Zákon o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (211/2000)
Dátum prijatia: 17.05.2000
Platnosť od: 13.07.2000
Účinnosť od: 01.01.2001
01.07.2016 125/2016
01.12.2012 341/2012
01.01.2016 340/2015
Hatályos 2016. július 1-től
Tt. 211/2000.
AZ INFORMÁCIÓKHOZ VALÓ SZABAD HOZZÁFÉRÉSRŐL,
valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről
(törvény az információszabadságról)
Kelt: 2000. május 17.
Tt. 747/2004., hatályos 2006. január 1-től
Tt. 628/2005., hatályos 2006. január 2-től
Tt. 207/2008., hatályos 2009. január 1-től
Tt. 477/2008., hatályos 2009. január 1-től
Tt. 145/2010., hatályos 2010. május 1-től
Tt. 546/2010., hatályos 2011. január 1-től
Tt. 204/2011., hatályos 2011. július 1-től
Tt. 220/2011., hatályos 2011. október 1-től
Tt. 220/2011., hatályos 2012. január 1-től
Tt. 382/2011., hatályos 2012. január 1-től
Tt. 341/2012., hatályos 2012. december 1-től
Tt. 340/2015., hatályos 2016. január 1-től
Tt. 125/2016., hatályos 2016. július 1-től
A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt hozta meg:
I. cikkely
A szabályozás tárgya
Ez a törvény szabályozza az információkhoz való szabad hozzáférés feltételeit, eljárásmódját és kiterjedését.1)
Köteles személyek
(1) Információk közzétételére kötelezett személyek (a továbbiakban csak „ köteles személyek”) ezen törvény értelmében az állami szervek, a községek, a megyék és mindazon jogi és természetes személyek, amelyekre törvény ruház hatáskört, hogy döntsenek jogi és természetes személyek jogairól és kötelességeiről a közigazgatásban, mégpedig ezen döntéshozói jogkörük terjedelmében.
(2) Köteles személyek továbbá a törvénnyel létrehozott jogi személyek és az állami szervek, községek és megyék által, speciális törvény szerint létrehozott jogi személyek.2)
(3) Köteles személyek továbbá az 1. és 2. bekezdés szerint, a jogi személyek által létrehozott jogi személyek is.
(4) Speciális törvény információszolgáltatási kötelezettséget írhat elő más további jogi és természetes személyeknek is.3)
(1) Mindenkinek joga van hozzáférni azokhoz az információkhoz, amelyekkel a köteles személyek rendelkeznek.
(2) A 2. § 3. bekezdése szerinti köteles személy csak a közpénzekkel, az állami vagyonnal való gazdálkodásáról, a megye vagy a község vagyonával való gazdálkodásról, a környezet állapotáról,3a) a környezetvédelmi kérdéseket érintő szakszolgáltatásokról köteles tájékoztatni, valamint a megkötött szerződések alapján végzett szolgáltatások tartalmáról és teljesítéséről is.
(3) A tájékoztatást nyilvánossá kell tenni anélkül, hogy az információ kérője erre jogalapot vagy más indokot, vagy érdeket bizonyítana.
Egyes fogalmak meghatározása
(1) A kérelmező az a természetes vagy jogi személy, aki kéri az információ hozzáférhetővé tételét.
(2) Az információkhoz való tömeges hozzáférés a tájékoztatást korlátlan számú kérelmezőnek teszi elérhetővé távközlési berendezés,4) elsősorban az internethálózat közvetítésével.
(3) Nyilvános információ az az információ, amelyet bárki a továbbiakban kikereshet és megkaphat, főként a sajtóban közzétett információ vagy más tárgyi adathordozón tartósan rögzített információ, vagy a szabadon elérhető hivatalos információs táblán kifüggesztett információ, vagy tömeges elérést lehetővé tévő berendezés segítségével közzé tett információ, vagy a nyilvános közkönyvtárban elhelyezett információ.5)
(4) Kísérő információ az az információ, amely szorosan összefügg a kért tájékoztatással, főleg információ annak létezéséről, eredetéről, számáról, az információnyújtás elutasításának okáról, a határidőről, mely alatt az információ nyilvánossá tételének megtagadása fennáll, illetve hogy a kérdés mikor kerül ismét felülvizsgálatra.
(5) Érzékszervi károsodással sújtott személynek számít e törvény értelmében a vak, a gyengénlátó, a siket vagy nagyothalló személy, aki ennek következtében a kommunikáció során korlátozott képességekkel bír.
Kötelezően nyilvános információk
(1) A 2. § 1. és 2. bekezdése szerinti köteles személyek az alábbi információkat kötelesek nyilvánosságra hozni:
a) a köteles személy megalapításának módját, annak jogköreit és hatásköreit, valamint a szervezési felépítését,
b) az információhoz jutás helyét és módját; a tájékoztatást arról, hol nyújtható be a kérvény, a javaslat, az indítvány, a panasz vagy más észrevétel,
c) a jóvátételi indítvány benyújtásának helye, határideje és módja, valamint a köteles személy döntése bírósági felülvizsgálatának lehetőségei, beleértve azoknak a követelményeknek a tételes feltüntetését, amelyek teljesülése ehhez szükséges,
d) az eljárást, melyet a köteles személynek be kell tartania minden kérvény, javaslat vagy más indítvány teljesítése során, beleértve a megszabott határidőket is, amelyeket be kell tartani,
e) az előírások, utasítások, módszertani eljárások, magyarázó állásfoglalások áttekintését, melyek szerint a köteles személy lefolytatja az eljárást és dönt, vagy amelyek szabályozzák a természetes és jogi személyek jogait és kötelességeit a köteles személyekkel szemben,
f) a közigazgatási illetékek díjszabását,6) melyet a köteles személy az elvégzett közigazgatási tevékenységért kiszab, valamint az információnyújtásért kérhető díjtarifákat.
(2) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa köteles nyilvánosságra hozni
a) az ülések és a bizottsági ülések időpontját, valamint a tanácskozás napirendjét,
b) a nyilvános ülések jegyzőkönyveit,
c) az előterjesztett törvényjavaslatok szövegét három napon belül azt követően, hogy a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Hivatalának azt benyújtják,
d) a jóváhagyott törvények szövegét három napon belül azt követően, hogy harmadik olvasatban elfogadták,
e) a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa képviselőinek jelenlétét az üléseken és a bizottságok ülésein, három napon belül azt követően, hogy a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának adott ülése befejeződött,
f) a kimutatást a képviselők szavazásairól a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának minden ülését követően, kivéve a titkos szavazásokat és a zárt üléseken zajlott szavazásokat.
(3) A Szlovák Köztársaság Köztársasági Elnöki Irodája köteles nyilvánosságra hozni
a) a Szlovák Köztársaság elnökének programját, hivatalos útjainak eredményeit, az általa tartott fogadásokat, valamint tartózkodásának helyét,
b) a törvény aláírását vagy annak visszautalását a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának,
c) kitüntetések odaítélését,
d) az állami tisztségviselő kinevezése és visszahívása és a lemondás elfogadása,
e) büntetés elengedését vagy mérséklését, a rendeletet a büntetőeljárás leállításáról vagy megkezdésének elengedéséről,
f) a Szlovák Köztársaság Köztársasági Elnöki Irodájának szerkezeti felépítését és alkalmazottainak létszámát.
(4) A Szlovák Köztársaság Kormánya köteles nyilvánosságra hozni a kormányülésen előterjesztett anyagok (javaslatok, jelentések, elemzések) szövegét és a jóváhagyott határozatokat, beleértve az összes mellékletet is.
(5) A minisztériumok, a többi központi államigazgatási szerv és a helyi államigazgatási szervek kötelezően nyilvánosságra hozzák a programanyagaikat, a koncepcionális és stratégiai jellegű anyagokat, valamint a javasolt jogszabályok szövegét azt követően, hogy azokat tárcaközi egyeztetésre bocsátják.
(6) A köteles személynek kötelezően nyilvánosságra kell hoznia az állam, a közintézmény, a község, a megye vagy közhatalmi intézmény tulajdonában lévő ingatlanok megjelölését, a lakásokat és nem lakáscélú ingatlanokat beleértve, amelyeknek a beszerzési ára nagyobb volt, mint a minimálbér 20-szorosa,6a) amennyiben a köteles személy ezeket tulajdonba vette vagy más személy, mint közhatalmi szerv tulajdonába ruházta át, az átruházás vagy tulajdonosváltás időpontját és jogcímét, valamint a tulajdont megszerző személy személyi adatait vagy más azonosító adatait, mégpedig az alábbi terjedelemben
a) utónév és családi név, elnevezés vagy üzleti név,
b) tartózkodási cím vagy székhelycím,
c) azonosító szám, amennyiben jogi személyről vagy természetes személyről-vállalkozóról van szó.
(7) A Szlovák Köztársaság Alkotmánybírósága köteles nyilvánosságra hozni a Szlovák Köztársaság Alkotmányának 125-126. cikkelye, valamint 127.a és 129. cikkelye alapján eljárás megindítását kezdeményező, beérkezett beadványokat.
(8) A 2. bekezdés rendelkezései arányos mértékben alkalmazandók a községi, városi és helyi képviselőtestületekke,l7) valamint a megyék képviselőtestületeivel kapcsolatos információk nyilvánossá tételére is.
Kötelezően nyilvánosságra hozott szerződés
(1) Kötelezően nyilvánosságra hozott szerződés az a szerződés, amelyet a köteles személy köt meg, és amely tartalmaz olyan adatot, amelyet olyan pénzeszközökből szereztek be, melyekkel a közigazgatás jogi személyei gazdálkodnak,7aa) beleértve a nem állami célalapokat, vagy amely ezen a pénzügyi eszközöknek, állami vagyonnak, községi vagyonnak vagy törvénnyel vagy törvényi rendelkezés alapján létrehozott jogi személyek vagyonának, vagy az Európai Unió pénzeszközeinek felhasználását érinti.
(2) Kötelezően nyilvános szerződés az az írásos szerződés is, amelyet a köteles személy a 2. § 3. bekezdése alapján köt, s amelyben az állam vagy a köteles személy a 2. § 1. és 2. bekezdése kizárólagos résztvevő vagy amelyben az állam és a köteles személy a 2. § 1. és 2. bekezdése közösen kizárólagos szereplő, vagy amelyben az állam és több köteles személy a 2. § 1. és 2. bekezdése szerint kizárólagos résztvevő és amely a vagyonnal való gazdálkodást érinti; ez nem érvényes, ha a szerződés szokásos üzleti szerződésként köttetett meg a vállalkozási tárgyát érintően vagy a cégnyilvántartásban vagy más hivatalos nyilvántartásban bejegyzett tevékenységet érint.
(3) A szokásos üzleti szerződésként megköttetett szerződés a vállalkozási tárgyát érintően, vagy a 2. bekezdés szerinti köteles személy cégnyilvántartásban vagy más hivatalos nyilvántartásban bejegyzett tevékenységét érintő szerződése helyett az 5. § 5. bekezdése c), d), i), j), r) és s) pontja értelmében nyilvánosságra hozza az ilyen szerződés megkötését; ez nem érvényes abban az esetben, ha a szerződést természetes személlyel kötik, aki nem vállalkozó. Az első mondat szerinti információk közzétételére a 6.,7., 9. és 14. bekezdés alkalmazandó egyforma mértékben.
(4) A kötelezően nyilvánosságra hozott szerződés azon rendelkezéseit, amelyek olyan információkat tartalmaznak, melyeket e törvény alapján nem kell hozzáférhetővé tenni, nem hozzák nyilvánosságra. Hasonlóképpen nem kell nyilvánosságra hozni a kötelezően nyilvános szerződések azon részeit, amelyek műszaki vázlatok, használati útmutatók, rajzok, tervdokumentációk, modellek, az egységár kiszámításának módszereit és mintáit tartalmazzák. Az általános üzleti feltételek rendelkezéseit akkor nem kell nyilvánosságra hozni, ha a kötelezően nyilvános szerződés tartalmának valamely része utal ezekre és párhuzamosan az azonos általános üzleti feltételek rendelkezéseit ugyanaz a köteles személy más, kötelezően nyilvános szerződés kapcsán már nyilvánosságra hozta, és amely már hatályba lépett; az így kötelezően nyilvánosságra hozott szerződés esetében a Szerződések központi regiszterében (a továbbiakban csak „regiszter”) vagy honlapján tartalmazza az utalást a másik, kötelezően nyilvános szerződésre, amely már hatályba lépett.
(5) Nem tekintendő kötelezően nyilvános szerződésnek
a) a szolgálati szerződés,7b)
b) a munkaszerződés és megbízási szerződés a munkaviszonyon kívüli munkavégzésről;7c) kötelezően nyilvános szerződés viszont a kollektív szerződés,
c) a tőzsdei kereskedésről és azok közvetítéséről szóló szerződések,
d) az értékpapírokról vagy más pénzügyi eszközökről szóló szerződés,
e) a Szlovák Információs Szolgálat és Katonai Elhárítás hatáskörében megkötött szerződések,
f) azok a szerződések, amelyek célja azon helyek védelmének és biztonságának biztosítása, ahol büntetés-végrehajtási intézetek működnek a szabadságvesztés-büntetés vagy fogság megvalósítása céljából,
g) azok a szerződések, amelyek célja a Szlovák Köztársaságban lévő külföldi képviseleti szervek biztonságának, illetve a Szlovák Köztársaság külföldön tevékenykedő külképviseleti szervei biztonságának bebiztosítása,
h) az Államkincstár hatáskörében megkötött, a pénzügyi és fizetési szolgáltatásokról szóló szerződések,
i) az állam likviditásának biztosítását érintő üzleti szerződések és a pénzügyi szolgáltatások nyújtásáról szóló szerződések,
j) hitelszerződés külön előírások szerint,7ca)
k) a szerződés, melynek célja a gazdasági mobilizáció biztosítása,7cb)
l) a szerződés, melynek célja a munkaerő-piaci aktív intézkedés megvalósítása vagy az egészségkárosult egyének külön jogszabály szerinti foglalkoztatásának támogatása, és amelyet az alkalmazottal, a munkakeresővel vagy munkára jelentkezővel kötnek,7cc)
m) a szociális szolgáltatás nyújtásáról szóló szerződés, melyet a szociális szolgáltatást igénylővel kötnek meg,7cd)
n) a gyermekek szociális jogvédelmét és szociális felügyeletét érintő, természetes személlyel megkötött szerződés külön jogszabály alapján,7ce) kivéve az olyan természetes személlyel megkötött szerződést, aki a gyermekek szociális jogvédelmét és szociális felügyeletét külön jogszabály alapján látja el,7cf)
o) a hadászati anyagok, fegyverek és lőszerek raktározásáról szóló szerződés, melyet a Szlovák Köztársaság Védelmi Minisztériuma hatáskörében, az általa létrehozott részvénytársaságok vagy fenntartott költségvetési szervezetek kötnek meg,
p) a szerződés, melynek célja a rendőri testület feladatai végzésének biztosítása a terrorizmus és a szervezett bűnözés elleni harc terén, a nyomozóhatóság, a pénzügyi rendőrség tevékenységének biztosításával összefüggő szerződés, a meghatározott személyek, objektumok és államhatárok védelmének biztosításával összefüggő szerződés,
q) a szerződés, mely ingatlan tulajdonjogának rendezését érinti a Nemzeti Autópálya Részvénytársaság javára külön jogszabály szerint,7cg)
r) a szerződés, melynek tárgya művészi teljesítmény vagy műalkotás felhasználása,7ch) és a szerződés, melyet a köteles személy más művészi szakágban tevékeny természetes személlyel,7ci)
s) a pénzérmék, érmek, zsetonok vagy ezekhez hasonló tárgyak veréséről szóló szerződés.
(6) A kötelezően nyilvános szerződést, amelynek résztvevője köteles személy, a regiszterben hozzák nyilvánosságra; ez nem érvényes, ha a Szlovák Nemzeti Bankról és olyan köteles személyről van szó, amely község, nagyobb területi egység, olyan köteles személy, amely az ezek költségvetési vagy támogatott szervezete, vagy olyan köteles személy, amelyben több mint 50%-os tulajdonrészük van.
(7) A köteles személy haladék nélkül elküldi a szerződést a Szlovák Köztársaság Kormányhivatalának nyilvánosságra hozatal céljából. A Szlovák Köztársaság Kormányhivatala felel azért, hogy a nyilvánosságra hozott szerződés az első mondatba foglaltakkal összhangban jelenik meg.
(8) A regiszter a kötelezően nyilvános szerződések nyilvános jegyzéke, amelyet a Szlovák Köztársaság Kormányhivatala vezet elektronikus formában; a regiszter a közigazgatási informatikai rendszer része.7d)
(9) A kötelezően nyilvános szerződést, mely nem kerül nyilvánosságra a regiszterben, a szerződést megkötő köteles személy honlapján hozzák nyilvánosságra, mégpedig haladék nélkül azt követően, hogy a szerződés megkötésre kerül, vagy megérkezik az egyetértő nyilatkozat, ha a szerződés érvényességéhez szükséges az illetékes szerv egyetértése. Ha az ilyen személynek nincs honlapja, a szerződést az őt alapító személy honlapján teszik közzé, vagy térítésmentesen a Kereskedelmi Közlönyben.7e)
(10) Ha a szerződés a megkötését követő, vagy az egyetértés kézbesítésétől – ha érvényességéhez az illetékes szerv jóváhagyása is kell – számított hét napon belül nem kerül nyilvánosságra, a szerződő fél javaslatot nyújthat be a Kereskedelmi Közlönyben való közzétételre.
(11) A köteles személy és a Szlovák Köztársaság Kormányhivatala a szerződő félnek, annak saját kérésére írásos igazolást ad ki a szerződés nyilvánosságra hozataláról; a köteles személy és a Szlovák Köztársaság Kormányhivatala adhat ki igazolást elektronikus formában elektronikus aláírással ellátva vagy garantált elektronikus aláírás fejében külön jogszabály szerint.7f)
(12) A 11. szakasz szerinti írásos igazolás főként az alábbi adatokat tartalmazza:
a) a szerződés megnevezése,
b) a szerződő felek azonosítási adatai; ha a köteles személytől eltérő szereplő személyes adatairól van szó, a személyi adatokat a 13. bekezdésnek megfelelően hozzák nyilvánosságra,
c) a szerződés tárgyának leírása,
d) a szerződés tárgyának értéke, ha az számszerűsíthető,
e) a szerződéskötés dátuma, esetleg a szerződés megkötésével való egyetértés megadásának dátuma,
f) a szerződés nyilvánosságra hozatalának dátuma.
g) az ingatlan megjelölése a külön jogszabály által előírt terjedelemben,7fa) ha olyan szerződés került nyilvánosságra, amelynek jogi megszületéséhez, megváltoztatásához vagy megszüntetéséhez ingatlankataszteri bejegyzés szükséges külön törvényi előírás szerint.7fb)
(13) Ha a szerződés többféle módon is nyilvánosságra került, vagy több szerződő is nyilvánosságra hozta, perdöntő az első nyilvánosságra hozatal. A köteles személy vagy a szerződés résztvevője, aki a 10. bekezdés szerint a közzétételre javaslatot tett, köteles biztosítani a teljes összhangot a közzétett szerződés és a valóság között, valamint a nyilvánosságra nem hozható szerződéstartalmak hozzá nem férhetőségét, ha azok e törvény értelmében nem nyilvánosak; ez nem vonatkozik a köteles személytől eltérő szerződő fél személyes adataira tudományos cím, utónév, családi név, állandó lakhely terjedelemben, illetve az ingatlan azonosító jeleire a külön törvény szerinti terjedelemben,7fa) ha olyan szerződésről van szó, melynek jogi létrejöttéhez, megváltoztatásához vagy megszűnéséhez külön jogszabály alapján kötelező az ingatlan-nyilvántartói bejegyzés.7fb)
(14) A kötelezően nyilvános szerződés folyamatosan nyilvánosságra van hozva a kötelezően nyilvános szerződésből fakadó kötelezettségek fennállása teljes időtartamában, legkevesebb azonban öt éven át azt követően, hogy a törvény értelmében hatályossá vált.7g)
(15) A szerződések regiszterben való megjelentetésének részleteit és az 5.a § 3. bekezdése szerinti tájékoztatás követelményeit a Szlovák Köztársaság Kormánya rendeletben szabályozza.
(1) A köteles személy honlapján, ha ilyennel rendelkezik, főként az alábbi adatokat teszi közzé rendszerezett és jól áttekinthető formában:
a) az áruk, szolgáltatások és munkavégzések elkészült megrendelései kapcsán
1. a megrendelés azonosító adatait, ha a köteles személy számozott megrendeléseket vezet,
2. a várt teljesítés leírását,
3. a megrendelt teljesítés értékének összegét, ahogyan az a megrendelésben fel van tüntetve, vagy a megrendelt teljesítés becsült értékének legfelső határát, valamint azt is, hogy az összeg tartalmazza-e a hozzáadottérték-adót vagy nem,
4. a szerződés azonosítóit, ha a megrendelés kötelezően nyilvános szerződéssel kapcsolatos,
5. a megrendelés elkészítésének dátumát,
6. a megrendelt teljesítés szolgáltatójának azonosító adatait:
6.a) a természetes személy utó- és családi nevét, a természetes személy-vállalkozó üzleti megnevezését vagy a jogi személy üzleti nevét vagy elnevezését,
6.b) a természetes személy állandó lakhelyének címét, a természetes személy-vállalkozó tevékenységének helyszínét vagy a jogi személy székhelyét,
6.c) az azonosító számot, ha ilyennel a megrendelés teljesítője rendelkezik,
7. az adatok a természetes személyről, aki a megrendelést aláírta:
7.a) a természetes személy utó- és családi neve,
7.b) a természetes személy beosztása, ha ilyen beosztás létezik,
b) az áruk, szolgáltatások és munkavégzések elkészült számlái kapcsán:
1. a számla azonosító adatait, ha a köteles személy számozott számlanyilvántartást vezet
2. a számlázott teljesítmény leírását, ahogyan a számlán szerepel,
3. a kiszámlázott teljesítés értékének teljes összegét, ahogyan az a számlán fel van tüntetve, valamint azt is, hogy az összeg tartalmazza-e a hozzáadottérték-adót vagy nem,
4. a szerződés azonosítóit, ha a számla kötelezően nyilvános szerződéssel kapcsolatos,
5. a megrendelés azonosító adatait, ha a számla megrendeléssel függ össze,
6. a számla kézbesítésének dátumát,
7. a számlázott teljesítés szolgáltatójának adatait:
7.a) a természetes személy utó- és családi nevét, a természetes személy-vállalkozó üzleti megnevezését vagy a jogi személy üzleti nevét vagy elnevezését,
7.b) a természetes személy állandó lakhelyének címét, a természetes személy-vállalkozó tevékenységének helyszínét vagy a jogi személy székhelyét,
7.c) az azonosító számot, ha ilyennel a teljesítés kiszámlázója rendelkezik.
(2) Az 1. bekezdés a) pontja szerinti adatokat a köteles személy az áru, szolgáltatás és munka megrendelőjének elkészítését követő 10 napon belül köteles nyilvánosságra hozni; ez nem vonatkozik azokra az esetekre, ha a megrendelés olyan kötelezően nyilvános szerződéssel kapcsolatos, amely törvény által lépett hatályba.7g) Az 1. bekezdés b) pontja szerinti köteles személy a számla kifizetéséről szóló adatokat a teljesítéstől számított 30 napon belül teszi közzé.
(3) Az 1. és 2. bekezdés szerint adatok közzétételének kötelezettsége nem vonatkozik az olyan szerződésekkel kapcsolatos megrendelésekre és számlákra, amelyek az 5.a § értelmében nem kötelezően nyilvános szerződések.
(4) A köteles személy köteles az 1. és 2. bekezdés szerinti adatokat a közzétételüktől számított öt éven át folyamatosan közzétett állapotban tartani.
(1) Az 5. § szerinti információkat tömegesen hozzáférhető módon teszik közzé. Ez a kötelesség nem vonatkozik a természetes személyekre és azokra a községekre, melyek nem városi rangúak.8) Az 5. § 6. bekezdése szerinti információkat nyilvánosan elérhető helyen kell tartani legalább egy éven át azt követően, hogy tulajdon-átruházásra vagy tulajdonos-váltásra került sor az 5. § 6. bekezdése szerint; ez a rendelkezés nem oldja fel azt a kötelezettséget, hogy ezt az információt az ezen időszak lejártát követően is hozzáférhetővé kell tenni.
(2) Az 5. § 1. bekezdése szerinti információkat közzé kell tenni továbbá a köteles személy székhelyén és minden további munkahelyén, nyilvánosan hozzáférhető helyen.
(3) Azok a köteles személyek, akik olyan informatikai rendszereket,9) amelyek olyan információkat tartalmaznak, melyek nyilvános elérhetőségét külön törvény nem zárja ki,10) kötelesek az ezen regiszterekben és jegyzékekben tárolt információkat szabadon elérhető internetes oldalon közzétenni. Az ilyen nyilvánosságra hozatal nem sérti a különleges előírásokat.9)
(4) A köteles személyek az előző bekezdések szerinti információkat más módokon is nyilvánossá tehetik. Az előző bekezdésekben taglalt információkon kívül a köteles személy más információkat is nyilvánosságra hozhat.
(5) Azokon a településeken, amelyeket a speciális törvény meghatároz,11) a köteles személy az információkat a nemzeti kisebbség nyelvén is nyilvánosságra hozza. Ha az ilyen község az 5. § szerint tömeges hozzáférést biztosító módon teszi közzé a tájékoztatást, köteles azt megtenni a nemzeti kisebbség nyelvén is.
(6) Az információk nyilvánosságra hozatalának korlátozására a 8-12. § rendelkezései szolgálnak.
Utalás a már közzétett információra
(1) Ha a kérvény tárgya olyan információ, amely korábban már közzétételre került, a köteles személy haladéktalanul, legkésőbb azonban a kérvény benyújtását követő 5. napon a tájékoztatás helyett értesítheti a kérelmezőt azon adatokról, amelyekkel megtalálhatja és megismerheti a már nyilvános információt.
(2) Ha a kérvényező ragaszkodik a közzétett információk elérhetőségéhez, a köteles személy elérhetővé teszi számára azt. Ilyen esetben a hozzáférhetővé tétel határideje azon a napon kezd telni, amikor a kérvényező bejelenti, hogy ragaszkodik az információ közvetlen hozzáférhetőségének biztosításához.
Az információhoz való hozzáférés korlátozása
A titkos adatok védelme
(1) Ha a kért információ a speciális törvény értelmében12) titkos, vagy banktitok, illetve adótitok tárgyát képezi a speciális törvény szerint,12) melyhez a kérelmezőnek nincs jogosultsága hozzáférni, a köteles személy nem adja ki azt, utalva az erről rendelkező jogszabályra.12)
(2) Az 5.a § értelmében közzétett szerződés nem számít banktitkot megsértő vagy veszélyeztető eljárásnak.
Személyiségvédelem és személyi adatok védelme
(1) A természetes személy személyiség és magánéletét érintő információkat, a személyes jellegű írásos, arcképes, képfelvételes, valamint képes-hangos felvételeket, vagy személyes jellegű megnyilvánulásait a köteles személy csak akkor teszi hozzáférhetővé, ha arról a külön törvény így rendelkezik, vagy az érintett személy előzetes írásos beleegyezését követően. Ha az érintett személy már nem él, ilyen beleegyezést a közeli hozzátartozója adhat.13) A speciális törvény rendelkezéseit ez nem érinti.14)
(2) A természetes személy külön törvény9) alapján, informatikai rendszerekben feldolgozott személyi adatairól a köteles személy csak akkor ad tájékoztatást, ha arra törvény kötelezi, vagy ha ahhoz előzetesen, írásban hozzájárult az érintett személy. Ha az érintett személy jogi cselekvőképességében korlátozva van, a hozzájárulást a törvényes gyámja adhatja meg.16) Ha az érintett személy elhalálozott, a hozzájárulást csak a közeli hozzátartozója adhatja meg.13)
(3) A köteles személy a nyilvánosság tájékoztatása céljából elérhetővé teszi azon természetes személyek személyi adatait, akik a külön törvényben9) meghatározott módon informatikai rendszerében szerepelnek, amennyiben köztisztségviselők,16a) a megyei és községi önkormányzat képviselői,16b) elöljárók állami szolgálatban,16c) szakértők, akik a Szlovák Köztársaság kormánytagja, a Szlovák Köztársaság köztársasági elnöke, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának elnöke vagy alelnöke számára oldanak meg feladatokat,16d) a köz érdekében tevékenységet kifejtő vezető beosztású alkalmazottak,16e) közhatalmi szerv által alkalmazott vezetők,16f) szolgálati viszonyban lévő felettesek,16g) a köztulajdonban lévő eszközök felhasználásáról szóló döntéshozatalban részt vevő értékelő szerv vagy más hasonló testület tagjai.16h) Az első mondat értelmében nyilvánosak az alábbi adatok:
a) akadémiai cím,
b) utónév,
c) családi név,
d) a tisztség és a tisztségbe történt kinevezés vagy beiktatás napja,
e) munkabeosztás és a tevékenység megkezdésének napja,
f) a tisztség gyakorlásának vagy a munkavégzésnek, valamint az illetékes megbízó szervnek a székhelye,
g) a tisztség gyakorlásáért vagy a munkavégzésért járó bér, fizetés vagy fizetési feltételek, valamint a további pénzügyi juttatások, ha ezeket az állami költségvetésből vagy más közköltségvetésből folyósítják.
(4) Azon személy személyes adatait, aki szolgálati viszonyban álló felettes,16g) a köteles személy csak olyan terjedelemben és csak a 3. bekezdés szerinti olyan célokra teszi közzé, amelyek nem ütköznek a kötelező titoktartásra külön törvényekben16i) előírt szabályozással, és ha ezen információk köztétele nem veszélyezteti a Szlovák Köztársaság biztonságát és védelmét, a közrend védelmét, vagy ezen személyek és szervek feladatteljesítését; ezen esetben a 13. § rendelkezései nem kerülnek alkalmazásra.
Az üzleti titok védelme
(1) Az üzleti titoknak17) nyilvánított információkat a köteles személy nem hozza nyilvánosságra.
(2) Nem jelenti az üzleti titok megsértését vagy veszélyeztetését a főként azon információk nyilvánossá tétele
a) amelyek az emberek egészségére, a kulturális és természeti világörökségre,18) gyakorolt komoly hatásokról szólnak, beleértve a biodiverzitást és az ökológiai egyensúlyt is,19)
b) a környezetszennyezést érintik20)
c) amelyekben közpénzeken beszerzett dolgokró,l7a) vagy közforrások, állami vagyon, községi vagyon, megyei vagyon, valamint törvénnyel létrehozott vagy törvény alapján működő, illetve az Európai Unió pénzeszközeit felhasználó jogi személyekről van szó,
d) amelyek az állami támogatásokról21) és a 3. § 2. bekezdése szerinti adatokról szólnak
(3) Nem jelenti az üzleti titok megsértését vagy veszélyeztetését a szerződés 5.a § szerinti közzététele sem.
További korlátozások az információkhoz való hozzáférésben
(1) A köteles személy korlátozza az információ közzétételét vagy az információt nem teszi közzé, ha
a) ahhoz olyan személy által jutott, akinek a törvény ilyen kötelezettséget nem ír elő és a köteles személy felszólítását követően írásban közölte, hogy az információ közzétételével nem ért egyet. Ha az információ nyilvánossá tételéhez hozzájárulás megadására jogosult személy a köteles személy felszólítására hét napon belül nem válaszol, azt kell feltételezni, hogy a közzétételhez hozzájárult. Ezekre a következményekre az érintett személyt a felszólításban kimondottan figyelmeztetni kell,
b) törvény22) rendelkezése alapján nyilvánossá teszi; ha az ilyen törvény értelmében záros határidőn belül nyilvánosságra kerül, csak ezen idő elteltéig,
c) vele megsérthetné a külön törvényben szabályozott23) szellemi tulajdonvédelmet, kivéve, ha az ezen külön előírások szerinti jogosult személy23) a köteles személy felszólítására az információ közzétételéhez beleegyezését adja,
d) az a döntőbíróságok tevékenységét érinti, beleértve nemzetközi bírósági szervekét is, valamint a külön jogszabály szerinti24) büntetőjogi eljárásban illetékes szervekét, a rendőri szerv döntését az előkészítési szakaszban a Büntetőjogi perrendtartás ötödik fejezetének második része második cikkelye szerint, és a tájékoztatást a vádemelésről, beleértve a cselekmény leírását is, kivéve a tájékoztatást az ítéletről vagy az eljárás eredményéről, ha ezek nyilvánosságra hozatalát törvény nem tiltja vagy ha a nyilvánosságra hozatal nem veszélyeztet alapjogokat és törvényben védett érdekeket,
e) ha békéltető, választottbírósági vagy döntőbírósági eljárást érint, kivéve a tájékoztatást az ítéletről vagy az eljárás eredményéről, ha ezek közzétételét külön jogszabályok nem tiltják,
f) az védett növény- és állatfajok, ásványkincsek és kövületek előfordulási helyére vonatkozik, ezért a közzététel az élőhelyek megengedhetetlen zavarásával, károsításával vagy megsemmisítésével fenyeget,
g) az ellentétben állna az Európai Közösség és az Európai Unió kötelező érvényű jogi normáinak rendelkezéseivel, melyek a Szlovák Köztársaságot kötik,24a)
h) az a közhatalmi ellenőrző szervek külön jogszabály szerinti24b) ellenőrző tevékenységének, felügyeletének vagy felülvizsgálatának végrehajtására vonatkozik, kivéve az ellenőrzés, felügyelet vagy felülvizsgálat eredményét, ha azt külön jogszabály24b) nem tiltják,
i) a dokumentáció olyan adatokat tartalmaz, amelyeknek a nyilvánosságra hozatala lehetőséget adna nukleáris berendezések, más rendkívüli fontosságú objektumok és fontos objektumok működése megzavarásának vagy megsemmisítésének megtervezésére és kivitelezésére.24c)
(2) Az a) pont szerinti rendelkezéseket nem alkalmazzák, ha olyan információkról van szó, amelyek közforrásokból lettek beszerezve,7a) vagy amelyek közpénzek, állami vagyon, községi vagyon, megyei vagyon, illetve törvénnyel létrehozott vagy törvényi alapon működő jogi személyek, vagy az Európai Unió pénzeszközeinek felhasználását érintik.
(3) Azon információk közzététele során, melyeket a köteles személy harmadik személytől szerzett be kötelessége teljesítéséhez, külön törvény alapján,25) melynek értelmében a köteles személyre titoktartási kötelezettség vonatkozik, vagy más, az információ nyilvánosságra hozatal elleni védelmét vagy a visszaélés elleni védelmet szolgálja, jelen törvény értelmében azonban nyilvánosságra hozható, a köteles személy csak azon információkat teszi közzé, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a feladataihoz.
A korlátozás feltételei
A köteles személy az információhoz való hozzájutás jogát minden esetben úgy korlátozza, hogy a kért tájékoztatást, a kísérő információkat is beleértve közreadja, kivéve belőle azokat az adatokat, amelyeket a törvény meghatároz. Az információ közzétételének megtagadása csak addig áll fenn, amíg a közzététel megtagadásának oka is fennáll.
Az információ e törvény szerinti közzététele nem tekinthető a külön törvénnyel szabályozott titoktartási kötelezettség megszegésének.26)
Információ hozzáférhetővé tétele kérvény alapján
Kérvény az információ hozzáférhetővé tételéért
(1) A kérvényt írásban, szóban, faxon, elektronikus postán vagy más, technikailag kivitelezhető módon lehet benyújtani.
(2) A kérvényben egyértelművé kell tenni, mely köteles személynek szól; a kérelmező utónevét, családi nevét, elnevezését vagy üzleti megnevezését, annak lakcímét vagy székhelyét; a kért információkat és azok elérhetővé tételének javasolt módját.
(3) Ha a kérvény nem tartalmazza a 2. bekezdésben előírt elemeket, a köteles személy haladéktalanul felszólítja a kérelmezőt ezek pótlására. Kioktatja arról is, hogyan kell a kiegészítéseket megtennie. Amennyiben a kérelmező a köteles személy felszólítását követően nem egészíti ki kérvényét, és az információt e hiányok miatt nem lehet hozzáférhetővé tenni, a köteles személy a kérvényt ad acta teszi.
(4) A kérvény benyújtásának napja az a nap, amikor a köteles személynek bejelentik, hogy az érintett ügyben cselekednie kell.
(5) Külön kérésre a köteles személy írásos bizonylatot állít ki a kérvény benyújtásáról és közli az információ közreadásáért kiszámlázásra kerülő összeg várható nagyságát.
A kérvény továbbítása
(1) Ha a köteles személy, akihez a kérvényt címezték, a kért információkkal nem rendelkezik, de tudomása van róla, hol lehet elérni a kért információt, a kézhezvételtől számított öt napon belül továbbküldi a kérvényt annak a köteles személynek, akinek a birtokában van a kért információ, ellenkező esetben a kérvényt határozatban elutasítja (18. §).
(2) A kérvény továbbküldéséről a köteles személy haladéktalanul értesíti a kérvényezőt.
(3) A kérvény intézésének határideje újonnan attól a naptól kezdődik, amikor a köteles személy kézhez kapta a továbbküldött kérvényt.
A kérvény alapján hozzáférhetővé tett információ kiadásának módja
(1) A tájékoztatást elsősorban szóban adják meg, lehetővé téve a betekintést az iratokba, beleértve másolat vagy kivonat készítését, az adatok lemásolását műszaki adathordozóra; a kért adatokat tartalmazó iratok másolatának elérhetővé tételével telefonon, faxon, postán, elektronikus postán keresztül. Ha az információ nem adható meg a kérvényező által javasolt módon, a köteles személy a közreadás más módjáról állapodik meg a kérvényezővel.
(2) Az információ közzététele vak vagy gyengénlátó kérvényező esetében akkor valósul meg, ha azt
a) vakírással (Braille-írással) vagy
b) nagyméretű betűtípussal állítják ki.
(3) A vak személynek joga van az információ közzétételét a 2. bekezdés a) pontja szerinti formában kérni. A kérvény előterjesztésekor benyújtja a súlyosan egészségkárosult személy piros sávval ellátott igazolványának másolatát, melynek a hátulján szerepel az egészségkárosultságot megjelölő „Nevidiaci – Blind” (Vak – Blind) felirat.
(4) A gyengénlátó személy jogosult kérni az információ közzétételét a 2. bekezdés b) pontja szerinti formában. A kérvény előterjesztésekor benyújtja a súlyosan egészségkárosult személy igazolványának másolatát.
(5) Ha a 2. bekezdés szerinti személy kérvényében feltünteti, hogy az információ hozzáférhetővé tételét számára elérhető módon kéri, a köteles személy köteles az információt a kért elérhető formában hozzáférhetővé tenni számára. Az a köteles személy, akinek nem áll rendelkezésére speciális, a vakírás nyomtatására alkalmas technikai berendezés, felkérhet más, ilyen felszereléssel rendelkező személyt a nyilvánosságra hozandó tájékoztatás haladéktalan lefordítására. Ha akkora terjedelmű tájékoztató anyagról van szó, amely meghaladná az arányos terjedelmet a kérelmező számára elérhető formában, a köteles személy az információt vagy annak egy részét más, alkalmas formában teszi elérhetővé a 16. § 1. bekezdése szerint. A köteles személy nem jogosult arra, hogy a hozzáférhetővé tételre kért információ egészének terjedelmét korlátozza, ha arra a kérelmezőnek a törvény értelmében joga van.
(6) Ha a kérelmező személy siket vagy nagyothalló, kérvényében feltünteti a 16. § 1. bekezdése értelmében, hogy milyen formában kéri az információ elérhetővé tételét.
(7) A 3., 4. és 6. bekezdés szerinti kérvényező és a köteles személy megállapodhatnak az információ elérhetővé tételének más módjában is.
(8) Ha a kérelmező a Szlovák Köztársaság állampolgára, aki nemzeti kisebbséghez tartozónak vallja magát és akinek joga van a nemzeti kisebbség nyelvének használatára külön törvény értelmében,11) a külön törvényben megszabott községek11) amennyiben az lehetséges, a tájékoztatást a nemzeti kisebbség nyelvén is közzé teszik.
(9) A köteles személy lehetővé teszi, hogy bárki, jogi vagy más egyéb indok vagy érdek felmutatása nélkül, betekintsen az iratokba és dokumentumokba, azokból jegyzeteket, kivonatokat vagy másolatokat készítsen.
(10) A köteles személy olyan intézkedéseket hoz, hogy a dokumentációba való betekintéssel ne sérüljenek a 8. § 12. bekezdése szerinti kötelezettségek.
A kérvény elintézésének határidői
(1) Az információ közzétételét kérő kérvényt a köteles személy haladék nélkül, legkésőbb azonban a kérvény benyújtását követő nyolcadik napon, vagy hiányok pótlása esetén a 14. § 2. és 3. bekezdésének megfelelően a nyolcadik napon elintézi, vagy 15 napon belül, ha az információ hozzáférhetőségét kérő vak személynek a 16. § 2. bekezdése a) pontja szerinti formában kerül kiadásra, amennyiben a törvény másként nem rendelkezik.
(2) Komoly okokból a köteles személy meghosszabbíthatja a határidőt (1. bekezdés), legfeljebb azonban 8 munkanappal, illetve 15 munkanappal akkor, ha az információ hozzáférhetőségét vak személy kéri a 16. § 2. bekezdése a) pontja szerinti formában. Komoly oknak számít:
a) ha a kért információk kikeresése és összegyűjtése más helyen történik, mint a kérvényt intéző köteles személy székhelye,
b) ha több különálló vagy eltérő jellegű információ hozzáférhetőségét kérik egyszerre ugyanabban a kérvényben,
c) ha bizonyítható technikai akadályai vannak a hozzáférésre váró információk kikeresésében és elérhetővé tételében, melyekről feltételezhető, hogy a meghosszabbított határidőben kiküszöbölhetők.
(3) A határidő meghosszabbításáról a köteles személy haladéktalanul értesíti a kérvényezőt, legkésőbb azonban a határidő (1. bekezdés) lejártáig. Az értesítésben feltünteti az okokat is, amelyek a határidő meghosszabbításához vezettek.
A kérvény intézése és a határozat kiadása
(1) Ha a köteles személy a kért információt a 16. §-ban meghatározott módon és terjedelemben, a megadott határidőn belül kiadja, a határozatot írásban rögzíti az iratban. Az ilyen határozat ellen nem lehet fellebbezést benyújtani.
(2) Ha a köteles személy a kérvénynek akár csak egy részkérdésben nem tesz eleget, a meghatározott törvényi határidőn belül köteles erről írásos határozatot kiadni. Határozatot abban az esetben nem ad ki, ha a kérvényt ad acta tette (14. § 3. bek.).
(3) Ha a köteles személy a kérvény intézésének törvényi határidején belül a tájékoztatást nem adta meg, vagy nem adott ki határozatot, sem az információt nem tette elérhetővé, feltételezhető, hogy az információnyújtást elutasító határozatot adott ki. Ilyen esetben a határozat kézbesítése napjának a kérvény elintézésére megszabott törvényi határidőt (17. §) követő 3. nap számít.
(4) Ha a köteles személy (2. § 3. bek.) a kérésnek akár csak részben nem tesz eleget, haladéktalanul, de legkésőbb három napon belül javaslatot tesz határozat kiadására (2. bek.) annak a személynek, amely azt létrehozta, vagy amelyikkel szerződést kötött a feladatok ellátásáról a környezetvédelem területén.
Jogorvoslati eszközök
(1) A köteles személy információnyújtásról meghozott elutasító határozata ellen, vagy a kérvényről való döntés határidejének elvesztegetése ellen (17. §) a döntés kézbesítésétől számított 15 napon belül lehet fellebbezést benyújtani. A fellebbezést ahhoz a köteles személyhez kell benyújtani, amely a határozatot kiadta, vagy amelynek azt ki kellett volna adnia.
(2) A köteles személy határozata ellen benyújtott fellebbezésről a határozatot kiadó vagy azt elmulasztó köteles személy felettese dönt. Ha községi hivatali határozatról van szó, a fellebbezésről a polgármester dönt. Központi államigazgatási szerv határozata ellen ellenvetés nyújtható be, melyről a központi államigazgatási szerv vezetője dönt.
(3) A fellebbviteli szerv a fellebbezésről a köteles személy általi kézhezvételtől számított 15 napon belül dönt. Ha a fellebbviteli szerv e határidőn belül nem hozza meg határozatát, azt kell feltételezni, hogy a fellebbezést elutasította és a megtámadott határozatot helybenhagyta; az ilyen határozat kézbesítése napjának a törvényi határidő leteltét követő 2. napot kell tekinteni.
A kérvények nyilvántartása
A köteles személy a kérvényekről nyilvántartást vezet úgy, hogy azok tükrözzék a kérvények intézése ellenőrizhetőségéhez szükséges adatokat és a leggyakrabban kért információkat is. A nyilvántartásnak főként az alábbi adatokat kell tartalmaznia:
a) a kérvény benyújtásának keltezését,
b) a kért információt és az információ megadásának javasolt módját,
c) a kérvény elintézésének eredményét (az információ megadása, határozat meghozatala vagy a kérvény továbbutalása),
d) jogorvoslati eszköz benyújtása.
(1) A tájékoztatásnyújtás ingyenes, kivéve a másolatkészítés, a műszaki adathordozó beszerzésének, valamint a tájékoztatás kérelmezőhöz való eljuttatásának költségeit, a térítés ezeknek az árát nem haladhatja meg. Az érzékszervi fogyatékos kérelmező számára érzékelhető módon történő információnyújtás költségeit a köteles személy viseli.
(2) A köteles személy eltekinthet a térítés kiszabásától.
(3) A információnyújtásért kiszabható térítési díjakat részletesen a Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériumának általános érvényű rendelete szabályozza.
(4) A térítések a köteles személy bevételét képezik.
21.a §
(1) Szabálysértést az követ el, aki
a) tudatosan ad ki és tesz közzé hamis vagy nem teljes tájékoztatást,
b) határozat meghozatalával vagy utasítással, illetve más intézkedéssel megsérti az információhoz való szabad hozzáférés jogát,
c) megsért más, az e törvényben megszabott törvényi kötelességet.
(2) Az 1. bekezdés szerinti szabálysértésért 1 650 euróig terjedő büntetés és a tevékenységtől való két évig terjedő eltiltás szabható ki.
(3) Az 1. bekezdés szerint szabálysértési eljárás csak az érintett személy, annak törvényes képviselője vagy gyámja (a továbbiakban csak „indítványozó”) kezdeményezésére folytatható le. Az indítványozó szereplője a szabálysértési eljárásnak.
(4) A beadványban fel kell tüntetni, ki az érintett személy, kit tart elkövetőnek az indítványozó, az mikor és milyen módon követte el a szabálysértést.
(5) Az ezen törvény szerinti szabálysértéseket a körzeti hivatal tárgyalja.
(6) A szabálysértésekre és azok letárgyalására az általános szabálysértési eljárási szabályok vonatkoznak.27a)
Külön rendelkezések az információ további felhasználásáról
21.b §
(1) Információ további felhasználásáról olyan információ felhasználása esetén beszélünk, amely a köteles személynek a 3. bekezdés értelmében a rendelkezésére áll, vállalkozási célra vagy nem vállalkozási célra, eltérően attól az eredeti céltól, amelyre a köteles személy feladatai teljesítése során az információt elkészítette. Nem számít további információ-felhasználásnak a 3. bekezdés szerinti köteles személyek közötti információcsere a feladatok teljesítése során; ez nem vonatkozik a 21.f § 6. bekezdésének rendelkezéseire.
(2) Az 1. bekezdés szerinti információnak számít bármely tartalom vagy annak része, főként az iratanyagban rögzített feljegyzés, az elektronikus formában tárolt feljegyzés, a hangfelvétel formában tárolt feljegyzés, az audio-vizuális felvétel vagy az audio-vizuális alkotás, bármilyen formában, bármilyen hordozón rögzítve; nem számít információnak az 1. bekezdés szerint a számítógépes program.
(3) Az 1. bekezdés szerinti köteles személy a 2. § 1. bek. szerinti köteles személy, az a jogi személy, aki teljesíti a 4. bek. szerinti követelményeket, valamint a jogi személyek társulása, ha annak legalább az egyik tagja köteles személy a 4. bekezdés vagy a 2. § 1. bekezdése értelmében.
(4) A 3. bekezdés értelmében jogi személy az a személy, amelyet közérdek teljesítése céljából hoztak létre vagy alapítottak, és amelynek nincs ipari vagy üzleti jellege, és
a) teljes egészében vagy nagyrészt a 2. § 1. bek. szerinti köteles személy költségvetéséhez kapcsolódik,
b) a 2. § 1. bek. szerinti köteles személy fennhatósága alatt áll,27b) vagy
c) a képviseleti szerveinek, irányító szerveinek vagy ellenőrző szerveinek több mint a felét a 2. § 1. bek. szerinti köteles személy választja meg vagy nevezi ki.
(5) Amennyiben a továbbiakban a törvény másként nem rendelkezik, az információ további felhasználásához történő rendelkezésre bocsátására arányosan vonatkoznak a 2-21.a §-ok rendelkezései.
21.c §
(1) A külön rendelkezések az információ további felhasználásáról nem vonatkoznak az információra,
a) amelyet nem a jelen törvény rendelkezései szerint bocsátottak rendelkezésre, kivéve a 11. § 1. bek. c) pontját,
b) amelynek elkészítése nem tartozik a köteles személy törvényben megszabott feladatai közé,
c) amelyre más személynek, nem a köteles személynek vagy szellemi tulajdonvédelmi joga külön jogszabályok szerint;23) ez nem érvényes, ha a külön jogszabályok23) szerint jogosult személy a hozzájárulását adta,
d) mellyel olyan közjogi intézmény rendelkezik, amely a nyilvánosságnak nyújt szolgáltatást rádióadás és televízióadás formájában, valamint az általa létrehozott jogi személyekre, melyek a sugárzás terén nyújtanak közszolgáltatásokat,27c)
e) amely oktatási intézménynek vagy kutatóintézetnek, mint például iskolának,27d) felsőoktatási intézménynek,27e) valamint kutatást és fejlesztést biztosító személynek áll rendelkezésére; ez nem vonatkozik az információra, amellyel olyan akadémiai könyvtár27ea) rendelkezik, ami a köteles személy szervezeti egysége vagy része,
f) amellyel kulturális intézmény rendelkezik; ez nem vonatkozik az információra, amellyel olyan múzeum,27f) képtár,27f) könyvtár27g) és levéltár27h) rendelkezik, ami köteles személy vagy köteles személy hozta létre,
g) amelynek közzététele veszélyeztetné a Szlovák Köztársaság biztonságát vagy védelmét, vagy külpolitikai érdekeit,
h) amelyek katasztrófamentési és evakuációs tervekre vonatkoznak, valamint a köteles személy fizikai és létesítményi biztonságának fenntartására vonatkozó dokumentumok, vagy amelyeknek a közzététele veszélybe sodorná a köteles személy informatikai rendszereinek biztonságát, főként a dokumentációt a felhasználói jelszavakról, a sérülékenységi elemzésekről, az adott időben működő informatikai rendszer kockázatairól, a penetrációs (betörési) tesztek eredményeiről, az informatikai rendszer biztonsági beállításáról, a biztonságpolitikáról,27j) az informatikai biztonság megteremtésének dokumentumairól és a biztonsági tervről.27k)
i) amelynek hozzáférhetővé tételét a meghatározott tárgyhoz való viszonyában külön jogszabályok27ka) korlátozzák, vagy amelynek hozzáférhetővé tételéhez elengedhetetlen a külön jogszabály27kb) szerinti törvényes feltételek teljesítése,
j) amely kizárólag logókat, heraldikai jeleket és méltóságjeleket tartalmazó dokumentum része.
(2) A külön jogszabályi rendelkezések az információ további felhasználásáról nem vonatkoznak a jelen törvény vagy külön jogszabály27l) szerint közzétett információk használatára, valamint a 14. § szerinti kérvény alapján nyújtott információk használatára.
21.d §
(1) A köteles személy az információ további felhasználásának céljára köteles az információt hozzáférhetővé tenni kérelem alapján. Az információt annak további felhasználása céljából a köteles személy kérelem nélkül is közzéteheti.
(2) Az 1. bekezdés rendelkezése nem vonatkozik az információra, amelyre szellemi tulajdonvédelmi joga van a múzeumoknak, képtáraknak, akadémiai könyvtáraknak és a levéltáraknak, és amelyeket külön jogszabály szerint27la) más személyek javára kezelhetnek. A múzeumok, képtárak, könyvtárak, akadémiai könyvtárak és levéltárak hozzáférhető tehetik az előző mondat szerinti információkat, erről tájékoztatást tesznek közzé a webhelyükön, ha ilyennel rendelkeznek, egyébként pedig a 6. § 2. bekezdése szerint.
(3) Ha köteles személy információt tesz hozzáférhetővé annak további felhasználása céljából, haladéktalanul közli a központi közigazgatási portál üzemeltetőjével27m) az adatokat a webhelyekről és azokról a helyekről, ahol elérhetők a további információ-felhasználásra vonatkozó tények, főként a 21.e § 5. bek., a 21.f § 7. és 8., valamint a 21.k § 5. bek. szerintiek. A központi közigazgatási portál üzemeltetője ezeket az adatokat haladéktalanul nyilvánosságra hozza a központi közigazgatási portálon.
21.e §
(1) A köteles személy köteles azonos feltételek mellett elérhetővé tenni az információkat minden kérvényezőnek az információk további felhasználásának céljából.
(2) A köteles személy és más személy megállapodásának rendelkezéseit, amelyek az információ további felhasználását más kérvényezők esetében korlátozzák, beleértve a kizárólagos újrafelhasználás jogát is (a továbbiakban „az további felhasználás korlátozása”) meg kell semmisíteni.
(3) A 2. bekezdés rendelkezését nem alkalmazzák, ha a további felhasználás korlátozása közérdekű szolgáltatások biztosítása érdekében elengedhetetlen. A köteles személy legalább háromévente egyszer köteles felülvizsgálni a további felhasználás előző mondat szerinti korlátozásának indokait, a felülvizsgálat eredményéről pedig indoklással ellátott feljegyzést készít.
(4) A 2. bekezdés rendelkezése nem alkalmazandó, ha a további felhasználás korlátozása a kulturális erőforrásoknak a köz- és magánszféra közötti együttműködése által finanszírozott digitalizációjára vonatkozik. Ha a köteles személy 10 évnél hosszabb időszakra szóló kizárólagos hozzáférést ad, a tizenegyedik évben és minden ezt következő hét évben felülvizsgálja a további felhasználás korlátozásának indokait, a felülvizsgálat eredményéről pedig indoklással ellátott feljegyzést készít. Az információk további felhasználásában kizárólagos hozzáféréssel rendelkező személy köteles a köteles személy részére térítésmentesen másolatot szolgáltatni a digitalizált kulturális örökség tárgyáról, ami a kizárólagosság idejének letelte után hozzáférhetővé válik a további felhasználás céljára.
(5) A köteles személy nyilvánosságra hozza azokat a szerződéseket, amelyek tartalmazzák az további felhasználás korlátozását a 3. bekezdés szerint; ha rendelkezik ilyennel, a saját honlapján, egyébként a 6. § 2. bekezdése szerint. A kötelezettsége az olyan információkat tartalmazó szerződések nyilvánosságának megtagadására, melyek a jelen törvény értelmében nem nyilvánosak, beleértve a köteles személytől eltérő másik fél személyi adatait az 5.a § 13. bekezdése szerint, szintén érvényben marad.
21.f §
(1) A köteles személy az információ további felhasználását lehetővé teheti feltételek meghatározása nélkül, vagy bizonyos feltételekkel. Ha a köteles személy az információt a 21.d § 1. bek. második mondata szerint kérelem nélkül teszi közzé annak további felhasználása céljából és nem határozza meg a további felhasználás feltételeit, a hozzáférhetővé tett, külön jogszabály szerint27la) védett információkhoz fűződő viszonyban nyilvános felhasználási szerződés27ma) kerül megadásra, ami a megadás idején ismert összes felhasználási módra vonatkozik korlátlan terjdelemben és a tulajdonjogok teljes időtartamában.
(2) Az információk további felhasználásának feltételei tartalmazzák
a) az elérhetőség feltételeit,
b) a kérvényező kötelességeit az további felhasználás esetére.
(3) A 2. bekezdés a) pontja szerinti elérhetőség feltételei elsősorban technikai követelmények, amelyek teljesülése szükséges az információk további felhasználhatóságának biztosítására.
(4) A 2. bekezdés b) pontja szerinti kérvényezői kötelességek a további felhasználás esetére főként a köteles személy megjelölése, amely az információt további felhasználás céljából rendelkezésre bocsátotta, valamint az információ tartalma megváltoztatásának korlátozása lehet. Nem tekinthető az információ tartalmi megváltoztatásának a hibás vagy elavult információ kijavítása, az információk összekapcsolása más információkkal, sem feltöltésük más információkkal, ha az eredeti információ ki van jelölve.
(5) Az információ további felhasználásának feltételeit a köteles személy úgy határozza meg, hogy összhangban legyen a közigazgatás információs rendszerének szabványaival,27n) senkit ne diszkrimináljon, és az információ további felhasználását csak a szükséges mértékben korlátozza.
(6) A köteles személyre, aki az információt a továbbiakban olyan vállalkozási célra használja, mely eltér a köteles személy feladatteljesítési körétől, ugyanolyan kötelességek vonatkoznak, mint arra a kérvényezőre, aki az információt a továbbiakban vállalkozási célból használja fel.
(7) A köteles személy az információk további felhasználásának feltételeit a honlapján teszi közzé, ha ilyennel rendelkezik, egyébként a 6. § 2. bekezdése szerint hozza nyilvánosságra.
(8) Ha a köteles személy megszünteti vagy megváltoztatja az információk további felhasználásának feltételeit, haladéktalanul tájékoztat erről a webhelyén, ha ilyennel rendelkezik, egyébként pedig a 6. § 2. bekezdése szerint.
21.g §
(1) A köteles személy a további felhasználás céljára az információt olyan formában és módon teszi hozzáférhetővé, ahogy azt számára a technikai feltételek lehetővé teszik; de elsősorban elektronikus formában, és ha ez lehetséges és megfelelő, akkor automatizált feldolgozást27nb) lehetővé tevő nyílt adatként,27na) a metaadatokkal27nc) együtt. A formátumoknak és a metaadatoknak a lehető legnagyobb terjedelemben kellene teljesíteniük a formai műszaki szabványokat, amelyek alatt a jelen törvény céljaira olyan írásos szabályok értendők, amelyek a különböző szoftverek kölcsönös szolgáltatás-nyújtási és hatékony együttműködési képességeinek bebiztosítására vonatkozó követelmények részletes specifikációit írják le.
(2) A köteles személy nem köteles az további felhasználásra szánt információkat a kérvényező által meghatározott kritériumoknak megfelelő szerkezetben és formában27o) szerkesztve biztosítani, és nem köteles speciális technikai feltételeket biztosítani azok összekapcsolásához vagy a kérvényezőhöz való eljuttatásához, amennyiben a kérvényező elvárásai meghaladják az egyszerű műveletek kereteit. A köteles személy nem köteles folytatni az információk elkészítését és megőrzését más személy általi további információ-felhasználás céljából.
21.h §
(1) A kérvényező, aki az információ további felhasználására vonatkozó rendelkezések alapján kéri az információ elérhetőségét, a kérvényben a 14. § 2. bek. szerinti követelményeken kívül feltünteti az adatokat arról is, hogy
a) az információkat az információk további felhasználására vonatkozó rendelkezések szerint kéri,
b) az információkat vállalkozási vagy nem vállalkozási célokra használja fel.
(2) Ha a kérvény nem tartalmazza az 1. bekezdés szerinti adatokat, a köteles személy azt a 14. § rendelkezései szerint intézi.
21.i §
(1) A kérvény elintézésének határideje 20 munkanap. Komoly okokból a köteles személy ezt a határidőt meghosszabbíthatja, legfeljebb azonban 20 munkanappal. A határidő meghosszabbítását a köteles személy köteles haladéktalanul közölni a kérvényezővel, legkésőbb a kérvény benyújtásától vagy a kérvény hiányosságainak kiküszöbölésétől számított 21. napig. Az értesítésben fel kell tüntetni a határidő meghosszabbításának indokait.
(2) Ha a köteles személy az információk további felhasználására vonatkozóan feltételeket határozott meg, a benyújtott kérvény alapján megvizsgálja, hogy a kérvényező teljesíti-e ezeket a feltételeket, és amennyiben megfelel a követelményeknek, határozattal hozzáférhetővé teszi az információkat további felhasználás céljára; egyéb esetben a kérvényt határozattal elutasítja. A kérvényt határozattal elutasítja akkor is, ha a kért információk a 21.c és 21.d § értelmében nem hozhatók nyilvánosságra; ha a 21.c § 1. bek. c) pontja szerinti információról van szó, a köteles személy írásban tudatja a kérvényezővel, ki a szellemi jogvédelem alatt álló tulajdon birtokosa, amennyiben a köteles személynek erről tudomása van. A szellemi tulajdon birtokosának személyéről való tájékoztatási kötelezettség nem vonatkozik a múzeumokra, képtárakra, könyvtárakra, akadémiai könyvtárakra és a levéltárakra.
(3) Ha a köteles személy az információk további felhasználásával kapcsolatosan nem határozott meg feltételeket, és a 21.d § alapján tesz elérhetővé információkat,
a) határozatban mondja ki az információk további felhasználásának feltételeit a kérvény intézésére az 1. bekezdésben megszabott határidőn belül, és párhuzamosan ezen feltételeket közzéteszi a 21.f § 7. bekezdése szerint, vagy
b) azonos határidőn belül határozattal közzéteszi az információkat az további felhasználás céljaira.
(4) A 3. bekezdés a) pontja szerinti eljárás esetén a kérvény elintézési határideje azon a napon kezd telni, amikor a kérvényező benyújtja jelentését, hogy az információk további felhasználása elérhetővé tételének feltételeit teljesítette.
(5) Ha a kérvényező az információk további felhasználásának feltételeit már nem teljesíti, a köteles személy megszünteti a jogát az információk további felhasználására.
21.j §
(1) A köteles személy döntése ellen fellebbezés nyújtható be
a) a 18. § 3. bekezdése szerint,
b) a kérvény elutasítása ellen a 21.i § 2. bekezdése szerint,
c) az információ további felhasználásának megszüntetése ellen a 21.i § 5. bekezdése szerint.
(2) A fellebbezés akkor megengedhető, ha a köteles személy elérhetővé teszi az információt további felhasználás céljára, de a kérvényező úgy véli, nem voltak betartva az egyenlő bánásmód elvei a 21.e § 1. bekezdése szerint vagy a térítés összege nem a 21.k § szerint volt meghatározva.
21.k §
(1) Az információk további felhasználásáért fizetett térítési díj a köteles személy bevétele, és lehet egyszeri vagy ismétlődő.
(2) Az információk további felhasználásáért fizetett térítési díj összege nem lépheti túl az információk elérhetővé tételével kapcsolatos célirányos, az új, vagy létező közvetlen vagy közvetett kapcsolatfelvételt lehetővé tevő, vagy a kérvényezőt a köteles személy adatbázisával összekötő kapcsolat, a másolatkészítés, a műszaki adathordozók beszerzésének, az információ kérvényezőhöz való kézbesítésével kapcsolatos és az elvégzendő emberi munkával arányos költségeket. Az előző mondat szerinti emberi munka költségét az óraszám szerint kell kiszámolni az előző naptári év minimális órabére alapján, ami külön jogszabályban27p) kerül meghatározásra. A 21.e § 1. és 21.f § 5. bekezdését azonos módon kell alkalmazni.
(3) A 2. bekezdés szerint meghatározott célirányos költségek 5%-át meg nem haladó pótdíjat az a köteles személy jogosult felszámolni, amely
a) bevételt keletkeztet, amellyel fedezi a közfeladatai ellátásával kapcsolatosan keletkező költségek lényeges részét,
b) múzeum, képtár, könyvtár, akadémiai könyvtár vagy levéltár.
(4) A 3. bekezdés szerinti pótdíjat a köteles személy főként a kérvényezők információkhoz való szabad hozzáférése feltételeinek javítására fordítja, elsősorban speciális műszaki kapcsolatok vagy csatlakozások kiépítésére vagy felújítására, vagy az információk elektronikus formára való átalakítására, amennyiben a köteles személy finanszírozási módja lehetővé teszi számára a pótdíjjal való gazdálkodást.
(5) A köteles személy a 2. bekezdés szerinti térítési díj és a 3. bekezdés szerinti pótdíj összegét webhelyén teszi közzé, ha ilyennel rendelkezik, egyébként a 6. § 2. bek. szerint hozza nyilvánosságra.
(6) Ha a kérvényező kéri, a köteles személy írásban közli vele azokat az adatokat, amelyek alapjául szolgáltak a 2. bekezdés szerinti térítési díj megszabásához.
(7) A köteles személy a 2. bekezdés szerinti térítési díj vagy a 3. bekezdés szerinti pótdíj befizetésétől eltekinthet; köteles viszont az összes azonos fajta kérvény esetében azonos módon eljárni.
21.l §
Az Európai Unió intézményei részére való jelentéstétel céljaira a köteles személy a Szlovák Köztársaság Igazságügyi Minisztériumának kérésére megadja a szükséges információkat az információ további felhasználásával kapcsolatban, főként az információk elérhetőségéről azok további felhasználásának céljából, a hozzáférhetővé tételük feltételeiről és a beadott jogorvoslati eszközökről.
Közös, átmeneti és zárórendelkezések
(1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az e törvény szerinti eljárásokban a közigazgatási eljárás általános előírásai érvényesek.28)
(2) Az állami levéltárakban őrzött információk közzétételét külön törvény szabályozza.29)
(3) A 21.b-21.k §-ok rendelkezéseit az információkhoz való szabad hozzáférés eseteire csak kérvény alapján alkalmazzák a 21.h § értelmében.
22.a §
E törvény a jogrendbe illeszti az Európai Unió mellékletben csatolt kötelező érvényű jogi irányelveit.
22.b §
Az 5. § 6. és 7. bekezdése szerinti kötelező nyilvánosságra hozatal annak a vagyonnak az átruházására vagy átadására vonatkozik, amelyre 2006. január 2-át követően került sor, és azokra az eljárásokra, amelyeket 2006. január 2-át követően indítványoztak. Az 5. § 6. és 7. bekezdése szerinti, e törvényben lefektetett információnyújtási kötelezettség vonatkozik annak a vagyonnak az átruházására vagy átadására is, amely 2006. január 2-át megelőzően valósult meg, és azokra az eljárásokra is, amelyeket 2006. január 2-át megelőzően indítványoztak.
22.c §
Átmeneti rendelkezések a 2011. január 1-től hatályos változásokhoz
(1) E törvény rendelkezései vonatkoznak a 2011. január 1-jétől kötelezően nyilvánosságra hozott szerződésekre, a 2011. január 1-je utáni áru- és szolgáltatás-megrendelésekre, és a 2011. január 1-jét követően kézbesített vagy kifizetett számlákra.
(2) Az 5.a § értelmében kötelezően nyilvános szerződések közé 2011. július 31-ig nem tartozik bele az egészségügyi szolgáltatással kapcsolatos szerződés.30)
22.d §
Átmeneti rendelkezések a 2012. január 1-től hatályos változásokhoz
Ezen törvény rendelkezései a 2012. január 1-je után megkötött kötelezően nyilvános szerződésekre, a 2012. január 1-je után készített áru- és szolgáltatási megrendelésekre, valamint a 2012. január 1-je után kikézbesített vagy befizetett számlákra vonatkoznak.
22.e §
Átmeneti rendelkezések a 2012. december 1-től hatályos változásokhoz
(1) A köteles személy és más személy között 2012. november 30-áig fennálló megállapodások, amelyek a további felhasználást korlátozzák, 2012. december 1-jén érvényüket vesztik; ez nem vonatkozik azokra az esetekre, amikor a további felhasználás korlátozására a 21.e § 3. bekezdése szerint kerül sor. A köteles személy és más személy által 2012. december 1-je előtt megkötött megállapodásokat, amelyek további felhasználásának korlátozására a 21.e § 3. bek. szerint került sor, a köteles személy, ha rendelkezik ilyennel, a honlapján nyilvánosságra hozza, egyéb esetekben a 6. § 2. bekezdése szerint hozza nyilvánosságra, legkésőbb 2012. december 31-éig.
(2) A köteles személy nem kötheti feltételekhez az információ további felhasználását feltételek meghatározásával, ha olyan információról vagy információk halmazáról van szó, amelyek 2012. december 1-je előtt nyilvánosan hozzáférhetők vagy a köteles személy által közzétettek voltak, vagy jelenleg azok.
(3) A jelen törvény szerint, vagy külön jogszabály szerint27l) nyilvánosságra hozott, vagy a 14. § szerinti kérvény alapján 2012. december 1-je előtt elérhetővé tett információt vállalkozói vagy nem vállalkozói célokra továbbra is fel lehet használni.
22.f §
Átmeneti rendelkezés a 2016. január 1-től hatályos szabályozásokhoz
A köteles személy és más személy között 2016. január 1-je előtt megkötött, a további felhasználás korlátozását tartalmazó megegyezés annak az időszaknak a leteltével fejeződik be, amelyre megkötötték, de legkésőbb 2043. július 18-án; ez nem érvényes, ha a további felhasználás korlátozásáról van szó a 21.e § 3. vagy 4. bek. szerint a 2016. január 1-je után érvényes változatban.
Megszüntető rendelkezések
1. Megszűnik a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 171/1998. számú, a környezetre vonatkozó információkhoz való hozzáférésről szóló törvénye.
2. Megszűnik a Szlovák Köztársaság Kormánya Tt. 118/2011. sz. rendeletének hatálya, mely megszabja, hogy mekkora értékű áru- és szolgáltatás-megrendelések, illetve áru- és szolgáltatásszámlák esetén nem kell nyilvánosságra hozni megrendelőket és a számlákat.
II. cikkely
A Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 372/1990. számú törvénye a szabálysértésekről a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 524/1990. számú, a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 295/1992. számú, a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 266/1992. számú, a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 511/1992. számú, a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 237/1993. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 42/1994. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 248/1994. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 249/1994. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 250/1994. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 202/1995. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 207/1995. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 265/1995. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 285/1995. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 160/1996. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 168/1996. számú, 143/1998. számú és 319/1998. számú törvények értelmében így változik:
1. A 42. §-t egy új, 42.a § követi, mely címével együtt így hangzik:
„42.a §
Szabálysértés az információhoz való hozzájutási jog területén
(1) Szabálysértést az követ el, aki tudatosan ad ki és hoz nyilvánosságra hamis, nem teljes információt, aki megszegi külön jogszabályban meghatározott kötelességét,3a) vagy az, aki határozat meghozatalával vagy utasítás kiadásával, illetve más intézkedéssel előidézi az információhoz való jog megsértését.
(2) Az 1. bekezdés szerinti szabálysértésért 50 000 Sk-ig terjedő pénzbírság és két évig terjedő tevékenységtől való eltiltás róható ki.”.
„3a) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 211/2011. számú, az információkhoz való szabad hozzáférésről szóló törvénye és más törvények (a tájékoztatási szabadságról szóló törvény) módosításai és kiegészítései.”.
2. A 68. § 1. bekezdésében a „miként a szabálysértések” szavak után beillesztendő a „42. a § és” .
III. cikkely
A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanács Tt. 145/1995. számú, a közigazgatási illetékekről szóló törvénye a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 123/1996. számú, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 224/1996. számú, 70/1997. számú, 1/1998. számú, 232/1999. számú törvénye értelmében így változik:
A 4. § 4 2. bekezdésének e) pontja így hangzik:
„e) az információhoz való szabad hozzáférésről.”
IV. cikkely
A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanács Tt. 287/1994. számú, a természet és táj védelméről szóló törvénye a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 222/1996. számú törvénye értelmében így változik:
A 49. § 2. és 3. bekezdése törölve, párhuzamosan megszűnik az 1. bekezdés megjelölés.
V. cikkely
A Tt. 17/1992. számú, a környezetről szóló törvénye a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 127/1994. számú és a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 287/1994. számú törvénye értelmében így változik:
1. A 33. §-t egy 33.a és 33. b § követi, mely címével együtt így hangzik:
A KÖRNYEZETRŐL SZÓLÓ INFORMÁCIÓKKAL KAPCSOLATOS KÜLÖN RENDELKEZÉSEK
33.a §
A környezetszennyezési információk nyilvánosságra hozatala
(1) A vállalkozásra jogosult természetes személy vagy az a jogi személy, amely külön jogszabályok szerint, vagy az ezek alapján kiadott határozat szerint köteles mérni egy adott anyagfajta kibocsátását (emisszió) a levegőbe vagy a vízben, vagy követni valamely általa üzemeltetett berendezés környezetre gyakorolt hatását, köteles ezen mérések és hatások eredményeit közérthető formában közzé tenni, bárki számára könnyen elérhető helyen, rendszeresen, azon hónap elteltét követő 10 napon belül, amely hónapban a kötelesség keletkezett, összesítve pedig a naptári év elteltétől számított 30 napon belül.
(2) A mérési és megfigyelési eredményekből világossá kell válnia, milyen környezetszennyező hatással van az érintett berendezés, és a mért eredmények hogyan arányulnak a törvényben megszabott vagy az előirányzott megengedett határértékekhez.
(3) A vállalkozói tevékenységre jogosult természetes és jogi személy köteles haladéktalanul tájékoztatni a nyilvánosságot is, ha komoly környezeti veszély vagy környezetkárosodás következett be tevékenysége során, főleg üzemzavar (baleset), tűz vagy közlekedési baleset miatt. Az információt a rendelkezésére álló tartalommal és terjedelemben teszi közzé, a baleset rövid leírásával, keletkezésének okaival, a természet vagy egyes részei veszélyeztetésének vagy károsításának mértékével és a meghozott jóvátételi intézkedésekkel együtt. A nyilvánosság tájékoztatásának formája és tartalma köteles megfelelni a környezeti veszély vagy károsodás komolyságának és mértékének, illetve a köteles személy lehetőségeinek.
(4) A 3. bekezdés szerinti kötelességek teljesítése nem érinti a bejelentési kötelességet és a külön jogszabályok által előírt más kötelességek teljesítését.2)
33.b §
A környezet állapotáról szóló jelentés
(1) A Szlovák Köztársaság Környezetvédelmi Minisztériuma minden évben jelentést tesz közzé a környezet állapotáról. A Szlovák Köztársaság illetékes központi államigazgatási szervei3) alapanyagot szolgáltatnak a jelentés elkészítéséhez.
(2) Az 1. bekezdés szerinti jelentést a minisztérium a következő év decemberének 15. napjáig adja ki. Az illetékes központi államigazgatási szervek a szükséges alapanyagokat a következő év augusztusának 31. napjáig nyújtják be neki.
(3) Az 1. bekezdés szerinti jelentést a Szlovák Köztársaság Környezetvédelmi Minisztériumában, a Szlovák Környezetvédelmi Felügyelőségen, valamint a megyei és járási hivatalokban teszik elérhetővé a nyilvánosság számára.
2. Megjegyzések 2) és 3)
„2) Például a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 51/1988. számú, a bányászatról, a robbanóanyagokról és az állami bányaigazgatásról szóló törvényének 5. §-a a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 499/1991. számú törvénye 7. §-a 1. bekezdése b) pontja, a Szlovák Köztársaság Nemzeti tanácsa Tt. 148/1994. számú törvénye 8. §-a, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 330/1996. számú, munkavédelmi törvénye, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa 315/1996. számú, a közúti közlekedésről szóló törvénye 51. §-a szerint.
3) A Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 347/1990. számú, a Szlovák Köztársaság minisztériumainak és központi államigazgatási szerveinek szerkezetéről szóló törvénye a későbbi módosítások értelmében.”.
VI. cikkely
Ez a törvény 2001. január 1-jén lép életbe.
Rudolf Schuster, s.k.
Jozef Migaš, s. k.
Mikuláš Dzurinda, s. k.
1) A Szlovák Köztársaság Alkotmányának 26., 45. és 34. cikkelye, az Alapvető jogok és szabadságok alapokmányának 17., 25. és 35. cikkelye.
2) A Tt. 523/2004. sz., a közigazgatás költségvetéséről szóló törvénye és további törvénymódosítások a Tt. 584/2005. sz. törvénye szerint.
A Tt. 583/2004. sz., a területi önkormányzatok költségvetéséről szóló törvénye 1. §-ának 3. bekezdése és más törvények módosítása
3) Például a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 162/1995. sz., az ingatlanok kataszteréről és a tulajdonjog, valamint más jogok bejegyzéséről szóló törvénye (kataszteri törvény) a későbbi elírások szerint, a Tt. 149/1975. sz., a levéltárakról szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében.
3a) A Tt.. 205/2004. sz. törvénye a környezetről szóló információk gyűjtéséről, megőrzéséről és terjesztéséről.
4) A Tt. 110/1964. sz. A távközlésről szóló törvénye és későbbi rendelkezései értelmében, 1. § 4bek. a) pont.
5) Az 53/1959. sz., az egységes könyvtári rendszerről („könyvtári törvény“) szóló törvény a későbbi rendelkezések értelmében
6) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 145/1995. sz., a közigazgatási illetékekről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében.
6a) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 90/1996. sz., a minimálbérről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében, 2. § 1. bek. b) pont.
6b) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 182/1993. sz., a lakások és nem lakáscélú helyiségek tulajdonjogáról szóló törvénye, a későbbi rendelkezések értelmében, 16. § és 17. § 3. bekezdés.
7) A Szlovák Nemzeti Tanács 369/1990. sz., a községekről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében.
7a) A Tt. 523/2004. sz., a közigazgatási költségvetések alapelveiről szóló törvénye 2. §-a a) pontja és egyes más törvények módosításai szerint.
7aa) A Tt. 523/2004. sz. törvényének 3. §-a a Tt. 1999/ 2007. sz. törvénye szerint
7b) A Tt. 400/2009. sz., az állami szolgálatról szóló törvénye 27. §-a és más törvények módosítása és kiegészítése szerint.
7c) A Munka Törvénykönyvének 42. és 223. §-a.
7ca) A Tt. 200/1997. sz., a diákhitel-alapról szóló törvénye és módosításai
7cb) Pl. a Tt. 179/2011. sz., a gazdasági mobilitásról szóló törvénye 7. §-a 11. bek., valamint a 387/2002. sz., a hadiállapoton kívüli válsághelyzetben történő államirányításról szóló törvénye és későbbi módosításai
7cc) A Tt. 5/2004. sz., a foglalkoztatási szolgáltatásokról szóló törvénye és későbbi módosításai
7cd) A Tt. 448/2008. sz., a szociális szolgáltatásokról szóló törvénye és a Tt. 455/1991. sz., az iparűzésről szóló törvényének kiegészítése a Tt. 551/2010. sz. törvény szerint
7ce) Pl. a Tt. 305/2005. sz., a gyermekek szociális jogainak védelméről és szociális felügyeletéről szóló törvényének 2., 48., 53. §-a 7. bek. a későbbi módosítások szerint.
7cf) A Tt. 305/2005. sz. törvényének 71. §-a 1. bek. d) és e) pontja.
7cg) A Tt. 639/2004. sz., a Nemzeti Autópálya Részvénytársaságról szóló szerződése és későbbi módosításai, valamint a Tt. 135/1961. sz., a közutakról szóló törvénye (közúti törvény) a későbbi módosítások szerint.
7ch) A Tt. 618/2003. sz., a szerzői jogokról és a szerzői jogokkal összefüggő jogokról (szerzői jog) szóló törvény 5. §-a 13. bek.
7ci) A Tt. 384/1997. sz., a színházakról szóló törvényének 9. §-a 2. bek.
7d) A Tt. 275/2006. sz., a közigazgatási informatikai rendszerekről szóló törvénye 2. §-a b) pontja és más törvények módosítása és kiegészítése szerint, a Tt. 570/ 2009. sz. törvény értelmében.
7e) A Tt. 200/2011. sz., a Kereskedelmi Közlönyről szóló törvénye és más törvények módosításai
7f) A Tt. 215/2002. sz., az elektronikus aláírásról szóló törvénye és más törvények módosítása és kiegészítése
7fa) A Tt. 162/1995. sz. törvénye 42. §-a 2. bek. c) pontja a későbbi módosítások szerint
7fb) A Tt. 162/1995. sz. törvénye 28. §-a a későbbi módosítások szerint
7g) A Polgári Törvénykönyv 47.a §-a
8) A Szlovák Nemzeti Tanács 369/1990. sz. törvényének 22. §
9) A Tt. 428/2002. sz., a személyi adatok védelméről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében.
10) Például a Kereskedelmi Törvénykönyv, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 162/1995. sz. törvénye, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 222/1996. sz. törvénye értelmében; a Szlovák Köztársaság Kormányának Tt. 100/1993. sz. rendelete a Kereskedelmi Közlönyről a Tt. 50/1998. sz., a Kereskedelmi Közlönyről szóló törvénye a Szlovák Köztársaság Kormányának rendelete szerint; a 83/1990. sz., az állampolgárok egyesüléséről szóló törvénye a 300/1990. sz., az 513/1991. sz., a 62/1993. sz. törvénye értelmében, és a 207/1996. sz., az alapítványokról szóló törvény 147/1997. sz. módosítása szerint.
11) A Tt. 184/1999. sz., a nemzeti kisebbségek nyelvhasználatáról szóló törvénye.
12) Például a Tt. 215/2004. sz., a titokvédelemről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében, a Tt. 483/2001. sz., a bankokról és más törvények kiegészítéséről és módosításáról szóló törvénye 91-93. §-a, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 566/1992. sz., a Szlovák Nemzeti Bankról szóló törvénye 40. §-a a későbbi módosítások értelmében, a Büntető Törvénykönyv 122. §-a, az 511/1992. sz., az adó- és illetékkezelésről, valamint a területi pénzügyi szervek rendszeréről szóló törvénye a későbbi változások értelmében.
13) A Polgári Törvénykönyv 116. §-a.
14) A Polgári Törvénykönyv 11-16. §-a.
16) A Polgári Törvénykönyv 26-30. §-a.
16a) A Tt. 357/2004. sz., a köztisztség-viselők közérdek-védelméről szóló alkotmánytörvény 2. cikkelyének 1. bekezdése.
16b) A Szlovák Nemzeti Tanács 369/1990. sz., a községekről szóló törvénye a későbbi rendelkezések értelmében.
16c) A Tt. 312/2001. sz., az állami szolgálatról és egyes törvények változásairól és kiegészítéséről szóló törvény 5. §-a 3-5. bekezdése és 9. §-a.
16d) A Tt. 312/2001. sz. törvénye 25. §-a 2. bekezdése b) pontja, a későbbi rendelkezések értelmében.
16e) A Tt. 552/2003. sz., a közérdekű munkavégzést szabályozó törvénye 5. §-a 1. bekezdése a későbbi módosítások értelmében.
16f) A Munka Törvénykönyve 9. §-a 3. bekezdése.
16g) Pl. a Tt. 73/1998. sz., a rendőri testület, a Szlovák Információs Szolgálat, az Szlovák Köztársaság Igazságszolgáltatási és Börtönőrsége, valamint a vasúti rendőrség tagjai szolgálati viszonyáról szóló törvénye a későbbi módosítások értelmében.
16h) A Tt. 523/2004. sz., a közigazgatási költségvetések alapelveiről szóló törvénye 2. §-a a) pontja és egyes más törvények módosításai szerint.
16i) Pl. a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa 46/1993. sz., a Szlovák Információs Szolgálatról, 198/1994. sz., a katonai elhárításról szóló, 171/1993. sz., a rendőri testületről szóló törvénye a későbbi módosítások értelmében.
17) A Kereskedelmi Törvénykönyv 17-20. §-a, a Büntető Törvénykönyv 122. §-a a Tt. 100/1996. sz. törvénye és a Tt.13/1998. sz. törvénye értelmében.
18) A Szövetségi Külügyminisztérium 159/1991. sz. Értesítője a Világ Kulturális és Természeti Örökségének Védelméről Szóló Nemzetközi Egyezmény elfogadásáról.
19) A Szlovák Köztársaság Külügyminisztériumának 34/1996. sz. értesítője a Biológiai Sokszínűség Megőrzéséről Szóló Nemzetközi Egyezmény aláírásáról.
20) A 17/1992. sz., a környezetről szóló törvény 8. §-a 1. bekezdése.
21) A 231/1999. sz., az állami támogatásokról szóló törvény.
22) Pl. Tt. 540/2001. sz., az állami statisztikáról szóló törvénye, a Tt. 747/2004. sz., a pénzügyi felügyeletről és egyes törvényi változásokról szóló törvényének 36. §-a, a 81/1992. sz., a Szlovák Köztársaság Csehszlovák Sajtóirodájáról szóló törvénye a Tt. 442/2003. sz. törvénye értelmében, a 619/2003. sz. törvény a Szlovák Rádióról, a 16/2004. sz. törvény a Szlovák Televízióról.
23) Például a Tt. 527/1990. sz. törvénye a találmányokról, ipari mintadarabokról és újítási javaslatokról a későbbi jogszabályok értelmében, a Tt. 146/2000. sz. törvénye a félvezető termékek topográfiájának védelméről a Tt. 84/2007. sz. törvénye értelmében, a Tt. 517/2007. sz., az iparművészeti mintákról és egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye a Tt. 495/2008. sz. törvénye értelmében, a Tt. 202/2009. sz. törvénye a növényfajok jogi védelméről, a Tt. 185/2015. sz. törvénye – Szerzői jogi törvény.
24) A Tt. 757/2004., a bíróságokról szóló törvénye 82.a §-ának 5. bek. és egyes törvények későbbi módosításai a Tt. 33/2011. sz. törvény szerint
A Tt. 153/2001. sz., az ügyészségről szóló törvénye 55.m §-a 5. bek. a Tt. 220/2011. sz. törvény szerint.
24a) Pl. az Európai Központi Bankok Rendszerének Alapokmányáról szóló, 18. sz. jegyzőkönyv 38. cikkelye, és az Európai Központi Bankról szóló, az Európai Közösségek megalakításáról szóló hatályos szerződéshez csatolt melléklet a Szlovák Köztársaság európai uniós csatlakozási szerződéséről (a Tt. 185/2004. sz. értesítője).
24b) Pl. a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának Tt. 10/1996. sz., az államigazgatás ellenőrzéséről szóló törvénye a későbbi szabályozások értelmében, a Tt. 747/2004. sz., a pénzügyi felügyeletről szóló törvénye és egyéb törvények módosítása a Tt. 340/2005. sz. törvénye értelmében, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának Tt. 39/1993. sz., a Legfelsőbb Ellenőrző Hivatalról szóló törvénye a későbbi előírások értelmében, a Tt. 541/2004. sz., az atomenergia békés felhasználásáról szóló törvénye és más törvények módosítása és kiegészítése szerint.
24c) Pl. a Tt. 319/2002. sz., a Szlovák Köztársaság védelméről szóló törvénye 27. §-a a 330/2003. sz. törvény értelmében, a Tt. 541/2004. sz., az atomenergia békés felhasználásáról szóló törvénye 3. §-a 14. bekezdésének 1. és 2. melléklete.
25) Pl. a Tt. 314/1996. sz., az ügyészségről szóló törvénye annak későbbi módosításai értelmében, 71/1986. sz., a Szlovák Kereskedelmi Felügyeletről szóló törvénye a későbbi módosítások értelmében, a 126/1985. sz., a tűzvédelemről szóló törvény.
26) Pl. a 65/1965. sz. Munka Törvénykönyve annak későbbi módosításai értelmében, 73. § 2. bekezdés b) pont, a 229/1992. sz., az árutőzsdékről szóló törvény 34. § 4. bekezdése, a 124/1992. sz., a katonai rendőrségről szóló törvény 10. § 2. bekezdés, a 335/1991. sz. törvény annak későbbi módosításai értelmében, 54. § 3. bek., az SZKNT 38/1993. sz. törvénye annak későbbi módosításai értelmében, 15. § 3. bek., az SZKNT 39/1993. sz., a Szlovák Köztársaság Legfelsőbb Ellenőrző Hivataláról szóló törvénye 16. §-a, az SZKNT 180/1996. sz. Vámtörvénye annak későbbi módosításai értelmében, 12. § 1. bek., az SZKNT 566/1992. sz., a Nemzeti Bankról szóló törvénye annak későbbi módosításai értelmében, 40-41. §, az SZKNT 10/1996. sz., az államigazgatás ellenőrzéséről szóló törvénye 11. §-a 2. bek. k) pontja, az SZKNT 171/1993. sz., a Rendőri Testületről szóló törvénye annak későbbi módosításai értelmében, 80. § 1. bek.
27a) A 372/1990. sz. szabálysértési törvény a későbbi módosítások értelmében.
27b) A Kereskedelmi Törvénykönyv 66.a §-a.
27c) A Tt. 532/2010. sz., a Szlovák Rádióról és Televízióról szóló törvénye és egyes más törvények módosítása és kiegészítése a későbbi rendelkezések szerint.
27d) A Tt. 245/2008. sz. közoktatási törvényének 27. §-a a későbbi módosítások és kiegészítések szerint.
27e) A Tt. 131/2002. sz. felsőoktatási törvényének 2. §-a 2. bek. és módosításai a Tt. 363/2007. sz. törvénye értelmében.
27ea) § 8 zákona č. 126/2015 Z. z. o knižniciach a o zmene a doplnení zákona č. 206/2009 Z. z. o múzeách a o galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 38/2014 Z. z.
27f) A Tt. 206/2009. sz., a múzeumokról és képtárakról, valamint a kulturális tárgyi örökség védelméről szóló törvényének 2. §-a 5-6. bek., és a Szlovák Nemzeti Tanács Tt. 372/1990. sz. törvénye a szabálysértésekről a későbbi módosítások szerint.
27g) A Tt. 126/2015. sz. törvénye 2. §-ának 1. bek.
27h) A Tt. 395/2002. sz., a levéltárakról és irattárakról szóló, valamint egyes más törvények kiegészítését kimondó törvényének 4. §-a.
27j) A Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériuma Tt. 55/2014. sz., a közigazgatás információs rendszereinek szabványairól szóló rendelete 29. §-ának a) pontja
27k) A Tt. 428/2002. sz. törvényének 16. §-a.
27ka) Például a Tt. 153/2001. sz. törvényének 55.aa §-a a Tt. 192/2011. sz. törvénye értelmében, a Tt. 530/2003. sz., a cégjegyzékről és egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye 10. §-ának 4-6. bek. a későbbi jogszabályok értelmében.
27kb) Például a Tt. 395/2002. sz., levéltárakról és irattárakról, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvényének 13. § a későbbi módosítások értelmében.
27l) Pl. a Tt. 530/2003. sz., a cégbírósági nyilvántartásról és egyes más törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye a Tt. 200/2011. sz. törvény értelmében.
27la) A Tt. 185/2015. sz. törvénye – Szerzői jogi törvény
27m) A Tt. 275/2006. sz. törvényének 2. §-a j) pontja a Tt. 570/2009. sz. törvénye értelmében.
27ma) A Tt. 185/2015. sz. törvényének 76. §-a.
27n) a Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériumának Tt. 55/2014. rendelete
27na) A Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériuma Tt. 55/2014. rendeletének 52. §-a a Tt. 276/2015. sz. rendelete értelmében.
27nb) A Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériuma Tt. 55/2014. rendelete 51. §-ának 2. bek.
27nc) A Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériuma Tt. 55/2014. rendelete 2. §-ának w) pontja.
27o) A Tt. 275/2006. sz. törvényének 6. §-a a Tt. 570/2009. sz. törvénye értelmében, a Szlovák Köztársaság Pénzügyminisztériumának Tt. 55/2014. rendelete.
27p) A Tt. 663/2007. sz., a minimálbérről szóló törvénye 2. §-ának 1. bek. a 460/2008. sz. törvény értelmében.
28) A Tt. 71/1967. sz., a közigazgatási eljárásról szóló törvénye.
29) A 149/1975. sz. törvény a későbbi módosítások értelmében.
30) A Tt. 581/2004. sz., az egészségbiztosítókról, az egészségügyi felügyeletről és más törvények kiegészítéséről és módosításáról szóló törvény.
A KÖTELEZŐ JOGI IRÁNYELVEK ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ ÁTVETT JOGI IRÁNYELVEI
1. Az Európai Parlament és Tanács 2003/98/EK sz. irányelve 2003. november 17-éről a közszféra tájékoztatásainak ismétlődő felhasználásáról (Az EU Közlönyének rendkívüli kiadása, 13. fejezet 32. kötet, Az EU Közlönye L 345, 31. 12. 2003).
2. Az Európai Parlament és Tanács 2003/4/EK sz. irányelve 2003. január 28-áról, a nyilvánosság környezeti információkhoz való jogáról, mely megszüntette a Tanács 90/313 EGK sz. irányelvét (Az EU Közlönyének rendkívüli kiadása, 15. fejezet 7. kötet, Az EU Közlönye L 041, 14. 2. 2003).
3. Az Európai Parlament és a Tanács 2013/37/EU irányelve (2013. június 26.) a közszféra információinak további felhasználásáról szóló 2003/98/EK irányelv módosításáról. (HL L 175., 2013.6.27.)
Časová verzia účinná od 1. júla 2016
211/2000 Z. z.
O SLOBODNOM PRÍSTUPE K INFORMÁCIÁM
a o zmene a doplnení niektorých zákonov
(zákon o slobode informácií)
zo 17. mája 2000
747/2004 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2006
628/2005 Z. z. s účinnosťou od 2. januára 2006
207/2008 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2009
477/2008 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2009
145/2010 Z. z. s účinnosťou od 1. mája 2010
546/2010 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2011
204/2011 Z. z. s účinnosťou od 1. júla 2011
220/2011 Z. z. s účinnosťou od 1. októbra 2011
220/2011 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2012
382/2011 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2012
341/2012 Z. z. s účinnosťou od 1. decembra 2012
340/2015 Z. z. s účinnosťou od 1. januára 2016
125/2016 Z. z. s účinnosťou od 1. júla 2016
Tento zákon upravuje podmienky, postup a rozsah slobodného prístupu k informáciám.1)
Povinné osoby
(1) Osobami povinnými podľa tohto zákona sprístupňovať informácie (ďalej len "povinné osoby") sú štátne orgány, obce, vyššie územné celky, ako aj tie právnické osoby a fyzické osoby, ktorým zákon zveruje právomoc rozhodovať o právach a povinnostiach fyzických osôb alebo právnických osôb v oblasti verejnej správy, a to iba v rozsahu tejto ich rozhodovacej činnosti.
(2) Povinnými osobami sú ďalej právnické osoby zriadené zákonom a právnické osoby zriadené štátnym orgánom, vyšším územným celkom alebo obcou podľa osobitného zákona.2)
(3) Povinnými osobami sú ďalej aj právnické osoby založené povinnými osobami podľa odseku 1 a 2.
(4) Osobitný zákon môže ustanoviť povinnosť sprístupňovať informácie aj inej právnickej osobe alebo fyzickej osobe.3)
(1) Každý má právo na prístup k informáciám, ktoré majú povinné osoby k dispozícii.
(2) Povinná osoba podľa § 2 ods. 3 sprístupní iba informácie o hospodárení s verejnými prostriedkami, nakladaní s majetkom štátu majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom obce, o životnom prostredí,3a) o úlohách alebo odborných službách týkajúcich sa životného prostredia a o obsahu, plnení a činnostiach vykonávaných na základe uzatvorenej zmluvy.
(3) Informácie sa sprístupňujú bez preukázania právneho alebo iného dôvodu alebo záujmu, pre ktorý sa informácia požaduje.
(1) Žiadateľom je fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá požiada o sprístupnenie informácie.
(2) Hromadným prístupom k informáciám je prístup neobmedzeného okruhu žiadateľov pomocou telekomunikačného zariadenia,4) najmä prostredníctvom siete internetu.
(3) Zverejnenou informáciou je informácia, ktorú môže každý opakovane vyhľadávať a získavať, najmä informácia publikovaná v tlači alebo vydaná na inom hmotnom nosiči dát umožňujúcom zápis a uchovanie informácie, alebo vystavená na úradnej tabuli s možnosťou voľného prístupu, alebo sprístupnená pomocou zariadenia umožňujúceho hromadný prístup, alebo umiestnená vo verejnej knižnici.5)
(4) Sprievodnou informáciou je informácia, ktorá úzko súvisí s požadovanou informáciou, najmä informácia o jej existencii, pôvode, počte, dôvode odmietnutia sprístupniť informáciu, o dobe, počas ktorej odmietnutie sprístupnenia informácie trvá, a kedy bude opätovne preskúmaný.
(5) Osoba so zmyslovým postihnutím podľa tohto zákona je osoba nevidiaca, slabozraká, nepočujúca alebo nedoslýchavá, ktorá má preto obmedzenú schopnosť pri dorozumievaní.
(1) Každá povinná osoba podľa § 2 ods. 1 a 2 je povinná zverejniť tieto informácie:
a) spôsob zriadenia povinnej osoby, jej právomoci a kompetencie a popis organizačnej štruktúry,
b) miesto, čas a spôsob, akým možno získavať informácie; informácie o tom, kde možno podať žiadosť, návrh, podnet, sťažnosť alebo iné podanie,
c) miesto, lehota a spôsob podania opravného prostriedku a možnosti súdneho preskúmania rozhodnutia povinnej osoby vrátane výslovného uvedenia požiadaviek, ktoré musia byť splnené,
d) postup, ktorý musí povinná osoba dodržiavať pri vybavovaní všetkých žiadostí, návrhov a iných podaní, vrátane príslušných lehôt, ktoré je nutné dodržať,
e) prehľad predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk, podľa ktorých povinná osoba koná a rozhoduje alebo ktoré upravujú práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb vo vzťahu k povinnej osobe,
f) sadzobník správnych poplatkov,6) ktoré povinná osoba vyberá za správne úkony, a sadzobník úhrad za sprístupňovanie informácií.
(2) Národná rada Slovenskej republiky je povinná zverejniť
a) termíny jej schôdzí a zasadaní výborov a návrh programu rokovania,
b) zápisnice z verejných schôdzí,
c) texty predložených návrhov zákonov do troch dní po ich podaní do Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky,
d) texty schválených zákonov do troch dní po ich schválení v treťom čítaní,
e) údaje o dochádzke poslancov Národnej rady Slovenskej republiky na jej schôdze a na zasadnutia jej výborov do troch dní po skončení každej schôdze Národnej rady Slovenskej republiky,
f) výpisy o hlasovaní poslancov po každej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky okrem prípadov tajného hlasovania a hlasovania na neverejnej schôdzi.
(3) Kancelária prezidenta Slovenskej republiky je povinná zverejniť
a) program a výsledky pracovných ciest a prijatí prezidenta Slovenskej republiky a miesto jeho pobytu,
b) podpísanie zákona alebo jeho vrátenie Národnej rade Slovenskej republiky,
c) prepožičanie vyznamenania,
d) vymenovanie a odvolanie štátneho funkcionára a prijatie demisie,
e) odpustenie, zmiernenie alebo zahladenie trestu a nariadenie nezačínať alebo nepokračovať v trestnom konaní,
f) organizačnú štruktúru a počty zamestnancov Kancelárie prezidenta Slovenskej republiky.
(4) Vláda Slovenskej republiky je povinná zverejniť texty materiálov (návrhy, správy, rozbory) predložených na rokovanie vlády a prijaté uznesenia vrátane ich príloh.
(5) Ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a orgány miestnej štátnej správy zverejňujú materiály programového, koncepčného a strategického charakteru a texty navrhovaných právnych noriem po ich uvoľnení na medzirezortné pripomienkové konanie.
(6) Povinná osoba je povinná zverejniť označenie nehnuteľnej veci vrátane bytov a nebytových priestorov a hnuteľnej veci, ktorej nadobúdacia cena bola vyššia ako 20-násobok minimálnej mzdy6a) vo vlastníctve štátu, verejnoprávnej inštitúcie, obce, vyššieho územného celku alebo orgánu verejnej moci, ktorý táto povinná osoba previedla do vlastníctva alebo ktorý prešiel do vlastníctva inej osoby než orgánu verejnej moci, dátum prevodu alebo prechodu vlastníctva a právny titul, ako aj informácie o osobných údajoch a iných identifikačných údajoch osôb, ktoré nadobudli tento majetok do vlastníctva, a to v rozsahu
a) meno a priezvisko, názov alebo obchodné meno,
b) adresa pobytu alebo sídlo,
c) identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu alebo fyzickú osobu – podnikateľa.
(7) Ústavný súd Slovenskej republiky je povinný zverejniť doručené návrhy na začatie konania podľa čl. 125 až 126 a čl. 127a až 129 Ústavy Slovenskej republiky.
(8) Ustanovenia odseku 2 sa primerane použijú na zverejňovanie informácií obecnými zastupiteľstvami, mestskými zastupiteľstvami a miestnymi zastupiteľstvami7) a zastupiteľstvami samosprávy vyššieho územného celku.
Povinne zverejňovaná zmluva
(1) Povinne zverejňovaná zmluva je písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba a ktorá obsahuje informáciu, ktorá sa získala za finančné prostriedky, s ktorými hospodária právnické osoby verejnej správy7aa) vrátane neštátnych účelových fondov, alebo sa týka používania týchto finančných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb zriadených zákonom alebo na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie.
(2) Povinne zverejňovaná zmluva je aj písomná zmluva, ktorú uzaviera povinná osoba podľa § 2 ods. 3, v ktorej má štát alebo povinná osoba podľa § 2 ods. 1 a 2 výlučnú účasť alebo v ktorej majú štát a povinná osoba podľa § 2 ods. 1 a 2 spoločne výlučnú účasť alebo v ktorej majú štát a viaceré povinné osoby podľa § 2 ods. 1 a 2 spoločne výlučnú účasť a ktorá sa týka nakladania s jej majetkom; to neplatí, ak je zmluva uzatvorená v bežnom obchodnom styku v rozsahu predmetu podnikania alebo činnosti zapísanej v obchodnom registri alebo v inej úradnej evidencii.
(3) Namiesto zmluvy uzatvorenej v bežnom obchodnom styku v rozsahu predmetu podnikania alebo činnosti zapísanej v obchodnom registri alebo v inej úradnej evidencii povinnej osoby podľa odseku 2 a namiesto zmluvy podľa § 5a ods. 5 písm. c), d), i), j), r) a s) sa zverejňuje informácia o uzatvorení takejto zmluvy; to neplatí, ak sa zmluva uzavrela s fyzickou osobou, ktorá nie je podnikateľom. Na zverejňovanie informácie podľa prvej vety sa použijú odseky 6, 7, 9 a 14 rovnako.
(4) Ustanovenie povinne zverejňovanej zmluvy, ktoré obsahuje informáciu, ktorá sa podľa tohto zákona nesprístupňuje, sa nezverejňuje. Rovnako sa nemusia zverejniť časti povinne zverejňovanej zmluvy, ktorými sú technické predlohy, návody, výkresy, projektové dokumentácie, modely, spôsob výpočtu jednotkových cien a vzory. Ustanovenia všeobecných obchodných podmienok sa nemusia zverejniť, ak časť obsahu povinne zverejňovanej zmluvy je určená odkazom na ne a zároveň totožné ustanovenia všeobecných obchodných podmienok boli zverejnené tou istou povinnou osobou spolu s inou povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá už nadobudla účinnosť; pri takto povinne zverejňovanej zmluve sa uvedie v Centrálnom registri zmlúv (ďalej len "register") alebo na webovom sídle odkaz na inú povinne zverejňovanú zmluvu, ktorá už nadobudla účinnosť.
(5) Povinne zverejňovanou zmluvou nie je
a) služobná zmluva,7b)
b) pracovná zmluva a dohoda o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru;7c) povinne zverejňovanou zmluvou však je kolektívna zmluva,
c) zmluva týkajúca sa burzových obchodov a ich sprostredkovania,
d) zmluva týkajúca sa cenných papierov alebo iných finančných nástrojov,
e) zmluva uzavieraná v pôsobnosti Slovenskej informačnej služby a Vojenského spravodajstva,
f) zmluva, ktorej účelom je zabezpečenie ochrany a bezpečnosti v miestach, kde sa vykonáva väzba alebo trest odňatia slobody,
g) zmluva, ktorej účelom je zabezpečenie potrieb cudzích zastupiteľských úradov v Slovenskej republike a zabezpečenie činnosti zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí,
h) zmluva uzavieraná v pôsobnosti Štátnej pokladnice týkajúca sa finančných a platobných služieb,
i) zmluva týkajúca sa obchodov zabezpečujúcich likviditu štátu a zmluva o zabezpečení poskytovania platobných služieb,
j) zmluva o pôžičke podľa osobitného predpisu,7ca)
k) zmluva, ktorej účelom je zabezpečenie hospodárskej mobilizácie,7cb)
l) zmluva, ktorej účelom je realizácia aktívnych opatrení na trhu práce alebo podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím podľa osobitného zákona a ktorá sa uzatvára so zamestnancom, uchádzačom o zamestnanie alebo so záujemcom o zamestnanie,7cc)
m) zmluva o poskytovaní sociálnej služby, ktorá sa uzatvára s prijímateľom sociálnej služby,7cd)
n) zmluva týkajúca sa vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately uzavieraná s fyzickou osobou podľa osobitného predpisu7ce) okrem zmluvy uzavieranej s fyzickou osobou, ktorá vykonáva opatrenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately podľa osobitného predpisu,7cf)
o) zmluva týkajúca sa prevozu alebo uskladnenia vojenského materiálu, zbraní alebo streliva uzavieraná v pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky, akciových spoločností v jeho zakladateľskej pôsobnosti a rozpočtových organizácií v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti,
p) zmluva, ktorej účelom je plnenie úloh Policajného zboru súvisiacich s bojom proti terorizmu a organizovanému zločinu, činnosťou služby kriminálnej polície, služby finančnej polície, so zaisťovaním osobnej bezpečnosti určených osôb, s ochranou objektov a so zabezpečením ochrany štátnej hranice,
q) zmluva týkajúca sa vysporiadania vlastníctva nehnuteľností do vlastníctva Národnej diaľničnej spoločnosti podľa osobitného zákona,7cg)
r) zmluva, ktorej predmetom je umelecký výkon alebo použitie umeleckého výkonu7ch) a zmluva, ktorú uzatvára povinná osoba s fyzickou osobou inej umeleckej profesie,7ci)
s) zmluva týkajúca sa razby mincí, medailí, žetónov alebo obdobných predmetov.
(6) Povinne zverejňovaná zmluva, ktorej účastníkom je povinná osoba, sa zverejňuje v registri; to neplatí, ak ide o Národnú banku Slovenska a povinné osoby, ktorými sú obce, vyššie územné celky, povinné osoby, ktoré sú ich rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, a povinné osoby, v ktorých majú viac ako 50% účasť.
(7) Povinná osoba zašle bezodkladne Úradu vlády Slovenskej republiky zmluvu na zverejnenie. Úrad vlády Slovenskej republiky zodpovedá za súlad zverejnenej zmluvy s jej zaslaným znením podľa prvej vety.
(8) Register je verejný zoznam povinne zverejňovaných zmlúv, ktorý vedie Úrad vlády Slovenskej republiky v elektronickej podobe; register je informačný systém verejnej správy.7d)
(9) Povinne zverejňovaná zmluva, ktorá sa nezverejňuje v registri, sa zverejňuje na webovom sídle povinnej osoby, ktorá zmluvu uzatvára, a to bezodkladne po uzavretí zmluvy alebo po doručení súhlasu, ak sa na jej platnosť vyžaduje súhlas príslušného orgánu. Ak táto osoba nemá webové sídlo, zmluva sa zverejňuje na webovom sídle jej zriaďovateľa alebo bezodplatne v Obchodnom vestníku.7e)
(10) Ak zmluva nie je zverejnená do siedmich dní odo dňa uzavretia alebo odo dňa doručenia súhlasu, ak sa na jej platnosť vyžaduje súhlas príslušného orgánu, môže účastník podať návrh na zverejnenie v Obchodnom vestníku.
(11) Povinná osoba a Úrad vlády Slovenskej republiky vydajú účastníkovi zmluvy na jeho požiadanie písomné potvrdenie o zverejnení zmluvy; povinná osoba a Úrad vlády Slovenskej republiky môžu vydať potvrdenie v elektronickej podobe podpísané elektronickým podpisom alebo zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona.7f)
(12) Písomné potvrdenie podľa odseku 11 obsahuje najmä tieto údaje:
a) názov zmluvy,
b) identifikáciu účastníkov zmluvy; ak ide o osobné údaje účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby, uvedú sa osobné údaje podľa odseku 13,
c) popis predmetu zmluvy,
d) hodnotu predmetu zmluvy, ak ju možno určiť,
e) dátum uzavretia zmluvy, prípadne dátum udelenia súhlasu s uzavretím zmluvy,
f) dátum zverejnenia zmluvy,
g) označenie nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa) ak sa zverejnila zmluva, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu.7fb)
(13) Ak je zmluva zverejnená viacerými spôsobmi alebo viacerými účastníkmi zmluvy, rozhodujúce je prvé zverejnenie zmluvy. Povinná osoba alebo účastník zmluvy podávajúci návrh na zverejnenie podľa odseku 10 sú povinní zabezpečiť súlad zverejnenej zmluvy so skutočným stavom a nesprístupnenie ustanovení zmluvy obsahujúcich informáciu, ktorá sa podľa tohto zákona nesprístupňuje; to neplatí o osobných údajoch účastníka zmluvy odlišného od povinnej osoby v rozsahu titul, meno, priezvisko, adresa trvalého pobytu a o označení nehnuteľnosti v rozsahu podľa osobitného predpisu,7fa) ak ide o zmluvu, ktorá na vznik, zmenu alebo zánik práva vyžaduje vklad do katastra nehnuteľností podľa osobitného predpisu.7fb)
(14) Povinne zverejňovaná zmluva sa zverejňuje nepretržite počas existencie záväzku vzniknutého z povinne zverejňovanej zmluvy, najmenej však počas piatich rokov od nadobudnutia účinnosti podľa zákona.7g)
(15) Podrobnosti o zverejňovaní zmlúv v registri a náležitosti informácie podľa § 5a ods. 3 ustanoví nariadenie vlády Slovenskej republiky.
(1) Povinná osoba zverejňuje na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, v štruktúrovanej a prehľadnej forme najmä tieto údaje:
a) o vyhotovenej objednávke tovarov, služieb a prác
1. identifikačný údaj objednávky, ak povinná osoba vedie číselník objednávok,
2. popis objednaného plnenia,
3. celkovú hodnotu objednaného plnenia v sume, ako je uvedená na objednávke, alebo maximálnu odhadovanú hodnotu objednaného plnenia, ako aj údaj o tom, či je suma vrátane dane z pridanej hodnoty, alebo či je suma bez dane z pridanej hodnoty,
4. identifikáciu zmluvy, ak objednávka súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou,
5. dátum vyhotovenia objednávky,
6. identifikačné údaje dodávateľa objednaného plnenia:
6a. meno a priezvisko fyzickej osoby, obchodné meno fyzickej osoby-podnikateľa alebo obchodné meno alebo názov právnickej osoby,
6b. adresu trvalého pobytu fyzickej osoby, miesto podnikania fyzickej osoby-podnikateľa alebo sídlo právnickej osoby,
6c. identifikačné číslo, ak ho má dodávateľ objednaného plnenia pridelené,
7. údaje o fyzickej osobe, ktorá objednávku podpísala:
7a. meno a priezvisko fyzickej osoby,
7b. funkciu fyzickej osoby, ak takáto funkcia existuje,
b) o faktúre za tovary, služby a práce
1. identifikačný údaj faktúry, ak povinná osoba vedie číselník faktúr,
2. popis fakturovaného plnenia, tak ako je uvedený na faktúre,
3. celkovú hodnotu fakturovaného plnenia v sume, ako je uvedená na faktúre, ako aj údaj o tom, či je suma vrátane dane z pridanej hodnoty, alebo či je suma bez dane z pridanej hodnoty,
4. identifikáciu zmluvy, ak faktúra súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou,
5. identifikáciu objednávky, ak faktúra súvisí s objednávkou,
6. dátum doručenia faktúry,
7. identifikačné údaje dodávateľa fakturovaného plnenia:
7a. meno a priezvisko fyzickej osoby, obchodné meno fyzickej osoby-podnikateľa alebo obchodné meno alebo názov právnickej osoby,
7b. adresu trvalého pobytu fyzickej osoby, miesto podnikania fyzickej osoby-podnikateľa alebo sídlo právnickej osoby,
7c. identifikačné číslo, ak ho má dodávateľ fakturovaného plnenia pridelené.
(2) Údaje podľa odseku 1 písm. a) povinná osoba zverejní do desiatich pracovných dní odo dňa vyhotovenia objednávky tovarov, služieb a prác; to neplatí, ak objednávka súvisí s povinne zverejňovanou zmluvou, ktorá nadobudla účinnosť podľa zákona.7g) Údaje podľa odseku 1 písm. b) povinná osoba zverejní do 30 dní odo dňa zaplatenia faktúry.
(3) Povinnosť zverejňovať údaje podľa odsekov 1 a 2 sa nevzťahuje na objednávku alebo faktúru súvisiacu so zmluvou, ktorá nie je podľa § 5a povinne zverejňovanou zmluvou.
(4) Povinná osoba je povinná zverejňovať údaje podľa odsekov 1 a 2 nepretržite počas piatich rokov odo dňa ich zverejnenia.
(1) Informácie podľa § 5 sa zverejňujú spôsobom umožňujúcim hromadný prístup. Táto povinnosť sa nevzťahuje na fyzické osoby a na obce, ktoré nie sú mestami.8) Informácia podľa § 5 ods. 6 sa zverejňuje najmenej po dobu jedného roka odo dňa, keď došlo k prevodu alebo prechodu vlastníctva podľa § 5 ods. 6; tým nie je dotknutá povinnosť sprístupniť túto informáciu aj po uplynutí tejto doby.
(2) Informácie podľa § 5 ods. 1 sa ďalej zverejňujú v sídle povinnej osoby a na všetkých jej pracoviskách na verejne prístupnom mieste.
(3) Povinné osoby, ktoré prevádzkujú informačné systémy9) obsahujúce informácie, pri ktorých osobitný zákon nevylučuje verejnú prístupnosť,10) sú povinné informácie obsiahnuté v týchto registroch a zoznamoch uverejňovať na voľne prístupnej internetovej stránke. Také zverejnenie nie je porušením osobitných predpisov.9)
(4) Povinné osoby môžu informácie podľa predchádzajúcich odsekov zverejniť aj ďalšími spôsobmi. Okrem informácií podľa predchádzajúcich odsekov môže povinná osoba zverejniť aj ďalšie informácie.
(5) V obciach, ktoré sú vymedzené osobitným zákonom,11) povinná osoba zverejní tieto informácie aj v jazyku národnostných menšín. Ak takáto obec zverejňuje informácie podľa § 5 spôsobom umožňujúcim hromadný prístup, je povinná ich uvádzať aj v jazyku národnostných menšín.
(6) Na obmedzenia zverejňovania informácií sa použijú ustanovenia § 8 až 12.
Odkaz na zverejnenú informáciu
(1) Ak predmetom žiadosti je získanie informácií, ktoré už boli zverejnené, povinná osoba môže bez zbytočného odkladu, najneskôr však do piatich dní od podania žiadosti, namiesto sprístupnenia informácií žiadateľovi oznámiť údaje, ktoré umožňujú vyhľadanie a získanie zverejnenej informácie.
(2) Ak žiadateľ trvá na sprístupnení zverejnených informácií, povinná osoba mu ich sprístupní. V takom prípade začína lehota na sprístupnenie plynúť dňom, keď žiadateľ oznámil, že trvá na priamom sprístupnení informácie.
Obmedzenia prístupu k informáciám
(1) Ak požadovaná informácia tvorí utajovanú skutočnosť podľa osobitného zákona12) alebo je predmetom bankového tajomstva alebo daňového tajomstva podľa osobitného zákona,12) ku ktorým žiadateľ nemá oprávnený prístup, povinná osoba ju nesprístupní s uvedením odkazu na príslušný právny predpis.12)
(2) Porušením alebo ohrozením bankového tajomstva nie je zverejnenie zmluvy podľa § 5a.
Ochrana osobnosti a osobných údajov
(1) Informácie, ktoré sa dotýkajú osobnosti a súkromia fyzickej osoby, písomnosti osobnej povahy, podobizne, obrazové snímky a obrazové a zvukové záznamy týkajúce sa fyzickej osoby alebo jej prejavov osobnej povahy povinná osoba sprístupní len vtedy, ak to ustanovuje osobitný zákon, alebo s predchádzajúcim písomným súhlasom dotknutej osoby. Ak dotknutá osoba nežije, taký súhlas môže poskytnúť jej blízka osoba.13) Ustanovenia osobitných predpisov tým nie sú dotknuté.14)
(2) Informácie o osobných údajoch fyzickej osoby, ktoré sú spracúvané v informačnom systéme za podmienok ustanovených zákonom,9) povinná osoba sprístupní len vtedy, ak to ustanovuje zákon, alebo na základe predchádzajúceho písomného súhlasu dotknutej osoby. Ak dotknutá osoba nemá spôsobilosť na právne úkony, taký súhlas môže poskytnúť jej zákonný zástupca.16) Ak dotknutá osoba nežije, taký súhlas môže poskytnúť jej blízka osoba.13)
(3) Povinná osoba sprístupní na účely informovania verejnosti osobné údaje fyzickej osoby, ktoré sú spracúvané v informačnom systéme za podmienok ustanovených osobitným zákonom9) o fyzickej osobe, ktorá je verejným funkcionárom,16a) poslancom obecného zastupiteľstva,16b) predstaveným v štátnej službe,16c) odborníkom plniacim úlohy pre člena vlády Slovenskej republiky, prezidenta Slovenskej republiky, predsedu Národnej rady Slovenskej republiky alebo podpredsedu Národnej rady Slovenskej republiky,16d) vedúcim zamestnancom vykonávajúcim práce vo verejnom záujme,16e) vedúcim zamestnancom zamestnávateľa, ktorým je orgán verejnej moci,16f) nadriadeným v služobnom pomere16g) alebo členom hodnotiacej komisie alebo iného obdobného orgánu, ktorý sa zúčastňuje na procese rozhodovania o použití verejných prostriedkov.16h) Podľa prvej vety sa sprístupňujú osobné údaje v rozsahu
a) titul,
b) meno,
c) priezvisko,
d) funkcia a deň ustanovenia alebo vymenovania do funkcie,
e) pracovné zaradenie a deň začiatku výkonu pracovnej činnosti,
f) miesto výkonu funkcie alebo pracovnej činnosti a orgán, v ktorom túto funkciu alebo činnosť vykonáva,
g) mzda, plat alebo platové pomery a ďalšie finančné náležitosti priznané za výkon funkcie alebo za výkon pracovnej činnosti, ak sú uhrádzané zo štátneho rozpočtu alebo z iného verejného rozpočtu.
(4) Osobné údaje osoby, ktorá je nadriadeným v služobnom pomere,16g) povinná osoba sprístupní v rozsahu a na účel podľa odseku 3, len ak sprístupnenie nie je v rozpore s povinnosťou mlčanlivosti podľa osobitných predpisov16i) a zároveň sprístupnenie tejto informácie neohrozí bezpečnosť alebo obranu Slovenskej republiky, ochranu verejného poriadku alebo plnenie úloh týchto osôb alebo orgánov, v ktorých vykonávajú svoju činnosť; ustanovenie § 13 sa v tomto prípade nepoužije.
Ochrana obchodného tajomstva
(1) Informácie označené ako obchodné tajomstvo17) povinná osoba nesprístupní.
(2) Porušením alebo ohrozením obchodného tajomstva nie je najmä sprístupnenie informácie
a) týkajúcej sa závažného vplyvu na zdravie ľudí, svetové kultúrne a prírodné dedičstvo,18) životné prostredie vrátane biologickej diverzity a ekologickej stability,19)
b) o znečisťovaní životného prostredia,20)
c) ktorá sa získala za verejné prostriedky,7a) alebo sa týka používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb zriadených zákonom, na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie,
d) o štátnej pomoci21) a informácie podľa § 3 ods. 2.
(3) Porušením alebo ohrozením obchodného tajomstva nie je ani zverejnenie zmluvy podľa § 5a.
Ďalšie obmedzenia prístupu k informáciám
(1) Povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak
a) jej bola odovzdaná osobou, ktorej takú povinnosť zákon neukladá a ktorá na výzvu povinnej osoby písomne oznámila, že so sprístupnením informácie nesúhlasí. Ak na výzvu povinnej osoby neodpovie osoba oprávnená udeliť súhlas na sprístupnenie informácie do siedmich dní, predpokladá sa, že so sprístupnením informácie súhlasí. Na tieto následky musí byť osoba vo výzve upozornená,
b) ju zverejňuje na základe zákona;22) ak je podľa takého zákona zverejňovaná vo vopred stanovenej dobe, iba do tejto doby,
c) tým možno porušiť ochranu duševného vlastníctva ustanovenú osobitným predpisom23) s výnimkou, ak osoba oprávnená podľa týchto osobitných predpisov23) na výzvu povinnej osoby na sprístupnenie informácie udelí súhlas,
d) sa týka rozhodovacej činnosti súdu vrátane medzinárodných súdnych orgánov alebo orgánu činného v trestnom konaní okrem informácie, ktorá sa sprístupňuje podľa osobitného predpisu,24) rozhodnutia policajta v prípravnom konaní podľa druhej časti druhej hlavy piateho dielu Trestného poriadku a informácie o vznesení obvinenia vrátane opisu skutku, ak ich sprístupnenie nezakazuje zákon alebo ak ich sprístupnenie neohrozuje práva a právom chránené záujmy,
e) sa týka zmierovacieho konania, arbitrážneho konania alebo rozhodcovského konania okrem informácie o rozhodnutí alebo o výsledku konania, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy,
f) sa týka miesta výskytu chránených druhov rastlín, živočíchov, nerastov a skamenelín a hrozí ich neprípustné rušenie, poškodzovanie alebo ničenie,
g) by to bolo v rozpore s právne záväznými aktmi Európskych spoločenstiev a Európskej únie alebo s medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná.24a)
h) sa týka výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru orgánom Verejnej moci podľa osobitných predpisov24b) okrem informácie o rozhodnutí alebo o inom výsledku kontroly, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy,24b)
i) ide o dokumentáciu, ktorá obsahuje informácie, ktorých zverejnenie by sa mohlo použiť na plánovanie a vykonanie činností s cieľom spôsobiť narušenie alebo zničenie jadrového zariadenia alebo objektov osobitnej dôležitosti a ďalších dôležitých objektov podľa osobitných predpisov.24c)
(2) Ustanovenie písmena a) sa nepoužije, ak ide o informácie, ktoré sa získali za verejné prostriedky,7a) alebo sa týkajú používania verejných prostriedkov, nakladania s majetkom štátu, majetkom obce, majetkom vyššieho územného celku alebo majetkom právnických osôb zriadených zákonom, na základe zákona alebo nakladania s finančnými prostriedkami Európskej únie.
(3) Pri sprístupňovaní informácií, ktoré získala povinná osoba od tretej osoby na plnenie úlohy na základe osobitného zákona,25) podľa ktorého sa na povinnú osobu vzťahuje povinnosť mlčanlivosti alebo iná prekážka ochraňujúca informácie pred zverejnením alebo zneužitím, ktoré však možno podľa tohto zákona sprístupniť, sprístupní povinná osoba len tie informácie, ktoré priamo súvisia s jej úlohami.
Podmienky obmedzenia
Všetky obmedzenia práva na informácie vykonáva povinná osoba tak, že sprístupní požadované informácie vrátane sprievodných informácií po vylúčení tých informácií, pri ktorých to ustanovuje zákon. Oprávnenie odmietnuť sprístupnenie informácie trvá iba dovtedy, kým trvá dôvod nesprístupnenia.
Sprístupnenie informácií podľa tohto zákona sa nepovažuje za porušenie povinností zachovávať mlčanlivosť podľa osobitného zákona.26)
Sprístupňovanie informácií na žiadosť
Žiadosť o sprístupnenie informácií
(1) Žiadosť možno podať písomne, ústne, faxom, elektronickou poštou alebo iným technicky vykonateľným spôsobom.
(2) Zo žiadosti musí byť zrejmé, ktorej povinnej osobe je určená, meno, priezvisko, názov alebo obchodné meno žiadateľa, jeho adresa pobytu alebo sídlo, ktorých informácií sa žiadosť týka a aký spôsob sprístupnenia informácií žiadateľ navrhuje.
(3) Ak žiadosť nemá predpísané náležitosti uvedené v odseku 2, povinná osoba bezodkladne vyzve žiadateľa, aby v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako sedem dní, neúplnú žiadosť doplnil. Poučí žiadateľa aj o tom, ako treba doplnenie urobiť. Ak napriek výzve povinnej osoby žiadateľ žiadosť nedoplní a informáciu nemožno pre tento nedostatok sprístupniť, povinná osoba žiadosť odloží.
(4) Žiadosť je podaná dňom, keď bola oznámená povinnej osobe príslušnej vo veci konať.
(5) Na žiadosť povinná osoba písomne potvrdí podanie žiadosti a oznámi predpokladanú výšku úhrady za sprístupnenie informácie.
Postúpenie žiadosti
(1) Ak povinná osoba, ku ktorej žiadosť smeruje, nemá požadované informácie k dispozícii a ak má vedomosť o tom, kde možno požadovanú informáciu získať, postúpi žiadosť do piatich dní odo dňa doručenia žiadosti povinnej osobe, ktorá má požadované informácie k dispozícii, inak žiadosť odmietne rozhodnutím ( § 18).
(2) Postúpenie žiadosti povinná osoba bezodkladne oznámi žiadateľovi.
(3) Lehota na vybavenie žiadosti začína plynúť znovu dňom, keď povinná osoba dostala postúpenú žiadosť.
Spôsob sprístupnenia informácií na žiadosť
(1) Informácie sa sprístupňujú najmä ústne, nahliadnutím do spisu vrátane možnosti vyhotoviť si odpis alebo výpis, odkopírovaním informácií na technický nosič dát, sprístupnením kópií predlôh s požadovanými informáciami, telefonicky, faxom, poštou, elektronickou poštou. Ak informáciu nemožno sprístupniť spôsobom určeným žiadateľom, dohodne povinná osoba so žiadateľom iný spôsob sprístupnenia informácie.
(2) Za prístupnú formu sprístupnenia informácie žiadateľovi, ktorý je osobou nevidiacou alebo slabozrakou, sa podľa tohto zákona považuje informácia napísaná
a) slepeckým (Braillovým) písmom alebo
b) zväčšeným typom písma.
(3) Nevidiaca osoba je oprávnená požadovať sprístupnenie informácie prístupnou formou uvedenou v odseku 2 písm. a). Pri podaní žiadosti predloží kópiu preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím s červeným pásom, na ktorého zadnej strane je vyznačený druh zdravotného postihnutia "Nevidiaci – Blind".
(4) Slabozraká osoba je oprávnená požadovať sprístupnenie informácie prístupnou formou uvedenou v odseku 2 písm. b). Pri podaní žiadosti predloží kópiu preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím.
(5) Ak žiadateľ podľa odseku 2 v žiadosti uvedie, že požaduje sprístupnenie informácie v prístupnej forme, povinná osoba je povinná sprístupniť informáciu v požadovanej prístupnej forme. Povinná osoba, ktorá nemá k dispozícii špeciálne zariadenia prispôsobené na písmo a tlač slepeckého písma, môže požiadať osobu, ktorá má takéto zariadenie k dispozícii, bezodkladne o vyhotovenie prekladu sprístupňovanej informácie. Ak ide o taký rozsah informácie, ktorý by presiahol primeraný rozsah v prístupnej forme, povinná osoba sprístupní požadovanú informáciu alebo jej časť iným vhodným spôsobom podľa § 16 ods. 1. Povinná osoba nie je oprávnená obmedzovať celkový rozsah sprístupňovanej informácie, na ktorú má žiadateľ právo zo zákona.
(6) Ak je žiadateľom osoba nepočujúca alebo nedoslýchavá v žiadosti uvedie, akým spôsobom podľa § 16 ods. 1 požaduje sprístupnenie informácie.
(7) Žiadateľ podľa odsekov 3, 4 a 6 a povinná osoba môžu dohodnúť aj iný spôsob sprístupnenia informácie.
(8) Ak je žiadateľom občan Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine, a ktorý má právo používať jazyk národnostnej menšiny podľa osobitného predpisu,11) obec vymedzená osobitným predpisom,11) pokiaľ je to možné, sprístupní informácie aj v jazyku národnostnej menšiny.
(9) Povinná osoba umožní každému bez preukázania právneho alebo iného dôvodu alebo záujmu nahliadnuť, robiť si výpisy alebo odpisy alebo kópie zo spisov a z dokumentácie.
(10) Povinná osoba pritom urobí opatrenia, aby nazretím do dokumentácie neboli porušené povinnosti podľa § 8 až 12.
(1) Žiadosť o sprístupnenie informácií povinná osoba vybaví bez zbytočného odkladu, najneskôr do ôsmich pracovných dní odo dňa podania žiadosti alebo odo dňa odstránenia nedostatkov žiadosti podľa § 14 ods. 2 a 3 a do 15 pracovných dní, ak sa sprístupňuje informácia nevidiacej osobe v prístupnej forme podľa § 16 ods. 2 písm. a), ak tento zákon neustanovuje inak.
(2) Zo závažných dôvodov môže povinná osoba predĺžiť lehotu (ods. 1), najviac však o osem pracovných dní a o 15 pracovných dní, ak sa sprístupňuje informácia nevidiacej osobe v prístupnej forme podľa § 16 ods. 2 písm. a). Závažnými dôvodmi sú:
a) vyhľadávanie a zber požadovaných informácií na inom mieste, ako je sídlo povinnej osoby vybavujúcej žiadosť,
b) vyhľadávanie a zber väčšieho počtu oddelených alebo odlišných informácií požadovaných na sprístupnenie v jednej žiadosti,
c) preukázateľné technické problémy spojené s vyhľadávaním a sprístupňovaním informácie, o ktorých možno predpokladať, že ich možno odstrániť v rámci predĺženej lehoty.
(3) Predĺženie lehoty povinná osoba oznámi žiadateľovi bezodkladne, najneskôr pred uplynutím lehoty (ods. 1). V oznámení uvedie dôvody, ktoré viedli k predĺženiu lehoty.
Vybavenie žiadosti a vydanie rozhodnutia
(1) Ak povinná osoba poskytne žiadateľovi požadované informácie v rozsahu a spôsobom podľa § 16 v zákonom stanovenej lehote, urobí rozhodnutie zápisom v spise. Proti takému rozhodnutiu nemožno podať opravný prostriedok.
(2) Ak povinná osoba žiadosti nevyhovie hoci len sčasti, vydá o tom v zákonom stanovenej lehote písomné rozhodnutie. Rozhodnutie nevydá v prípade, ak žiadosť bola odložená ( § 14 ods. 3).
(3) Ak povinná osoba v lehote na vybavenie žiadosti neposkytla informácie či nevydala rozhodnutie a ani informáciu nesprístupnila, predpokladá sa, že vydala rozhodnutie, ktorým odmietla poskytnúť informáciu. Za deň doručenia rozhodnutia sa v tomto prípade považuje tretí deň od uplynutia lehoty na vybavenie žiadosti ( § 17).
(4) Ak povinná osoba ( § 2 ods. 3) žiadosti nevyhovie hoci len sčasti, dá bezodkladne, najneskôr do troch dní, osobe, ktorá ju založila alebo s ktorou uzavrela zmluvu o plnení úloh na úseku starostlivosti o životné prostredie, podnet na vydanie rozhodnutia ( ods. 2).
(1) Proti rozhodnutiu povinnej osoby o odmietnutí požadovanej informácie možno podať odvolanie v lehote 15 dní od doručenia rozhodnutia alebo márneho uplynutia lehoty na rozhodnutie o žiadosti podľa § 17. Odvolanie sa podáva povinnej osobe, ktorá rozhodnutie vydala alebo mala vydať.
(2) O odvolaní proti rozhodnutiu povinnej osoby rozhoduje nadriadený povinnej osoby, ktorá vo veci rozhodla alebo mala rozhodnúť. Ak ide o rozhodnutie obecného úradu, o odvolaní rozhoduje starosta obce (primátor). Proti rozhodnutiu ústredného orgánu štátnej správy možno podať rozklad, o ktorom rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy.
(3) Odvolací orgán rozhodne o odvolaní do 15 dní od doručenia odvolania povinnou osobou. Ak odvolací orgán v tejto lehote nerozhodne, predpokladá sa, že vydal rozhodnutie, ktorým odvolanie zamietol a napadnuté rozhodnutie potvrdil; za deň doručenia tohto rozhodnutia sa považuje druhý deň po uplynutí lehoty na vydanie rozhodnutia.
Povinná osoba vedie evidenciu žiadostí tak, aby poskytovala údaje potrebné na kontrolu vybavovania žiadostí a údaje o najčastejšie vyžiadaných informáciách. Evidencia musí obsahovať najmä tieto údaje:
b) vyžiadanú informáciu a navrhovaný spôsob poskytnutia informácie,
c) výsledok vybavenia žiadosti (poskytnutie informácií, vydanie rozhodnutia alebo postúpenie žiadosti),
d) podanie opravného prostriedku.
Úhrada nákladov
(1) Informácie sa sprístupňujú bezplatne s výnimkou úhrady vo výške, ktorá nesmie prekročiť výšku materiálnych nákladov spojených so zhotovením kópií, so zadovážením technických nosičov a s odoslaním informácie žiadateľovi. Náklady na sprístupnenie informácie prístupnou formou osobe so zmyslovým postihnutím znáša povinná osoba.
(2) Povinná osoba môže zaplatenie úhrady odpustiť.
(3) Podrobnosti o úhrade nákladov za sprístupnenie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo financií Slovenskej republiky.
(4) Úhrady sú príjmami povinnej osoby.
a) vedome vydá a zverejní nepravdivé alebo neúplné informácie,
b) vydaním rozhodnutia alebo vydaním príkazu, alebo iným opatrením zapríčiní porušenie práva na sprístupnenie informácií,
c) poruší inú povinnosť ustanovenú týmto zákonom.
(2) Za priestupok podľa odseku 1 možno uložiť pokutu do 1 650 eur a zákaz činnosti až na dva roky.
(3) Priestupok podľa odseku 1 možno prejednať len na návrh postihnutej osoby, jej zákonného zástupcu alebo opatrovníka (ďalej len "navrhovateľ"). Navrhovateľ je účastníkom konania o priestupku.
(4) V návrhu musí byť uvedené, kto je postihnutou osobou, koho navrhovateľ označuje za páchateľa a kedy a akým spôsobom priestupok spáchal.
(5) Priestupky podľa tohto zákona prejednáva obvodný úrad.
(6) Na priestupky a ich prejednávanie sa vzťahuje všeobecný predpis o priestupkoch.27a)
Osobitné ustanovenia o opakovanom použití informácií
(1) Opakovaným použitím informácií je použitie informácie, ktorú má povinná osoba podľa odseku 3 k dispozícii, na podnikateľský účel alebo na nepodnikateľský účel odlišný od pôvodného účelu, na ktorý bola informácia vytvorená v rámci plnenia úloh tejto povinnej osoby. Opakovaným použitím informácií nie je výmena informácií medzi povinnými osobami podľa odseku 3 pri plnení ich úloh; tým nie je dotknuté ustanovenie § 21f ods. 6.
(2) Informáciou podľa odseku 1 je akýkoľvek obsah alebo jeho časť, najmä obsah záznamu na listine, záznamu uloženého v elektronickej podobe, v podobe zvukového záznamu, zvukovo-obrazového záznamu alebo audiovizuálneho diela, v akejkoľvek forme, zaznamenané na akomkoľvek nosiči; informáciou podľa odseku 1 nie je počítačový program.
(3) Povinnou osobou podľa odseku 1 je povinná osoba podľa § 2 ods. 1, právnická osoba, ktorá spĺňa požiadavky podľa odseku 4, a združenie právnických osôb, ktorého členom je aspoň jedna z povinných osôb podľa odseku 4 alebo § 2 ods. 1.
(4) Právnická osoba podľa odseku 3 je osoba založená alebo zriadená na osobitný účel plnenia potrieb všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný ani obchodný charakter, a
a) je úplne alebo z väčšej časti zapojená na rozpočet povinnej osoby podľa § 2 ods. 1,
b) je ovládaná27b) povinnou osobou podľa § 2 ods. 1 alebo
c) viac ako polovica členov jej štatutárneho orgánu, riadiaceho orgánu alebo kontrolného orgánu je vymenovaná alebo volená povinnou osobou podľa § 2 ods. 1.
(5) Ak ďalej nie je ustanovené inak, na sprístupnenie informácie na účel opakovaného použitia sa primerane vzťahujú ustanovenia § 2 až 21a.
(1) Osobitné ustanovenia o opakovanom použití informácií sa nevzťahujú na informáciu,
a) ktorá sa nesprístupňuje podľa ustanovení tohto zákona okrem § 11 ods. 1 písm. c),
b) ktorej vyhotovenie nepatrí do rozsahu plnenia úloh povinnej osoby vymedzených zákonom ,
c) na ktorú má právo duševného vlastníctva podľa osobitného predpisu23) iná osoba ako povinná osoba; to neplatí, ak osoba oprávnená podľa osobitných predpisov23) udelila súhlas,
d) ktorú má k dispozícii verejnoprávna inštitúcia, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti rozhlasového vysielania a televízneho vysielania, a ňou založené právnické osoby na účely plnenia služieb verejnosti v oblasti vysielania,27c)
e) ktorú má k dispozícii vzdelávacia inštitúcia a výskumná inštitúcia ako škola,27d) vysoká škola27e) a osoba zabezpečujúca výskum a vývoj; to neplatí pre informáciu, ktorú má k dispozícii akademická knižnica,27ea) ktorá je organizačným útvarom povinnej osoby alebo súčasťou povinnej osoby,
f) ktorú má k dispozícii kultúrna inštitúcia; to neplatí pre informáciu, ktorú má k dispozícii múzeum,27f) galéria,27f) knižnica,27g) a archív,27h) ktoré sú povinnou osobou, alebo ktoré povinná osoba zriadila,
g) ktorej sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť alebo obranu Slovenskej republiky alebo jej zahraničnopolitické záujmy,
h) ktorá sa týka havarijných plánov, evakuačných plánov a dokumentov na zaistenie fyzickej a objektovej bezpečnosti povinnej osoby alebo ktorej sprístupnenie by mohlo ohroziť bezpečnosť informačného systému povinnej osoby, najmä ak ide o prístupové heslá, analýzy zraniteľnosti a rizík informačného systému v čase ich trvania, výsledky penetračných testov, bezpečnostné nastavenie informačného systému, bezpečnostnú politiku27j) a dokumenty na zaistenie informačnej bezpečnosti ňou určené a bezpečnostný projekt.27k)
i) ktorej sprístupnenie obmedzujú vo vzťahu k vymedzeným subjektom osobitné prepisy27ka) alebo na ktorej sprístupnenie je nevyhnutné splnenie zákonných predpokladov podľa osobitného predpisu,27kb)
j) ktorá je časťou dokumentu obsahujúceho výlučne logá, heraldické znaky a insígnie.
(2) Osobitné ustanovenia o opakovanom použití informácií sa nevzťahujú na použitie informácie zverejnenej podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu27l) a na použitie informácie sprístupnenej na základe žiadosti podľa § 14.
(1) Povinná osoba je povinná sprístupniť informácie na účely opakovaného použitia na základe žiadosti. Informácie na účel opakovaného použitia môže povinná osoba zverejniť aj bez žiadosti.
(2) Ustanovenie odseku 1 sa nevzťahuje na informácie, ku ktorým múzeá, galérie, knižnice, akademické knižnice a archívy vykonávajú majetkové práva duševného vlastníctva, a s ktorými môžu nakladať v prospech iných osôb podľa osobitného predpisu.27la) Múzeá, galérie, knižnice, akademické knižnice a archívy však môžu sprístupniť informácie podľa predchádzajúcej vety, o čom zverejnia oznam na svojom webovom sídle, ak ho majú zriadené, inak podľa § 6 ods. 2.
(3) Ak povinná osoba sprístupní informácie na účel ich opakovaného použitia, bez zbytočného odkladu nahlási prevádzkovateľovi ústredného portálu verejnej správy27m) údaje o webových sídlach a iných miestach, kde sa zverejňujú skutočnosti týkajúce sa opakovaného použitia informácií najmä podľa § 21e ods. 5, § 21f ods. 7 a 8 a § 21k ods. 5. Prevádzkovateľ ústredného portálu verejnej správy tieto údaje bez zbytočného odkladu zverejní na ústrednom portáli verejnej správy.
(1) Povinná osoba je povinná sprístupniť informácie na účely opakovaného použitia všetkým žiadateľom za rovnakých podmienok.
(2) Ustanovenia dohôd medzi povinnou osobou a inou osobou, ktoré obsahujú obmedzenie opakovaného použitia informácií ostatnými žiadateľmi vrátane výhradného prístupu k opakovane používaným informáciám (ďalej len „obmedzenie opakovaného použitia“), sú neplatné.
(3) Ustanovenie odseku 2 sa nepoužije, ak je obmedzenie opakovaného použitia nevyhnutné na zabezpečenie služieb vo verejnom záujme. Povinná osoba aspoň raz za tri roky overuje dôvody obmedzenia opakovaného použitia podľa predchádzajúcej vety, pričom z overenia vypracuje odôvodnený písomný záznam.
(4) Ustanovenie odseku 2 sa nepoužije, ak sa obmedzenie opakovaného použitia vzťahuje na digitalizáciu kultúrnych zdrojov financovanú prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva. Ak povinná osoba udelí výhradný prístup na obdobie dlhšie ako 10 rokov, overí dôvody obmedzenia opakovaného použitia v jedenástom roku a každých nasledujúcich sedem rokov, pričom z overenia vypracuje odôvodnený písomný záznam. Osoba, ktorá má výhradný prístup k opakovane používaným informáciám je povinná poskytnúť povinnej osobe bezodplatne rozmnoženinu digitalizovaného predmetu kultúrneho dedičstva, ktorá bude prístupná na opakované použitie po uplynutí doby výhradnosti.
(5) Povinná osoba zverejňuje dohody, ktoré obsahujú obmedzenie opakovaného použitia podľa odseku 3, na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, inak ich zverejňuje podľa § 6 ods. 2. Povinnosť nesprístupniť ustanovenia dohody obsahujúce informáciu, ktorá sa podľa tohto zákona nesprístupňuje vrátane rozsahu osobných údajov účastníka dohody odlišného od povinnej osoby podľa § 5a ods. 13 platí rovnako.
(1) Povinná osoba môže umožniť opakované použitie informácií bez určenia podmienok alebo s určením podmienok. Ak povinná osoba zverejní informácie na účel opakovaného použitia bez žiadosti podľa § 21d ods. 1 druhej vety a neurčí podmienky ich opakovaného použitia, je vo vzťahu k sprístupneným informáciám, ktoré sú chránené podľa osobitného predpisu,27la) udelená verejná licencia,27ma) na všetky spôsoby použitia známe v čase jej udelenia v neobmedzenom rozsahu a na celý čas trvania majetkových práv.
(2) Podmienky opakovaného použitia informácií obsahujú
a) požiadavky prístupu,
b) povinnosti žiadateľa pri opakovanom použití informácií.
(3) Požiadavkami prístupu podľa odseku 2 písm. a) sú najmä technické požiadavky, ktorých splnenie je potrebné na zabezpečenie sprístupnenia informácií na účel opakovaného použitia.
(4) Povinnosťami žiadateľa pri opakovanom použití informácií podľa odseku 2 písm. b) môžu byť najmä povinnosť označovať povinnú osobu, ktorá na účel opakovaného použitia informácie poskytla, a obmedzenie možnosti zmeny obsahu informácií. Zmenou obsahu informácií nie je oprava nesprávnej alebo neaktuálnej informácie, prepojenie informácií s inými informáciami, ani doplnenie ďalších informácií, ak je pôvodná informácia označená.
(5) Podmienky opakovaného použitia informácií určí povinná osoba tak, aby boli v súlade so štandardami pre informačné systémy verejnej správy,27n) nediskriminačné a obmedzovali opakované použitie informácií len v nevyhnutnej miere.
(6) Povinná osoba, ktorá opakovane používa informáciu na podnikateľský účel odlišný od plnenia úloh tejto povinnej osoby, má rovnaké povinnosti ako žiadateľ, ktorý opakovane používa informáciu na podnikateľské účely.
(7) Povinná osoba zverejňuje podmienky opakovaného použitia informácií na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, inak ich zverejňuje podľa § 6 ods. 2.(8) Ak povinná osoba zruší alebo zmení podmienky opakovaného použitia informácií, bez zbytočného odkladu o tom informuje na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, inak podľa § 6 ods. 2.
(1) Povinná osoba sprístupňuje informácie na účely ich opakovaného použitia v podobe a spôsobom, ktoré umožňujú jej technické podmienky; prednostne však v elektronickej podobe, a pokiaľ je to možné a vhodné, ako otvorené údaje27na) umožňujúce automatizované spracovanie27nb) spolu s ich metaúdajmi.27nc) Formáty a metaúdaje by mali v čo najväčšom rozsahu spĺňať formálne technické štandardy, ktorými sa na účely tohto zákona rozumejú písomné pravidlá s podrobným uvedením špecifikácií požiadaviek na zaistenie schopnosti rôznych softvérov vzájomne si poskytovať služby a efektívne spolupracovať.
(2) Povinná osoba nemá povinnosť sprístupňovať informácie na účel ich opakovaného použitia usporiadané v štruktúre alebo vo formátoch27o) podľa kritérií určených žiadateľom a nemá povinnosť zabezpečiť osobitné technické riešenie prepojenia alebo pripojenia žiadateľa, ak požiadavky žiadateľa presahujú rámec jednoduchej operácie. Povinná osoba nemá povinnosť pokračovať vo vyhotovovaní a uchovávaní informácií na účely ich opakovaného použitia prostredníctvom inej osoby.
(1) Žiadateľ, ktorý žiada sprístupniť informácie podľa ustanovení o opakovanom použití informácií, v žiadosti okrem náležitostí podľa § 14 ods. 2 uvedie údaj o tom, či
a) informácie žiada sprístupniť podľa ustanovení o opakovanom použití informácií,
b) použije informácie na podnikateľský účel alebo na nepodnikateľský účel.
(2) Ak žiadosť neobsahuje údaje podľa odseku 1, povinná osoba ju vybaví podľa § 14.
(1) Lehota na vybavenie žiadosti je 20 pracovných dní. Zo závažných dôvodov môže povinná osoba predĺžiť túto lehotu, najviac však o 20 pracovných dní. Predĺženie lehoty povinná osoba oznámi žiadateľovi bez zbytočného odkladu, najneskôr do 21 dní odo dňa podania žiadosti alebo odo dňa odstránenia jej nedostatkov. V oznámení uvedie dôvody, ktoré viedli k predĺženiu lehoty.
(2) Ak povinná osoba má určené podmienky opakovaného použitia informácií, na základe podanej žiadosti preskúma, či žiadateľ splnil tieto podmienky, a v prípade ich splnenia sprístupní rozhodnutím informácie na účel ich opakovaného použitia; inak žiadosť rozhodnutím odmietne. Žiadosť rozhodnutím odmietne aj vtedy, ak sa požadované informácie nesprístupňujú podľa § 21c a 21d; ak ide o informáciu podľa § 21c ods. 1 písm. c), povinná osoba v rozhodnutí žiadateľovi oznámi, kto je nositeľom práva duševného vlastníctva, ak je povinnej osobe známy. Povinnosť oznámiť, kto je nositeľom práva duševného vlastníctva, sa nevzťahuje na múzeá, galérie, knižnice, akademické knižnice a archívy.
(3) Ak povinná osoba nemá určené podmienky opakovaného použitia informácií a ak sprístupňuje informácie podľa § 21d,
a) určí podmienky opakovaného použitia informácií rozhodnutím v lehote na vybavenie žiadosti podľa odseku 1 prvej vety a súčasne tieto podmienky zverejní podľa § 21f ods. 7 alebo
b) v rovnakej lehote rozhodnutím sprístupní informácie na účel ich opakovaného použitia.
(4) Ak sa uplatní postup podľa odseku 3 písm. a), lehota na vybavenie žiadosti začína plynúť odo dňa podania oznámenia žiadateľa o splnení požiadaviek prístupu takto určených podmienok opakovaného použitia informácií.
(5) Ak žiadateľ prestal spĺňať podmienky opakovaného použitia informácií, povinná osoba na základe rozhodnutia zruší opakované použitie informácií.
(1) Odvolanie možno podať proti rozhodnutiu povinnej osoby
a) podľa § 18 ods. 3,
b) o odmietnutí žiadosti podľa § 21i ods. 2,
c) o zrušení opakovaného použitia informácií podľa § 21i ods. 5.
(2) Odvolanie je prípustné aj vtedy, ak povinná osoba sprístupní informácie na účel ich opakovaného použitia a žiadateľ sa domnieva, že neboli dodržané rovnaké podmienky podľa § 21e ods. 1 alebo výška úhrady nebola určená podľa § 21k.
§ 21k
(1) Úhrada za opakované použitie informácií je príjmom povinnej osoby a môže byť jednorazová alebo opakovaná.
(2) Úhrada za opakované použitie informácií nesmie prekročiť výšku nevyhnutne a účelne vynaložených nákladov spojených s umožnením prístupu k informáciám prostredníctvom nového alebo existujúceho priameho alebo nepriameho prepojenia alebo pripojenia žiadateľa k databáze informácií povinnej osoby, so zhotovením kópií, so zadovážením technických nosičov, s odoslaním informácií žiadateľovi a s vynaloženou ľudskou prácou. Náklady na ľudskú prácu podľa predchádzajúcej vety sa vypočítajú podľa počtu hodín na základe minimálnej hodinovej mzdy za predchádzajúci kalendárny rok určenej podľa osobitného predpisu.27p) Ustanovenia § 21e ods. 1 a § 21f ods. 5 sa použijú rovnako.
(3) Príplatok nepresahujúci 5% účelne vynaložených nákladov určených podľa odseku 2 je oprávnená pripočítať si povinná osoba, ktorá
a) vytvára príjmy, ktorými pokrýva podstatnú časť nákladov súvisiacich s výkonom svojich verejných úloh,
b) je múzeom, galériou, knižnicou, akademickou knižnicou, alebo archívom.
(4) Príplatok podľa odseku 3 povinná osoba použije najmä na skvalitňovanie prístupu žiadateľov k informáciám, predovšetkým na vytvorenie alebo inováciu osobitných technických prepojení alebo pripojení alebo na konverziu informácií do elektronickej podoby, ak spôsob financovania povinnej osoby umožňuje nakladať s týmto príplatkom.
(5) Povinná osoba zverejňuje výšku úhrady podľa odseku 2 a výšku príplatku podľa odseku 3 na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, inak ju zverejňuje podľa § 6 ods. 2.
(6) Ak o to žiadateľ požiada, povinná osoba mu písomne oznámi skutočnosti, ktoré boli podkladom na výpočet výšky úhrady podľa odseku 2.
(7) Povinná osoba môže od zaplatenia úhrady podľa odseku 2 alebo príplatku podľa odseku 3 upustiť; musí však postupovať rovnako pri všetkých žiadostiach rovnakého druhu.
§ 21l
Na účely podávania správ inštitúciám Európskej únie povinné osoby poskytnú Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky na jeho žiadosť potrebné informácie týkajúce sa opakovaného použitia informácií, najmä o dostupnosti informácií na účel ich opakovaného použitia, o podmienkach ich sprístupňovania a o podaných opravných prostriedkoch.
(1) Ak nie je v tomto zákone ustanovené inak, použijú sa na konanie podľa tohto zákona všeobecné predpisy o správnom konaní.28)
(2) Sprístupňovanie informácií zo štátnych archívov upravuje osobitný predpis.29)
(3) Ustanovenia § 21b až 21k sa použijú na prístup k informáciám len na základe žiadosti podľa § 21h.
Povinné zverejnenia informácií podľa § 5 ods. 6 a ods. 7 sa vzťahuje na prevod alebo prechod majetku, ktorý sa uskutočnil po 2. januári 2006, a na návrhy na začatie konania doručené po 2. januári 2006. Sprístupnenie informácie podľa § 5 ods. 6 a ods. 7 sa za podmienok ustanovených týmto zákonom vzťahuje aj na prevod alebo prechod majetku, ktorý sa uskutočnil pred 2. januárom 2006, a aj na návrhy na začatie konania doručené pred 2. januárom 2006.
(1) Ustanovenia tohto zákona sa vzťahujú na povinne zverejňovanú zmluvu uzavretú po 1. januári 2011, na objednávku tovarov a služieb vyhotovenú po 1. januári 2011 a na faktúru doručenú alebo zaplatenú po 1. januári 2011.
(2) Povinne zverejňovanou zmluvou podľa § 5a nie je do 31. júla 2011 zmluva o poskytovaní zdravotnej starostlivosti.30)
Ustanovenia tohto zákona sa vzťahujú na povinne zverejňovanú zmluvu uzavretú po 1. januári 2012, na objednávku tovarov a služieb vyhotovenú po 1. januári 2012 a na faktúru doručenú alebo zaplatenú po 1. januári 2012.
§ 22e
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. decembra 2012
(1) Ustanovenia dohôd medzi povinnou osobou a inou osobou existujúce k 30. novembru 2012, ktoré obsahujú obmedzenie opakovaného použitia, stanú sa neplatné 1. decembra 2012; to neplatí, ak ide o obmedzenie opakovaného použitia podľa § 21e ods. 3. Dohody medzi povinnou osobou a inou osobou uzatvorené pred 1. decembrom 2012, ktoré obsahujú obmedzenie opakovaného použitia podľa § 21e ods. 3, povinná osoba zverejní na svojom webovom sídle, ak ho má zriadené, inak ich zverejní podľa § 6 ods. 2, najneskôr do 31. decembra 2012.
(2) Povinná osoba nemôže podmieňovať opakované použitie informácií určením podmienok, ak ide o informácie alebo štruktúru informácií, ktoré boli alebo sú verejne dostupné alebo zverejnené povinnou osobou pred 1. decembrom 2012.
(3) Informáciu zverejnenú podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu27l) alebo sprístupnenú na základe žiadosti podľa § 14 pred 1. decembrom 2012 možno použiť na podnikateľské účely a nepodnikateľské účely.
§ 22f
Dohoda medzi povinnou osobou a inou osobou existujúca k 1. januáru 2016, ktorá obsahuje obmedzenie opakovaného použitia, sa ukončí uplynutím obdobia, na ktoré bola uzatvorená, najneskôr však 18. júla 2043; to neplatí, ak ide o obmedzenie opakovaného použitia podľa § 21e ods. 3 alebo ods. 4 v znení účinnom od 1. januára 2016.
1. Zrušuje sa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1998 Z.z. o prístupe k informáciám o životnom prostredí.
2. Zrušuje sa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 118/2011 Z.z., ktorým sa ustanovuje hodnota objednávok tovarov a služieb a faktúr za tovary a služby, ktoré sa nezverejňujú.
Zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení zákona č. 524/1990 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 295/1992 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 266/1992 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 237/1993 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 248/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 250/1994 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 202/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 207/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 265/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 285/1995 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 160/1996 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 168/1996 Z.z., zákona č. 143/1998 Z.z., zákona č. 319/1998 Z.z. sa mení takto:
1. Za § 42 sa vkladá § 42a, ktorý vrátane nadpisu znie:
Priestupok na úseku práva na prístup k informáciám
(1) Priestupku sa dopustí aj ten, kto vedome vydá a zverejní nepravdivé, neúplné informácie, kto poruší povinnosť určenú osobitným predpisom,3a) alebo ten, kto vydaním rozhodnutia alebo vydaním príkazu, alebo iným opatrením zapríčiní porušenie práva na sprístupnenie informácií.
(2) Za priestupok podľa odseku 1 možno uložiť pokutu do 50 000 Sk a zákaz činnosti až na dva roky.”.
„3a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií).”.
2. V § 68 ods. 1 sa za slová „ako aj priestupky podľa” vkladajú slová „§ 42a a”.
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z.z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 224/1996 Z.z., zákona č. 70/1997 Z.z., zákona č. 1/1998 Z.z., zákona č. 232/1999 Z.z. sa mení takto:
§ 4 ods. 2 písm. e) znie:
"e) o slobodnom prístupe k informáciám.".
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z.z. o ochrane prírody a krajiny v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z.z. sa mení takto:
V § 49 sa vypúšťajú odseky 2 a 3. Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1.
Zákon č. 17/1992 Zb. o životnom prostredí v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 127/1994 Z.z. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 287/1994 Z.z. sa mení takto:
1. Za § 33 sa vkladajú § 33a a 33b, ktoré vrátane nadpisu znejú:
OSOBITNÉ USTANOVENIA O INFORMÁCIÁCH O ŽIVOTNOM PROSTREDÍ
Zverejňovanie informácií o znečisťovaní životného prostredia
(1) Fyzická osoba oprávnená na podnikanie alebo právnická osoba, ktorá je podľa osobitných predpisov alebo rozhodnutí vydaných na ich základe povinná merať množstvo určeného druhu vypúšťanej látky (emisie) do ovzdušia alebo do vôd alebo sledovať iný vplyv ňou prevádzkovaného zariadenia na životné prostredie, je povinná zverejňovať výsledky týchto meraní a sledovaní vo všeobecne zrozumiteľnej forme a na všeobecne ľahko prístupnom mieste pravidelne do 10 dní po uplynutí každého mesiaca, v ktorom mala takúto povinnosť, a súhrnne do 30 dní po uplynutí kalendárneho roka.
(2) Zo zverejnených výsledkov meraní a sledovaní musí byť zrejmé, aké znečistenie životného prostredia príslušné zariadenie spôsobilo a v akom vzťahu boli namerané hodnoty k zákonným alebo povoleným limitným hodnotám.
(3) Povinnosť neodkladne informovať verejnosť má aj fyzická osoba oprávnená na podnikanie alebo právnická osoba, ktorá spôsobila vážne ohrozenie alebo poškodenie životného prostredia najmä v dôsledku prevádzkovej nehody (havárie), požiaru alebo dopravnej nehody. V informácii uvedie v rozsahu, v akom jej je známy, stručný opis nehodovej udalosti, príčiny jej vzniku, mieru a rozsah poškodenia alebo ohrozenia životného prostredia, prípadne jeho jednotlivých zložiek, a prijaté nápravné opatrenia. Forma a rozsah informovania verejnosti musia zodpovedať druhu, vážnosti a rozsahu ohrozenia alebo poškodenia životného prostredia a možnostiam povinnej osoby.
(4) Splnením povinnosti podľa odseku 3 nie je dotknutá oznamovacia povinnosť ani iné povinnosti podľa osobitných predpisov.2)
Správa o stave životného prostredia
(1) Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky za každý rok zverejní správu o stave životného prostredia v Slovenskej republike. Príslušné ústredné orgány štátnej správy Slovenskej republiky3) mu poskytnú potrebné podklady.
(2) Správu podľa odseku 1 vydá ministerstvo do 15. decembra nasledujúceho roka. Príslušné ústredné orgány mu poskytnú podklady do 31. augusta nasledujúceho roka.
(3) Správa podľa odseku 1 bude prístupná na Ministerstve životného prostredia Slovenskej republiky, na Slovenskej inšpekcii životného prostredia, ako aj na krajských úradoch a na okresných úradoch.
2. Poznámky pod čiarou k odkazom 2 a 3 znejú:
„2) Napríklad § 5 zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 499/1991 Zb., § 7 ods. 1 písm. b) zákona č. 309/1991 Zb. v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 148/1994 Z.z., § 8 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 330/1996 Z.z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, § 51 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 315/1996 Z.z. o premávke na pozemných komunikáciách.
3) Zákon Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.”.
Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2001.
Rudolf Schuster v.r.
Jozef Migaš v.r.
Mikuláš Dzurinda v.r.
1) Čl. 26, 45 a 34 Ústavy Slovenskej republiky; čl. 17, 25 a 35 Listiny základných práv a slobôd.
2) § 21 zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 584/2005 Z.z.
§ 1 ods. 3 zákona č. 583/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
3) Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, zákon č. 149/1975 Zb. o archívnictve v znení neskorších predpisov.
3a) Zákon č. 205/2004 Z.z. o zhromažďovaní, uchovávaní a šírení informácií o životnom prostredí.
4) § 1 ods. 4 písm. a) zákona č. 110/1964 Zb. o telekomunikáciách v znení neskorších predpisov.
5) Zákon č. 53/1959 Sb. o jednotnej sústave knižníc (Knižničný zákon) v znení neskorších predpisov.
6) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.
6a) § 2 ods. 1 písm. b) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 90/1996 Z.z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov.
6b) § 16 a § 17 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov.
7) Zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov.
7a) § 2 písm. a) zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
7aa) § 3 zákona č. 523/2004 Z.z. v znení zákona č. 199/2007 Z.z.
7b) § 27 zákona č. 400/2009 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
7c) § 42 a 223 Zákonníka práce.
7ca) Zákon č. 200/1997 Z.z. o Študentskom pôžičkovom fonde v znení neskorších predpisov.
7cb) Napríklad § 7 ods. 11 zákona č. 179/2011 Z.z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z.z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov.
7cc) Zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
7cd) § 74 zákona č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 551/ 2010 Z.z.
7ce) Napríklad § 2, 48, § 53 ods. 7 zákona č. 305/2005 Z.z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
7cf) § 71 ods. 1 písm. d) a e) zákona č. 305/2005 Z.z.
7cg) Zákon č. 639/2004 Z.z. o Národnej diaľničnej spoločnosti a o zmene a doplnení zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách (cestný zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov.
7ch) § 5 ods. 13 zákona č. 618/2003 Z.z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon).
7ci) § 9 ods. 2 zákona č. 384/1997 Z.z. o divadelnej činnosti.
7d) § 2 písm. b) zákona č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 570/ 2009 Z.z.
7e) Zákon č. 200/2011 Z.z. o Obchodnom vestníku a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
7f) Zákon č. 215/2002 Z.z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
7fa) § 42 ods. 2 písm. c) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov.
7fb) § 28 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov.
7g) § 47a Občianskeho zákonníka.
8) § 22 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb.
9) Zákon č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov.
10) Napríklad Obchodný zákonník, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z.z. v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/ 1996 Z.z., nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 100/1993 Z.z. o Obchodnom vestníku v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 50/1998 Z.z., zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení zákona č. 300/1990 Zb., zákona č. 513/1991 Zb. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 62/1993 Z.z., zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 207/1996 Z.z. o nadáciách v znení zákona č. 147/1997 Z.z.
11) Zákon č. 184/1999 Z.z. o používaní jazykov národnostných menšín.
12) Napríklad zákon č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov, § 91 až 93a zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, § 40 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov, § 122 Trestného zákona, § 23 zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov.
13) § 116 Občianskeho zákonníka.
14) § 11 až 16 Občianskeho zákonníka.
16) § 26 až 30 Občianskeho zákonníka.
16a) Čl. 2 ods. 1 ústavného zákona č. 357/2004 Z.z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov.
16b) Zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov.
16c) § 5 ods. 3 až 5 a § 9 zákona č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
16d) § 25 ods. 2 písm. b) zákona č. 312/2001 Z.z. v znení neskorších predpisov.
16e) § 5 ods. 1 zákona č. 552/2003 Z.z. o výkone prác vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov.
16f) § 9 ods. 3 Zákonníka práce.
16g) Napríklad zákon č. 73/1998 Z.z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov.
16h) § 2 písm. a) zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
16i) Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z.z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z.z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
17) § 17 až 20 Obchodného zákonníka, § 122 Trestného zákona v znení zákona č. 100/1996 Z.z. a zákona č. 13/1998 Z.z.
18) Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 159/1991 Zb. o dojednaní Dohovoru o ochrane svetového kultúrneho a prírodného dedičstva.
19) Oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky č. 34/1996 Z.z. o uzavretí Dohovoru o biologickej diverzite.
20) § 8 ods. 1 zákona č. 17/1992 Zb. o životnom prostredí.
21) Zákon č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci.
22) Napríklad zákon č. 540/2001 Z.z. o štátnej štatistike, § 36 zákona č. 747/2004 Z.z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon Slovenskej národnej rady č. 81/1992 Zb. o Česko-slovenskej tlačovej kancelárii Slovenskej republiky v znení zákona č. 442/2003 Z.z., zákon č. 619/2003 Z.z. o Slovenskom rozhlase, zákon č. 16/2004 Z.z. o Slovenskej televízii.
23) Napríklad zákon č. 527/1990 Zb. o vynálezoch, priemyselných vzoroch a zlepšovacích návrhoch v znení neskorších predpisov, zákon č. 146/2000 Z. z. o ochrane topografií polovodičových výrobkov v znení zákona č. 84/2007 Z. z., zákon č. 517/2007 Z. z. o úžitkových vzoroch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 495/2008 Z. z., zákon č. 202/2009 Z. z. o právnej ochrane odrôd rastlín, zákon č. 185/2015 Z. z. Autorský zákon.
24) § 82a ods. 5 zákona č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 33/2011 Z.z.
§ 55m ods. 5 zákona č. 153/2001 Z.z. o prokuratúre v znení zákona č. 220/2011 Z.z.
24a) Napríklad čl. 38. 1 Protokolu č. 18 o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva v platnom znení, prílohy k zmluve o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii (oznámenie č. 185/2004 Z.z.).
24b) Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov, zákon č. 747/2004 Z.z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 340/2005 Z.z., zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 541/2004 Z.z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
24c) Napríklad § 27 zákona č. 319/2002 Z.z. o obrane Slovenskej republiky v znení zákona č. 330/2003 Z.z., § 3 ods. 14 a prílohy č. 1 a 2 zákona č. 541/2004 Z.z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
25) Napríklad zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 314/1996 Z.z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 71/1986 Zb. o Slovenskej obchodnej inšpekcii v znení neskorších predpisov, zákon Slovenskej národnej rady č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane.
26) Napríklad § 73 ods. 2 písm. b) zákona č. 65/1965 Zb. Zákonník práce v znení neskorších predpisov, § 34 ods. 4 zákona č. 229/1992 Zb. o komoditných burzách v znení neskorších predpisov, § 10 ods. 2 zákona č. 124/1992 Zb. o Vojenskej polícii, § 54 ods. 3 zákona č. 335/1991 Zb. v znení neskorších predpisov, § 15 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 38/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov,§ 16 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky, § 12 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1996 Z.z. Colný zákon v znení neskorších predpisov, § 40 a 41 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov, § 11 ods. 2 písm. k) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z.z. o kontrole v štátnej správe, § 80 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
27a) Zákon Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
27b) § 66a Obchodného zákonníka.
27c) Zákon č. 532/2010 Z.z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
27d) § 27 zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
27e) § 2 ods. 2 zákona č. 131/2002 Z.z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 363/2007 Z.z.
27ea) A Tt. 126/2015. sz., a könyvtárakról és a Tt. 206/2009. sz., a múzeumokról és a képtárakról és a tárgyi kulturális értékekről szóló törvényének, valamint a Tt. 372/1990. sz., szabálysértésekről szóló törvénye módosításáról és kiegészítéséről szóló törvényének 8. § a Tt. 38/2014. sz. törvénye értelmében.
27f) § 2 ods. 5 a 6 zákona č. 206/2009 Z.z. o múzeách a o galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
27g) § 2 ods. 1 zákona č. 126/2015 Z. z.
27h)§ 4 zákona č. 395/2002 Z.z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov.
27j) § 29 písm. a) výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z. o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy
27k) § 16 zákona č. 428/2002 Z.z.
27ka) Napríklad § 55aa zákona č. 153/2001 Z. z. v znení zákona č. 192/2011 Z. z., § 10 ods. 4 až 6 zákona č. 530/2003 Z. z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
27kb) Napríklad § 13 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
27l) Napríklad zákon č. 530/2003 Z.z. o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 200/2011 Z.z.
27la) Zákon č. 185/2015 Z. z. Autorský zákon.
27m) § 2 písm. j) zákona č. 275/2006 Z.z. v znení zákona č. 570/2009 Z.z.
27ma) § 76 zákona č. 185/2015 Z. z.
27n) Výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z.
27na) § 52 výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z. v znení výnosu č. 276/2014 Z. z.
27nb) § 51 ods. 2 výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z.
27nc) § 2 písm. w) výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z.
27o) § 6 zákona č. 275/2006 Z.z. v znení zákona č. 570/2009 Z.z., výnos Ministerstva financií Slovenskej republiky č. 55/2014 Z. z.
27p) § 2 ods. 1 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení zákona č. 460/2008 Z. z.
28) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok).
29) Zákon Slovenskej národnej rady č. 149/1975 Zb. v znení neskorších predpisov.
30) Zákon č. 581/2004 Z.z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
1. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/98/ES zo 17. novembra 2003 o opakovanom použití informácií verejného sektora (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ, kap. 13/zv.32, Ú.v. EÚ L 345, 31.12.2003).
2. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/4/ES z 28. januára 2003 o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí a ktorou sa zrušuje smernica Rady 90/313 EHS (Mimoriadne vydanie Ú.v. EÚ, kap. 15/ zv.7, Ú.v. EÚ L 041, 14.2.2003).
3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/37/EÚ z 26. júna 2013, ktorou sa mení smernica 2003/98/ES o opakovanom použití informácií verejného sektora. (Ú. v. EÚ L 175, 27.6.2013.)