text:
Szerzői jog a XXI. században: A milliárd dolláros kérdés: kinek van igaza?
Április elején Breaking News keretében tettem említést arról, hogy a fellebbviteli bíróság meghozta döntését a Viacom v. YouTube ügyben. A másodfokú ítélet részben helyben hagyta az elsőfokú, kerületi bíróság megállapításait, azonban több - igencsak fontos - ponton hibásnak találta a kerületi bíróság érvelését. Cabranes szövetségi körzeti bíró ezért a tények további vizsgálatára kötelezte első fokon eljárt kollégáit.
A Viacom v. YouTube ügy - mely egy másik, szorosan kapcsolódó üggyel történt egyesítése óta olyan felpereseket is érint, mint az angol és a skót Premier League, a Francia Tenisz Szövetség és több zenei egyesület, illetve cég - története relatíve egyszerű: a YouTube a fogyasztók által feltöltött videók ezreit - a felpereseket audiovizuális tartalmai közül hetvenkilencezret - tárolta 2005 és 2008 között a szerverein, illetve tette elérhetővé az internethasználók számára anélkül, hogy erre engedéllyel rendelkezett volna. A kerületi bíróság 2010-ben meghozott ítéletében kiemelte, hogy a YouTube a DMCA-ben foglalt rendelkezések folytán mentesül a felelősség alól, mert nem rendelkezett a jogsértésekre utaló speciális ismeretekkel, amikor pedig felhívták a figyelmét a konkrét jogsértésekre, a vitatott tartalmakat a szabályoknak megfelelően eltávolította a tárhelyeiről. (A DMCA előírásait, a tényállást és a pertörténetet illetően lásd az ítélet 9-14. oldalát.)
1. A jogsértések speciális ismerete az elvárt - és a YouTube tudott mindenről
A másodfokú bíróság egyetértett az elsőfokú ítélet azon megállapításával, hogy a DMCA §512(c)(1)(A) passzusában található "aktuális ismeret" kifejezés - mely ismeret hiánya a felelősségkorlátozó rendelkezések alkalmazásának előfeltétele - a konkrét jogsértésekre utaló speciális ismeretet takarja. Cabranes bíró szerint ugyanis csak akkor lehet a kérdéses jogsértő tartalmakat a DMCA előírásainak megfelelően eltávolítani a tárhelyről, ha azok pontosan beazonosíthatók. A DMCA §512(c)(1)(A)(i) pontja mellett, mely az "actual knowledge" kifejezést tartalmazza, az (ii) pont is a tudati oldalt vizsgálja. E pont az ún. "red flag test" szabályt öleli fel, vagyis azt az esetet, amely szerint a szolgáltatónak nincs tudomása olyan tényekről vagy körülményekről, amelyekből a jogsértő tevékenység láthatóvá válna. A felperesekkel ellentétben, akik szerint a red flag teszt már akkor is alkalmazható, ha a szolgáltatónak általánosságban tudomása van különböző jogsértő magatartásokra utaló tényekről, Cabranes bíró úgy látta, hogy e szabály csak akkor alkalmazható, ha a szolgáltató olyan tényeket vagy körülményeket ismer, melyekből egy ésszerű megfigyelő számára "objektíve világos a konkrét/speciális jogsértésről való tudomás megléte". (Vö.: 18-19. oldal.)
S bár Cabranes szerint az elsőfokú bíróság az "actual knowledge" és a "red flag test" jogi jelentését helyesen ismerte fel, a tényeket hibásan értékelte. A YouTube bár nem ismerhette valamennyi speciális jogsértő tartalmat, igenis birtokában volt olyan ismereteknek, amelyekből a konkrét jogsértésekre következtethetett volna. A bíróság különösen a YouTube alapítóinak és munkatársainak személyes levelezéséből kinyert információkra támaszkodott. Különösen Steve Chen kardoskodott erősen, hogy néhány attraktív, ugyanakkor jogellenes tartalom maradjon fent a tárhelyeken mindaddig, amíg annak eltávolítását nem kérik a jogosultak. Egy másik YouTube alapító, Jawed Karim pedig olyan tartalmak hozzáférhetőségét erősítette meg egy 2006-os jelentésében, melyek szerzői jogai a Viacomot illették. Cabranes szerint ezek az információk azt igazolják, hogy egy ésszerű esküdtszék valószínűleg megállapítaná, hogy a YouTube konkrétan ismerte a jogsértéseket, avagy tudatában volt olyan tényeknek, amelyekből nyilvánvalók lehettek a konkrét jogsértések. A másodfokú bíróság ezért megsemmisítette a kerületi bíróság - YouTube-nak kedvező - sommás ítéletét, s arra kötelezte a taláros testületet, hogy vizsgálja meg: ténylegesen milyen ismeretekkel rendelkezett a videómegosztó portál a jogvédett tartalmakat illetően. (Vö.: 19-22. oldal.)
A felperesek másik nagyon fontos érve szerint a YouTube szándékosan szemet hunyt a jogsértések felett. A "willfull blindness" tétele annyit tesz, hogy a kérdéses szolgáltató egy tény nagyfokú valószínűségének tudatában van, azonban tudatosan eltekint e tény beismerésétől. (Lebutítva: magas ívben tesz arra a szolgáltató, hogy tud a jogsértésekről.) Cabranes szerint a willfull blindness tétele nem válik attól még alkalmazhatóvá, hogy a szolgáltató nem végez aktív ellenőrzést szolgáltatása keretében, hiszen ezt a DMCA amúgy is tiltja. Ugyanakkor elviekben igenis alkalmazható a teszt a tudati oldal megismerése céljából. Cabranes arra kötelezte a körzeti bíróságot, hogy vizsgálja meg, történt-e bármi ilyen szándékos szemet hunyás a tények felett. (Vö.: 22-24. oldal.)
Kevés olyan ügyet láttam, amikor a fellebbviteli bíróság senkivel nem ért egyet egy bizonyos kérdésben. Cabranes e második pont kapcsán pont így tett saját véleményének kidolgozásakor. Az elsőfokú bíróság - egyetértve az alperesek koncepciójával - úgy ítélte meg, hogy a jogsértések ellenőrzésének képessége akkor valósulhat meg, ha a jogsértő tartalmak egyedileg beazonosíthatók. Cabranes szerint ez azért nem helyes, mert ily módon a speciális ismeret követelménye duplikálásra kerülne. Amit a jogalkotó a DMCA előbbiekben elemzett §512(c)(1)(A) pontjában konkrétan megjelölt, azt ugyanis az ellenőrzés jogát és képességét említő §512(c)(1)(B) pontban nem írta elő. (Vö.: 25. oldal.)
A felperesek szerint az utóbbi törvényhely a helyettes szerzői jogsértés ("vicarious liability") common law (bíró alkotta) tételét kodifikálta 1998-ban. Cabranes szerint ez ugyan igaz lehet (legalábbis egyes törvény-előkészítő iratok erről árulkodnak), a "vicarious liability" tétele akkor sem alkalmazható egészében a DMCA kapcsán. Az említett helyettes szerzői jogsértés tétele szerint (a) akinek joga és képessége van a jogsértés ellenőrzésére, ezt mégsem gyakorolja; és (b) a konkrét jogsértésből haszna származik, felel a jogellenes magatartásért. Ugyanakkor a DMCA jelenlegi konstrukciója szerint ha egy szolgáltató értesítést kap a jogellenes tartalomról, köteles azt haladéktalanul eltávolítani. Az eltávolítás technikai értelemben annak beismerése, hogy a szolgáltató képes ellenőrizni a tartalmat. Más szavakkal: a DMCA szabálya maga követelné meg a jogsértés elismerését, miközben a szolgáltató épp a felelősségkorlátozási klauzula oltalmát igényelné. Egy ilyen ellentmondás nem lehetett a jogalkotó célja, vagyis a felperesek érvelése helytelen. (Vö.: 26-27. oldal.)
Talán ez az egyedüli pont, amely a konkrét perben a YouTube számára bizakodásra adhat okot. A felperesek fellebbezésükben ugyanis vitatták, hogy a YouTube különböző technikai funkciói beleférnének a tárhely-szolgáltatóknak biztosított felelősségkorlátozási rendelkezések keretei közé. Cabranes ugyanakkor többségében elutasította e kifogásokat. A tartalmak webes fogyasztásának optimalizálását segítő tömörítés és a tartalmak visszajátszása egyaránt automatizált funkciók, s egyaránt azt a célt szolgálják, hogy a tárhelyről elérhető tartalmak megtekinthetővé váljanak. A "kapcsolódó videók" funkcióról ugyanezt állapította meg a bíróság. A negyedik kérdéses funkció ("syndication") segítségével a YouTube közel 2000 tartalmat alakított át mobiltelefonos megtekintésre alkalmas formátumúvá, majd később licencelte azokat a Verizon Wireless és más cégek részére. Tagadhatatlan, hogy e funkció nem csak a haszonszerzési célzat, de a tudatos szelekció okán is túlterjeszkedni látszik a tárhely-szolgáltatás keretein, a konkrét ügyben - meglepő módon - ennek semmi jelentősége. A felek ugyanis egyetértenek abban, hogy a 2000 kérdéses videó egyike sem a felperesek jogvédett tartalma. Cabranes ugyanakkor e funkció tisztázása végett ugyancsak tények újbóli vizsgálatára utasította a kerületi bíróságot. (Vö.: 29-32. oldal.)
A legfontosabb az aktuális ismeret kérdése lehet. Személy szerint osztom a körzeti bíróság véleményét a red flag teszt vonatkozásában. Ugyanakkor kétségeim vannak afelől, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok kellő alapot nyújtanak-e a kereseti követelés megállapításához. Más szavakkal: valóban elég lehet-e az a YouTube felelősségének rögzítéséhez, hogy Steve Chen, Chad Hurley vagy Jawed Karim e-mailes úton értekeztek arról, hogy van Viacom (és más felperesi) videó is a YouTube szerverein? A Karim levél egyébként nem tartalmazott utalást például a Premier League-re. Így az is külön vizsgálandó, hogy az alapítók kommunikációja igazolhatja-e olyan tények/körülmények ismeretét, amely minden felperes szerzői jogait sértette. Ha nem, akkor hogyan állapítható meg, miről is tudott pontosan a YouTube - vagyis melyik felperest sértő tartalmakról vagy azokra utaló tényekről volt tudomása az alpereseknek? Ehhez hasonlóan izgatottan várom, mit hoz ki a kerületi bíróság abból a kérdésből, hogy a YouTube tudatosan szemet hunyt a jogsértések felett. Hogy ez egyáltalán igazolható-e, nem tudom (ehhez ismerni kellene a sok ezer oldalas peranyagot). S végül a 2. pontban említett ellenőrzési jog és képesség kapcsán sem igazán jutottunk előrébb. Vagyis nagyon röviden a véleményem az, hogy a körzeti bíróság több fontos és helyes jogi megállapítása mellett csekély olyan ténymegállapítást tett, amely segített volna eldönteni a milliárd dolláros kérdést: kinek is van igaza: a Viacomnak vagy a YouTube-nak?
Az ítélet vonatkozásában lásd Békés Gergely írását az E.SZER.INT blogon, illetve angol nyelven Terry Hart értekezését a Copyhype-on. Címkék: tárhely szolgáltatás, USA, Viacom v. YouTube

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság §512 §512 bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság §512 §512 bíróság bíróság bíróság


text:
Kutasi József Antal: 20.558 - Alkotmánybíróság: legfrissebb döntések > 2015. október 16. 08:19
20.558 - Alkotmánybíróság: legfrissebb döntések > 2015. október 16. 08:19
Subject: Alkotmánybíróság: legfrissebb döntések
Ilyenre sem történt mostanában: 15-ből nyolc Ab-bíró ragaszkodott ahhoz, hogy eltérő véleményét is csatolják a gyülekezési jogról szóló közös határozathoz.
2015. október 16. 08:19
Gyülekezéshez való jog
A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.Kpk.45.810/2014/2. számú végzése, továbbá a Budapesti Rendőr-főkapitányság 01000/27040-4/2014. ált. számú közigazgatási határozat alaptörvény-ellenességének a megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata.
Az indítványozó előadta: a gyülekezési jogról szóló törvény alapján a fővárosi Markó utca 25. szám előtti járdaszakaszon 2014. június 16-án tartandó rendezvényt jelentett be. A demonstráció a bankok tevékenységére hívta volna fel a figyelmet, ugyanis a Kúria elnöke aznapra jogegységi tanácsülést hívott össze a devizahitel-szerződésekkel kapcsolatos egyes kérdések eldöntésére. A rendezvény megtartását a rendőrség megtiltotta, a rendőri határozat elleni kérelmet pedig a bíróság elutasította.
Az indítványozó álláspontja szerint több alapvető jogát sértik a támadott határozatok, többek között sérül az Alaptörvény VIII. cikk (1) bekezdésébe foglalt gyülekezéshez való joga, és a XXIV. cikk (1) bekezdésébe foglalt tisztességes eljáráshoz való joga.
Az Alkotmánybíróság megalapozottnak találta az alkotmányjogi panaszt. Döntésükben elvi éllel hangsúlyozták, hogy az eljáró bíróságnak fokozott figyelmet kell fordítania a törvényi indokolási kötelezettség megfelelő teljesítésére.
Az Alkotmánybíróság az egyeztetési eljárás lefolytatásának elmulasztását a gyülekezéshez való alapjogra kiható olyan súlyos jogszabálysértésként értékelte. A bírósági felülvizsgálat során sem kapott orvoslást, a bíróság ugyanis tévesen értelmezte az egyeztetési eljárás alkotmányos célját és nem vette figyelembe annak alapjogot védő, garanciális jellegét. (AB határozat bírói döntés alaptörvény-ellenességéről és megsemmisítéséről: IV/1514/2014.)
A határozathoz Kiss László, Salamon László, Stumpf István, Szalay Péter és Varga Zs. András párhuzamos indokolást, Czine Ágnes, Dienes-Oehm Egon és Pokol Béla pedig különvéleményt csatolt.
Bizonyítékok felülmérlegelése
A Kúria Pfv.V.21.417/2013/4. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz vizsgálata.
A jogvita a felek között azzal kapcsolatban alakult ki, hogy a szerződés értelmében kit terhel a vámellenőrzés következtében megállapított 14 %-os vám megfizetése.
Az indítványozó álláspontja szerint az ítélet sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből eredő jogbiztonság elvét, mert a Kúria a másodfokú bíróság ítéletében megállapított tényállástól úgy tért el, hogy a bizonyítékok felülmérlegelését végezte el, és nem indokolta annak szükségszerűségét. Kifejti továbbá, hogy az ítélet sérti az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésében és XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogot is, mert a Kúria a hatásköri szabályok mellőzésével járt el. Az indítványozó szerint az ítélet sérti a jogbiztonság elvét, illetőleg a tisztességes eljáráshoz való jogot is.
Az Alkotmánybíróság határozatának indoklása szerint az indítványozónak nem elegendő általános alkotmányos elv sérelmére hivatkoznia, hanem konkrétan meg kell jelölnie az érintett alapjogot, ha ilyet az Alaptörvény biztosít. A jogbiztonság rendkívül absztrakt, generális elvként megfogalmazott szabályához képest a jogorvoslathoz való jog speciális szabályként jelenik meg az Alaptörvényben, így a generális-speciális szabályok egymáshoz való viszonya alapján sem fogadható el a speciális szabályra hivatkozás mellőzése. Ellenkező esetben – mutattak rá az alkotmánybírák – az Alaptörvény rendelkezései üresednének ki, válnának feleslegessé. Ugyanez vonatkozik a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jog és a jogorvoslathoz való jog viszonyára: az egyikre hivatkozás nem váltja ki a másikat.
Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való jog a közigazgatási hatósági eljárás és nem a bírósági felülvizsgálat vonatkozásában fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét. Az alkotmányjogi panasszal támadott bírói döntés és a hivatkozott alaptörvényi rendelkezés között így nincs összefüggés, ezért az Alkotmánybíróság az Abtv. 64. § d) pontja alapján az alkotmányjogi panasz ezen részét is visszautasította. (AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról: IV/1812/2014.)
KEHI adószám felfüggesztése
Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 65. § (2) bekezdés b) pontja alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló bírói kezdeményezés vizsgálata.
Az indítványozó bíró álláspontja szerint az adóhatóság határozatával szemben a jogorvoslati lehetőség korlátozott, abban az értelemben, hogy mind a fellebezés, mind a bírósági felülvizsgálat kizárólag annak vizsgálatára terjedhet ki, hogy az adószám-alkalmazás felfüggesztése esetén az adószám felfüggesztését a kormányzati ellenőrző szerv vezetője kezdeményezte-e, az adatszolgáltatási, együttműködési vagy az ellenőrzés végrehajtását segítő kötelezettség megszegéséből kifolyólag. Nem vizsgálható ugyanakkor ebben az eljárásban a megkeresés alapjául szolgáló ellenőrzés és annak jogszerűsége, amely adott esetben azt eredményezheti, hogy olyan eljárást követően kerül sor az adószám alkalmazás felfüggesztés szankció alkalmazására, amelyre a hivatalnak hatásköre nem volt, vagy jogszabálysértő módon került sor a kezdeményezésre.
Az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak az indítványt. A határozat indokolása szerint a támadott rendelkezés nem tartalmaz olyan normatív rendelkezést, amely sértené a jogorvoslathoz fűződő jogot. Nem talált a testület alkotmányjogilag értékelhető összefüggést a tisztességes hatósági eljáráshoz való jog kapcsán sem, mivel a rendelkezés a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal vezetőjének mérlegelési jogkörben hozható eljárási szankció alkalmazásának kezdeményezési lehetőségéről rendelkezik, márpedig az eljáró bíró által kifogásolt, az adószám-alkalmazás felfüggesztéséről szóló döntés nem a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal vezetőjének, hanem az állami adóhatóságnak a hatásköre. (AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról: III/1648/2015.)
- A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 141/C. § (4) bekezdése, valamint az egyetemes szolgáltatók részére vételre felajánlott földgázforrás és a hazai termelésű földgáz mennyiségéről és áráról, valamint az igénybevételre jogosultak és kötelezettek köréről szóló 19/2010. (XII. 3.) NFM rendelet 2/B. §-a, 6/A. § (1) bekezdése, valamint 10. számú melléklete (A 2/B. § szerinti földgázforrás ára 2015. első negyedévére) alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz, -földgáz beszerzési árkedvezmény. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/755/2015.) Stumpf István különvéleményével.
- AFővárosi Törvényszék 22.Bf.7045/2014/3. számú végzése, valamint a Pesti Központi Kerületi Bíróság 8.B.10.417/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítása és megsemmisítése iránti alkotmányjogi panasz,.- rágalmazás vétsége. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/1975/2014.)
- A Budapest Környéki Törvényszék 3.Pf.20.715/2014/5. számú ítélete és a Váci Járásbíróság 1.P.20.516/2013/35. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz, - birtokháborítás megszüntetése. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/780/2015.)
- A Körmend Város Önkormányzata Képviselő-testületének a távhőszolgáltatásról szóló 1998. évi XVIII. törvény helyi végrehajtásáról rendelkező 11/1999. (X. 21.) számú rendelete 21. §-a és 23. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére, valamint alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezés, - távhőszolgáltatási díj megfizetése. (AB végzés bírói kezdeményezés visszautasításáról: III/2095/2015.)
- A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 3. § (4) bekezdése, 20. § (1) és (3) bekezdése, valamint 308. § (1) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/2794/2015.)
- AVeszprémi Járásbíróság 3.B.1513/2013/2. számú és a Veszprémi Törvényszék 1.Bpkf.653/2014/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz, - zaklatás, csalás. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/175/2015.)
- A Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi XL. törvény 3. §-a, 4. §-a és 5. §-a alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz - devizahitel. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról, - IV/962/2015.)
- A Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és az egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi XL. törvény 3. § (2) bekezdése és az 5. § (3) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz, - devizahitel, forintosítás. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/996/2015.)
- A Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.27.228/2014/7. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz, - szabálytalan kézbesítés.(AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/820/2015.)
- A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény 233. § (1) bekezdése és 271. § (1) bekezdés e) pontja, valamint a Kúria Pfv.V.21.416/2013/3. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz. (AB végzés alkotmányjogi panasz visszautasításáról: IV/421/2014.)
Bejegyezte: jozsef@kutasi.eu - Időpont: 23:57

matches: Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Bíróság Bíróság Kúria


text:
SZERZŐDÉSI JOG ÁLTALÁNOS RÉSZ II. - PDF
Download "SZERZŐDÉSI JOG ÁLTALÁNOS RÉSZ II."
2 I. Szerződéskötés A. Menete B. Szerződéskötési kötelezettség, előszerződés C. Általános szerződési feltételek (blankettaszerződés)
3 Szerződéskötés/2 A/ Menete: ajánlat és elfogadása ajánlat: egyoldalú, címzett jognyilatkozat, célja: szerződéses kapcsolatba lépés ajánlati kötöttség tartamát maga az ajánlattevő határozza meg nem léphet vissza, nem módosíthat felhívás ajánlattételre: ha az ajánlat nem tartalmaz minden lényeges elemet a szerződés létrejön: az ajánlat változatlan tatalommal történő elfogadásával nem jön létre, ha az elfogadás az ajánlati idő leteltét követően érkezik meg (= új ajánlat) megváltoztatott tartalommal érkezik meg
4 Szerződéskötés/3 B/ Szerződéskötési kötelezettség, előszerződés a/ Szerződéskötési kötelezettség főszabály: szerződési szabadság kivétel: szerződéskötési kötelezettség 89 előtt: gyakori egyes termékek központi gazdálkodása kötelező kontingensek 89 után: kivételes közszolgáltatásoknál speciális közérdek érvényesítése érdekében: fogyasztóvédelem, piacvédelem lényege az ügyfél fölhívja a kötelezettet az 30 napon belül ajánlatot tesz ha az ajánlat nem elfogadható az ügyfél számára: bírósághoz fordulhat, amely létrehozhatja a szerződést
5 b/ Előszerződés Szerződéskötés/4 szerződéskötési kötelezettség a felek megállapodása alapján: piacszervező intézmény szerződés arra nézve, hogy a felek egy későbbi időpontban szerződést fognak kötni előszerződés alapján: követelhető a szerződés megkötése, a körülírt tartalommal pl: hitelszerződés szindikátusi szerződés keretszerződés (az új szerződés megkötése után is hatályban marad és segíti az együttműködést)
6 Szerződéskötés/5 C/ Általános szerződési feltételek (blankettaszerződés) a múltban: a szerződéskötés individuális modellje manapság: igény a tömeges-standardizált szerződéskötésre = általános szerződési feltételek = blankettaszerződés cél: gyorsaság: a szerződéskötés megkönnyítése szakszerűség: az adott szakma szakmai sajátosságainak összefoglalása jellemzői: nincs lehetőség kölcsönös konszenzus kialakítására, mert a feltételeket a szolgáltató dolgozza ki, következésképp a gyengébb fél jogvédelméről a jogalkotó kell gondoskodjék
7 II. A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/1 A/ hatály = érvényesség + alkalmazhatóság időbeli személyi területi hatálytalanság = a szerződés érvényes, de még vagy már nem áll be a joghatása általános: mindenkivel szemben relatív: csak meghatározott személyekkel szemben: csak azok igényérvényesítését zárja ki
8 A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/2 B/ érvényesség/érvénytelenség érvényesség: hibátlanság érvénytelenség: hibás jelleg fogyatékosság: alkalmatlanság a célzott joghatás kiváltására = látszatszerződés : valójában nem is létezik 2 alakzata: semmisség: feltétlen érvénytelenség megtámadhatóság: feltételes érvénytelenség a hiba oka: a felek akaratában az akarat kinyilvánításában a célzott joghatásban
9 A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/3 AKARATI HIBÁK NYILATKOZA TI HIBÁK A JOGHATÁS HIBÁI SEMMISSÉG cselekvőképtelenség, korlátozott cselekvőképesség kényszer színlelt szerződés alaki hiba álképviselet tilos (jogszabályba ütköző, vagy jogszabály. megkerülésével. kötött) jóerkölcsbe ütköző uzsorás lehetetlen MEGTÁMAD HATÓSÁG tévedés megtévesztés jogellenes fenyegetés feltűnően nagy értékkülönbség
10 A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/4 a/ semmisség = feltétlen érvénytelenség, súlyos hiányosság esetén bárki és bármeddig hivatkozhat rá a hatóságok hivatalból is kötelesek észlelni visszamenőleges hatállyal a szerződéskötés időpontjáig érvénytelen
11 A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/5 b/ megtámadhatóság = feltételes érvénytelenség, kisebb súlyú hiányosság esetén ha a sérelmet szenvedett fél vagy akinek ehhez jogi érdeke fűződik, meghatározott időn belül (a szerződés megkötésétől: 1 évig) írásban, bíróság előtt megtámadja, és a bíróság az érvénytelenséget megállapítja visszamenőleges hatállyal érvénytelen a szerződés
12 A szerződés hatálya és érvényessége/érvénytelensége/6 Az érvénytelenség jogkövetkezményei = in integtum restitutio a szerződéskötés előtti eredeti állapot visszaállítása (= mintha a szerződés létre sem jött volna) ha van rá lehetőség (pl: adásvétel: dolog és pénz vissza) ha nincs rá lehetőség (pl: bérlet), a bíróság a szerződést határozatáig hatályossá nyilváníthatja a teljesített szolgáltatásokért az ellenszolgáltatásokat teljesíteni kell a feleknek el kell számolniok egymással ha a szerződés érvényessége a hiba orvoslásával helyreállítható, a bíróság az érvénytelenségi ok kiküszöbölésével szerződést érvényessé nyilvánítja ha az érvénytelenség a felek súlyosan felróható magatartására vezethető vissza, a bíróság az állam javára marasztalást ítélhet meg ma már nem élő jogintézmény
13 III. Szerződési mellékkikötések: megerősítés és biztosítás a szerződés teljesítése a felek érdeke állami kényszereszközök is + egyéb eszközök: a jogosult esélyének növelésére, hogy kielégüljön a szerződési érdeke két veszély a teljesítési készség hiánya (nem akar teljesíteni) = a szerződés megerősítése a teljesítőképesség hiánya (nem tud teljesíteni) = a szerződés biztosítása
14 Szerződési mellékkikötések/2 a szerződés megerősítése szankciók bekapcsolása foglaló kötbér jogvesztés kikötése tulajdonjog-fenntartás a kötelezettség fennállásának vitathatatlanná tétele tartozáselismerés
15 Szerződési mellékkikötések/3 a szerződési érdek kielégülésének biztosítása dologi biztosíték zálogjog (kézi, követelésen és más jogokon, jelzálogjog, keretbiztosítéki zálogjog) óvadék személyi biztosíték kezesség bankgarancia
16 Módosítása IV. A szerződés módosítása és megszűnése a/ a felek közös egyező akaratával, diszpozitivitás 2 változata megegyezés: szerződéses jognyilatkozat az eredeti szerződés tartalma kötelezettségvállalásuk jogcíme egyezség: a vitás kérdések kölcsönös engedéssel való rendezése a szerződés eredeti jogcíme azonban nem módosítható az alakiságok ugyanazok, mint az eredeti szerződés esetén a szerződés módosítással nem érintett része változatlan marad
17 b/ a bíróság A szerződés módosítása és megszűnése/2 clausula rebus sic stantibus kivételes eset: ha a felek tartós jogviszonyában a szerződéskövetést követően beállott körülmény folytán a szerződés valamelyik fél lényeges jogos érdekét sérti
18 A szerződés módosítása és Megszűnés teljesítés nélkül megszűnése/3 2 esete a jövőre nézve = ex nunc a felek nem tartoznak további szolgáltatásokkal visszamenőleges hatállyal (a szerződéskötés időpontjáig) = ex tunc az eredeti állapot visszaállítása a teljesített szolgáltatások visszajárnak a visszafordíthatatlan szolgáltatások ellenértékének megtérítése
19 A szerződés módosítása és megszűnése/4 Típusai közös megegyezéssel megszüntető szerződés = a jövőre nézve (ex nunc) felbontó szerződés = visszamenőleges hatállyal (ex tunc) egyoldalú jognyilatkozattal felmondás = a jövőre nézve (ex nunc) rendes: a felmondási idő leteltével rendkívüli/szankciós: a másik fél súlyos szerződésszegése nyomán elállás = visszamenőleges hatállyal (ex tunc) rendes: tv. alapján, a körülményekben beállott változásra hivatkozva: kártérítési kötelezettség rendkívüli/szankciós: a másik fél szerződésszegése (pl: hibás teljesítése) nyomán, kártérítési jogosultság
20 Szerződésszerűen V. A szerződés teljesítése a szerződés megszűnik: a kötelezett szabadul a kötelemből Ptk: a szerződés teljesítése tartalmának megfelelően a megadott helyen és időben a megállapított mennyiség, minőség és választék szerint
21 A szerződés teljesítése/2 2 kérdés a teljesítés helye a kötelezett lakóhelye/székhelye ettől eltérő közös megegyezéssel meghatározva a szerződés/szolgáltatatás jellegéből más adódik (pl: ingatlan adásvétele, építési szerződés) a jogosult székhelye/általa megjelölt hely gazdasági szervezetek egymás közti szerződései esetén pénztartozás esetén
22 a teljesítés ideje A szerződés teljesítése/3 határidő vagy határnap szerint (munkaszüneti nap esetén a következő munkanap) ha nincs kikötve: a teljesítés után egyidejű teljesítés követelése előteljesítés: csak a jogosult beleegyezésével, kivétel: pénztartozás esetén
23 VI. Szerződésszegés a szerződés a felek érdekeinek kielégítését szolgálja az állam pedig jogi védelemben részesíti ezeket az érdekeket, azaz szankciókkal ösztönöz a szerződésszerű teljesítésre összevetés érvénytelenség: az állami kényszer meggátolja a szerződésben célzott joghatás beálltát szerződésszegés: az állami kényszer kikényszeríti a szerződésben célzott joghatás beálltát
24 Szerződésszegés/2 a szerződés a felek érdekeinek kielégítését szolgálja az állam pedig jogi védelemben részesíti ezeket az érdekeket, azaz szankciókkal ösztönöz a szerződésszerű teljesítésre összevetés érvénytelenség: az állami kényszer meggátolja a szerződésben célzott joghatás beálltát szerződésszegés: az állami kényszer kikényszeríti a szerződésben célzott joghatás beálltát
25 Szerződésszegés/3 szerződésszegés fogalma: minden olyan magatartás, körülmény vagy állapot, amely szerződésbe ütközik, vagy egyébként sérti valamely félnek a szerződéssel kapcsolatos jogait
26 Szerződésszegés/4 2 típusa objektív (nincs felróhatóság) szankciók a teljesítés kikényszerítése a szolgáltatás-ellenszolgáltatás értékegyensúlyának biztosítása a jogviszony felszámolása szubjektív (van felróhatóság) szankció: felelősségrevonás (pl: kártérítés)
27 Szerződésszegés/5 4 fajtája A/ a kötelezett késedelme B/ a kötelezett a teljesítést megtagadja C/ a jogosult késedelme D/ hibás teljesítés E/ lehetetlenülés
28 Szerződésszegés/6 A/ a kötelezett késedelme: a kötelezett a teljesítési időben a szolgáltatást nem teljesíti jogkövetkezménye objektív a jogosult továbbra is követelheti a teljesítést a jogosult elállhat (ha érdekmúlást bizonyít, fix határidőt tűzött, a póthatáridő is eredménytelenül telt el) pénztartozás után kamat jár szubjektív (felróhatóság a késedelemben) kártérítés (mentesülés kizárólag: a kár a késedelem nélkül is bekövetkezett volna)
29 Szerződésszegés/7 B/ a kötelezett a teljesítést megtagadja jogkövetkezménye a jogosult választhat a késedelem és a lehetetlenülés jogkövetkezményei között
30 Szerződésszegés/8 C/ a jogosult késedelme:a jogosult nem fogadja el a szerződésszerűen felajánlott teljesítést, elmulasztja az intézkedéseket, amelyek a kötelezett szerződésszerű teljesítéséhez szükségesek jogkövetkezménye objektív a jogosult bírói letéttel teljesíthet (ha a szerződés tárgya alkalmas rá) a dolog a jogosult felelős őrzése alá kerül (kárveszély átszállása, költségek fedezése) a kötelezett késedelme nem áll be, szünetel szubjektív kamat akkor sem jár, ha egyébként a szerződés kamatkikötést tartalmazott kártérítés
31 Szerződésszegés/9 D/ hibás teljesítés: a szolgáltatás a teljesítéskor nem felel meg a szerződésben meghatározott, illetve törvényes kellékeknek fajtái materiális hiba jogi hiba mennyiségi minőségi aliud szolgáltatás használati utasítás, címke, védjegy hiánya a jogosult nem szerzi meg mindazon jogokat, amelyek őt a szerződés jogcímén, jogszabály alapján megilletnék
32 jogkövetkezménye objektív materiális hiba jogi hiba szubjektív Szerződésszegés/10 kellékszavatosság jótállás kártérítés jogszavatosság
33 kellékszavatosság kijavítás Szerződésszegés/11 árleszállítás kicserélés elállás (ha a teljesítéshez fűződő érdek megszűnése esetén) jótállás szigorúbb felelősség: a jótállásra köteles csak akkor mentesül, ha bizonyítja, hogy a hiba oka a teljesítés után keletkezett
34 Szerződésszegés/12 jogszavatosság: a szolgáltatás tárgyán harmadik személynek joga van, amelyet a kötelezett nem szüntetett meg, és amelyről a jogosult nem tudott és nem is kellett tudnia egyáltalán nem szerez jogot felszólítás elállás kártérítés korlátozott jogot szerez tehermentesítést követelhet tehermentesíthet elállás + kártérítés vételárcsökkentés
35 Szerződésszegés/13 E/ lehetetlenülés: a szolgáltatás a szerződés megkötése után bekövetkezett okból nem teljesíthető esetei fizikai: a szolgáltatás egyedileg meghatározott tárgya megsemmisül jogi: a szolgáltatást jogszabály tiltja érdekbeli: aránytalan áldozat (clausula rebus sic stantibus) jogkövetkezménye objektív: a szerződés megszűnik szubjektív: felróható a kötelezettnek teljes kártérítés elállás + kiadások követelése a jogosultnak: a kötelezett szabadul a kötelezettsége alól, vagy követelheti az ellenszolgáltatást és az azt meghaladó megtérítését kárának
V. Könyv: Kötelmi Jog Második rész A szerződés általános szabályai III. Cím Az érvénytelenség I. Fejezet A semmisség és a. megtámadhatóság 5: 64. [Semmisség] (1) A semmis szerződés a törvény erejénél fogva
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári Jogi Tanszék. Szakdolgozat
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári Jogi Tanszék Szakdolgozat A szerződés érvénytelenségének egyes kérdései az új Ptk-ban Jogász szak KÉSZÍTETTE:Lekli

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Karácsonyi üdvözlet és 25 népszavazási kérdés az OVB részére
Miközben a magunk nevében – egyrészt, mint magyar állampolgárok, másrészt mint az Európai Unió tagállamának választójoggal rendelkező polgárai – megköszönjük az Országos Választási Bizottság (OVB) jelen választási ciklusban kifejtett fáradtságos, áldozatkész, dicsőítésre nem méltó munkáját, és a közelgő ünnepek alkalmából valamennyi tagjának – a minket nyilvánosság előtt sem tisztelő és ezt nyíltan is hangoztató tagot is beleértve – kívánunk áldott, békés és kellemes karácsonyi ünnepeket, egyben bizakodunk abban is, hogy az igen közeli időben felálló új OVB, összetétele következtében az állampolgárok felé nyitottabb - a polgárok által ellenőrizhetőbb, a választópolgárok iránt kellő empátiát tanúsító, az egyes szakmai kérdések eldöntésénél felkészült külső szakértők véleményére támaszkodó, kiegyensúlyozott és folyamatosan pártatlan, a választópolgár jóhiszeműségét (kellő tények hiányában) kétségbe nem vonó, a jogszabályokban előírt határidőket mindig megtartó - szakmailag objektívebb, kritikával kevésbé illethető tevékenységet folytató szerv lesz.
Úgy gondoljuk, hogy az új összetételű szervezetben nem lehet helye olyan személynek, aki az OVB ülés és - annak az OVB honlapján közzétett jegyzőkönyve által - a legszélesebb értelemben vett nyilvánosság előtt kijelentheti, hogy nála „a beadványozókkal szembeni minden tisztelete” hiányzik, de olyan személy sem, aki ezt a kijelentést nem utasítja vissza.
Véleményünk szerint olyan OVB-re van szükség, amely nem félti a parlamentáris alkotmányos berendezkedést az állampolgári kezdeményezésű népszavazástól, hanem – mint a választópolgárok független, kizárólag a törvénynek alárendelt legfelsőbb szerve – teoretikusan és tevőlegesen is elősegíti, hogy olyan népszavazással eldöntendő/eldönthető kérdések kerüljenek megfogalmazásra és hitelesítésre benyújtásra, amelyek megfelelnek a népszavazással szemben - kizárólag - a törvény által megfogalmazott – objektív – követelményeknek: „A népszavazásra feltett kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelműen lehessen válaszolni.”
Az ilyen szemléletű és hozzáállású szervezet - sem egyénileg, sem testületileg - nem hiszi magáról, hogy a bölcsek köve - zsebében, vagy akár a fejében, de legalább is - kizárólag nála van, és nem azt keresi, hogy milyen vélt vagy kreált indokokra hivatkozással lehet a népszavazásra felteendő kérdést tartalmazó aláírásgyűjtő ív hitelesítését megtagadni (a kérdés nem felel meg a jogállamiság követelményének; a kérdés nem sorolható a Nsztv. preambulumában megemlített az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek közé; a kérdés megfogalmazása nem egyértelmű; a kérdés félreérthető; a kérdés azt a látszatot kelti; a kérdésre nem lehet egyértelműen igennel vagy nemmel válaszolni; a kérdés bonyolult; a kérdés megértése túlzott szakmai ismereteket követel a válaszadótól; a kérdés túlzottan hosszú; a kérdés nem felel meg a magyar nyelvtan, a magyar nyelvi kifejezések értelmezési követelményeinek; a kérdés közvetve azt sugallja; a kérdés megfogalmazásában szubjektív és nem rendeltetésszerű stb.)
És ha az előbbi „észérvek” már kifogytak, akkor hogyan lehet a formai okokat felhasználni az elutasításhoz (az aláírásgyűjtő ív a törvényhez képest többlet adattartalommal rendelkezik; az aláírásgyűjtő íven folt (légypiszok, sic!) található, avagy végső kétségbeesésben, a törvényben meg sem említett okokat hajuknál fogva előrángatva („a hitelesítésre benyújtott aláírásgyűjtő ív mintapéldányán a táblázat első sorszámot tartalmazó rovata nem folyamatos számozást tartalmaz.”) végleg két vállra fektetni a kérdés benyújtóját.
Emlékeztetőül hangsúlyozzuk: az Alkotmány értelmében „A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja.” Továbbá „Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok mindenkire egyaránt kötelezőek.” Mindebből az következik, hogy a parlamentáris alkotmányos berendezkedést nem a néptől kell félteni, hanem az olyan jogállaminak álcázott intézményektől, amelyek közszolgái nem szeretnek dolgozni, szakmai felkészültségük hiányos, nem kedvelik az ügyfelet és a munkával összefüggő utazgatásokat, megsértődnek a jogos kritikától, rettegnek a nyilvánosságtól, a civil társadalom közvetlen ellenőrzésétől; illetve kilépve jogszabály adta szerepkörükből, a pulpitus mögül kioktatják a polgárt, rosszhiszeműnek és rendeltetésellenesnek minősítik alkotmányos joggyakorlásukat [lásd az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében és 64.§-ában foglalt jogokat].
A polgár azonban nem hülye; ismeri az Alkotmányt és az alkotmányos jogszabályokat, illetve – kellő és empatikus segítség mellett – képes a jogszabályokban foglalt többsoros és egyébként érthetetlen megfogalmazású rendelkezéseket is megérteni, alkalmazni, követni, vagy azok megváltoztatására értelmes népszavazási kérdést megfogalmazni, e kérdésekre hozzáértő módon, igen vagy nem választ adni. Egyébként, pedig ismert a sokat idézett - élő klasszikus - professzori megfogalmazás: „ A hülyeség nem alkotmányellenes”.
Lenézése ellenére a polgár – az Alkotmány preambulumát elolvasva – tudja, hogy a sokat hivatkozott jogállam még csak „békés politikai átmeneti állapotában” létezik, tudományos, jogszabályi definíciója nem fellelhető; tudatában van annak is, hogy az Nsztv. preambulumában megfogalmazott „az ország sorsát érintő legfontosabb ügy” értelmezése szubjektív megítélés kérdése, de azzal is tisztában van, hogy népszavazási kérdést e preambulum alapján nemcsak az ország sorsát érintő legfontosabb ügyben terjeszthet elő, hanem a képviseleti döntések befolyásolására vagy megváltoztatására is. A polgár azt is képes felfogni, hogy az általa megfogalmazott kérdés érthetőségéről/érthetetlenségéről objektív kritikát csupán elméletileg felkészült és kellő szakmai gyakorlattal rendelkező személynek van joga irányában megfogalmazni.
Azon viszont jót mosolyog a polgár, amikor őt az általa feltett és mások által érhetetlennek minősített népszavazási kérdése megválaszolásától a hitelesítés megtagadásával megvédik, de az ostobábbnál ostobább jogszabályi rendelkezésekre senki sem figyel oda. El kell fogadnia és meg kell tanulnia miszerint a bíróságok a hatályos törvényi rendelkezések értelmében – minden és július 15-től augusztus 20-ig – „Törvénykezési szünetet” tartanak, pedig még a csecsemő is tudja, hogy törvénykezni a király szokott, jelenleg pedig, legfeljebb a Parlament. Abban azonban reménykedik, hogy az említett törvényi szöveg esetleges megváltoztatására előterjesztendő népszavazási kérdése az ország sorsát érintő legfontosabb ügyek közé besorolást nyerhet.
Csak sajnálkozni lehet azon, hogy a választási bizottságok elmúlt több mint tizenöt éves léte tekintetében - struktúrájukban, tagjainak kiválasztásában, működésükben, szemléletmódjukban - egyre gyakrabban emlékeztetnek a rendszerváltozás előtt működött választási elnökségekre.
A fenti gondolatokat az OVB figyelmébe ajánlva kívánunk valamennyi tagjának eredményekben gazdag, sikeres és boldog újesztendőt. Egyben tisztelettel kérjük az OVB-t, hogy a mellékelt 25 kérdés hitelesítéséről - amennyiben lehetőségük és energiájuk engedi - még megbízatásuk időtartama alatt dönteni szíveskedjenek.
Dr. Fogarasi József Dr. Galambos Károly
Melléklet: 25 népszavazási kérdés
1) Egyetért-e azzal, hogy a bíróságok tekintetében a minden év július 15-étől augusztus 20.-áig terjedő időszakra szóló „Törvénykezési szünet” elnevezést az Országgyűlés törvényben „Ítélkezési szünet” elnevezésre módosítsa.
2) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki: a településrészi önkormányzati testület vezetője és tagja nem lehet a település polgármestere és alpolgármestere.
3) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki: a polgármesteri és az alpolgármesteri tisztség egyidejű betöltetlensége, illetőleg tartós akadályoztatásuk esetén a képviselő-testület (közgyűlés) ülését a jegyző hívja össze és vezeti.
4) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés alkosson törvényt arról, hogy amennyiben a polgármester a képviselő-testület (közgyűlés) ülésén egy éven át nem vesz részt, úgy a polgármester megbízatása megszűnik.
5) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki, hogy valamennyi törvényi rendelkezésben a „várossá nyilvánítás” kifejezés helyére a „városi cím adományozása” kifejezés lép.
6) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben állítsa vissza azt a kötelező törvényi szabályt, amely nek értelmében, ha a polgármester az eskü, vagy a fogadalom letételét megtagadja, úgy a polgármesteri tisztség a megtagadással megszűnik.
7) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki, hogy ha a bíróság a polgármesternek e tisztségével összefüggő bűncselekménye miatt, a polgármester büntetőjogi felelősségét megállapítja, úgy az illetékes bíróság az erről szóló jogerős ítéletet haladéktalanul köteles az illetékes választási bizottság részére megküldeni.
8) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés az Ötv. 12.§ (1) bekezdésének rendelkezését egészítse ki azzal, hogy a képviselő-testület (közgyűlés) ülését a településrészi önkormányzati testület indítványára is össze kell hívni.
9) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben mondja ki, hogy 5000 lélekszám alatti nagyközségnek városi cím nem adományozható, illetve amennyiben a város lakossága 5000 fő alá csökken, úgy a városi címet az adományozó visszavonja.
10) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényben rögzítse: „A képviselőtestület (közgyűlés) a polgármesternek a testület feloszlása kimondására előterjesztett indítványát köteles megtárgyalni és arról döntést hozni.”?
11) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy az e törvényben szabályozott eljárás elhúzódása miatti kifogás intézményét (Pp. 114/A-114/B.§) - a bíróság mulasztására vonatkozó részében - mellőzze, és a bíróság mulasztásából megvalósuló eljárás elhúzódásával - [Pp. 114/A.§ (2) bekezdés a) és c) pont] - szembeni eljárási szabályokat külön törvényben alkossa meg, az alábbi rendelkezések szerint:
- a mulasztást kifogásoló fél a kérelmét a mulasztó bírósággal szemben - külön bírósági eljárás kezdeményezésével - terjesztheti elő;
- a fél a kérelmét közvetlenül a felettes bíróságnál terjesztheti elő, amely bíróság a kérelem tárgyában 15 napon belül köteles határozatot hozni;
- a mulasztás tényét a kérelmet elbíráló bíróság a határozatában megállapítja és kötelezi a mulasztó bíróságot a szükséges intézkedés megtételére;
- a mulasztást kifogásoló eljárásban a kérelmezőnél felmerült költségeket – alapos kérelem esetében – a mulasztó bíróság köteles a kérelmezőnek megfizetni;
- a kérelmet elbíráló bíróság határozata ellen a felek fellebbezést terjeszthetnek elő;
- az eljárás illetékmentes;
- a mulasztás tényét megállapító bírósági határozat esetén a mulasztó bíróság elnöke köteles a mulasztó bíróval szemben fegyelmi és kártérítési eljárást kezdeményezni a mulasztással összefüggésben történt kötelességszegés és a bíróságot ért kár miatt.
12) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy a felekkel szemben a bíróság pénzbírságot nem szabhat ki.
13) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy az rendelkezzen arról, hogy
- a peres vagy nemperes eljárásban hozott végzés elleni fellebbezést - ha törvény eltérően nem rendelkezik - a másodfokú bíróság az érkezéstől számított 60 napon belül bírálja el;
- a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága az ítélet (részítélet, közbenső ítélet) ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmet az érkezéstől számított 2 hónapon belül hozott intézkedéssel - az érkezéstől számított 6 hónapon belül tartandó - tárgyalásra kitűzi vagy pedig 6 hónapon belül érdemben elbírálja;
- a Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a végzés ellen előterjesztett felülvizsgálati kérelmet 4 hónapon elbírálja;
- a soron kívüli eljárás alatt azt kell érteni, hogy a kérelemnek a bírósághoz való érkezését követően a szükséges intézkedést azonnal, de legalább 3 napon belül meg kell tenni, illetve a kérelem tárgyában az érdemi határozatot meg kell hozni?
14) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy az rendelkezzen arról, miszerint
- a bírósági határozat elleni fellebbezésnek, kifogásnak, felülvizsgálati kérelemnek a jogorvoslatot elbíráló bírósághoz való felterjesztéséről a feleket a bíróság - a felterjesztéssel egyidejűleg - írásban értesíti;
- a bíróság a feleket előzetesen értesíti, ha a tárgyaláson tanú vagy szakértő meghallgatására kerül sor;
- a bíróság az idézésben feltünteti, hogy a tárgyalás a kitűzött határnapon várhatóan meddig fog tartani, illetve a megidézett személy milyen időtartamra köteles rendelkezésre állni.
15) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp) oly módon, hogy az rendelkezzen arról, miszerint felülvizsgálati kérelemnek van helye:
- a fellebbezést hivatalból elutasító;
- a perújítási kérelmet hivatalból elutasító, valamint a perújítási kérelmet elutasító;
- az igazolási kérelmet elutasító;
- a kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet elutasító;
- az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasító;
- az előzetes bizonyítás iránti kérelmet elutasító;
- a féllel, a tanúval, a szakértővel, a jogi képviselővel szemben pénzbírságot kiszabó
másodfokú bíróság által hozott jogerős végzése ellen?
16) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy az rendelkezzen arról, miszerint fellebbezésnek van helye:
- a határozat kijavítása iránti kérelem tárgyában hozott;
- a kizárási bejelentés tárgyában hozott;
- az eljáró bíróság kijelölése tárgyában hozott bírósági határozat ellen.
17) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 212.§ (2) bekezdését oly módon, hogy „ha a bíróság tanácsban jár el, és a tanács nem egyhangú határozatot hoz, akkor a bíró különvéleményét jegyzőkönyvbe kell foglalni vagy a különvéleményt külön iratban a jegyzőkönyvhöz kell csatolni, és e különvélemény tényére az írásba foglalt határozatban is utalni kell”.
18) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartástól szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy
- az I. fokon eljáró megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben helye van fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelemnek;
- az I. fokon eljáró megyei bíróság hatáskörébe tartozó ügyben helye van egyezségi kísérletre idézésnek.
19) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a Polgári Perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvényt (Pp.) oly módon, hogy a bírósági jegyzőkönyv tartalmazza szó szerint:
- a bíróság tanácselnöke és a bírók által tett valamennyi nyilatkozatot,
- a szóban kihirdetett határozat indokolását.
20) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvényt amely kimondja, hogy az Alkotmánybírósághoz benyújtásra kerülő beadvány elkészítéséhez is igénybe vehető a jogi segítségnyújtás.
21) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon, hogy az Alkotmánybíróság székhelye ne Esztergomban, hanem Székesfehérvárott legyen.
22) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon, hogy az 1.§ c) pontjában foglalt - a jogszabály, valamint az állami irányítás egyéb jogi eszköze nemzetközi szerződésbe ütközésének vizsgálata iránti - eljárást bármely magyar választópolgár is kezdeményezhesse.
23) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvényt oly módon, hogy az Országgyűlés, az Országgyűlés állandó bizottsága, a köztársasági elnök, a Kormány vagy annak tagja, az országgyűlési képviselő, az Állami Számvevőszék elnöke, a Legfelsőbb Bíróság elnöke, a legfőbb ügyész, az országgyűlési biztos alkotmánybírósági eljárást kezdeményező irata (és az eljárás során később előterjesztett beadványai), valamint az Alkotmánybíróság által hivatalból indított eljárás kezdeményező irata közérdekű adat, amely beadványokat - az Alkotmánybírósághoz való érkezésüktől számított 8 napon belül - a Hivatalos Értesítőben közzé kell tenni.
24) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés módosítsa az Alkotmánybíróságról szóló 1989. évi XXXII. törvény 29.§-át oly módon, hogy a törvényszöveg az alábbiakat tartalmazza: „Az Alkotmánybíróság szervezetére és belső működésére vonatkozó részletes szabályokat az Alkotmánybíróság ügyrendje állapítja meg, amelyet az Országgyűlés — az Alkotmánybíróság javaslatára — törvényben határoz meg.”
25) Egyetért-e azzal, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson az Alkotmánybíróság előtti eljárás szabályairól, és ennek keretében meghatározza az alkotmánybírósági eljárásban az indítványozók, valamint az Alkotmánybíróság és Hivatala eljárási jogait és kötelezettségeit, az Alkotmánybíróság által hozható határozatok körét, valamint meghozataluk eljárási szabályait.
az oldalt jelenleg nézik: 29

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
1 O R SZÁGOS BÍR ÓSÁGI H IVATA L E LN Ö KE 138/2013. (III. 28.) OBHE számú határozat Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjainak kijelöléséről és meghosszabbításáról A sági fogalmazók joggyakorlatáról és képzéséről szóló, többször módosított 11/1999. (X. 6.) IM rendelet 1/B. -ának (5) bekezdése alapján az alább felsorolt bírákat április 1. napjától március 31. napjáig a Felvételi Versenyvizsga-bizottság tagjává nevezem ki. Név Szolgálati hely Beosztás Dr. Csere Katalin Kúria Dr. Katona Sándor Kúria tanács Dr. Márki Zoltán Kúria Dr. Mészár Róza Kúria tanács Dr. Molnár Gábor Miklós Kúria Dr. Csőke Andrea Kúria Dr. Erőss Mónika Kúria Dr. Orosz Árpád Kúria tanács Dr. Osztovics András Kúria Dr. Hajnal Péter Kúria mb. tanács Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó Kúria Dr. Tálné dr. Molnár Erika Kúria kollégiumvezető-helyettes Dr. Molnár Ambrus Kúria mb. tanács Dr. Elek Balázs Debreceni Ítélőtábla tanács Szabóné dr. Szentmiklóssy Eleonóra Debreceni Ítélőtábla Dr. Drexlerné dr. Karcub Edit Debreceni Ítélőtábla tanács Szilágyiné Dr. Karsai Andrea Debreceni Ítélőtábla helyettes Dr. Szabó Klára Fővárosi Ítélőtábla kollégiumvezető Kizmanné dr. Oszkó Marianne Fővárosi Ítélőtábla tanács Dr. Sarmon Hedvig Zsuzsanna Győri Ítélőtábla Dr. Zólyomi Csilla Győri Ítélőtábla Dr. Tóth Sándor Pécsi Ítélőtábla tanács Dr. Gyöngyösiné dr. Antók Éva Pécsi Ítélőtábla Dr. Szeghő Katalin Szegedi Ítélőtábla tanács Dr. Hegedűs István Szegedi Ítélőtábla kollégiumvezető Dr. Pappné dr. Makka Éva Balassagyarmati Törvényszék tanács Kunné dr. Sándor Krisztina Balassagyarmati Törvényszék kollégiumvezető
2 Dr. Kovács István Balassagyarmati Törvényszék kollégiumvezető Dr. Fekete Zsolt Balassagyarmati Törvényszék Dr. Pintér Mária Budapest Környéki Törvényszék kollégiumvezető Dr. Csernok Emília Budapest Környéki Törvényszék tanács Dr. Bottka Erzsébet Budapest Környéki Törvényszék tanács Dr. Grassalkovits Irén Budapest Környéki Törvényszék tanács Dr. Surdy Miklós Budapest Környéki Törvényszék Dr. Szegedi Gyöngyvér Budapest Környéki Törvényszék Dr. Szabó Judit Budapest Környéki Törvényszék Dr. Tardiné dr. Szabó Piroska Debreceni Törvényszék kollégiumvezető Dr. Dzsula Marianna Debreceni Törvényszék kollégiumvezető Dr. Tóthné dr. Szilágyi Mária Debreceni Járásság Dr. Tóth Ildikó Debreceni Törvényszék Felegyiné dr. Szabó Ágnes Debreceni Törvényszék kollégiumvezető Dr. Szurdi Béla Debreceni Járásság Dr. Kelemenné dr. Rácz Katalin Egri Törvényszék kollégiumvezető Dr. Erdélyi Anna Egri Törvényszék tanács Dr. Tőzsér Lajos Egri Törvényszék kollégiumvezető Dr. Németh Terézia Egri Törvényszék tanács Dr. Fazekas Sándor Fővárosi Törvényszék Dr. Péntek László Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető-helyettes Dr. Mikó Gergely Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető Trappné dr. Kiszely Rita Dr. Kelemen Gyöngyi Dr. Pecze Tünde Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Budapesti XX., XXI. És XXIII. Kerületi Budapesti IV. és XV. Kerületi Dr. Hirtling Ibolya Pesti Központi Kerületi csoportvezető Grimné dr. Fancsali Zsuzsanna Pesti Központi Kerületi Dr. Somogyi Gábor Pesti Központi Kerületi tanács Dr. Maka Mária Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Nadabán Ferenc Sándor Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi 2
3 Dr. Vályiné dr. Horváth Ildikó Budapesti IV. és XV. Kerületi Dr. Fónyi Albert Pesti Központi Kerületi csoportvezető Dr. Oros Ágnes Budai Központi Kerületi csoportvezető Imréné dr. Horváth Katalin Dr. Mizsei Ibolya Budapesti II. és III. Kerületi Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Dr. Ribai Csilla Pesti Központi Kerületi Lovász Andrásné dr. Budai Központi Kerületi Dr. Kisrákói Annamária Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető-helyettes Dr. Polgárné dr. Vida Judit Fővárosi Törvényszék Rosnerné dr. Romenda Zsuzsanna Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Gyarmathy Judit Fővárosi Törvényszék kollégiumvezető-helyettes Dr. Homolya Szilvia Fővárosi Törvényszék Salamonné dr. Piltz Judit Pesti Központi Kerületi Fővárosi Törvényszékre beosztott Dr. Illés Krisztina Pesti Központi Kerületi Dr. Éles Anita Kinga Fővárosi Törvényszék Dr. Lugosi Erika Fővárosi Törvényszék tanács Dr. Szabó Gábor Pesti Központi Kerületi Dr. Kovács Helga Mariann Fővárosi Törvényszék Dr. Simon Éva Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi dr. Stániczné dr. Imre Csilla Győri Törvényszék tanács dr. Megyes Géza Győri Törvényszék dr. Habony János Győri Törvényszék kollégiumvezető dr. Jungi Eszter Győri Törvényszék tanács dr. Zámbori Tibor Gyulai Törvényszék dr. Szabó Mária Gyulai Törvényszék tanács Ménesiné dr. Szűcs Erika Gyulai Törvényszék csoportvezető Hajdúné dr. Iszály Anna Gyulai Törvényszék tanács dr. Benedek Tibor Gyulai Törvényszék Dr. Leidecker Andrea Kaposvári Törvényszék Dr. Vajda Zsuzsanna Marcali Járásság Dr. Duduka Attila Kaposvári Törvényszék Dr. Ipolyi Róbert Kaposvári Járásság 3
4 Dr. Paál Rita Kaposvári Járásság Dr. Husek Dánel Kecskeméti Törvényszék Dr. Fodor Endre Kecskeméti Törvényszék tanács Dr. Szörényi Mariann Kecskeméti Törvényszék tanács Dr. Ónodi Csaba Kecskeméti Törvényszék kollégiumvezető-helyettes Dr. Illés Mária Kecskeméti Törvényszék tanács Dr. Bernáthné dr. Kádár Judit Miskolci Közigazgatási és Munkaügyi Deákné dr. Kisfaludy Atala Miskolci Törvényszék Dr. Jenei Péter Miskolci Törvényszék Dr. Senyei György Barna Miskolci Törvényszék Dr. Tóth Imre Miskolci Törvényszék Dr. Répássy Árpád Miskolci Járásság Dr. Révay György Miskolci Törvényszék kollégiumvezető Dr. Kriston Róbert Miskolci Járásság Dr. Nyakó Zsuzsanna Nyíregyházi Törvényszék Tóthné dr. Juhász Zsuzsanna Nyíregyházi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Gunyecz Zoltán Nyíregyházi Törvényszék Dr. Horváth Géza Nyíregyházi Törvényszék kollégiumvezető Horváthné dr. Jaczkó Vilma Kisvárdai Járásság Dr. Góg Gabriella Pécsi Törvényszék tanács Dr. Antal Gábor Pécsi Törvényszék csoportvezető Dr. Kovács János Pécsi Törvényszék Dr. Kovács Zsolt Pécsi Törvényszék tanács Dr. Gelencsér Zoltán Pécsi Törvényszék Dr. Joó Attila Szegedi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Bakos Éva Szegedi Törvényszék tanács Dr. Komáromi Zoltán Attila Szegedi Törvényszék tanács Dr. Lakatos Péter Szegedi Törvényszék tanács dr. Nyíri Zoltán Székesfehérvári Törvényszék kollégiumvezető dr. Gelencsér Józsefné Székesfehérvári Törvényszék kollégiumvezető-helyettes Nyírőné dr. Kiss Ildikó Székesfehérvári Törvényszék tanács dr. Ébner Vilmos Székesfehérvári Törvényszék tanács Dr. Nagy László Szekszárdi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Hauszmann-né dr. Szőke Rita Szekszárdi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Csullag Józsefné Szekszárdi Törvényszék Dr. Kis István Szolnoki Törvényszék kollégiumvezető Kissné dr. Szabó Judit Szolnoki Járásság 4
5 Dr. Sándor Géza Szolnoki Törvényszék Dr. Pongrácz Zsolt István Szolnoki Törvényszék kollégiumvezető Dr. Bazsóné dr. Görög Anikó Szombathelyi Járásság Dr. Széplakiné dr. Balogh Éva Tatabányai Törvényszék csoportvezető Dr. Szabó Ferenc Esztergomi Járásság Dr. Pleskó Krisztina Zsuzsanna Tatabányai Járásság Dr. Bartus Erika Tatabányai Törvényszék tanács Dr. Ferencz Miklós Veszprémi Törvényszék kollégiumvezető Dr. Magyarádyné dr. Vándor Zsuzsanna Veszprémi Törvényszék Dr. Horváth Györgyi Veszprémi Törvényszék tanács Dülkné dr. Pintér Zsuzsanna Veszprémi Törvényszék tanács Dr. Varga Gábor Zoltán Veszprémi Törvényszék tanács Dr. Czipóth Edit Zalaegerszegi Törvényszék Takácsné dr. Szabados Katalin Zalaegerszegi Törvényszék Dr. Sifter Ágnes Zalaegerszegi Törvényszék tanács Dr. Bányai Tamás Zalaegerszegi Törvényszék tanács dr. Vadász Viktor Országos i Hivatal felkért főosztályvezető dr. Diós Erzsébet Országos i Hivatal osztályvezető dr. Vezér Ágnes Országos i Hivatal dr. Abért János Országos i Hivatal B u d a p e s t, március Dr. Handó Tünde s.k. 5

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Knk.IV.37.947/2018/2. számú határozat | K Ú R I A
Az ügy száma: Knk.IV.37.947/2018/2. szám
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Nemzeti Választási Bizottság 1019/2018. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 1019/2018. számú határozatát helybenhagyja.
[1] A Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) a kérelmező párt által benyújtott országos népszavazási kezdeményezés tárgyában a 2018. augusztus 14-én kelt 1019/2018. számú határozatával (a továbbiakban: NVB határozat) döntött. Az NVB az
[4] 1. Az NVB először azt vizsgálta, hogy a népszavazási kérdés ellentétben áll-e az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjával, amely szerint nem lehet országos népszavazást tartani „az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásáról szóló törvények tartalmáról”.
[5] Megállapította, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjában szereplő választások tartalmát sarkalatos törvények tartalmazzák, a választások lebonyolításának eljárásjogi szabályait pedig a Ve. tartalmazza. Az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja nem tesz különbséget a választásra vonatkozó szabályok között, kiemelve akár az anyagi, akár az eljárási, vagy bármilyen más szabálycsoportot. A „választásáról szóló törvény” fogalma felöleli az érintett választástípus megtartására, lebonyolítására alkalmazandó törvényi szabályozás teljességét, függetlenül az ezzel érintett törvények számától, illetve azok címétől. Az érintett választástípusokra vonatkozó anyagi jogszabályokat tartalmazó törvények címe ugyanis többnyire a választástípus megjelölése mellett tartalmazza a „választásáról szóló törvény” megjelölést. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az alaptörvényi fogalomba csak az anyagi szabályozást tartalmazó törvények tartoznak bele, hiszen az Alaptörvény megfogalmazásának való megfelelést nem a törvények címének, hanem tartalmának vizsgálata alapján lehet megállapítani. Ennek megfelelően a felsorolt választások eljárási szabályait tartalmazó Ve. is választásról szóló törvény, hiszen az egyes közjogi testületek tagjainak megválasztására vonatkozó eljárási szabályokat tartalmazza, amelyek nélkül nem lehetne választást tartani. Mindezt igazolja a Ve. sarkalatossági záradéka (354. §) is.
[6] Az NVB következtetése szerint az olyan népszavazási kérdés, amelynek tárgyában megtartandó népszavazás érvényessége és eredményessége esetén az Országgyűlésnek a Ve.-t kellene módosítani, az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába ütközik, ezért az nem hitelesíthető. Ahhoz, hogy jelen kezdeményezés célba érjen, a Ve. általános részi rendelkezéseinek olyan kiegészítésére lenne szükség, amely a közjogi választásokhoz kapcsolódó választási kampányidőszakokban tiltaná meg köztulajdonban álló gazdasági társaság tájékoztató tartalmak megjelenését.
[7] 2. Az NVB vizsgálta a kérdés egyértelműségét az Nsztv. 9. § (1) bekezdése alapján. Megállapította, hogy a hirdetés fogalmát – pontos törvényi definíció hiányában – többféleképpen, tágabban (egy általános értelmezés alapján) és szűkebben (a Ve. szerinti politikai hirdetés alapján) is lehet értelmezni. A többféle értelmezés lehetősége azonban sérti mind a választópolgári, mind a jogalkotói egyértelműség Nsztv.-ben foglalt követelményét. Az NVB álláspontja szerint a kérdés azért is megtévesztő a választópolgárok számára, mert azt a téves képzetet kelti, hogy jelen kezdeményezés támogatása a politikai tartalmú üzenetekről hozott döntés, miközben a közérdekű, közcélú kommunikáció egészét érinti.
[8] A fentiek alapján az NVB megállapította, hogy a kérelmező által benyújtott népszavazási kérdés az Nsztv. 9. § (1) bekezdésében rögzített egyértelműség követelményét sem teljesíti.
[12] 3. A felülvizsgálati kérelem végül az Nsztv. 9. § (1) bekezdésébe foglalt egyértelműség követelményével kapcsolatban egyrészt kifejtette, hogy az állampolgári egyértelműség hiányát az NVB eltúlozta. A kérdés egyértelműen csakis a választási kampányidőszak kontextusába helyezi a hirdetési tilalmat.
[15] Alkotmányértelmezési kérdés, hogy az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontjába foglalt tiltott tárgykörök közé a Ve. is beletartozik-e. Az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja a három anyagi jogi szabályt tartalmazó törvény – jelenleg hatályosan az országgyűlési képviselők választásáról szóló 2011. évi CCIII. törvény, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásáról szóló 2010. évi L. törvény, továbbá az Európai Parlament tagjainak választásáról szóló 2003. évi CXIII. törvény – tartalmát jelöli meg. Tehát az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja ezen törvényekre nem pusztán formálisan mutat rá, hanem azok tartalmának a figyelembevételét írja elő. A választási anyagi jogi szabályok önmagukban nem, csak az eljárási szabályokkal együtt érvényesülhetnek, az eljárási szabályokkal együtt fejthetik ki hatásukat. A Ve. 1. § a), b) és d) pontjai szerint e törvényt kell alkalmazni az országgyűlési képviselők választásán, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán, és az Európai Parlament tagjainak választásán is. A Ve. szabályai nélkül tehát az anyagi jogi szabályok nem érvényesülhetnek. A Kúria megítélése szerint a tiltott tárgykör e három választási kategóriában a működőképes választás szabályaira vonatkozik, azok közé a Ve. mindenképpen beleértendő.
[18] A fentiek alapján a Kúria megállapította, hogy a népszavazási kérdés az Alaptörvény 8. cikke (3) bekezdése c) pontja szerinti tiltott tárgykört érint.
[19] 2. Az egyértelműség követelményét illetően a Kúria a következőkre mutat rá: Az Nsztv. 30. § (1) bekezdése szerint a Kúria az NVB határozatát helybenhagyja, vagy azt megváltoztatja. A felülvizsgálati kérelem részben azt kifogásolja, hogy az NVB figyelmen kívül hagyta, hogy a kérdés csak kampányidőszakra vonatkozik. Az esetleges értelmezési hiányosság orvoslása azonban – figyelemmel az 1. pontra – a felülvizsgálati eljárásban csak akkor volna lehetséges, ha a Kúria a Nemzeti Választási Bizottság határozatát hatályon kívül helyezhetné és új eljárásra kötelezhetné annak érdekében, hogy az indokolást megfelelően módosítsa vagy kiegészítse. Ilyen lehetősége a Kúriának az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján nincs.
[20] Az Nsztv. 9. § (1) bekezdésének sérelmével kapcsolatban továbbá a Kúria jelen ügyben arra az álláspontra helyezkedett, hogy annak vizsgálata – az előző bekezdésben foglaltak alapján – okafogyottá vált. A Kúria jelen határozatában részletesen indokolta, hogy a népszavazási kérdést az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján miért nem lehet hitelesíteni. Mivel alaptörvényi kizáró okok állnak fenn a hitelesítés megtagadása mögött, ezért az egyértelműség törvényi követelményének további vizsgálata szükségtelenné vált.
[21] A fentiek alapján Kúria az Alaptörvény 8. cikk (3) bekezdés c) pontja alapján az NVB részéről a népszavazási kérdés hitelesítésének megtagadását jogszerűnek minősítette, amire tekintettel a határozat helybenhagyásáról rendelkezett az Nsztv. 30. § (1) bekezdése alapján.
[22] A Kúria a kérelmező személyes illetékmentességére tekintettel, az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés d) pontja és (2) bekezdése szerint rendelkezett akként, hogy a le nem rótt illetéket az állam viseli.
[23] A Kúria e végzéséről az Nsztv. 30. § (4) bekezdése alapján a Magyar Közlönyben nyolc napon belül közleményt tesz közzé.
[24] A Kúria végzése elleni további jogorvoslatot az Nsztv. 30. § (1) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Veszélyhelyzet – ismét változnak a büntetőeljárás szabályai - Jogászvilág
Kezdőlap » Veszélyhelyzet – ismét változnak a büntetőeljárás szabályai
Veszélyhelyzet – ismét változnak a büntetőeljárás szabályai Koronavírus
A büntetőeljárás megváltozott szabályai
A 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet meghatározta azokat a szabályokat, melyek a veszélyhelyzet alatt a büntetőeljárásról szóló törvény rendelkezéseihez képest fogalmaznak meg eltéréseket. A korábbi szabályok szerint az elsőfokú bíróság a büntetőeljárás során egyesbíróként jár el, ideértve a külön eljárásokat is. A mostani rendelet mindezt kiegészíti azzal, hogy az elsőfokú bíróság tanácsa helyett egyesbíróként a tanács elnöke jár el.
Veszélyhelyzet alatt a bíróság hivatalból vagy indítványra mellőzheti a sértett, illetve a tanú kihallgatását, ha a bíróság, az ügyészség, illetve a nyomozó hatóság az eljárási cselekményről kép- és hangfelvételt vagy hangfelvételt készített. Ha a bíróság a sértett, illetve a tanú vallomását bizonyítási eszközként felhasználja, az nem akadálya annak, hogy az ügyész, a terhelt vagy a védő a sértett, illetve a tanú kihallgatását indítványozza. Az indítványozott bizonyításról a bíróság dönt.
Amennyiben a technikai feltételek fennállnak, a bíróság az ügyész jelenlétét elsősorban telekommunikációs eszköz útján biztosítja az eljárási cselekményen.
Az eljárás ügyiratainak megismerése során a rendelet kimondta, hogy nem alkalmazható a megvizsgálás lehetővé tétele és a saját részre történő másolat vagy felvétel készítésének lehetővé tétele. A módosítás értelmében az ügyiratok megismerésére irányuló indítvány esetén a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság az ügyirat megismerését elsősorban az ügyiratról készített másolat vagy kivonat elektronikus úton történő kézbesítésével biztosítja. Mindezek azonban nem érintik a minősített adatot tartalmazó ügyiratok személyes megismerésének a Be.-ben meghatározott módját.
Kiegészülnek a telekommunikációs eszköz használatára vonatkozó szabályok is, így, ha a felvétel rögzítése olyan formátumban történik, amely nem tölthető fel a Központi Médiatárba, akkor a felvételt az eljárás ügyiratai között kell kezelni.
A kézbesítés szabályai között a módosítás rendelkezik a hirdetményi úton történő kézbesítésről. A hirdetményt a bíróság, az ügyészség vagy a nyomozó hatóság elektronikus tájékoztatásra szolgáló honlapján a jogszabályban meghatározottak szerint kell közzétenni. Ha az ügyiratot az ismeretlen helyen tartózkodó terhelt részére kell hirdetmény útján kézbesíteni, akkor a hirdetményt a terhelt utolsó ismert magyarországi lakcíme vagy tényleges tartózkodási helye szerinti helyi önkormányzat saját vagy társulásaik által közösen működtetett, vagy a felügyeletüket, szakmai irányításukat vagy működésükkel kapcsolatos koordinációt ellátó szervek által fenntartott honlapon is közzé kell tenni. Az ügyiratot a hirdetmény közzétételétől számított tizenötödik napon kell kézbesítettnek tekinteni.
A fiatalkorúak vonatkozásában változik a nyomozás tartama is. Jelenlegi szabályok szerint a nyomozást a fiatalkorú gyanúsítotti kihallgatásától számított egy éven belül be kell fejezni, ha a fiatalkorúval szemben öt évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van folyamatban eljárás. Ha a fiatalkorúval szemben öt évnél súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt van folyamatban nyomozás, annak határideje a gyanúsítotti kihallgatástól számított két éven túl nem hosszabbítható meg. A veszélyhelyzet miatt ezeket a határidőket az ügyészség legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja. Különösen indokolt esetben a határidő egy alkalommal legfeljebb három hónappal ismételten meghosszabbítható. A határozat ellen nincs helye panasznak.
Hatályát veszti az a rendelkezés, hogy ha az ügy bonyolultsága, a határozat nagy terjedelme vagy más fontos ok szükségessé teszi, a határozat meghozatalára és kihirdetésére a tárgyalás egy hónapra elnapolható. Az új szabályok szerint, ha a bíróság a bizonyítási eljárást befejezettnek nyilvánítja, felhívhatja a jogosultakat, hogy a perbeszédeket és a felszólalásokat a tárgyalás határnapjától vagy a felhívás kézbesítésétől számított tizenöt napon belül írásban nyújtsák be. A bíróság az írásban benyújtott perbeszédeket és felszólalásokat kézbesíti az ügyészségnek, a vádlottnak, a védőnek, a sértettnek, a magánfélnek és a vagyoni érdekeltnek, azzal, hogy a perbeszédekre és felszólalásokra írásban tizenöt napon belül van helye viszonválasznak. A viszonválaszt a bíróság azzal kézbesíti az ügyészségnek, a vádlottnak, a védőnek, a sértettnek, a magánfélnek és a vagyoni érdekeltnek, hogy az esetleges további viszonválasz a tárgyaláson szóban adható elő. A vádlott az utolsó szó jogán előadni kívánt észrevételeit és indítványait a tárgyaláson írásban is benyújthatja a bíróságnak. Erre a vádlottat a tárgyalásra szóló idézésben figyelmeztetni kell. Az írásban benyújtott perbeszéd, viszonválasz, illetve az utolsó szó jogán előadott észrevételek és indítványok lényegét csak az ügyészség, a vádlott, a védő, a sértett, a magánfél vagy a vagyoni érdekelt indítványára kell ismertetni a tárgyaláson. A bíróság a tárgyalást legfeljebb egy hónapra elnapolhatja. A bíróság az ügydöntő határozat kihirdetésének határnapjáról a vádlottat, a védőt és az ügyészséget értesíti. A bíróság az értesítésben a vádlottat és a védőt tájékoztatja arról, hogy az ügydöntő határozat a távollétükben is kihirdethető, valamint arról is, hogy a határnap elmulasztása miatt nincs helye igazolásnak.
A bíróság tájékoztathatja a vádlottat, a védőt és az ügyészt, hogy együttes hozzájárulásuk esetén a tárgyalás elnapolása helyett a határozatot tanácsülésen hozza meg, és annak közlése kihirdetés helyett az írásba foglalt határozat kézbesítése útján történik. A bíróság a tájékoztatást abban az esetben is megadhatja, ha a tárgyalás elnapolására 2020. március 30-át megelőzően került sor. A bíróság a vádlott, a védő és az ügyész együttes hozzájárulása esetén az ügydöntő határozatot tanácsülésen hozza meg. A bíróság az ügydöntő határozatot írásba foglalja, és kézbesítés útján közli. Ha a bíróság tanácsülésen hoz határozatot, a vádemelés után az elsőfokú bíróság által elrendelt vagy fenntartott személyi szabadságot érintő bírói engedélyes kényszerintézkedés az elsőfokú bíróság ügydöntő határozat meghozatala céljából tartott tanácsülésig tart.
Ha a másodfokú bíróságnak a fellebbezés elintézésére nyilvános ülést kell tartania, azonban az elbíráláshoz szükséges adatok a fellebbezéssel érintettek írásbeli nyilatkozata alapján beszerezhetők, az ehhez szükséges intézkedéseket a tanács elnöke teszi meg. Ha a beszerzett adatok alapján tárgyalás tartása nem szükséges, vagy ha a rendelkezésre álló adatok alapján az ügy tanácsülésen való elbírálásának nincs akadálya és a vádlott, védő, ügyész vagy a fellebbező a nyilvános ülés kitűzését nem indítványozza, a másodfokú bíróság a fellebbezésről tanácsülésen dönt. Ezeket a szabályokat egészíti ki a 188/2020. (V. 7.) Korm. rendelet. Ha a kirendelt védő indítványának vagy észrevételének írásbeli előterjesztését követően nyilvános ülés tartására azért nem került sor, mert a másodfokú bíróság a fellebbezésről tanácsülésen dönt, úgy kell tekinteni, hogy a kirendelt védő egy óra tartamú eljárási cselekményen vett részt. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletének részbeni megalapozatlansága esetén a tanácsülésen is megállapíthatja a hiánytalan, illetve helyes tényállást, ha az az elsőfokú bíróság által lefolytatott bizonyítást érintő ügyiratok tartalma vagy ténybeli következtetés útján lehetséges. A másodfokú bíróság tanácsának elnöke az ügyiratok érkezésétől számított három hónapon belül intézkedi arról, hogy a lehető legközelebbi határnapra a fellebbezés elbírálására tanácsülést, nyilvános ülést vagy tárgyalást tűzzön ki. Az ügyészség, a vádlott, a védő és a fellebbező a más által bejelentett fellebbezésre, indítványra vagy nyilatkozatra vonatkozó észrevételét tizenöt napon belül teheti meg (nyolc nap helyett). Ezeket a rendelkezéseket a harmadfokú bírósági eljárásra is megfelelően alkalmazni kell.
Arcképmás, ujj- és tenyérnyomat, valamint DNS-profil nyilvántartásba vétele
A 188/2020. (V. 7.) Korm. rendelet a büntetőjogi tárgyú intézkedések keretében szabályozza a fogvatartott személyek arcképmása, ujj- és tenyérnyomata, valamint DNS-profilja nyilvántartásba vétel céljából történő rögzítésének, levételének, illetve a mintavétel eltérő szabályait.
Ha az arcképmás rögzítésének a törvényi feltételei fennállnak, a büntetőeljárás alá vont személy arcképmásának rögzítéséről a nyomozó hatóság a fogvatartásban lévő terhelt esetében a fogvatartást végrehajtó büntetés-végrehajtási (bv.) intézet erre kijelölt tagja útján is gondoskodhat. Az arcképmást a fogvatartást végrehajtó bv. intézet nyolc napon belül küldi meg a bűnügyi nyilvántartó szerv részére.
Az ujj- és tenyérnyomatvétel, illetve DNS-mintavétel feltételeinek fennállásakor ezek a büntetőeljárás alá vont személyek vonatkozásában történő felvételéről a nyomozó hatóság a fogvatartásban lévő terhelt esetében ugyancsak a fogvatartást végrehajtó bv. intézet erre kijelölt tagja útján is gondoskodhat. A mintát, valamint a mintavételhez kapcsolódó belső azonosító kódot az ujj- és tenyérnyomatvételt, illetve a DNS-mintavételt végrehajtó bv. intézet nyolc napon belül küldi meg a szakértői nyilvántartó szerv részére.
Hagyatéki eljárás a veszélyhelyzet idején

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság