevételi nyilatkozatot benyújtó mezőgazdasági őstermelő esetében a bevétel 5%-a után
Kizárólag a magánszemélyt terhelő egészségügyi hozzájárulás
Az osztalék (Szja tv. 66. §)***, vállalkozói osztalékalap (Szja tv. 49/C. §)*,
** Főszabályként a kifizetőt terheli a 19,5 százalék mértékű egészségügyi hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége. A magánszemélynek kell megfizetnie a 19,5 százalékos egészségügyi hozzájárulást, ha a jövedelme nem kifizetőtől származik, vagy a kifizetőnek nincs adó/adóelőleg megállapítási kötelezettsége.
Ingatlan bérbeadásból származó egymillió forintot meghaladó jövedelem esetén a teljes összeg után (Szja tv. 16. § (1) bekezdés)*
** Főszabályként a kifizetőt terheli a 22 százalék mértékű egészségügyi hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége. A magánszemélynek kell megfizetnie a 22 százalékos egészségügyi hozzájárulást, ha a jövedelme nem kifizetőtől származik, vagy a kifizetőnek nincs adó/adóelőleg megállapítási kötelezettsége.
2015- 2016. években
A külföldi illetőségű előadóművész, aki az adózására jogszerűen a Szja tv. 1/B. §-a szerinti adózást választotta, a megszerzett jövedelme után százalékos mértékű egészségügyi
hozzájárulás fizetésére kötelezett függetlenül attól, hogy a Tbj. szerint nem minősül belföldinek. A kötelezettség mértéke 14%, amelynek felső határa adóévben 450 000 forint.
** Főszabályként a kifizetőt terheli a 27 százalék mértékű egészségügyi hozzájárulás megfizetésének kötelezettsége. A magánszemélynek kell megfizetnie a 27 százalékos egészségügyi hozzájárulást, ha a jövedelme nem kifizetőtől származik, vagy a kifizetőnek nincs adó/adóelőleg megállapítási kötelezettsége.
Árfolyamnyereségből származó jövedelem után (Szja tv. 67. §)**
2013. 08. 01-től
Az osztalék (Szja tv. 66. §)***, vállalkozói osztalékalap (Szja tv. 49/C. §),
Ingatlan bérbeadásból származó egymillió forintot meghaladó jövedelem esetén a teljes összeg után (Szja tv. 16. § (1) bekezdés)
A munkaadói, a munkavállalói és a vállalkozói járulék mértéke és alapja
Munkaadói
2006. I-VIII.
2006.IX-XII.
2009. I.-VI.
2009. VII-XII.*
2010.I.1-től**
*A munkaadói járulék és a vállalkozói járulék mértéke a minimálbér kétszeresének megfelelő járulékalapig 2009. július 1-jétől csökkent. A járulékalap minimálbér kétszeresét (143 000 forint) meghaladó része után, valamint a 2009. július 10-éig megszerzett jövedelmekre a 2009. június 30-áig hatályos rendelkezéseknek megfelelő járulékmértékek szerint kellett a fizetési kötelezettséget teljesíteni.
**A Munkaerőpiaci Alapot megillető munkaadói, munkavállalói és vállalkozói járulék 2009. december 31-el megszűnik. A munkaerőpiaci célok fedezetére 2010. január 1-jétől egészségbiztosítási- és munkaerő-piaci járulékot kell fizetni. Fontos! A 2010. január 10-éig megszerzett jövedelmekkel összefüggésben a 2009. december 31-én hatályos rendelkezések szerint kell a munkaadói, munkavállalói, illetve vállalkozói járulékot megfizetni.
1.1 A munkaadói járulék alapja:
2008. december 31-éig a munkavállaló részére munkaviszonya alapján kifizetett és elszámolt bruttó munkabér, illetmény (kereset), valamint végkielégítés, jubileumi jutalom, a betegszabadság idejére adott díjazás, személyi jövedelemadó köteles természetbeni juttatás (kivéve az Szja tv. 69. § (10) bekezdése szerinti reprezentáció, üzleti ajándék címén nyújtott természetbeni juttatást), étkezési hozzájárulás, üdülési hozzájárulás és a munkaviszony keretében biztosított cégautó adójának 25 százaléka.
2009. január 1-jétől 2009. december 31-éig a munkaadó a munkavállaló járulékot a társadalombiztosítási járulékalap után köteles megfizetni.
Társadalombiztosítási járulékalap: a Tbj. 4. §-ának k) pontjában és 20. §-ában meghatározott járulékalap, ide nem értve a Tbj. 21. §-ában meghatározott bevételeket, a felszolgálási díjat és a borravalót.
1.2 A munkaadói járulék mértéke:
2009. január 1-jétől 2009. december 31-éig a munkaadói járulék mértéke 3 százalék. 2009. július 1-jétől a munkaadói járulék mértéke a minimálbér kétszeresének megfelelő járulékalapig 1 százalékra csökken, de a járulékalap 143 000 forintot meghaladó részére, illetve a 2009. július 10-éig megszerzett jövedelmek után továbbra is 3 százalék munkaadói járulékot kellett fizetni.
2.A munkavállalói járulék alapja és mértéke:
2008. december 31-éig a munkavállaló járulékként a munkaviszonya(i) alapján a munkaadótól kapott bruttó munkabér, illetmény (kereset) 1,5 százalékát köteles fizetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra, aki öregségi, rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjban részesül, illetőleg arra jogosulttá vált.
2009. január 1-jétől 2009. december 31-éig a munkavállaló az egészségbiztosítási járulékalap alapulvételével 1,5 százalék munkavállalói járulékot köteles fizetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik arra, aki öregségi, rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjban részesül, illetőleg arra jogosulttá vált.
Egészségbiztosítási járulékalap: a Tbj. 24. §-ának (1) bekezdésében meghatározott járulékalap.
3. A vállalkozói járulék alapja:
A Tbj. 27., 28., 29. és 29/A. §-aiban meghatározott egészségbiztosítási járulékalap, de éves szinten legalább a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimálbér naptári évre számított összege. A minimális járulékalap megállapításánál a kieső időket (Tbj. 28. § (1) bekezdés és 29. § (4) bekezdés) figyelembe kell venni.
2009. január 1-jétől az egészségbiztosítási járulék alapja: a Tbj. 27. §-ának (2) bekezdésében, 28. §-ának (1)-(2) bekezdésében, 29. §-ának (3)-(5) és (7) bekezdésében, valamint a 29/A. §-ában meghatározott járulékalap.
3.1 A vállalkozói járulék mértéke:
2009. január 1-jétől 2009. december 31-éig a vállalkozói járulék mértéke 4 százalék. 2009. július 1-jétől a vállalkozói járulék mértéke a minimálbér kétszeresének megfelelő járulékalapig 2,5 százalékra csökken, de a járulékalap 143 000 forintot meghaladó részére, illetve a 2009. július 10-éig megszerzett jövedelmek után továbbra is 4 százalék vállalkozói járulékot kell fizetni.
2012. január 1- 2016. december 31.


text:
IV/01198/2018
. IV/01198/2018
Első irat érkezett: 07/24/2018
Az ügy tárgya: A Kúria Bfv.I.1798/2017/6. számú végzése, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 517. § (1) bekezdésének a)-b) pontjai, az 520. § első mondatának utolsó fordulata, az 521. §-a, valamint az 522. § (2)-(3) bekezdései elleni alkotmányjogi panasz (büntetőügy, bíróság elé állítás)
Az indítványozó - az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján - a Kúria Bfv.I.1798/2017/6. számú végzése, a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (Be.) 517. § (1) bekezdés a)-b) pontja, az 520. § első mondatának utolsó fordulata, az 521. §-a és az 522. § (2)-(3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadta, hogy hivatalos személy elleni erőszak bűntettének és testi sértés bűntettének elkövetése miatt - tekintettel a tettenérésre - bíróság elé állításos tárgyalás során bűnösnek találta és szabadságvesztésre ítélte a bíróság.
Az elsőfokú ítélet fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett. A Kúria a felülvizsgálati indítványt elutasította részben annak kizártsága, részben annak alaptalansága miatt.
Az indítványozó álláspontja szerint a Be. támadott - a bíróság elé állítás szabályait tartalmazó - rendelkezései sértik az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes bírósági eljáráshoz való jogát, mivel ilyen esetben az eljárás gyorsítása érdekében a bizonyítási eszközök rendelkezésre bocsátása a tárgyaláson történik, a vád szóbeliségére irányuló követelmény miatt vádirat elkészítése és közlése nélkül. Álláspontja szerint az elsőfokú eljárás során védelme nem volt megfelelő, hiszen a bíróság elé állítást megelőzően sem a kirendelt védővel, sem a kirendelt védő helyettesével konzultálni nem tudott..
a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 517. § (1) bekezdés a-b) pont, 520. § első mondat utolsó fordulata, 521. §, 522. § (2)-(3) bekezdése
Kúria Bfv.I.1798/2017/6. végzése
IV_1198_0_2018_indítvány_anonim.pdf IV_1198_2_2018_indkieg_anonim.pdf
A határozat száma: 3087/2019. (IV. 17.) AB végzés
Az ABH 2019 tárgymutatója: jogorvoslat kimerítése
2019.04.09 15:00:00 2. öttagú tanács
3087_2019 AB végzés.pdf
1. Az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 517. § (1) bekezdésének b) és d) pontjai, az 520. § 1. mondatának utolsó fordulata, az 521. §-a, illetve az 522. § (2) és (3) bekezdései alaptörvény-ellenességének megállapítására és alkalmazási tilalom kimondására irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Kúria Bfv.I.1798/2017/6. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője (dr. Palotás Csongor ügyvéd, 1082 Bp., Üllői út 54–56.) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § (1) bekezdése és 27. §-a alapján kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását.
[2]	Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az indítványozót a Szolnoki Járási és Nyomozó Ügyészség 2017. augusztus 24. napján bíróság elé állította, amelynek során a Kunszentmártoni Járásbíróság aznap meghozott 10.B.164/2017/3. számú ítéletében az indítványozót bűnösnek mondta ki hivatalos személy elleni erőszak bűntettében és súlyos testi sértés bűntettében. A Kunszentmártoni Járásbíróság említett ítéletében az indítványozót öt év hat hónap tartamú börtönbüntetésre és hat év tartamú közügyektől eltiltás mellékbüntetésre ítélte. Az ítélet aznap jogerőre emelkedett, mert azt annak kihirdetésekor az ügyész, a vádlott (azaz az indítványozó) és védője is tudomásul vette.
[3]	Az indítványozó későbbi védője (aki megegyezik a jelen eljárásban jogi képviselőként eljáró ügyvéddel) az elsőfokú jogerős ítélettel szemben felülvizsgálati indítványt terjesztett elő, amelyet a Kúria a 2018. május 7. napján kelt, Bfv.I.1798/2017/6. számú végzésével elutasított.
[4]	2. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszában egyrészt az elsőfokú bíróság által alkalmazott – alább ismertetett – jogszabályok alaptörvény-ellenességét, másrészt a Kúria említett végzésének alaptörvény-ellenességét állította.
[5]	2.1. Az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti panaszában kifejtette, hogy a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: régi Be.) 517. § (1) bekezdés határozza meg a bíróság elé állítás feltételeit. Az említett jogszabályi rendelkezés szerint erre – más feltételek mellett – csak abban az esetben kerülhet sor, ha az ügy egyszerű megítélésű [régi Be. 517. § (1) bekezdés b) pont] és a terhelt a bűncselekmény elkövetését beismerte [régi Be. 517. § (1) bekezdés d) pont]. A régi Be. 522. § (3) bekezdése szerint a bíróság az iratokat azon az alapon, hogy az említett két feltétel nem áll fenn, nem küldheti vissza. Az indítványozó álláspontja szerint az említett két feltétel megfogalmazása nem kellően körülhatárolt és ez teret enged az ügyész önkényes döntésének, ugyanis a régi Be. megfosztja a bíróságot attól a garanciális követelménytől, amelyek egyébként feljogosítják a bíróságot arra, hogy a vádat törvényességi szempontból a tárgyalás előkészítése során megvizsgálja.
[6]	A régi Be. 520. § első mondatának utolsó fordulata szerint az ügyész biztosítja, hogy a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak, a régi Be. 522. § (2) bekezdése szerint pedig az ügyész a tárgyalás megkezdése előtt az iratokat és tárgyi bizonyítási eszközöket a bíróságnak átadja és ezt követően a vádat szóban terjeszti elő. Ez a szabályozás – az indítványozó érvelése szerint – az ügyész felkészültségével szemben a terhelti, védői és bírói oldalon felkészületlenséget eredményez, ez pedig ellentétes a fegyveregyenlőség alkotmányos alapelvével, amely szerint a büntetőeljárási jogok a büntetőeljárás egyes szereplőit úgy illethetik meg, illetve e jogok akként gyakorolhatók, hogy ezáltal a büntetőeljárás többi résztvevőjének jogai, illetve e jogok gyakorolhatósága ne, vagy csak észszerű okból illetve észszerű mértékben sérüljön.
[7]	Az indítványozó álláspontja szerint a támadott rendelkezések az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében garantált tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelmét idézik elő.
[8]	2.2. Az Abtv. 27. §-a szerinti panaszában az indítványozó ugyan kéri a Kúria Bfv.I.1798/2017/6. számú végzésének a megsemmisítését azon az alapon, hogy az az Alaptörvényben biztosított jogát sérti, de ezen felül a kúriai végzés alaptörvény-ellenességével kapcsolatban semmilyen indokolást nem fejt ki.
[9]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie.
[10]	Az Abtv. 26. § (1) bekezdés b) pontja és a 27. § b) pontja egyaránt kimondja, hogy alkotmányjogi panasz – egyéb feltételek fennállása mellett is – csak abban az esetben nyújtható be, ha az indítványozó előzetesen kimerítette a jogorvoslati lehetőségeit.
[11]	Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó nem élt fellebbezéssel a Kunszentmártoni Járásbíróság 10.B.164/2017/3. számú ítéletével szemben, hiszen azt kihirdetését követően tudomásul vette. Az indítványozó tehát nem merítette ki az alapügyben a jogorvoslati lehetőségeit így nem teljesítette az Abtv. 26. § (1) bekezdés b) pontjában és a 27. § b) pontjában meghatározott befogadhatósági feltételt.
[12]	Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés e) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdéseire is, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. 07/24/2018
. Constitutional complaint against the ruling No. Bfv.I.1798/2017/6 of the Curia, Section 517 (1) a) to b), the last part of the first sentence of Section 520, Section 521 and Section 522 (2) to (3) of the Act XIX of 1998 on the Criminal Procedure (criminal case, arraignment)
. 3087/2019. (IV. 17.)

matches:
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
§ 1
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria