text:
ROSSZ HÍRT KAPOTT AZ OTP BRÜSSZELBŐL - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
- Belföld, Kiemelt hírek - Tagged: Csányi Sándor, Deviza Alapú Csalás, Európai Bíróság főtanácsnoka, OTP Bank, otp faktoring zrt, tisztességtelen szerződési feltételek, Vegyes deviza határidős ügylet
Megérkezett az Európai Bíróság véleménye a devizahitelesek ügyében, ezek szerint a Kúria módosíthatja a devizahitelesekkel kötött banki szerződéseket, ha azt tisztességtelennek nyílvánítják – írja a Bloomberg. A hír korántsem pozitív a hazai bankok számára, emiatt pedig az OTP már 2,5 százalékos mínuszban tartózkodik.
Mit mond az Európai Bíróság főtanácsnoka?
Azok a szerződési feltételek, amelyek a külföldi pénznemben meghatározott kölcsön folyósítására a kölcsön törlesztésekor alkalmazandó átváltási árfolyamtól eltérő átváltási árfolyam alkalmazását írják elő, nem feltétlenül mentesülnek a tisztességtelen jellegükre vonatkozó értékelés alól – írja a Bruxinfo.
Vagyis igenis megvizsgálható, hogy tisztességesen jártak-e el a bankok, amikor a devizahitel törlesztésekor eladási árfolyamon forintosították a tartozás összegét. A Kúriának arról kell majd véleményt mondani, hogy a hitelfelvevőknek módjukban állt-e az eladási és vételi árfolyam különbségéből eredő többletteher viselését megérteni.
Amit a főtanácsnok megállapításaiból kiolvasunk, az a hazai bankok számára inkább negatív üzeneteket hordoznak. Nem azért, mert a leírtak alapján végre számszerűsíthetők a devizahiteles probléma rendezése miatt a bankokra nehezedő újabb terhek, csupán azért, mert a bizonytalanságok még várhatóan a következő hetekben is fennmaradnak, amíg a Kúria ki nem mondja a szerződések tisztességességére vonatkozó döntést.
Amennyiben az árfolyamrés kérdésében az eddigi banki gyakorlatot – akár visszamenőleges hatállyal – megváltoztatná a Kúria döntése, az értelemszerűen többletterhet jelenthetne a hazai pénzintézetek számára. Ez tehát konkrét, pénzben mérhető áldozatokhoz is vezethetne, ráadásul ezen felül is megjelenhetnének félelmek további szerződési részletek módosításával kapcsolatban (ami a kormányzati kommunikáció felől egy erős nyomásként jelentkezik).
Összességében tehát egy bankrészvényes szemszögéből nézve a devizahitelekkel kapcsolatos kockázatokat erősítette meg az Európai Bíróság felől érkező mai jelzés, még annak ellenére is, hogy a főtanácsnok szavai szerint a legkedvezőtlenebb hatásokkal járó szcenárió, vagyis a szerződések semmissé nyilvánítása nem tartozik a járható utak közé.
Az OTP két hetes mélypontjára zuhant, 4142 forinton is járt a bankpapír. Eközben a másik hazai bankpapír, az FHB 5 százalék feletti plusza 2,5 százalékos emelkedésre mérséklődött.
A FAGYI VISSZANYAL-TÖRTÉNELMI GYŐZTES ÍTÉLET AZ OTP-VEL SZEMBEN
Meg fogják szakítani az európai országok és a bankok fizetőképessége között kiépült ördögi kört és nem kímélik meg azokat a...

matches: Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság


text:
Dr. Kormos Erzsébet. Alapelvek a bírósági végrehajtási eljárásban. PhD értekezés. Miskolc, PDF
Dr. Kormos Erzsébet. Alapelvek a bírósági végrehajtási eljárásban. PhD értekezés. Miskolc, 2002.
Download "Dr. Kormos Erzsébet. Alapelvek a bírósági végrehajtási eljárásban. PhD értekezés. Miskolc, 2002."
1 A doktori program címe: A magyar állam- és jogrendszer, jogtudomány továbbfejlesztése, különös tekintettel az európai jogfejlődési tendenciákra A doktori alprogram címe: Az összhang megteremtése a magyar és az Európai Közösségek polgári eljárásjoga között Témavezető: Dr. Gáspárdy László tszv. egyetemi tanár Dr. Kormos Erzsébet Alapelvek a bírósági végrehajtási eljárásban PhD értekezés Miskolc,2 Tartalomjegyzék Rövidítések jegyzéke... 4 Bevezetés... 7 I. ALAPELVEKRŐL ÁLTALÁBAN AZ ALAPELV FOGALMA AZ ALAPELVEK RENDSZEREZÉSE II. ALAPELVEK A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁSBAN AZ IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS ÉS A POLGÁRI ELJÁRÁSJOG ALAPELVEINEK ÉRVÉNYESÜLÉSE A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁSBAN A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁS SUI GENERIS ALAPELVEI A PERJOGI SZABÁLYOK KISEGÍTŐ ALKALMAZÁSÁNAK ELVE A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÁS SZABÁLYAI KITERJESZTÉSÉNEK ELVE A bírósági végrehajtás kiterjesztése elvének története Gyakorlati kérdések a bírósági végrehajtás kiterjesztése elvével összefüggésben Kísérletek a bírósági és a közigazgatási végrehajtás szabályozási anomáliáinak feloldására A FOKOZATOSSÁG ELVE A fokozatosság elvének története Nemzetközi kitekintés a fokozatosság elvének érvényesülése szemszögéből A fokozatosság elvének gyakorlata a magyar bírósági végrehajtásban A HITELEZŐI ÉRDEK ELSŐBBSÉGÉNEK ELVE A hitelezői érdek elsőbbsége elvének történeti áttekintése A hatályos Vht. hitelezővédelmi rendelkezéseinek rendszere A pénzügyi intézménynél kezelt összegre vezetett végrehajtás hitelezőbarát szabályai Információszerzés az adós vagyontárgyairól A végrehajtás alá vonható vagyontárgyak körének szélesedés A végrehajtást kérő jelenlétének joga Hitelezői érdekek ellen ható szabályozási anomáliák a Vht-ben A KORLÁTOZOTT ADÓSVÉDELEM ELVE Adósvédelem korlátozottsága a bankszámlára, illetve munkabérre vezetett végrehajtás során Adósvédelem az ingóvégrehajtás során Adósvédelem a helyszíni kényszercselekmények során Adósvédelem az ingatlan-végrehajtás során Az adós személyiségi jogainak védelme a végrehajtás során Adósvédelem és a végrehajtási eljárás költségei Adósságrendezési törvény mint adósvédelmi eszköz A HITELEZŐI ESÉLYEGYENLŐSÉG ELVE A hitelezői esélyegyenlőség történeti áttekintése A hitelezői esélyegyenlőség kapcsán megfogalmazódó gyakorlati kérdések A TELJES VAGYONI HELYTÁLLÁS ELVE3 2.8 A VÉGREHAJTÁS EREDMÉNYESSÉGÉNEK (SIKERESSÉGÉNEK) ELVE A végrehajtás eredménytelenségének lehetséges okai Eredményesség mint a gyorsaság, hatékonyság és egyszerűség eredője A végrehajtási költség és az eredményesség összefüggései III. A BÍRÓSÁGI VÉGREHAJTÓI APPARÁTUS RÖVID TÖRTÉNETE IV. NEMZETKÖZI KITEKINTÉS, SZABÁLYOZÁS AZ EURÓPAI UNIÓN BELÜL A BRÜSSZELI ÉS LUGANÓI EGYEZMÉNYEK A BRÜSSZELI EGYEZMÉNY TOVÁBBFEJLESZTÉSE A STORME-JELENTÉS AZ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS HATÁSA A MAGYAR JOGRA A kutatás eredményeinek összefoglalása, javaslatok de lege ferenda Irodalomjegyzék Felhasznált magyar nyelvű szakirodalom Felhasznált egyéb irodalom Felhasznált idegen nyelvű szakirodalom A szerző publikációinak jegyzéke Összefoglalás Summary4 RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE AB Áe. Alkotmány Be. bek. BH BL Bsz. BÜSZ Ctv. Csjt. Cstv. IK im. IM Inytv. Itv. JK KJK Kmr. Korm. Ktv. Ktvr. LB Lt. Alkotmánybíróság évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról évi I. törvény a büntetőeljárásról bekezdés Bírósági Határozatok Bírák Lapja évi LXVI. törvény a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról 123/1973.(IK ) IM sz. utasítás a bírósági ügyvitelről évi CXLV. törvény a cégnyilvántartásról, a cégnyilvánosságról és a bírósági cégeljárásról évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról évi IL. törvény a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról Igazságügyi Közlöny idézett mű Igazságügyi Minisztérium évi CXLI. törvény az ingatlan-nyilvántartásról évi XCIII. törvény az illetékekről Jogtudományi Közlöny Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban Kormány évi XLI. törvény a közjegyzőkről 13/1991. (XI. 26.) IM rendelet a közjegyzőkről szóló évi XLI. törvény végrehajtásáról Legfelsőbb Bíróság évi LXXVIII. törvény a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról 45 MJ Magyar Jog Mt évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvéről MT Minisztertanács Nmjt évi 13. törvényerejű rendelet a nemzetközi magánjogról ős-vht évi LX. törvény a végrehajtási eljárásról ős-vhn évi XLI. törvény a végrehajtási eljárásról szóló évi LX. törvény módosításáról és kiegészítéséről PJD Polgári Jogi Döntvénytár pl. például PK a Legfelsőbb Bíróság Polgári Kollégiuma Pp évi III. törvény a polgári perrendtartásról Ppék. 105/1952. (XII. 28.) MT rendelet a polgári perrendtartás hatálybaléptetése folytán szükséges rendelkezésekről III. Ppn évi 26. tvr. a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény módosításáról VI. Ppn évi LX. törvény a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény módosításáról VIII. Ppn évi CX. törvény az Országos Ítélőtábla székhelyének és illetékességi területének megállapításáról, valamint az igazságszolgáltatás működését érintő egyes törvények módosításáról Ptk évi IV. törvény a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvről r. rendelet régi Vht évi 18. sz. tvr. a bírósági végrehajtásról régi VÜSZ 20/1994. (XII. 24.) IM rendelet a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről sz. számú tv. törvény tvr. törvényerejű rendelet ún. úgynevezett ut. utasítás ÜL Ügyvédek Lapja Vhd. 12/1994. (IX. 8.) IM rendelet a bírósági végrehajtási eljárásban közreműködő jogi képviselő díjazásáról Vhdsz. 14/1994. (IX. 8.) IM rendelet a bírósági végrehajtói díjszabásról 56 Vhr. Vht. Vhtvr. Vhtvrn. Vhn. VÜSZ 14/1979. (IX.17.) IM rendelet a bírósági végrehajtásról szóló évi 18.tvr. végrehajtásáról évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról évi 21. sz. tvr. a bírósági végrehajtásról évi 9. sz. tvr. a bírósági végrehajtásról szóló évi 21. sz. tvr. módosításáról évi CXXXVI. törvény a bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény és a kapcsolódó jogszabályok módosításáról 1/2002. (I. 17.) IM rendelet a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről 67 "Hiában volna törvényszéket tartani, ha az ítélet végrehajtása nem következne." Frank Ignác BEVEZETÉS Dolgozatom bevezetőjében néhány gondolat erejéig szeretném megindokolni témaválasztásomat. Ha a bírósági végrehajtás területén az elmúlt évtizedekben megszületett szakirodalmat áttekintjük, akkor azt láthatjuk, hogy egészen a legutóbbi esztendőkig a végrehajtási jog a magyar jogtudomány mostoha-gyermekének számított, hiszen Vida István kézikönyvén 1 kívül alig-alig jelent meg e tárgyban elméleti munka. Napjainkban azonban a tudományos érdektelenség oszlani látszik, s ezen csaknem negyven éven át sorvasztott jognak a reneszánszáról beszélhetünk. Az ok nyilvánvaló: a végrehajtási jog felértékelődése egyenes arányos volt a 90-es évektől elkezdődő gazdasági-társadalmi változásokkal, a jogállamiság eszméjének megerősödésével. Már az Alkotmánybíróság is rámutatott arra, hogy a bírósági határozatok tiszteletben tartása, a jogerős bírósági döntések teljesítése akár jogszerű kényszerítés árán is a jogállamisággal kapcsolatos alkotmányos értékekhez tartozik. ( ) Ha ugyanis a végrehajtási rendszer gyenge és könnyen kijátszható, ez óhatatlanul a bírósági határozatok lebecsüléséhez, jogbizonytalansághoz, a jogtudat romlásához, a jogállamiság sérelméhez vezet. Az ilyen veszély leküzdése nyilvánvalóan mind állampolgári, mind társadalmi, mind pedig állami szempontból alkotmányos érdek. 2 Tehát a végrehajtás szerepe éppoly fontos, mint magáé a bírósági eljárásé. A jogállamnak alapvető kötelessége, hogy olyan végrehajtási jogot és szervezetet létesítsen, amely eleget tesz a biztonságos és hatékony jogérvényesítés követelményének. Figyelemmel a fentiekre, 1994-ben korszerű, szemléletében, rendszerében egyaránt újszerű végrehajtási törvény megalkotására került sor. A törvényről elfogadása után szinte mindenki az elragadtatás hangján szólt. Mind a szakma, mind a politika példa értékűnek találta, hogy az Országgyűlés a törvényjavaslatot ellenszavazat nélkül, csupán két tartózkodással fogadta el. Általános volt a vélemény, hogy "a képviselők pártállásra való tekintet nélkül indokoltnak és helyesnek tartották a bírósági végrehajtás átfogó 1 Vida István: A bírósági végrehajtás KJK, Bp Részlet az Alkotmánybíróság 46/1991. (IX. 10.) AB határozatából 78 újraszabályozását, és amint az igazságügyi minisztériumi államtitkár a parlamenti vitazáró beszédében kiemelte: az Országgyűlés ezt a kodifikációs feladatot a 24. órában, annak is képletesen szólva az utolsó perceiben el is végezte." 3 Az elmúlt nyolc esztendő alatt a születés eufóriája némileg oszlott, sor került a Vht. első novelláris módosítására is, s mindez lehetővé teszi, hogy a gyakorlatot is feldolgozva objektív képet rajzolhassunk a bírósági végrehajtás működéséről. Dolgozatom alapvető célja tehát a Vht. rendelkezéseinek, ezek hatályosulásának, és az ennek kapcsán felmerülő gyakorlati problémáknak a vizsgálata volt. Felmerül a kérdés, hogy miért éppen a bírósági végrehajtás során érvényesülő alapelvek fényénél veszem górcső alá a bírósági végrehajtás hatályos szabályait. S egyáltalán indokolt-e nemcsak a jog egészére, illetve egyes jogágakra jellemző alapelveket meghatározni, hanem a jogágon belül egyes jogintézmény számára is különös, sajátos alapelveket megfogalmazni? A válasz talán némileg meglepő: Annak ellenére, hogy a VIII. Pp. Novella eredményeképpen a polgári eljárásjog végrehajtási jogban is érvényesülő alapelvei fokozott szerepet kaptak mind a jogértelmezésben, mind az ennek megfelelő jogalkalmazásban, s nem tagadva, hogy elfogadtam a bírósági végrehajtás sui generis alapelveinek létezését is, de jelen dolgozatomban nem annyira ezen elvek elmélete, alapelvi mivolta izgatott, sokkal inkább mint gyakorlati szakember egyfajta sorvezetőként használtam az alapelveket, hogy az ezek kapcsán felmerülő napi jogértelmezési, jogalkalmazási problémákat elemezhessem. Tekintettel a PhD. értekezés terjedelmi korlátaira, figyelmemet kizárólag a kielégítési végrehajtás (ezen belül is a pénzkövetelés végrehajtás) szabályaira összpontosítottam, tehát nem vontam a vizsgálódás körébe sem a meghatározott cselekmények végrehajtását, sem a biztosítási végrehajtás intézményeit. A dolgozatom a bevezetésen, valamint a kutatás eredményeinek összefoglalásán kívül négy nagy szerkezeti egységre osztható: Az első fejezetben némi általános alapvetést, az alapelv fogalmának, az alapelvek rendszerezésének elméleti áttekintését kíséreltem meg a mai magyar polgári eljárásjogtudomány neves iskolái tanításainak egymás mellé állításával. 3 Vida István: A bírósági végrehajtás helyzete, a módosítás várható irányai, VI. Jogász Vándorgyűlésen elhangzott előadás, Sopron 89 Az ezt követő, Alapelvek a bírósági végrehajtásban címet viselő fejezetben két jól elhatárolható alfejezet található: Az elsőben röviden értékeltem az igazságszolgáltatás és a polgári eljárás szűkebb értelemben vett alapelveinek a bírósági végrehajtásban való érvényesülésének kérdését. A második alfejezet a bírósági végrehajtás sui generis alapelveinek feldolgozását foglalja magában. A dolgozat ezen, talán leghangsúlyosabb szerkezeti blokkjának egyes részfejezeteiben egy-egy alapelv bemutatása során igyekeztem történeti aspektusból is vizsgálni az alapelv érvényesülését segítő vagy gátló jogintézményeket, nem elfeledkezve arról sem, hogy bemutatva néhány európai állam végrehajtási jogának specialitását a hasznosítható, az egyes magyar intézmények alkalmazási anomáliáit oldó elemeket a jogalkotás figyelmébe ajánljam. A dolgozat harmadik fejezete a bírósági végrehajtói apparátus történetét dolgozza fel 1945-től napjainkig. Álláspontom ugyanis az volt, hogy azon túl, hogy az egyes alapelvek kapcsán szó esett azok történeti fejlődéséről nem mehetünk el szó nélkül a végrehajtói szakma történeti fejlődése mellett sem. Ennek indokát elsősorban abban látom, hogy a végrehajtási eljárások hatékonyságának, illetve relatív eredménytelenségének kérdése ezer szálon kötődik nemcsak a végrehajtás eljárásjogi szabályaihoz, hanem az azokat alkalmazó szervezet milyenségéhez is. E fejezetben arra kerestem a választ, hogy milyen kapcsolat térképezhető fel a bírósági végrehajtók szervezetére vonatkozó szabályok és a végrehajtás eredményessége között, illetve hogyan lehet e területen előrelépést tenni. A dolgozat utolsó fejezete az Európai Unión belüli szabályozásra ad némi nemzetközi kitekintést. E bemutatás megkerülhetetlenségének indoka nyilvánvaló: hazánk európai uniós csatlakozási elképzelései elengedhetetlenné teszik a vonatkozó uniós szabályozás ismeretét valamennyi jogterületen, így a bírósági végrehajtás területén is. Csak így foglalhatunk állást abban a kérdésben, hogy a magyar végrehajtási jog mennyiben eurokomform, mennyiben felel meg az uniós elvárásoknak. Az értekezésem kutatási módszere alapvetően történeti leíró és jogösszehasonlító jellegű. Ugyanakkor igyekeztem megteremteni az egyensúlyt a statikus leíró részek és a gyakorlati tapasztalatok dinamikusabb elemzése között. Mivel a végrehajtás gyakorlatához alapvetően kritikai szemlélettel közelítettem, így az ezzel kapcsolatos egyéni megállapítások és véleményalkotás is elmaradhatatlan részei dolgozatomnak. 910 A kutatás forrásaként az elmúlt száz évben és a jelenleg hatályos magyar jogszabályok és kommentárok mellett néhány európai állam végrehajtási jogára vonatkozó jogforrások, illetve az Európai Unió jogharmonizációs tevékenységének eredményeképpen megszületett (vagy tervezetként élő) szabályozás szolgált. Emellett igyekeztem a szükséges és lehetséges mértékben elemezni a magyar és az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlatát is, hiszen meggyőződésem, hogy az igazságszolgáltató hatalmat gyakorló és a törvényességet szavatoló bíróságok állásfoglalásai a bírósági végrehajtás elvi kérdéseiben meghatározó lényegűek. A nagyszámú magyar szakirodalom feldolgozása mellett, az értekezés jelentős számú külföldi angol, francia, illetve kisebb mértékben német nyelvű források feldolgozásán alapszik. 1011 I. ALAPELVEKRŐL ÁLTALÁBAN 1. AZ ALAPELV FOGALMA Ha visszatekintünk a második világháborút követő időszak jogfejlődésére, már-már közhelyszerű az a megállapítás, hogy a magyar (és általában a szocialista) polgári eljárásjog alapelveinek rendszere (mint megannyi jogintézménye) a Szovjetunió jogrendszerének példája 4 nyomán alakult ki. 5 A szocialista törvénykönyvek egyik sajátossága volt a kódex élén összefoglalt, a kódex egészét átható alapvető elvek meghatározása 6, melyek úgymond megvetették az adott jogág normatív alapját. Az alapelvek politikai és erkölcsi tételeket emeltek át a jogi szférába, melyek normatív erejűvé váltak. Az ilyen típusú általános rész mind tartalmában, mind a közérthetőségre hangsúlyt helyező megfogalmazásában nagymértékben eltér a burzsoá jogalkotásban gyakori dogmatikai jellegű általános résztől. 7 A hazai szocialista polgári eljárásjog jogirodalmában Móra Mihály, majd Névai László foglalkozott az alapelvek témakörével. Névai László volt az, aki az alapelvek fogalmát eszmei-politikai tartalommal töltötte meg, deklarálta az alapelvek kétirányú (a jogalkotás és a jogalkalmazás területére egyaránt kiható) normatív jellegét, valamint felállította az évtizedeken keresztül megdönthetetlennek bizonyuló, szervezeti működési alapelvek felosztási sémát 8. 4 Névai László: A magyar polgári perjog főbb kérdései, Jogi- és Államigazgatási Könyv- és Folyóiratkiadó Bp o. 5 Az ideológiai szempontoktól mentes tisztánlátás ugyanakkor megköveteli, hogy elismerjük: Névai László és társai amellett, hogy a magyar jogalkotást hasonították a szovjet rendszerhez, kötődtek a korábbi jogalkotáshoz, azaz az évi I. tc. alapjaihoz is. 6 Bár a fenti jogalkotói technikát sokáig a szocialista polgári eljárásjogi törvények sajátjának hittük, látnunk kell, hogy pl. az ibéramerikai országok számára ajánlott Codigo Tipo (részletesen lásd lábjegyzet) I. Könyvének I. Címe is az Általános elvek elnevezést viseli. E fejezetben a Codigo Tipo részben a klasszikus alapelveket vette át, részben olyan további alapelveket is beiktatott, amelyeket az elmúlt évtizedek doktrináiból és a nemzetközi közjog modern fejlődésmenetéből szűrtek ki a szerkesztők. Ily módon alapelv rangjára jutott a gyorsaság követelménye, az igazságszolgáltatás gyakorlása hatékonyságának az igénye, a bírósághoz fordulás jogának és a védekezésnek az általános megengedettsége, valamint az ésszerű határidőn belüli eljárásutakhoz való jog. (Gáspárdy László: Egységesítési törekvések a polgári eljárásjogban, kézirat) 7 A Polgári Törvénykönyv magyarázata, KJK Bp o. 8 Névai szerint a polgári eljárásjog szervezeti alapelvei: a) a bírósági igazságszolgáltatás kizárólagossága, b) a szocialista igazságszolgáltatás egysége, c) a társasbíráskodás, d) a néprészvétel, e) a bírák választása, és f) a bírói függetlenség elve; míg a működési alapelvek: a) a jóhiszemű eljárás elve, b) a felek egyenjogúságának elve, c) a rendelkezési elv, d) a peranyagszolgáltatás elve, e) a nyilvánosság, f) a szóbeliség, g) a közvetlenség, valamint h) az anyanyelv használata. 1112 A polgári eljárásjog oktatásában használt, az egyik legelső, 1945 után napvilágot látott jegyzet Névai nyomdokain az alapelv fogalmát a következőképpen határozta meg: A magyar polgári eljárás alapelvei olyan általános tételek, amelyek megszabják az eljárás egész felépítését, áthatják valamennyi szabályát és intézményét, kijelölik célját, e cél megvalósításának alapvető módszereit, meghatározzák a polgári eljárás alanyai tevékenységének természetét és tartalmát, megadják azokat a legjellemzőbb vonásokat, amelyek révén kidomborodik polgári eljárásunk szocialista jellege. 9 S jó néhány év elteltével a polgári perrendtartás magyarázata csaknem teljes egészében ugyanezen fogalmat használja. 10 A szocialista évtizedek tehát alapvetően ideologizálták az alapelv fogalmát, amikor hangsúlyozták, hogy a szocialista magyar polgári eljárás alapelvei társadalmunk alapjának, gazdasági rendjének a felépítményéhez tartoznak, közelebbről: a magyar népi demokrácia jogi nézetei közé, amelyek törvényi megszövegezést jogszabályaink megfelelő tételeiben nyernek, a polgári eljárás egész rendszerében érvényesülnek, és alkalmazásra kerülnek bíróságaink működése során. Polgári eljárásunk alapelvei ilyenformán részei a szocialista jogtudatnak. Ezek a körülmények fokozottan kidomborítják a szocialista magyar polgári eljárás alapelveinek jelentőségét. A polgári eljárás szocialista demokratizmustól áthatott alapelveit jogosan tekinthetjük a szocialista fejlődést aktívan elősegítő magyar polgári eljárásjog fontos pilléreinek. 11 Ugyanakkor a nyolcvanas évektől kezdődően már hallhatóak voltak a bírálat hangjai is. 12 A 90-es évek gazdasági, társadalmi változásai pedig egyértelműen új igényeket támasztottak a polgári eljárásjoggal szemben is. Az alapelvek kapcsán átgondolásra ösztönzött annak a már nyílt kimondása, hogy a szervezeti alapelvek többsége nem egyéb jól hangzó szólamoknál, és a működési alapelvek egy részét is meg kell tisztítani a paternalista sallangoktól. 13 Ennek nyomán az alapelvnek a korábbiaknál újszerűbb meghatározásaival is találkozhatunk. Fontos hangsúlyozni, hogy az alapelv fogalmának definiálása 39.o. 9 Bacsó Beck Móra Névai: Magyar Polgári Eljárásjog, Tankönyvkiadó, o. 10 A polgári perrendtartás magyarázata, Szerkesztette: Szilbereky Jenő és Névai László, KJK Bp Bacsó Beck Móra Névai im. 75.o. 12 Farkas József: Az eljárásjog néhány alapvető elve és a polgári eljárásjog átfogó újraszabályozása, JK 1985/ o. 13 Novák István véleménye szerint ezen szervezeti alapelvek a múltban is csupán nagy általánosságban, sokkal inkább egyfajta politikai kívánalmaknak megfelelve, semmint valódi eljárási alapelvekként voltak, illetve lehettek alkalmasak feladatuk ellátására. (Novák István: Polgári eljárásjogunk alapelveinek jövője, MJ 1994/ o.) 1213 elválaszthatatlan az alapelvek jellegének megítélésétől. Etekintetben a 90-es években még három nagy elméleti irányzatot különböztethettünk meg egymástól. Az első a már említett Névai-iskolán alapult, amely az alapelvek normativitását hangsúlyozta, aláhúzva a jogalkotásban betöltött iránytű, illetve a jogalkalmazásban betöltött jogértelmező, hézagpótló jellegét. Ezen szemlélet továbbfejlesztéseként Németh János az alapelvek normatív jellegét elismerve, azt abból vezette le, hogy közülük nagyon sokat az Alkotmány, a Bsz. vagy más nemzetközi egyezményt kihirdető törvény (törvényerejű rendelet) fogalmaz meg és rendel alkalmazni. 14 Másrészt érdekes megfigyelni, hogy az alapelv jellegének ilyen normatív felfogása nemcsak a polgári eljárásjogra, hanem más jogágakra (közigazgatási jogra, polgári anyagi jogra) is jellemző volt. A jogi alapelvek kettős jellegűek: a pozitív jog tényleges tulajdonságait tükröző tények, s egyben a jogalkotással és a jogalkalmazással szemben támasztott követelmények. olvashatjuk egy helyen. 15 S hasonlóképpen vélekedett Bíró György és Lenkovics Barnabás is, amikor kifejtik: A jogrendszer egészének, az egyes jogágaknak, ezen belül az egyes fontosabb részterületeknek is vannak iránymutató eszméi, azaz alapelvei. Ezek iránytűként, vezérfonalként szolgálnak mind a jogtudomány művelői, mind a jogalkotók, mind pedig a jogalkalmazók számára. (...) A jogrendszerben érvényesülő alapelvek szoros összefüggésben és kölcsönhatásban vannak a társadalmi élet más rendező elveivel, az erkölcsi, filozófiai, politikai, stb. alapelvekkel. 16 Ezzel ellentétes a Gáspárdy László nevével fémjelzett irányzat, mely épp az alapelvek gyors tartalmi változására tekintettel vitatta az alapelvek normatív jellegét, és csak a jogértelmezésben betöltött szerepét ismerte el. Gáspárdy professzor szerint jogforrási eredetüktől és érvényességi tartományuktól, ezek kiterjedésétől függetlenül az alapelvek adott tételesjogi bázison a jogszabályok értelmezését és alkalmazását segítik, elsősorban akkor, ha a tételes norma a jogalkalmazó szerv (a Pp. esetében a bíróság) számára részleges vagy teljes cselekvési szabadságot enged, illetve akkor, ha jogértelmezési vagy jogalkalmazási határesettel állunk szemben. 17 E nézethez csatlakozott Novák István is, amikor a jogalkotás terén az alapelvek normatív jellegének hangsúlyozását egyenesen az alapelvek helyt nem fogható fetisizálásával azonosította, viszont határozott igennel 14 A Polgári perrendtartás magyarázata, Szerkesztette: Németh János, I. kötet, KJK Bp o. 15 Fehér Zoltán-Németh Gyula- Pécsváradi János: Eljárási jog a közigazgatásban, Unió Kiadó, Bíró György - Lenkovics Barnabás: Általános tanok - ideiglenes egyetemi jegyzet, Miskolc o. 17 Polgári Eljárásjog. Kommentár a gyakorlat számára, Szerkesztette: Petrik Ferenc, Bp Első rész Általános rendelkezések I. fejezet 1.o. 1314 erősítette meg az alapelveknek a jogalkalmazás gyakorlati világában betölthető, jogmagyarázó szerepét. 18 A harmadik véleményt Kengyel Miklós képviselte, aki szerint az alapelvek elsősorban a tudományt szolgálják, azaz az alapelvek mindig a polgári per legfontosabb problémái körül kristályosodnak ki, és azok a kérdésekre keresik a választ, amelyek nem magyarázhatók meg csupán egyetlen jogszabály vagy jogintézmény alapján. Mivel a kérdések és a feleletek változnak, nincsenek örökérvényű alapelvek sem. Ami mégis állandó, az a bennük megragadható eljárásjogi probléma. 19 Kengyel ezen álláspontját azzal is alátámasztotta, miszerint több olyan alapelvet is megfogalmaz a jogtudomány, melyeket a Pp. alapelvként nem jelöl meg. Ezek egy részét közvetve vagy közvetlenül kifejezésre juttatja (pl. közvetlenség, szóbeliség, kétoldalú meghallgatás elve), míg mások a Pp-ben egyáltalán nem vagy más tartalommal érvényesülnek (pl. az eshetőségi elv, a perkoncentráció vagy a tárgyalás egységességének az elve). 20 A Pp. Alapvető elvek címet viselő első fejezetének térképét teljességgel átrajzoló évi CX. törvény (VIII. Ppn.) alkotói a Pp. 2. (4) bekezdésében mintegy a Gáspárdy professzor által vallottakat ismételve rögzítették az alapelvek fokozott szerepét a jogértelmezés terén: A bíróság e törvény alkalmazása során annak rendelkezéseit, csak az ebben a fejezetben meghatározott alapelvekkel összhangban értelmezheti. (Azonban itt zárójelben kell megjegyeznünk, hogy a polgári eljárásjognak mint látni fogjuk több olyan alapelve is ismert, melyek vagy az Alkotmányban gyökereznek (pl. a bíróság előtti egyenlőség elve), vagy a Pp-ben, de az I. fejezetén kívül kerülnek szabályozásra (pl. képviselethez-, jogorvoslathoz való jog). Nyilvánvaló, hogy a fent idézett szakasz nem zárja ki, hogy a bíróság ezen eljárásjogi alapelvekkel összhangban is értelmezhesse a Pp. egyes rendelkezéseit.) Mindezen jogszabályi módosítások nyomán Kengyel Miklós is csatlakozott a Gáspárdy professzor által vallott nézethez. Dolgozatom szempontjából le kell ugyanakkor szögezni, hogy bár a Vht. 9. -ában visszautal a Polgári Perrendtartásra és így annak alapelveire is, de saját alapelveket nem, csupán alapvető rendelkezések -et említ, ezért a bírósági végrehajtás sui generis alapelveinek felsorolása nemcsak a tételes jogból kerül levezetésre, hanem több alapelv a tudományos analízis eredménye. 18 Novák István: Polgári eljárásjogunk alapelveinek jövője, MJ 1994/ o. 19 Kengyel Miklós: Polgári eljárásjog I., Pécs, o. 20 Kengyel Miklós: A rendelkezési és a tárgyalási elv a Polgári perrendtartás évi módosítása után, MJ 1996/ o. 1415 S ugyanakkor nem tekinthetjük teljes mértékig elfeledettnek a normativitás elvét sem, hiszen ha végigtekintjük a végrehajtási eljárás elmúlt évtizedekben született novelláris módosításainak miniszteri indokolását, akkor azt láthatjuk, hogy nem volt olyan nagyszabású módosítás, ahol ne jelent volna meg mintegy vezérfonalként pl. a végrehajtás eredményességének fokozása, az adós- és hitelezővédelem összhangjának megteremtése, mint e jogterület többé-kevésbé állandó jellegű célkitűzésének, jogpolitikájának állandó irányvonala. Ezen elvek relatív stabilitást mutatnak, hiányuk véleményem szerint jogbizonytalansághoz vezethet. A fentiekre tekintettel egységes, egyedül üdvözítő alapelv-fogalom meghatározása meglehetősen nehézkes, és nem kívánva vitába szállni a polgári eljárásjog egyetlen fent idézett nagyságával sem erre e dolgozat szerzője sem vállalkozhat. Csupán újabb idézettel egészíthetem ki az elmondottakat, miszerint alapelven önmagában nyilvánvaló, más tételek levezetésében kiindulásként használható tételt, illetve legfőbb elvi meggondolást érthetünk, olyan tételeket tehát, amelyeket a konkrét diszciplína saját tételeinek és törekvéseinek megvalósításánál iránymutatóul elfogadottnak tekint Novák István im. 551.o. 1516 2. AZ ALAPELVEK RENDSZEREZÉSE Amit az alapelv-fogalom körüli bizonytalanság ellenére is bizton állíthatunk az az, hogy a polgári eljárásjog-tudomány az alapelvek egyetlen lényeges elemét tekintve sem tudott egységes álláspontot kialakítani: bizonytalan ezen elvek száma, elnevezése, jellegének, tartalmának megítélése, rendszerezése. Ez a bizonytalanság azonban szintén nem újkeletű, hiszen már Névai László is azt hangsúlyozta, hogy ahány szerző, legalább annyi rendszer. 22 Ha az alapelvek hierarchiáját próbáljuk levezetni, egyfajta koncentrikus kör-rendszert rajzolhatunk. Az egész jogrendszer alapelvének tekinthető, mivel valamennyi jogágat áthatja az ésszerűség és a jogbiztonság elve, valamint a nemzetközi jog és belső jog összhangjának elve. Valamennyi jogág szabályainak a társadalmi viszonyok, emberi életviszonyok ésszerű, a józan észnek megfelelő rendezésére kell törekednie. A jogbiztonság elve pedig a jogszabályok stabilitását, kiszámíthatóságát, áttekinthetőségét és megismerhetőségét takarja, melyet könnyen semmivé tehet a jogszabályok gyakori módosítása, az alkalmi törvényhozás, illetve a törvényhozási túltermelés, az agyonszabályozottság. Ami a nemzetközi jog belső jog összhangjának elvét illeti, az Alkotmány 7. (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a nemzetközi jogi kötelezettségek és a belső jog összhangját. Ennek, a gyakorlatban egyre nagyobb fontossággal bíró elvnek az érdemi kritikáját Gáspárdy László több szempontból is adta. Egyrészt az általánosan elismert kifejezést logikai alapon támadta, mondván, hogy jelen szakaszban a kifejezés szükségtelen szószaporítás, másrészt az elfogadás szóhasználatot azért nem tartotta szerencsésnek, mert a csatlakozás örömtelen voltát sugallja. A nemzetközi jogi kötelezettségek hangsúlyozása véleménye szerint azért mellőzendő, mivel a Magyar Köztársaság a nemzetközi jogban nemcsak kötelezettségek, hanem jogok alanyává is válhat. Gáspárdy professzor a kritikai észrevételek mellett, de lege ferenda javaslattal élve az alábbi normaszöveget találta az 22 Névai László im. 17.o. 1617 Alkotmányba beiktathatónak: az a nemzetközi jogi szerződés, amelynek a Magyar Köztársaság részese, a kihirdetéssel a belső jog részévé válik. 23 Utalnunk kell arra, hogy egyes álláspontok szerint az egész jogrendszer alapelvének tekinthető az igazságosság elve. E nézet vallói szerint az ésszerű jogszabályok és az ezek alapján megszülető bírói ítéletek igazságossága mozdítja elő a legnagyobb mértékben e normák és ítéletek társadalmi elfogadását, az önkéntes jogkövetést, az érdekkonfliktusok megelőzését, illetőleg a konfliktusba keveredett felek megbékélését. 24 Vida István viszont az igazságosságot az igazságszolgáltatás elvei között tartotta számon. 25 Ennek elsősorban az volt az oka, hogy mind az Alkotmány, mind a polgári eljárásjogi kódex évtizedeken keresztül deklarálta az igazságos tárgyaláshoz való jogot. Az alapelvek második nagy körét amennyiben az alapelveket hatókörük alapján csoportosítjuk az ún. igazságszolgáltatás alapelvei alkotják. Ezen elvek közös jellemzője, hogy az igazságszolgáltatás szervezetéhez, működéséhez kapcsolódnak, tehát nem csupán a polgári, hanem a büntető igazságszolgáltatás területén is érvényesülnek. Ezen elvek legfőbb forrása maga az Alkotmány. A perjogra vonatkozó alkotmányi előírások Fix Zamudio, mexikói professzor után az alkotmányi perjog fogalmaként vonult be a szakirodalomba. 26 Bár az elmúlt évtizedben jelentős változások következtek be az igazságszolgáltatás alkotmányi törzsanyagában 27, mégis azt mondhatjuk, hogy az Alkotmányunkban foglalt perjog még mindig meglehetősen szűkre szabott. A mai napig fellelhetünk olyan igazságszolgáltatási alapelvként elfogadott, a polgári per szempontjából is különös súllyal latba eső szabályt, melynek forrása nem az Alkotmány, hanem a Bsz, a Pp. vagy a Be. Úgy vélem, e szétforgácsoltság fenntartása figyelemmel az Alkotmány alaptörvény jellegére nem indokolt, és ezen elvek (pl. a képviselethez való jog) szintén alkotmányi rangra kívánkoznak. Azt, hogy milyen alapelvek tartoznak ebbe a körbe, szintén nem hagyták érintetlenül az elmúlt évek történelmi változásai. Vida István még a törvényességet, igazságosságot és a 23 Gáspárdy László: A polgári igazságszolgáltatás alkotmányi alapjai, Sectio Juridica et Politica, Tomus XI. Miskolc, o. 24 Bíró György - Lenkovics Barnabás im o. 25 Vida István: A bírósági végrehajtás, KJK, Bp o. 26 Gáspárdy László: Alkotmány és polgári per, Series Juridica et Politica, TOMUS III/a. Miskolc, o. 27 Gáspárdy László: A polgári igazságszolgáltatás alkotmányi alapjai im. 199.o. 1718 nevelő hatást sorolta ide. 28 Ma már az előbbi kettőt a jogrend általános elvei közé sorolhatjuk, míg az utóbbi alapelvként való deklarálását mellőzi a jogtudomány. Kengyel Miklós ban néhány elvtől eltekintve, mint pl. a rendelkezési és tárgyalási elv, valamint a jóhiszemű eljárás elve mindazon elveket sorolta az igazságszolgáltatás elvei közé, melyeket Névainál 30 mint szervezeti és működési alapelveket már említettünk. 31 Fontos rámutatni, hogy Németh János mind a képviselethez való jogot, mind a szabad bizonyítás és a bizonyítékok szabad mérlegelésének elvét nem az igazságszolgáltatás alapelveinek, hanem az azokhoz kapcsolódó alanyi jogoknak tekinti, melyek elsősorban az igazságszolgáltatással kapcsolatos eljárásokban érvényesülnek (tehát alkalmazhatóak más hatósági eljárásokban is). Németh János ilyen alanyi jognak tekinti még a bírósághoz fordulás jogát, a tisztességes eljáráshoz, a törvényes bíróhoz, valamint a jogorvoslathoz való jogot is. 32 Nem kívánva megkérdőjelezni ugyan Németh Jánosnak az alapelv-alanyi jog közötti megkülönböztetése logikai helyességét, de jelen dolgozat szerzője az igazságszolgáltatás alapelvei fogalmat használja, melynek egyetlen indoka, hogy a Bsz., a Pp. és a Be. egyaránt az alapelvek, illetve alapvető elvek terminológiát alkalmazza. Ezen elvek katalógusát az Alkotmány, a Bsz., valamint a Pp. és Be. közös nevezőjeként az alábbiakban határozom meg: 1. igazságszolgáltatás kizárólag bíróságok útján [Alk. 45. (1) bek., Bsz. 1. ] 2. a bírósághoz való hozzáférés elve [Alk. 57. (1) bek., Bsz. 9. ] 3. az igazságos, illetve a tisztességes, ésszerű határidőn belüli eljárás elve [Alk. 57. (1) bek., Bsz. 9. ] 4. bírói függetlenség elve [Alk. 50. (3) bek., Bsz. 3. ] 5. a törvényes bíróhoz való jog [Bsz. 11. ] 6. társasbíráskodás elve [Alk. 46. (1) bek., Bsz. 15. (1) bek.] 7. ülnökök részvétele az igazságszolgáltatásban [Alk. 46. (2) bek., Bsz. 15. (1) bek.] 8. bíróság előtti egyenlőség [Alk. 57. (1) bek., Bsz. 10. ] 9. anyanyelv használatának elve [Alk. 68. (2) bek., Pp. 6., Be. 8. ] 28 Vida István: A bírósági végrehajtás im o. 29 Kengyel Miklós: Polgári eljárásjog I. im o. 30 lásd. 8. lábjegyzetnél felsoroltakat 31 Ezek katalógusát az alábbiak szerint adta meg: igazságszolgáltatás kizárólag bíróságok útján, bíróság előtti egyenlőség, anyanyelv használatának elve, nyilvánosság elve, közvetlenség elve, szóbeliség elve, képviselethez való jogosultság elve, társasbíráskodás elve, ülnökök részvétele az igazságszolgáltatásban, bírói függetlenség elve, szabad bizonyítás és a bizonyítékok szabad mérlegelésének elve. 32 A Polgári perrendtartás magyarázata, Szerkesztette: Németh János, im o. 1819 10. nyilvánosság elve [Alk. 57. (1) bek., Bsz. 12., Pp. 5., Be. 11. ] 11. közvetlenség elve [Be. 10. (2) bek.] 12. szóbeliség elve [Be. 10. (1) bek.] 13. képviselethez való jogosultság elve [Pp. 66. (1) bek., Be. 6. (3) bek.] 14. szabad bizonyítás és a bizonyítékok szabad mérlegelésének elve [Pp. 3. (5) bek., Be. 5. (3) bek.] 15. jogorvoslathoz való jog [Alk. 57. (5) bek., Bsz. 13. (2) bek.] Anélkül, hogy ezen elvek részletes elemzésére vállalkozhatnánk, meg kell jegyeznünk, hogy az igazságszolgáltatás alapelveinek jó részét jelentős, gyakran a politikai befolyástól sem mentes mozgás jellemezte az elmúlt évtizedekben. 33 Az igazságszolgáltatáson belül húzhatjuk meg a polgári eljárásjog saját elveinek körét. Az alapelvek hatókör szerint felosztását, és az igazságszolgáltatás elveinek a polgári eljárásra is kiterjedő hatását nézve, ilyen, saját alapelvként figyelembe veendőnek csak a következőket tekinti Kengyel Miklós 34 : 1. kérelemre történő eljárás elve 33 A bírák választásának elvét ugyan 1949-től az Alkotmány deklarálta, de ezen elv a gyakorlatban alig érvényesült, hiszen a hivatásos bírák választásának (ténylegesen: kinevezésének) jogát évtizedeken keresztül - az Alkotmány 48. (3) bekezdése értelmében - a Magyar Népköztársaság Elnöki Tanácsa gyakorolta. Az Alkotmányt alapvetően módosító évi XXXI. törvény rendelkezései nyomán, október 23. hatállyal pedig végképp a múlté lett ezen alapelv. A fentiekhez hasonlóan a társasbíráskodás vagy az ülnökrészvétel polgári eljárásjogi érvényesülése, jelentősége is fokozatosan, de határozottan a háttérbe szorult. (A társasbíráskodás ezen térvesztése természetesen csak az elsőfokú eljárásban mutatkozik, érvényesülése a másodfokú eljárásban érintetlenül maradt.) Ugyanakkor az új idők, új szeleit jelzi a képviselethez való jogosultság, illetve a jogorvoslathoz való jog alapelvként (vagy alapvető alanyi jogként) való deklarálása. S ehhez hasonlóan egyre nagyobb nyomatékkal jelentkezik a törvényes bíróhoz való jog és a bírósághoz való hozzáférés joga, melynek értelmét a bíróság és a bírósági eljárás milyensége jelenti. Az előző tartalmát a bíróság törvényes volta, függetlensége és pártatlansága, míg az utóbbiét a tisztességes és ésszerű határidőben folyó eljárás adhatja. Bár az Alkotmány a mai napig az igazságos tárgyalás kifejezést használja a szokásos tisztességes (fair) eljárás megjelölésére, de az új Bsz-hez hasonlóan a Pp. a VIII. Novellája nyomán bevezető fejezetéből már elhagyta az igazság és az alaposság vezérszavait. A módosítás indoklása az volt, hogy a bírói döntés "igazságosságát" az adott jogvitára irányadó anyagi jogi szabályok tartalma határozza meg, ezért a törvénynek és az alapelveknek sem lehet célja az abszolút értelemben vett igazságosság biztosítása. (Pp. Kommentár KJK- Kerszöv CompLEX CD Jogtár) Ezzel szemben Gáspárdy László álláspontja az, hogy a szóhasználat változása nem jelenti azt, hogy a hazai jogalkotó eszménye nem a valósághű ténymegállapításokon nyugvó ítélet lenne, illetőleg, hogy az alaposság követelménye alól a bíróság a jövőben kibújhatna. (Gáspárdy László kézirata a VIII. Ppn. Alapvető elveket módosító fejezetéről) Egyrészt véleménye szerint a megérdemelt ítélet a felek önérdeke által motivált rendelkezési jogának és a bíróság feladatai teljesülésének végeredménye, másrészt az alaposság korábban csak a tárgyalásra korlátozott parancsa a jövőben általános követelménnyé válhat. Itt kell megjegyezni, hogy korábban az alaposság és gyorsaság alapelvként való elfogadását Névai tagadta. Véleménye szerint annak ellenére, hogy a Pp. 3. (2) bekezdése értelmében a bíróság hivatalból gondoskodik a perek alapos és gyors tárgyalásáról, a törvény szövege nem támasztja alá alapelvvé minősítésüket. Ezek csupán szubszidiárius módszerek, melyek alkalmazása elősegíti az objektív igazság s egyben más perjogi alapelvek (tárgyalási elv, jóhiszemű pervitel elve) érvényesülését. (Névai László im. 27.o.) 34 Kengyel Miklós: Polgári eljárásjog I. im. 64.o. 1920 2. jóhiszemű eljárás elve 3. rendelkezési elv 4. peranyagszolgáltatás elve (másnéven tárgyalási elv) 5. jogérvényesítés segítésének elve. Meg kell azonban jegyeznünk, hogy Kengyel Miklós maga is többféleképpen nevezi meg ezen alapelveket. 35 Németh János az utóbbi listából már mellőzi a felek egyenjogúságának elvét, valamint a szóbeliség és a közvetlenség elvét. Áttekintve a Pp-nek az évi CX. törvénnyel módosított I. fejezetét, jómagam négy olyan alapelvet tartok a polgári perjog sui generis alapelveinek, melyek nem tekinthetőek egyúttal az igazságszolgáltatás elvének is. Ezek: 1. a rendelkezési elv 2. a tárgyalási elv 3. a rendeltetésszerű joggyakorlás és a jóhiszemű eljárás elve 4. a jogérvényesítés segítésének elve. A VIII. Pp. Novella a fenti alapelvek tekintetében több változást hozott. Ezen változások közül több csupán hangsúlybeli eltérést, illetve a már létező alapelvek újszerű tartalommal való megtöltését jelenti. Itt csak arra utalnék, hogy a VIII. Pp. Novella nyomán a bíróság előtti egyenlőség elvét konkrét tartalommal megtöltve fogalmazódott meg a jogérvényesítés segítésének és a felek fegyveregyenlőségének elve. Az előbbi előzménye az Alkotmány 70/A. (3) bekezdése 36, míg az utóbbi hasonmását a Be. 9. (3) bekezdésében 37 lelhetjük fel. Látnunk kell azonban, hogy az egyes jogágak alapelvei nem egymástól elszigetelten működnek, közöttük gyakoriak az átfedések. 35 Máshol, szűkebb értelemben, a Pp. hatályos rendelkezéseit alapul véve, a polgári eljárásjog alapelveinek tekinti a rendelkezési elvet, a tárgyalási elvet, a perhatékonyság elvét, a peres felek egyenjogúságának elvét, valamint a jóhiszeműség-, a szabad bizonyítás-, a nyilvánosság-, a szóbeliség-, a közvetlenség-, és az anyanyelv használatának elvét. (Kengyel Miklós: Magyar polgári eljárásjog, Osiris Kiadó Bp o.) S van, ahol Kengyel Miklós a peres felek egyenjogúságának elvét kétfelé bontja a bíróság kitanítási kötelezettségére, valamint a felek kétoldalú meghallgatásának követelményére, valamint a polgári eljárásjog saját alapelvei közé sorolja az eshetőségi elvet és a perkoncentráció elvét is. (Kengyel Miklós: A rendelkezési és a tárgyalási elv a Polgári perrendtartás évi módosítása után, MJ 1996/ o.) 36 A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segítheti. [Alk. 70/A. (3) bek.] 37 A bírósági eljárásban a bizonyítás során a vádlót, a terheltet és a védőt azonos jogok illetik meg. [Be. 9. (3) bek.] 20 Több megjelenítése
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A jogerő és a végrehajthatóság alapkérdései
A jogerő és a végrehajthatóság alapkérdései 1 A jogerő alapkérdései A jogerő jogtörténeti / normatani / jogdogmatikai fogalma. Elméletileg a határozat véglegességét jelenti. Összetevői: - megtámadhatatlanság, Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben 1962. évi 25. törvényerejű rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 1962. évi 25. törvényerejű rendelet a külföldi választottbírósági határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, New Yorkban 1958. június 10-én kelt Egyezmény Részletesebben Humán közszolgáltatások igazgatása
BETHLEN SOROZAT Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Közigazgatási Jogi Tanszék Humán közszolgáltatások igazgatása Az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a sport igazgatása Írta: Részletesebben SZAKDOLGOZAT. Horváth Dalma
SZAKDOLGOZAT Horváth Dalma 2013 Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Polgári Eljárásjogi Tanszék Az igazságszolgáltatási alapelvek érvényesülése a polgári perben SZAKDOLGOZAT Konzulens: Dr. Wopera Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
A közigazgatási határozatok végrehajtása fogalma: a határozatban előírt pénzfizetési vagy egyéb magatartási kötelezettség teljesítésének kikényszerítése állami kényszer alkalmazásával, amennyiben a kötelezett Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének. 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1
Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselőtestületének 46/2010. (IX. 8.) önkormányzati rendelete 1 egyes önkormányzati rendeletek és önkormányzati rendeleti rendelkezések technikai deregulációs hatályon Részletesebben 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet. a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre
152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről (kivonat) Az igazságügyi miniszter feladat- és hatásköre 79. Az igazságügyi miniszter (ezen alcím alkalmazásában a továbbiakban: Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL JELZÁLOGJOGGAL BIZTOSÍTOTT ÜGYLETEKNÉL
TÁJÉKOZTATÓ A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS KÖLTSÉGEIRŐL ÉS A JOGSZABÁLYOKBAN MEGHATÁROZOTT MINIMÁLIS VÉTELI ÁRAKRÓL JELZÁLOGJOGGAL BIZTOSÍTOTT ÜGYLETEKNÉL ERSTE BANK HUNGARY ZRT. Székhely: 1138 Budapest, Népfürdő Részletesebben Gazdasági jog alapjai
I. évfolyam TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Gazdasági jog alapjai 2013/2014. I. félév TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Gazdasági jog I. Tantárgy jellege/típusa: Egységes üzleti alapozó modul Kontaktórák száma: Részletesebben 2010. évi 6. számú szabályzat a bírák és az igazságügyi alkalmazottak belföldi kiküldetése esetén fizetendő költségtérítés szabályairól A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 1997. évi LXVI. Részletesebben A végrehajtás felfüggesztéséről
A végrehajtás felfüggesztéséről Szerző: dr. Bodnár Éva Budapest, 2013. július 19. A végrehajtási eljárás megindulását követően bekövetkezhetnek olyan események, körülmények, amely alapján helye lehet a Részletesebben Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben
Találgatások és tények az ingatlanok kényszerértékesítésével összefüggésben Találgatások a bírósági végrehajtással összefüggésben Több hír és állítás látott napvilágot arról, hogy családok tízezrei válhatnak Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Jogi alapok TANTÁRGYI PROGRAM. Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam. 2011/2012. tanév I. félév
Jogi alapok Valamennyi szak Levelező és Távoktatás tagozat I.évfolyam 2011/2012. tanév I. félév 1/5 Jogi alapok Valamennyi szak/levelező és Távoktatás tagozat/i. évfolyam 2011/2012 tanév I. félév A tantárgyat Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S. a Kormány részére. a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről
TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév Tantárgy megnevezése: Tantárgy kódja: GAZDASÁGI JOG ÉS KÖZIGAZGATÁSTAN ALAPJAI GJKA1K0MEMT Kontaktórák száma: Elmélet: 3 Gyakorlat: 0 Összesen: 3 Vizsgajelleg: Részletesebben Az ideiglenes intézkedés elmélete és gyakorlata a polgári eljárásjogban. Wopera Zsuzsa. PhD értekezés. Miskolc, 2001.
Deák Ferenc Állam-és Jogtudományi Doktori Iskola A doktori iskola vezetője: Dr. Gáspárdy László egyetemi tanár, MTA doktora A doktori program címe: A magyar állam- és jogrendszer, jogtudomány továbbfejlesztése, Részletesebben A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS Ket. VIII fejezet (124-152. )
A VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁS Ket. VIII fejezet (124-152. ) Tartalom 9.1. A közigazgatási végrehajtás fogalma és rendeltetése 9.2.A közigazgatási végrehajtás helye a végrehajtási jogok rendszerében 9.3. A végrehajtás Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben Végrehajtási jog bejegyzését követően az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok, különös tekintettel a tulajdonjogra, valamint zálogjogra
INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Lesch Norbert Végrehajtási jog bejegyzését követően az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezhető jogok, különös tekintettel a tulajdonjogra, valamint zálogjogra A Res Immobilies 2007. Részletesebben Kihívások és újdonságok a pénzügyigazdasági szakértők munkájában. Ügyvédi szemmel
Kihívások és újdonságok a pénzügyigazdasági szakértők munkájában Budapest 2015. április 1. Ügyvédi szemmel dr. Réti László Magyar Ügyvédi Kamara: elnökhelyettes és a Törvényelőkészítő és elvi Bizottság Részletesebben 11217/10 ZSFJ/md DG G 2B
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben 52 343 01 - Közbeszerzési referens - 2012.
Modulszám Modulnév Kompetencia típus Kompetencia tartalom 10848-12 A közbeszerzés alapjai Megállapítja az ajánlatkérői minőség fennálló voltát 10848-12 A közbeszerzés alapjai Azonosítja a közbeszerzés Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben Gyakorló ápoló képzés 2012.03.26.
Etikai Kódexek Hivatások, foglalkozások szakmai szabályai Az etikai kódex feladata A kódex jogra épülő, írásos erkölcsi normagyűjtemény, a jognál részletesebb, olykor szigorúbb megfogalmazásokkal is él. Részletesebben 1. téma. 2. kérdés: Ismertesse az Alaptörvény által a helyi közügyek körében nevesített helyi önkormányzati feladat- és hatásköröket!
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben Ajánlás. az egyéni cég jogalanyisága tárgyában
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA Ajánlás az egyéni cég jogalanyisága tárgyában I. Az egyéni cég önálló, az egyéni vállalkozó jogalanyiságától eltérő jogalanyisággal nem rendelkezik. Az egyéni cég Részletesebben T/3018. számú. törvényjavaslat. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata
Munkavédelmi és munkaügyi jogviták, a jogérvényesítés módszere és gyakorlata A munkaügyi jogvitáról általában Munkaügyi jogvitának tekinthető minden olyan vita, amely a munkaviszonyból eredő jogokkal és Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató
Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató Tisztelt Lektor Úr/Asszony! Egy tudományos dolgozat bírálatára szóló felkérés a lektor tudományos munkásságának elismerése. Egy folyóirat szakmai reputációja jelentős Részletesebben MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez 2015.08.27 Szerkesztőség Kiemelt, Hírek Az ügyvédi munka egyik fontos területe a védői tevékenység. A védői hivatás az Részletesebben 2010. évi XVII. tör vény* a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó polgári nemperes eljárásokról
9706 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2010. évi 30. szám (2) Ha a tör vény hatálybalépését köve tõen az alapítvány bármely adatában változást jelentettek be, de ez nem tartalmazza a tör vényes képviselõ természetes Részletesebben A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok. jogalkalmazási problémái
A csőd- és felszámolási eljárás során felmerülő cégeljárási feladatok jogalkalmazási problémái Szerző: dr. Bori Beáta Pécs 2014. május I. Bevezetés A magyar fizetésképtelenségi és jogutód nélküli megszűnéssel Részletesebben 1/1998.(I. 20.) 1 R E N D E L E T E
Marcalgergelyi község Önkormányzata Képviselő-testületének 1/1998.(I. 20.) 1 R E N D E L E T E A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról 2 1 Módosította az 5/l999.(IV.21.) és 7/2003.(VII.10.) rendelet Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
pénzügyekben hitelesen Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról INFORMÁCIÓS ANYAGOK Tanácsadásra bejelentkezés: email: info@hitelszovetseg.hu telefon: +36(30) 7091269 S Z É C H E N Y Részletesebben 28/2014. (IV. 24.) KIM rendelet
28/2014. (IV. 24.) KIM rendelet a közigazgatási és igazságügyi miniszter ágazatába tartozó szakképesítések szakmai és vizsgakövetelményeiről, valamint egyes igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben а devizában eladósodott személyek védelme érdekében szükséges egyes törvénye k módosításáró l
ЭNаg$Yíi1ё s Hivatal a 1'1.'6^^ : 2014. évi.... törvény Ёrkezca : 7014 MД. J 0 6., а devizában eladósodott személyek védelme érdekében szükséges egyes törvénye k módosításáró l 1. Az illetékekről szóló Részletesebben 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, VAGYONI HELYZET. I. A kérelmező személyi adatai
1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez NYOMTATVÁNY Jogi segítségnyújtás engedélyezése iránti kérelemhez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője A) SZEMÉLYI ADATOK, JÖVEDELMI, Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben A zálogjogosult végrehajtásba való bekapcsolódása az anyagi és az eljárásjog tükrében
A zálogjogosult végrehajtásba való bekapcsolódása az anyagi és az eljárásjog tükrében - Dr. Görömbei Sándor bírósági titkár- Berettyóújfalui Járásbíróság 2013. I. Bevezető A publikáció, mint fogalom jelentése Részletesebben Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben 3. Milyen korlátozások vannak ha vannak egyáltalán a videokonferencia útján beszerezhető bizonyítéktípusok tekintetében?
Olaszország 1. Van-e lehetőség videokonferencia útján történő bizonyításfelvételre akár a megkereső tagállam bíróságának részvételével, akár közvetlenül e tagállam bírósága által? Ha igen, melyek a vonatkozó Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. 2012. május 24-i rendkívüli ülésére
6. számú előterjesztés Egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. május 24-i rendkívüli ülésére Tárgy: A Dombóvár és Környéke Víz- és Csatornamű Kft.-hez kapcsolódó Részletesebben A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása
A munkaügyi kapcsolatokat érintő változások, és azok hatása Munkaügyi kapcsolatok Harmadik rész XIX. fejezet Általános rendelkezések XX. fejezet Üzemi Tanácsok XXI. fejezet Szakszervezetek XXII. fejezet Részletesebben Boóc Ádám Sándor István. Előadásvázlatok a polgári jog általános tanaiból
Boóc Ádám Sándor István Előadásvázlatok a polgári jog általános tanaiból P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL
A JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁSRÓL A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény (Jst.) új alapokra helyezte a magyar állami jogi segítségnyújtás rendszerét. A peren kívüli jogi segítségnyújtás új szolgáltatásként Részletesebben NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL
1. számú melléklet a 2/1968. (I. 24.) IM rendelethez Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! NYILATKOZAT SZEMÉLYI ADATOKRÓL Kérelmező házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles Részletesebben Külföldi választottbírósági ítélet kikényszeríthetősége a magyarországi felszámolási eljárásokban
Harka Ödön G LOSSA IURIDICA NEMZETKÖZI JOG ÉS EURÓPAJOG Külföldi választottbírósági ítélet kikényszeríthetősége a magyarországi felszámolási eljárásokban I. A külföldi ítéletek belföldi kikényszeríthetősége Részletesebben Nyilatkozat személyi adatokról
Nyilatkozat személyi adatokról Kérjük, olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót! 1.Név (leánykori név is) házastársa, illetőleg eltartásáról gondoskodni köteles szülő (a családi kapcsolat megjelölésével) Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben 1992. évi XXIV. törvény
1992. évi XXIV. törvény a tulajdonviszonyok rendezése érdekében, az állam által az állampolgárok tulajdonában az 1939. május 1-jétől 1949. június 8-ig terjedő időben alkotott jogszabályok alkalmazásával Részletesebben ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT
KINIZSI PÁL ÉLELMISZERIPARI SZAKKÉPZŐ ISKOLA ÉS GIMNÁZIUM 7400 KAPOSVÁR, BAROSS G. U. 19. Telefon: 82/312-177; Fax: 82/422-675 E-mail: kinizsisuli@kinizsi-kap.sulinet.hu 1. sz. melléklet ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Az állam- és jogtudományi szigorlat szabályai és témakörei 2009/2010. tanév II. félév
Pécsi Tudományegyetem Illyés Gyula Főiskolai Kar Szociális Munka és Szociálpolitikai Intézet Szekszárd Az állam- és jogtudományi szigorlat szabályai és témakörei 2009/2010. tanév II. félév I. A szigorlat Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége
A hatóság döntései (határozat és végzés); a döntések semmissége 1 A hatósági döntés és az eljárás fogalmának kapcsolata A közigazgatási hatósági eljárás lényegét a hatósági egyedi aktusok kiadásának rendje Részletesebben Abony Város Önkormányzat hivatalos honlapjának közzétételi szabályzata I.
Abony Város Önkormányzat hivatalos honlapjának közzétételi szabályzata I. A szabályzat hatálya Ezen utasítás hatálya a Polgármesteri Hivatal szervezeti egységeire terjed ki. II. Az Önkormányzat honlapjának Részletesebben Elévülés a polgári és a munkajog világában, valamint a végrehajtási eljárásban. Készítette:
Elévülés a polgári és a munkajog világában, valamint a végrehajtási eljárásban Készítette: Dr. Dobáné dr. Madarász Arabella bírósági titkár Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015. 2 Elévülés Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM
SZTERÉNYI ÜGYVÉDI IRODA RECHTSANWALTSSOZIETÄT LAW FIRM 1011 BUDAPEST, FŐ UTCA 14-18. Címzett: Kérelmező részére E-mail útján Másolatban: Valamennyi ajánlattevő részére E-mail útján Küldi: dr. Szterényi Részletesebben A Teljesítésigazolási Szakértői Szerv
Dr. Hegedűs Annamária A Teljesítésigazolási Szakértői Szerv A Magyar Közlöny 57. számában hirdették ki az építmények tervezésével és kivitelezésével kapcsolatos egyes viták rendezésében közreműködő szervezetről, Részletesebben Tájékoztató az ügykezelői alapvizsga követelményrendszeréről
Tájékoztató az ügykezelői alapvizsga követelményrendszeréről Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság Elnöksége a közigazgatási és az ügykezelői alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Borsodnádasd Város Önkormányzatának 6/2009.(III.27.) számú rendelete A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény végrehajtásának helyi szabályairól, egységes szerkezetben Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
A SZUBSZIDIARITÁS ELVE Az Unió nem kizárólagos hatáskörei vonatkozásában a szubszidiaritás Európai Unióról szóló szerződésben foglalt elve meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az Unió rendelkezik Részletesebben Az Emberi Erőforrások Minisztériuma irányítása alá tartozó költségvetési szerv alapító okirata
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben P. 1. melléklet az 56/2007. (XII. 22.) IRM rendelethez A fővárosi, megyei igazságügyi szolgálat érkeztető bélyegzője NYOMTATVÁNY
A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia A civil szervezetekkel kapcsolatos főbb jogszabályok Alaptörvény Ptk. Az egyesülési Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
SUI GENERIS
de lege ferenda
Bíróság
Bíróság
sui generis
sui generis
bíróság
bíróság
bíróság
sui generis
de lege ferenda
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
sui generis
bíróság
bíróság
Bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
bíróság
Kúria
KÚRIA
Kúria
Bíróság


Társasházi Törvény bemutatása
Társasházkezelő Kft
10. §5 (1) Az alapító okirat módosításához - ha e törvény másként nem rendelkezik - valamennyi tulajdonostárs hozzájárulása szükséges; a változást be kell jelenteni az ingatlanügyi hatóságnak.
11. §7 Az alapító okiratot és annak módosítását közokiratba vagy ügyvéd - jogkörén belül jogtanácsos - által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
12. § (1)8 Az alakuló közgyűlés határoz a társasház közös képviselőjének vagy - a közös képviselő helyett - intézőbizottsága elnökének és tagjainak, valamint szükség esetén a számvizsgáló bizottság tagjainak megválasztásáról, valamint a fizetési számla megnyitásáról.
c)19 a közösköltség-hátralék megfizetése érdekében a közös képviselőnek vagy az intézőbizottság elnökének az adós tulajdonostárs határidő megjelölésével történő felszólításával, továbbá - ha a felszólítás eredménytelen - a fizetési meghagyás kibocsátásának kezdeményezésével, illetőleg - e törvény rendelkezései szerinti felhatalmazása esetén - a jelzálogjog bejegyzése és annak törlése iránti kérelem benyújtásával kapcsolatos feladatait,
(3)20 A közös képviselőnek (az intézőbizottság elnökének) a (2) bekezdés c) pontjában meghatározott feladatkörében a hátralékos tulajdonostárs részére - az ismert lakóhelyére vagy levelezési címére - igazoltan, postai szolgáltató útján megküldött felszólítását a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a hátralékos tulajdonostárs az átvételt megtagadta. A másodszor megkísérelt és átvétel nélkül, „nem kereste” jelzéssel a közös képviselőhöz (az intézőbizottság elnökéhez) visszaérkezett felszólítást, a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő nyolcadik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni (kézbesítési vélelem).
25. §22 (1)23 A közös tulajdonban álló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus megfigyelő rendszer (a továbbiakban: kamerarendszer) létesítéséről és üzemeltetéséről a közgyűlés az összes tulajdoni hányad szerinti legalább kétharmados többségével rendelkező tulajdonostársak igenlő szavazatával dönthet. Ebben az esetben a szervezeti-működési szabályzatnak tartalmaznia kell a kamerarendszer üzemeltetéséhez szükséges - az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban megállapított - adatkezelési szabályokat.
(3)26 A házirend szabályait - a használat jogcímétől függetlenül - a lakás, illetőleg a nem lakás céljára szolgáló helyiség mindenkori használója köteles betartani.
(4)27 A házirend - a tulajdonostársak összes tulajdoni hányad szerinti legalább négyötödös többségével megállapított - eltérő rendelkezése hiányában tilos dohányozni a közös tulajdonban lévő zárt légterű épületrészekben, területeken, illetve helyiségekben.
(2)38 A megismételt közgyűlést a határozatképtelen közgyűlést követő 15 napon belüli időpontban az eredetivel azonos - a határozatképtelenné vált közgyűlés esetén a közgyűlés berekesztését követően fennmaradó - napirenddel kell összehívni. A megismételt közgyűlés az eredeti közgyűlés meghívójában az eredeti közgyűlés határozatképességétől függő feltétellel a határozatképtelen közgyűlés napjára is kitűzhető, ha a szervezeti-működési szabályzat ettől eltérően nem rendelkezik.
(3)43 Az írásbeli szavazás eredményét a közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke - a 19. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően - írásban köteles közölni a tulajdonostársakkal.
c)46 közölni és beszedni a tulajdonostársakat terhelő közös költséghez való hozzájárulás összegét, továbbá a 24. § (2) bekezdés b) pontja szerinti, külön jogszabályok alapján meghatározott szolgáltatások díját, valamint érvényesíteni a közösség ezzel kapcsolatos igényeit. Ezen igények érvényesítése iránti perben a tárgyalást - ha egyéb intézkedésre nincs szükség - legkésőbb a keresetlevélnek, fizetési meghagyásos eljárás perré alakulása esetén pedig az iratoknak a bírósághoz történő érkezésétől számított harmincadik napra kell kitűzni. A kereset más keresettel nem kapcsolható össze, keresetváltoztatásnak és szünetelésnek helye nincs.
45. § (1)50 A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) a külön tulajdont érintő tulajdonosváltozás esetén - a szerződő felek kérésére, részükre - köteles a Közgyűlési Határozatok Könyvét, illetőleg az elidegenítéssel érintett ingatlanra vonatkozó határozatokat bemutatni.
48. § (1)51 A számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján a közös képviselő, illetve az intézőbizottság éves elszámolása tartalmazza:
(2)52 Az éves elszámolás elfogadása esetén a közgyűlés a közös képviselő vagy az intézőbizottság tárgyévi ügykezelő tevékenységét jóváhagyja. A jóváhagyás nem jelenti az esetleges kártérítési igényről és a fogyasztóvédelmi hatóság 43/A. § (5) bekezdése szerinti eljárásáról való lemondást.
49. §53 (1) Nem lehet közös képviselő vagy az intézőbizottság elnöke, tagja (a továbbiakban együtt: tisztségviselő), és nem láthat el társasház-kezelői, ingatlankezelői tevékenységet:
a közgyűlés által erre kijelölt szerv (a továbbiakban: kijelölt szerv) részére hatósági bizonyítvánnyal igazolja.54
50. §55 (1) A közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) - a (2) bekezdés rendelkezésének kivételével - jogosult a közösség képviseletének ellátására a bíróság és más hatóság előtt is. E jogkörének korlátozása harmadik személlyel szemben hatálytalan.
(2)56 Építésügyi hatósági eljárásban - amennyiben a társasház közössége ügyfélnek minősül - annak képviseletére az (1) bekezdésnek megfelelően a közös képviselő (az intézőbizottság elnöke) jogosult, azonban az új építmény építésére, valamint a meglévő építmény tömegének megváltoztatására jogosító, továbbá a társasház kérelmére hozott építési engedélyt valamennyi tulajdonostársnak kézbesíteni kell.
b)57 véleményezi a közgyűlés elé terjesztett javaslatot, így különösen a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolást és a következő évi költségvetést, valamint a szervezeti-működési szabályzat által meghatározott értékhatár felett a bemutatott számlákat,
(4)58 A számvizsgáló bizottsággal nem rendelkező társasház közösségének ellenőrzési jogkörét és feladatait a szervezeti-működési szabályzatban az (1) bekezdés rendelkezéseinek figyelembevételével kell megállapítani; a szabályzat előírhatja, hogy e feladatokat évente a közgyűlés határozatával felhatalmazott tulajdonostárs látja el.
(5)59 Ha az (1) bekezdés szerinti feladatok ellátása számvizsgáló bizottság vagy a (4) bekezdésben említettek szerint felhatalmazható tulajdonostárs hiánya miatt nem biztosítható, e feladatok ellátásával - a szervezeti-működési szabályzat erről szóló rendelkezése esetén - a számvitelről szóló törvény szerinti könyvviteli szolgáltatás végzésére jogosult szolgáltató vagy okleveles könyvvizsgálói képesítéssel rendelkező és a számvitelről szóló törvény szerinti nyilvántartásban szereplő (a továbbiakban: regisztrált) személy vagy olyan gazdálkodó szervezet is megbízható, amelynek van ilyen tagja vagy alkalmazottja.
III/A. Fejezet60
A GAZDASÁGI ELLENŐRZÉS SEGÍTÉSE61
A gazdasági ellenőrzést segítő személy62
51/A. §63 (1) Ha a közösség éves pénzforgalma meghaladja a húszmillió forintot vagy az alapító okirat szerint külön tulajdonban lévő lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek száma meghaladja az ötvenet, a számvizsgáló bizottság, illetőleg az ellenőrzési jogkör gyakorlója (a továbbiakban együtt: számvizsgáló bizottság) feladatellátásának segítésére - a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolás és a következő évi költségvetési javaslat előzetes vizsgálatára és véleményezésére - gazdasági ellenőrzést segítő személyt kell igénybe venni. Gazdasági ellenőrzést segítő személy a számvitelről szóló törvény szerinti könyvviteli szolgáltatás végzésére jogosult szolgáltató vagy okleveles könyvvizsgálói képesítéssel rendelkező és regisztrált személy lehet.
A gazdasági ellenőrzést segítő személy jogai és kötelezettségei64
51/B. §65 (1) A gazdasági ellenőrzést segítő személy feladata a számviteli szabályok szerinti könyvvezetés és beszámoló alapján elkészített éves elszámolás és a következő évi költségvetési javaslat - éves közgyűlés elé terjesztett - tervezetének előzetes vizsgálata és véleményezése.
(3)70 Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóság az üzletszerű társasházkezelői vagy az üzletszerű ingatlankezelői tevékenység végzésére jogosult, bejelentést tevő természetes személyekről és gazdálkodó szervezetekről nyilvántartást vezet. A nyilvántartás - a (3a) bekezdés a)-f) pontjában meghatározottak kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartásba való bejegyzésre és törlésre irányuló eljárás során okirati bizonyításnak van helye.
(3a)71 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartás - a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározott adatokon túl - tartalmazza:
(3b)72 A (3) bekezdés szerinti nyilvántartásban szereplő adatok - a (3a) bekezdés c) pontjában foglaltak kivételével - nyilvánosak.
6.78 Üzletszerűen végzett társasház-kezelői, illetve üzletszerűen végzett ingatlankezelő tevékenység: társasház-kezelői, illetve ingatlankezelői szolgáltatás, mely a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvényben meghatározottak szerint önálló, üzletszerűen - nyereség elérése érdekében rendszeresen, gazdasági kockázatvállalás mellett - végzett gazdasági tevékenység.
57. § (1) A közösség és a tulajdonostárs, illetőleg a közösség és harmadik személy között keletkezett polgári jogvitában - ha az érintettek megállapodni nem tudnak - a közvetítői tevékenységről szóló külön törvény80 rendelkezései alapján permegelőző közvetítői eljárást lehet kezdeményezni.
62. § (1)-(2)85
67. §92 Felhatalmazást kap a települési (Budapesten a kerületi) önkormányzat képviselő-testülete, illetve a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott terület tekintetében a fővárosi önkormányzat közgyűlése, hogy városképi vagy kereskedelmi szempontok alapján - az építésügyi, illetve a kereskedelmi jogszabályokkal összhangban - rendeletben határozhassa meg a nem lakás céljára szolgáló helyiség használatának, hasznosításának, illetve ezek megváltoztatásának módját, feltételeit.
2 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXXIX. törvény 20. § (3). Hatálytalan: 2009. IX. 30-tól.
3 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 1. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
4 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
5 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 2. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
6 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
7 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
8 Módosította: 2009. évi LXXXV. törvény 132. §.
9 Lásd: 58. § (3).
10 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 1. §. Hatályos: 2011. I. 2-től. Lásd: 2010. évi CLXXVII. törvény 21. §.
11 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (1). Módosította: 2013. évi CXXVIII. törvény 20. § a).
12 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (2). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
13 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (3). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
14 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 6. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
15 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 6. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
16 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 7. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
17 Lásd: 58. § (3).
18 Lásd: 58. § (3).
19 Módosította: 2009. évi L. törvény 73. § e).
20 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (4). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
21 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (4). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
22 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (5). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni. Lásd: 2011. évi LXXVI. törvény 36. § (5).
23 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 249. §.
24 Módosította: 2011. évi CCI. törvény 249. §.
25 Lásd: 58. § (3).
26 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 9. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
27 Beiktatta: 2011. évi XLI. törvény 15. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
28 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 10. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
29 Hatályon kívül helyezte: 2010. évi LII. törvény 35. § (4). Hatálytalan: 2010. VI. 17-től.
30 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 11. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
31 Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXXIX. törvény 20. § (3). Hatálytalan: 2009. IX. 30-tól.
32 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 3. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
33 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 4. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
34 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (6). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
35 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 12. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
36 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 5. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
37 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 14. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
38 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 14. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
39 Beiktatta: 2009. évi LXXXIX. törvény 15. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
40 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 16. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
41 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 6. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
42 Lásd: 58. § (3).
43 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 7. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
44 Lásd: 58. § (3).
45 A korábbi második mondatot megsemmisítette: 3/2006. (II. 8.) AB határozat. Hatálytalan: 2006. II. 8-tól.
46 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (7). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
47 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 9. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
48 Módosította: 2006. évi CIX. törvény 73. § (2) g).
49 Beiktatta: 2013. évi CCXXXI. törvény 2. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.
50 Módosította: ugyane törvény 58. § (2).
51 Megállapította: 2013. évi CCXXXI. törvény 3. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.
52 Megállapította: 2013. évi CCXXXI. törvény 3. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.
53 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (8). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
54 Lásd: 2011. évi LXXVI. törvény 36. § (4).
55 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 17. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
56 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 10. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
57 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 11. §. Hatályos: 2011. I. 2-től. Lásd: 2010. évi CLXXVII. törvény 21. §.
58 Lásd: 58. § (3).
59 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 12. §. Hatályos: 2011. I. 2-től. Lásd: 2010. évi CLXXVII. törvény 21. §.
60 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 13. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
61 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 13. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
62 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 14. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
63 Megállapította: 2010. évi CLXXVII. törvény 14. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
64 Beiktatva: 2010. évi CLXXVII. törvény 14. § alapján. Hatályos: 2011. I. 2-től.
65 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 14. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
66 Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 308. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
67 Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 308. § (2). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
68 Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 94. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
69 Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 308. § (3). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
70 Megállapította: 2013. évi CXV. törvény 5. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
71 Beiktatta: 2013. évi CXV. törvény 6. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
72 Beiktatta: 2013. évi CXV. törvény 6. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
73 Beiktatta: 2013. évi CXV. törvény 6. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
74 Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 94. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
75 Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 94. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
76 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (9). Hatályos: 2011. VII. 28-tól. Ezt követően induló eljárásokban kell alkalmazni.
77 Megállapította: 2009. évi LXXXIX. törvény 19. §. Hatályos: 2009. IX. 30-tól.
78 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 15. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
79 Beiktatta: 2010. évi CLXXVII. törvény 15. §. Hatályos: 2011. I. 2-től.
80 Lásd: 2002. évi LV. törvény.
81 Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 308. § (4). Hatályos: 2009. X. 1-től.
82 Lásd: 217/2009. (X. 2.) Korm. rendelet.
83 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 655. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
84 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 655. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
85 Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 655. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
87 Hatályon kívül helyezte: 2010. évi CLXXVII. törvény 18. §. Hatálytalan: 2011. IX. 30-tól.
88 Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 308. § (5). Hatályos: 2009. X. 1-től.
89 Lásd: 217/2009. (X. 2.) Korm. rendelet.
90 Beiktatta: 2009. évi LVI. törvény 308. § (5). Módosította: 2010. évi CXLVIII. törvény 192. §.
91 Lásd: 30/2009. (XI. 3.) ÖM rendelet, 23/2013. (VI. 28.) NGM rendelet.
92 Megállapította: 2011. évi LXXVI. törvény 34. § (10). Módosította: 2013. évi CXXVIII. törvény 20. § b).
9700 Szombathely, Hunyadi J. u. 2. I. em 116.