text:
Gyülekezési jogi projekt - PDF
Download "Gyülekezési jogi projekt"
1 Á J O B P R O J E K T F Ü Z E T E K Gyülekezési jogi projekt / 12 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának évi pályázatait a Csányi Alapítvány, a Fővárosi Állat- és Növénykert, az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium, a Magyar Fotográfusok Háza, a Magyar Fotóművészek Szövetsége, az Országos Rendőr-főkapitányság és a Szociális és Munkaügyi Minisztérium támogatta. Szerzők DR. BASSOLA ESZTER (5. fejezet) DR. HAJAS BARNABÁS (3.; 6.; 7.; és 8. fejezetek) DR. HALÁSZ ZSOLT (4.; 6.; 7.; és 8. fejezetek) DR. LÁPOSSY ATTILA (3.1.; 6.; 7.; és 8. fejezetek) LUX ÁGNES (5. fejezet) DR. PAJCSICSNÉ DR. CSÓRÉ ERIKA ( ; ; és fejezetek) PROF. DR. SZABÓ MÁTÉ (1.; 2 fejezetek) Szerkesztette DR. HAJAS BARNABÁS, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa évi gyülekezési jogi projektjének vezetője Kézirat lezárva: február 15. Minden jog fenntartva ISSN ISBN Kiadó: Országgyűlési Biztos Hivatala 1051 Budapest, Nádor u. 22. Telefon: , Fax: Internet: Felelős kiadó: Dr. Szabó Máté3 Tartalom 1. A gyülekezés joga, a civil jogvédelem és az ombudsmanok szerepe 5 2. Köszönetnyilvánítás 8 3. A gyülekezési jogi projektről általában Módszertani kérdések Műhelybeszélgetések A projekt tevékenységéhez kapcsolódó publikációk Társadalmi kapcsolataink (civil szervezetek, kutatóműhelyek) A projekt megjelenése a tudományos esszé pályázaton Korábbi ombudsmani gyakorlat A gyülekezési joggal kapcsolatos külföldi bírósági és ombudsmani gyakorlat Bevezető Az Emberi Jogok Európai Bíróságának és Bizottságának gyülekezési jogot érintő legfontosabb döntései Az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának gyülekezési joggal kapcsolatos döntései Kitekintés: a gyülekezési joggal kapcsolatos európai ombudsmani gyakorlatról Vizsgálati tapasztalatok Közvetlenül a gyülekezési jog körébe vonható kérdések A gyülekezési jog érvényesülésével is összefüggő kérdések A gyülekezési joghoz kapcsolódó további kommunikációs kérdések A projekt alatt tett ombudsmani intézkedések, és azok utóélete Alkotmánybírósági indítvány az OBH 2452/2008 sz. ügyben A Gytv. módosítására tett javaslatok, és azok fogadtatása A Szabstv. módosítására tett javaslat Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának BKv. 71. sz. véleménye A Miniszterelnöki Hivatalt vezető miniszternek tett ajánlás A rendészetért felelős miniszternek tett ajánlás A Rendőrségnek tett ajánlások hasznosulása A jogalkalmazás során felmerülő további dilemmák A gyülekezési törvény közterület fogalmába nem tartozó helyszínen megtartott rendezvények rendőri kezelése A fegyveresen és felfegyverkezve történő megjelenés, valamint maszkviselés a demonstrációkon Életvitelszerű, elhúzódó demonstrációk megítélése és kezelése A rendezvény létszámával kapcsolatos kérdések 103 34 Megtorpan az államhatalom. Amott áll valami. De mi az a valami? Amott áll valami. S az államhatalom fölüvölt szilajon, Üvölt: Szétoszlani! Miért kell szétoszlani? Üvölt: Szétoszlani! (BERTOLD BRECHT: A weimari alkotmány három paragrafusa. Ford.: EÖRSI ISTVÁN In: Bertold Brecht versei. Európa Könyvkiadó Budapest, 1976)5 1. A gyülekezés joga, a civil jogvédelem és az ombudsmanok szerepe A tüntetés, a gyülekezés problémája fontos indikátora a demokrácia stabilitásának. A gyülekezési jognak kommunikációs jogként való értelmezése, ti. főként analogikus értelmezésben véleményem szerint teljesen félrevezető. Persze sajátos politikai kommunikáció a gyülekezés is, mégpedig azért, mert üzenetet közvetít, igényeket fogalmaz meg, amelyeket a nyilvánosság felé kíván megjeleníteni. Ám hangsúlyozandó, hogy sajátos, mert adott helyen, időben és térben közösséget alkotó embercsoportok magatartásában testesül meg. A politikai kommunikáció azonban a modern és posztmodern társadalmakban általában nem ilyen, hanem térben és sokszor időben egymástól elkülönülő kibocsátók és befogadók árnyalt, és kommunikációs technológiák, médiumok által konstruált kapcsolatokkal rendelkező emberek csoportjainak sokaságait köti össze közvetítések szálaival, és ezek az egyének és csoportok nem alkotnak időben, térben, interperszonális kapcsolatokkal összekapcsolt közösséget. Minden kommunikációnak van tartalma és formája, de ha kommunikatív diskurzusról beszélünk, ott a nyilvánosság terében érvek és ellenérvek feszülnek egymásnak, nem pedig emberi csoportok és tömegek, akik köztereken egymással szemben mozogva jelennek meg! A demonstráció útján való köztéri kommunikáció mindig közrendet sért hiszen a közterek személyek és járművek mozgására alakultak ki, és csak ritkán, sajátos jogi rituálék közvetítésével lesznek agorák a modern és posztmodern társadalmakban. A tömegek, csoportok kivételes szabályok keretén belüli mozgása pedig mindig biztonsági kockázatokat jelent. A demonstráció korlátozza egy sor vonatkozásban a harmadik oldal, a demonstráció politikai kommunikációjába be nem vont személyek jogait, és veszélyezteti a környezetében található épített és természeti értékeket. 1 Tehát a demonstráció igen sajátos fajtája a politikai kommunikációnak, nem az érvek és ellenérvek találkozása a tisztán a kommunikációt szolgáló, üzeneteket továbbító, dokumentáló és transzformáló média közvetítette kommunikatív összefüggésben, hanem élesben, intézményeket és emberi viszonyokat terhelő, komplex társadalmi, kulturális és politikai világként érvényesül a gyakorlatban. A nagyobb tüntetéseknek legalább három életük van. (A kicsik sokasága, ha nem kerül bele a médiába és az intézmények világába, üzenetével kihuny 1 Utóbbira érdekes példa az USA-ban és Nagy-Britanniában elterjedt parkvédelmi, pázsitvédő szabályozás, ami nálunk egyelőre még ismeretlen. Műemlékvédelmünk azonban már van, és a gyülekezésnek ezzel kapcsolatosan is vannak kockázatai. Számolja meg egyszer valaki, hány emléktábla és szobor van a budapesti Kossuth téren és környékén, és ezek milyen sokféle politikai és kulturális üzenetet közvetítenek, s hány neves és névtelen elhunyt kegyeleti jogait szimbolizálják, hordozzák! 56 azok befejezésével, és ha egyáltalán, akkor a rendőrségi statisztikákból kereshetjük ki őket. 2 ) 1. Az egyik az, ami valóban történik az utcán, de itt is a társadalmi világok sokfélesége találkozik össze, a rendőröké, az újságíróké, az arra járóké, az ott lakóké és persze a tüntetőké. 2. Ezt követi a tüntetés élete a sajtóban, a médiában, az internetes kommunikációban stb., úgymond a látszat, amely azonban sokkal inkább jelenti a társadalmi-politikai valóságot a vele kapcsolatba kerülők számára, hiszen a médiafogyasztók nem lehettek mind ott. 3. Végül, de nem utolsósorban, a tüntetés utóélete a jog, az igazságszolgáltatás, a közigazgatás világában van, ahol eljárások sokasága zajlik egy-egy nagyobb tüntetés után, hogy sokszor akár a tüntetés néhány órájának utóélete akár több évig is eltartson a fellebbviteli eljárásokban, sőt akár bevonuljon a nemzeti, avagy az európai jog történetébe. A három valóság pedig, a ténybeli, a mediális, a jogi-intézményes sokszoros egymást erősítő és gyengítő viszonyrendszerben értelmezi és írja újra egymást a tiltakozási kultúra történeti épülésének folyamatában. Ezek a folyamatok egyébként Magyarországon is sokkal régebbre nyúlnak vissza, gondoljunk csak a bevett budapesti agorák, a Kossuth tér, Hősök tere, Bem tér, Batthyány-örökmécses, 301-es parcella tüntetéstörténetére 1848 és 1989 között. Vagy gondolhatunk a különböző magyar és globális évfordulók ünneplésének hoszszú távú tapasztalataira (március 15., október 23. Magyarországon, és május 1., november 7. vagy újabban a drogliberalizációs Kendernap, illetve alternatív szexuális identitási szolidaritás napja, a Gay Pride itthon és világszerte). Az emberi jogok és a jogállamiság tartalmát kezdettől fogva másként értelmezik a különböző politikai irányzatok és az elit, illetve az ellen-elit csoportjai. A nemzetállamok és a nemzetközi szervezetek bürokráciája, technokratái, szakértői, hatalomgyakorló elitjei, még akkor is, ha demokratikus úton ellenőrzöttek vagy kerültek pozíciókba, rászorulnak a civil társadalom permanens és közvetlen kontrolljára, hogy ne tévedjenek le az emberi jogok kiszabta működési ösvényekről. A világ egyetlen rendőrsége sem fog soha olyan hatékony belső ellenőrzési rendszert kialakítani, amely pótolná a külső, a civil jogvédő ellenőrzést a rendőri gyakorlat felett, pl. az idegenrendészeti ügyekben. A nemzetállami, de a nemzetek feletti hivatalok és hivatalnokok elsősorban saját szervezeti és eljárási normáiknak engedelmeskednek. Ezek a normák különböző mértékben támaszkodnak a deklaráció elveire, érvényesítik azokat, de az is lehet, mint a totális és az autoriter rendszerekben, hogy éppenséggel ellentétben állnak velük. De még a legdemokratikusabb országban is előfordulhat, és elő is fog fordulni a hivatali hatalommal és a joggal való visszaélés a hivatalnokok részéről. A civil társadalomnak általában és a globális civil társadalomnak kü- 2 SZABÓ MÁTÉ WISLER, DOMINIQUE (szerk.): Tüntetés, rendőrség, demokrácia. Budapest: Villányi úti könyvek,7 lönösen szüksége van az önkéntes civil aktivisták, a civil kollektívák és mozgalmak aktív és hatékony ellenőrzésére az emberi jogi normák érvényesülése felett. A civil jogvédők az egyes nemzetállami normákkal és intézményekkel, sőt a nemzetközi intézmények normáival szemben is közvetlenül az emberi jogi deklaráció szellemét és betűjét kívánják érvényesíteni, úgy, mint a partikuláris jogi normával szemben az alkotmány szellemére és betűjére hivatkozó polgárjogi aktivisták a polgári engedetlenség esetén. A jogrendi (law and order) és a polgárjogi (civil rights) szemléletmódok elkülönítésének lehetősége éppen az emberjogi univerzalizmus-partikularizmus ellentétpárban rejlik, amely ugyanolyan szükségszerű kísérője az egyetemes jogi normák érvényesülésének, mint a fénynek az árny. A normák tartalma sosem érvényesülhet teljesen, mindig korlátok, akadályok tornyosulnak előtte. Azonban amikor a jogállami rend alapelvei, a pozitív jog legitimációja az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatához kötődnek, akkor nem vonható kétségbe a polgárjogi radikalizmus létjogosultsága, amely éppen ezen normák tartalmi érvényesítésének maximalizálását tűzi célul a partikuláris intézményi-jogi megoldások ellenében is. Ha viszont a jogrendet pusztán eljárási legitimációval ruházzák fel, és a jogi pozitivizmus talaján állva a nemzetközi normákat pusztán külsődlegesnek tekintik, akkor a jogrendi gondolkodásmód és értelmezési keret számára az univerzális normák és rájuk hivatkozó polgárjogi radikalizmus külsődlegesekké és idegenekké válnak. Héják és galambok, hardlinerek és softlinerek az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában foglalt normák érvényesülésének egyaránt előmozdítói lehetnek. A jogrendi, pozitív jogi, bürokrata attitűd és szemléletmód nélkül a civiljogi radikalizmus önmagában világidegen utópizmussá korcsosulna, a hivatali rutin pedig hivatali visszaéléssé és elitizmussá válna a civiljogi radikalizmus állandó kritikája híján, hiszen a civil kritika és innováció nélkül elveszti kapcsolatát a civil társadalommal. A bürokrata és a jogvédő tehát egyaránt fontosak az emberi jogok érvényesülésének folyamatában, kreatív konfliktusuk előrevivő dinamikát termel, szemben a hivatalok uralmának, avagy a civil önigazgatásnak a szélsőségeivel. A hivatalnok mindig az adott ügyrend-jogrend keretein belül értelmezi az emberi jogokat, és saját hivatali hatalmának és érdekének szűrőin át viszonyul hozzájuk. A civil jogvédelem elvileg hivatali-ügyrendijogrendi kötöttségek nélkül mozoghat, a tiszta jogelvek és nemzetközi normák talaján kezeli az egyedi ügyet, s mint ilyen kritikája és tiltakozása kiegészíti a jogrendi-jogállami (law and order) működést. A jogrendi és a polgárjogi radikális szemléletmódok és attitűdök komplementerek lehetnek, szerep- és munkamegosztást jelenthetnek a polgári nyilvánosság, a részvételi és kontrolligény, valamint a hatalmi szerkezet fenntartásának, végső soron az állami erőszak monopóliumának és hierarchiájának létfontosságú szempontjai között. Budapest, február 11. 78 2. Köszönetnyilvánítás Járatlan utat választottunk, amikor a gyülekezési jog érvényesülését vizsgáló projektünket elindítottuk: ugyan biztosak voltunk abban, hogy nagy adósságot törlesztünk vele, de az sem volt kétséges, hogy munkánk sok szempontból rendhagyó lesz. Nem volt ugyanis sem magyarországi, sem külföldi tapasztalat arra, hogy a csaknem állandó helyszíni jelenlétünket hogyan fogadja majd a közvélemény, és miként értékelik azt a jogalkalmazásban közvetlenül érintett szervek, akikkel szükségszerűen szoros együttműködést kellett kialakítanunk. Nem tudhattuk azt sem, hogy tapasztalatainkat mi módon juttathatjuk el a szakmai és civil nyilvánossághoz, ezáltal is segítve a gyülekezési joghoz kapcsolódó jogalkalmazási kérdések megválaszolását, és az alapjog biztosítását szolgáló remélhetőleg mind egységesebb gyakorlat kialakítását. Munkánkat a Rendőrség, különösen pedig BENCZE JÓZSEF r. altábornagy úr nem pusztán vizsgálataink során segítette, hanem a műhelybeszélgetéseken való aktív részvétellel, élénk szakmai párbeszéddel járult hozzá a projekt sikeréhez. Ugyancsak köszönet illeti az ELTE, a PPKE és a PTE tudományos műhelyeit, valamint a civil szervezeteket, amelyek aktív részvételükkel segítették munkánkat. Külön is köszönjük Közjogi Szemle főszerkesztőjének, CHRONOWSKI NÓRÁNAK, hogy a projekt tudományos eredményeinek közlését lehetővé tette. Köszönöm valamennyi munkatársamnak, hogy segítségükkel az országgyűlési biztos a békés gyülekezéshez való jog biztosítása érdekében vizsgálódhatott! PROF. DR. SZABÓ MÁTÉ az állampolgári jogok országgyűlési biztosa 89 3. A gyülekezési jogi projektről általában 3.1. Módszertani kérdések A 2008-as gyülekezési jogi projekt még a többi alapjogi projekthez képest is számos elemében hozott újat, és jelentősen gazdagította az ombudsman vizsgálati módszertanát, ezért mindenképp érdemes röviden szólni róla. A kedves olvasónak szeretnénk bemutatni, hogy hogyan alakultak, milyen szisztéma szerint folytak a rendezvények helyszíni vizsgálatai. A vizsgálatokhoz eleve külön forgatókönyv készült, valamennyi helyszíni munkát gondos előzetes tervezőmunka előzött meg, ugyanakkor a követett eljárás, módszer, a vizsgálati szerszámkészlet az év során folyamatosan alakult és rugalmasan változott: a tesztelt, és pozitívnak bizonyuló elemek maradtak, csiszolódtak, míg mások lassan kikoptak. A vizsgálatok tervezése során a kiindulópontot a rendelkezésre álló jogi bázis jelentette: miután az ombudsman állami intézmény nem pedig civil jogvédő szervezet vagy kutatóintézet az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló évi LIX. törvény (Obtv.) által meghatározott lehetőségeket és korlátokat kellett mindenekelőtt szem előtt tartani. Az országgyűlési biztos számára a törvény ugyanakkor szerencsés módon más állami szervekhez képest szélesebb körben teszi lehetővé hivatalbóli vizsgálatok lefolytatásának lehetőségét, vagyis az ombudsman eljárásához nem feltétlenül szükséges az alapjogainak sérelmét hangoztató panaszos és az általa benyújtott beadvány. A korábbi ombudsmanok praxisát ugyancsak jellemezte, hogy egyes területeken átfogó, preventív jellegű vizsgálatokat tartottak, intézményeket látogattak végig, így a gyakorlatban győződhettek meg például a hivatásosok (tűzoltók, honvédek vagy éppen rendőrök) munkakörülményeiről, a fogvatartottak jogainak érvényesüléséről. A biztosi intézmény másik markáns sajátja, hogy az adott ügy vizsgálata, az ellenőrzés során jogi eszközök egész tárháza áll a rendelkezésére (mintegy kompenzálva a hatósági, ügydöntő jogkör hiátusát). A vizsgált szervek kötelesek a biztost minden általa feltett kérdésben érdemben tájékoztatni, vele és a nevében eljáró munkatársakkal együttműködni, tűrni az ellenőrzés lefolytatását. A korábbi gyakorlatban sem számítottak különlegesnek a helyszíni, sőt a be nem jelentett vizsgálatok. Például az egyes közszolgáltatók, a nagy gáz- és energiacégek ügyfélszolgálatát a hivatal munkatársai bejelentés nélkül keresték meg azért, hogy ellenőrizzék az alapjogok érvényesülését. E tapasztalatok, előképek mind beépültek a speciális helyszíni vizsgálatok forgatókönyvébe. A vizsgálatok alapvető sajátossága volt, hogy mint minden ombudsmani eljárásban csak az alapjogi kérdések vizsgálatára koncentrált, ami azt is jelen- 910 tette, hogy szigorúan tartózkodott az egyes rendőrszakmai kérdések megítélésétől, azok célszerűségéről, hatékonyságáról, hatáskör és megfelelő szakismeret hiányában egy esetben sem tett említést. Az országgyűlési biztos a vizsgálatsorozatot a kezdetektől tartalmi értelemben is széles spektrumúként képzelte el, amelynek a középpontjában a gyülekezési jog érvényesülése áll, de ami más, szorosan kapcsolódó alapvető jogok védelmét is szem előtt tartja. A rendőri eljárás, intézkedések vizsgálatakor így zsinórmértéket jelentett az emberi méltósághoz való jog, a kegyetlen, megalázó bánásmód tilalma, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a jogorvoslathoz való jog és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggő követelmények. A vizsgálat a tüntetések teljes spektrumára kiterjedt, azaz statikus és dinamikus (menetek, felvonulások) rendezvények megfigyelésére egyaránt sor került, sőt egyes esetekben a nem gyülekezési jog hatálya alá tartozó rendezvényekre, például a mindenki előtt nyitva álló egyes állami ünnepségekre is kiterjedt. Utóbbiak estében a véleményszabadság, az önrendelkezési jog (magánszféra) védelme állt a középpontban, ennek megfelelően a munkatársak a helyszínen nyomon követték az igazoltatást, a beléptetés mikéntjét, a ruházat átvizsgálását, a biztosítást stb. A vizsgálatok kiterjedtek a rendezvényeken való helyszíni részvétel mellett a gyülekezési joggal összefüggő így különösen a feloszlatást követően történő előállítások vizsgálatára, a fogvatartási körülmények ellenőrzése, a demonstrációk területéről, azok közeléből előállított személyek meghallgatására is. Mindez azt jelentette, hogy a munka nem egy esetben korántsem ért véget a rendezvény idő előtti vagy tervezett befejezésével: ha a demonstráció feloszlatására, és azzal összefüggésben tömeges előállításra került sor, akkor az esti, éjjeli, illetve a hajnali órákban felkerestük az előállítottak fogadására kijelölt rendőrkapitányságokat, meghallgatták az előállított személyeket, ellenőrizték az elhelyezési körülményeket, a panasztétel, illetve jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatás megtörténtét. Az előállítottak között több esetben voltak fiatalkorú, 18 év alatti személyek is, így a rájuk vonatkozó rendőrségi többletkötelezettség (a hozzátartozók gyors értesítése, megfelelő elkülönítés a felnőtt korúaktól stb.) teljesítését is vizsgáltuk. Adódik természetesen a kérdés, hogy a vizsgálatokat végző munkatársaknak milyen rendezvényeken érdemes preventív jelleggel megjelennie. Voltak olyan időpontok, amelyeken sajnálatos módon minden évben, ezekre már előzetesen lehetett készülni: ide tartozott egyértelműen két nemzeti ünnepünk, az 1848 tavasza előtt tisztelgő március 15. és az 1956-os eseményekre emlékező október 23. Hetekkel előre tervezhető volt emellett például a június 5-i LBMT-felvonuláson való részvétel is, tekintettel főként arra, hogy a radikális portálok részéről a résztvevőket több előzetes fenyegetés is érte. Olyan esetek is előfordultak azonban, amikor a demonstrációkhoz hasonlóan az ombudsmani vizsgálatoknak is gyors reagálásúaknak kellett lenniük, így például a Hollán Ernő utcai flashmob -ként hirdetett rendezvény, vagy éppen az április 11-i, 1011 ugyancsak a Hollán Ernő utcából induló, a belvároson villámbejelentésekkel végigvonuló, végül a Clark Ádám téren feloszlatott és körbezárt tüntetés esetében. Az éves projekt alatt folyamatosan nyomon követtünk számos radikális internetes portált, így a legbiztosabb forrásból származó háttérinformációkkal rendelkeztünk a tervezett esetenként gyors reagálású demonstrációkról. A biztos írásbeli megkeresésére az illetékes budapesti rendőrfőkapitány emellett részletes listát küldött valamennyi adott napra (pl. március 15., október 23.) a gyülekezési jog hatálya alá tartozó, a kapitányságra bejelentett közterületi rendezvényről. A helyszíni vizsgálatok sikeres menetéhez elengedhetetlenül szükséges volt a Rendőrséggel, a Budapesti Rendőr-főkapitánysággal (BRFK) és az Országos Rendőr-főkapitánysággal (ORFK) való szoros együttműködés. Ennek megfelelően csaknem valamennyi helyszíni vizsgálat közös eleme volt, hogy a rendezvényeken való részvételt minden esetben a Rendőrséggel folytatott előzetes, személyes egyeztetés előzte meg, kezdetben elsődlegesen az együttműködés mikéntje, a megfigyelő munkatársak biztonsága érdekében, később már egyfajta előzetes tapasztalatcserére is sor került. 3 Általában a kijelölt rendőrségi kapcsolattartó 4 vagy a rendőri vezetők tájékoztatták a munkatársakat arról, hogy miként, milyen erővel kerül sor a rendezvények biztosításra, vagy éppen hogyan épültek be a korábbi ombudsmani javaslatok a rendőrségi tömegkezelési, biztosítási, igazoltatási gyakorlatba. Az illetékes rendőrségi vezetők minden esetben részletes információkat kaptak a mozgásunkról, arról, hogy közülünk kik, mikor és melyik rendezvényen vesznek részt. 5 Egyértelmű prioritást jelentett az, hogy az esetleges rendőri intézkedéseket (különösen tömegoszlatás, kényszerítő eszközök alkalmazása) véletlenül se akadályozzák a megfigyelések, ennek érdekében a Rendőrségtől kapott biztonsági javaslatok maradéktalan betartására törekedtünk. Ha azt az információt kaptuk, hogy a helyszínen rendőri intézkedés várható (különösen tömegoszlatásnál könnygáz vagy vízágyú használata), akkor a megfigyelőként biztonságos távolságba vonultunk vissza. Ilyen eset volt például a március 15-i Blaha Lujza téri rendezvényt elhagyó csoport feloszlatása a József körútnál, ahol a tömegoszlatás tényleges megkezdésekor a helyszínen lévő munkatársak a megfigyelési pontot sürgősen elhagyták, és a minél teljesebb információk 3 A nagyobb publicitást kapott rendezvények közül csak a Kendermag-tüntetést és a Trianon-megemlékezést nem előzte meg ez az információcsere. 4 Az esetek jelentős részében maga is rendőrségi (felső)vezető volt. (Pl. Budapest főkapitánya vagy annak helyettese.) 5 Figyelemmel arra, hogy a rendezvények biztosításában a helyszínen és az Operatív Törzsben részt vevő rendőrtisztek köre éppúgy állandó, mint az általunk felállított kezdetben három-, majd négyfős csoport, meglehetősen hamar be tudtak minket és helyzetünket a térfigyelő kamerák képein is azonosítani, így lehetőségük volt minket esetenként biztonságunk érdekében egyes tervezett intézkedésekről vagy azok végrehajtásának módjáról is tájékoztatni. 1112 megszerzése érdekében az ORFK Teve utcai székházában működő Operatív Törzs mellett kialakított, videofallal felszerelt szobából figyelték tovább az eseményeket. A biztonsági szabályok betartása és a kellő, ésszerű óvatosság szerencsére elegendőnek bizonyult az LBMT-menet megfigyelése közben kapott néhány kósza tojást leszámítva, atrocitás, bántalom vagy fenyegetés nem ért egyikünket sem. Magukon a tüntetéseken a megfelelő megfigyelési pontok kiválasztása nem minden esetben volt könnyű, mivel egyrészt párhuzamosan kellett figyelembe venni az események nyomon követhetőséget és a biztonságot, másrészt a munkatársak még arra is törekedtek, hogy független szemlélőként szemmel láthatóan sem a demonstrálókkal, sem a biztosítást végző Rendőrséggel ne keveredjenek. A megfigyeléseket azonban több esetben eleve a Rendőrség által elzárt (műveleti) területről kellett végezni, mert innen lehetett megfelelően követni az eseményeket, a tüntetők, az ellentüntetők, illetve a biztosítást végző rendőrök magatartását. A dinamikus felvonulások, menetek megfigyelésekor ráadásul több alkalommal is váltani kellett, például az Andrássy úton végigvonuló és folyamatos dobálásnak kitett LBMT-menetet egy ideig hátulról követték a munkatársak, majd az Oktogontól a lezárt műveleti területről a menet mellett haladva követték nyomon az eseményeket Az országos rendőrfőkapitány már az első vizsgálatkor kijelölt egy kapcsolattartó tisztet a törzsön belül, akivel közvetlen kapcsolatban álltunk, vagyis bármikor, bármilyen helyzetben információt kérhettünk, és azonnal jelezhettük neki azt is, ha valahol problémás, visszásságra gyanút adó eseményt tapasztaltunk. (Ezt követően valamennyi bejelentett vizsgálat során kizárólag a kijelölt kapcsolattartón keresztül folytattunk bármiféle információcserét a Rendőrséggel. A vizsgálati tapasztalatok szerint nem volt szerencsés eset, amikor a helyszínt biztosító parancsnokot jelölték ki kapcsolattartónak, ugyanis feladat-végrehajtása miatt meglehetősen korlátozott volt a megfigyelők számára nyújtott információk köre. 6 ) Utóbbi lehetőséggel tekintettel arra, hogy nem kívántak semmi esetre sem egyfajta rendőrségi tanácsadóként feltűnni csak kivételes esetben éltek az alapvetően megfigyelői státusban jelen lévő munkatársak. Az egyik ilyen eset volt, amikor a szeptember 20-i Szabadság téri rendezvény feloszlatása után részben a rendőri kordonozás hiányosságait kihasználva néhány száz demonstráló a közelben található, éppen nyitva álló Hazatérés templomába menekült be, a templomot a rendőri erők körülzárták, és a hangosbemondóban elhangzott a feloszlatási parancs. Ezt tapasztalva a helyszínen lévő munkatársak azonnal jelezték telefonon a kijelölt kapcsolattartónak, hogy alapjogi (és más) szempontból is rendkívül aggályosnak tartják az elrendelt intézkedést, amelynek hátteréül az Országgyűlési Biztos Hivatalának Nádor utcai épülete szolgált. A jelzés után a feloszlatási döntést visszavonták, a rendő- 6 Ez volt az egyetlen olyan eset, amikor az ombudsman közvetlenül az országos rendőrfőkapitánytól kért és kapott telefonon tájékoztatást. 1213 ri erők pedig szabad elvonulást biztosítottak a templomot elhagyó demonstrálók, illetve más ott-tartózkodók számára. A közvetlen ombudsmani beavatkozás, jelzés a helyszínen tehát kivételesnek számított, a közvetlen és súlyos alapjogsérelem megelőzése volt a célja, s kizárólag a kapcsolattartó útján, a tájékoztatáskéréssel párhuzamosan került rá sor. Több esetben pozitív tapasztalat volt, hogy az országgyűlési biztos munkatársainak személyes jelenléte önmagában is visszatartó erejűként képes hatni. Az együttműködés mind a rendőri vezetőkkel, mind a helyszínen a biztosítási munkát végző szakemberekkel abszolút kiemelkedőnek és példaértékűnek minősíthető néhány kisebb, a kezdeti és egyre csökkenő bizalmatlanság és félreértések számlájára írható döccenőt leszámítva. Sajnos a jelenleg uralkodó jogi kultúra kontextusában nem egyértelmű, ezért külön örvendetes, hogy egy állami, különösen egy zárt és hierarchikus rendvédelmi szerv nem elutasítóan, hanem befogadó és konstruktív módon reagált a biztos részéről érkező egyes kritikákra. A helyszíni vizsgálatok nagy szakmai előnye, hogy belőlük közvetlen információk szerezhetőek, amelyek alapján eldönthető, hogy fennállt-e alapjoggal összefüggő visszásság gyanúja, így induljon-e konkrét vizsgálat az ügyben hivatalból, vagy sem. A preventív helyszíni vizsgálatok elsődleges tapasztalatai (például jogszerű volt-e a rendezvény feloszlatása) emellett gyors közleményben a nyilvánosság számára kommunikálhatóak, hangsúlyozva, hogy itt még csak előzetes, és nem vizsgálat utáni megállapításokról van szó. Az intenzív kommunikáció lehetővé tette azt is, hogy a vizsgálatok menetét és folyományait kis túlzással folytatásos regényhez hasonlóan nemcsak a szűkebb szakmai, hanem a szélesebb nyilvánosság is folyamatosan nyomon követhesse. A biztos tehát mindvégig szem előtt tartotta, hogy a szakmai érvek megalapozottsága mellett a minél teljesebb nyilvánosság számít a legerősebb fegyverének. A helyszíni tapasztalatok további hozadéka az volt, hogy ha a biztos a vizsgálat elrendelését látta indokoltnak, a Rendőrség irányába a megkeresés már célzott jellegű lehetett: nem egyfajta tapogatózó kérdések, hanem teljes, konkrétumokat firtató kérdéssor volt rögzíthető. Tovább fokozta az eljárás sebességét, hogy a munkatársak már a rendezvény napján bekérték a megfelelő dokumentációt (rendőrségi megtiltó határozat, fogdakönyv stb.), ha szükséges volt, akkor a video- és hangfelvételeket, amelyek így a Rendőrség nagyfokú együttműködése mellett néhány nap alatt meg is érkeztek. A preventív helyszíni vizsgálatok pozitívuma volt, hogy a biztos számára az eseményekről azonnal rendelkezésre álltak a munkatársak által készített saját kép-, illetve videoanyagok. Ennek is köszönhető, hogy az egyébként optimális időt lerövidítve, a vizsgálati jelentések mindössze egy-két hét alatt elkészültek. 7 7 Ezt az a majdhogynem spontán módon kialakult gyakorlat is segítette, hogy az általunk megfigyelt rendezvényről készült rendőrségi összefoglaló jelentést a lehető legrövidebb idő alatt juttatták el az ombudsmanhoz. 1314 A vizsgálat mindazonáltal nem lehetett féloldalas, ezért nemcsak a rendőrségi gyakorlatra terjedt ki, hanem a jogi háttér, a gyülekezési jog gyakorlását, valamint a rendőrségi eljárást szabályozó normák alkotmányossági monitorozására is. Az így kirajzolódó komplex problémakép vázlatából az egyes alapjogi kérdéseket, dilemmákat (például a gyülekezési joghoz kapcsolódó intézményvédelmi kötelezettség terjedelme, a versengő rendezvények vagy a bejelentési kötelezettség tartalmának megítélése) könnyebben és alaposabban lehetett megítélni. Mindamellett az a kezdetben gyakorta megfogalmazódó vád sem érhette a biztos hivatalát, hogy neki könnyű a problémákat az íróasztal mögül megítélni. Az országgyűlési biztos és munkatársai természetesen jogászok, nem pedig héroszok, így elsődleges terepük az íróasztal és környéke marad, de azért ahogy a helyszíni vizsgálatok egyfajta közhelyeként summázható soha sem árt az eseményeket teljes valójukban, a gyakorlat oldaláról is szemlélni. E munkánk során október 22-e óta több mint húsz alkalommal, mintegy 50 közterületi rendezvényen, 8 összesen több száz munkaóra ráfordítással március 7-én Feneketlen-tó mellett két ifjúsági szervezet kerületi népszavazási kampányzáró rendezvénye; március 9-én egy magánszemély által, a miniszterelnök háza elé bejelentett tüntetést, a Rendszerváltó Fórum Alkotmány utcába bejelentett rendezvényét, a Magyar Nemzeti Bizottság 2006 nevű szervezet Vértanúk terén zajló demonstrációját március között esténként; március 14-én a Petőfi téren egy magánszemély által bejelentett hungarista rendezvényt; március 15-én a Kossuth téren az állami zászló felvonása, a Vértanúk tere felőli oldalán a nézők előtt nyitva álló résznél a kordonon belülről kísérték figyelemmel az eseményeket; a Múzeum körúton az állami rendezvény helyszínét; egy, a Kálvin térre érkező felvonulást, amelynek résztvevői verbálisan konfrontálódtak az állami ünnepséget biztosító őrző-védő cég, valamint a rendőrség helyszíni biztosítást végző állományával; az Erzsébet híd pesti hídfőjéről a Fővárosi Önkormányzat megemlékezését és azt kísérő eseményeket; az Erzsébet tér, a Jobbik és a Magyar Gárda rendezvényét; a Fidesz MPP Erzsébet híd pesti hídfőjénél tartott rendezvényét; a Blaha Lujza téren, a Magyar Önvédelmi Mozgalom rendezvénye, valamint a rendőrség ezt követő intézkedéseit; április 9-én a Hollán Ernő utcai flashmob és ellen-flashmob rendezvényeket; április 11-én a Hollán Ernő utcai tüntetés és egy elkésetten (a Gytv. 3 napos határidején belül) bejelentett ellentüntetést; egy magánszemély Kossuth térre, a Szabadság térre, a Roosevelt térre, valamint a Clark Ádám térre elkésetten (a Gytv. 3 napos határidején belül) bejelentett rendezvényeit, ideértve ez utóbbi feloszlatását is; május 18-án a Kendermag Egyesület tüntetését; a június 6-án tartott Trianon-megemlékezést; július 5-én a Szivárvány Misszió Alapítvány rendezvényét; a Rendszerváltó Fórum rendezvényét; egy magánszemély ellentüntetését; a Magyar Nemzeti Bizottság 2006 Liszt Ferenc terén zajló demonstrációját; szeptember 6-án egy magánszemély rendezvényét; szeptember 17-én a Corvin köz Kossuth tér útvonalon megtartott vonulásos demonstrációt; szeptember 20-án a Bibó István Közéleti Társaság (Magyar Demokratikus Charta) rendezvényét, a Hatvannégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom (HVIM) rendezvényét és az Országos Cigány Önkormányzat (ÖCO) rendezvényét; október 4-én a Tarka Magyar tüntetést; október 22-én a Rákóczi Szövetség, az Európai Magyar Szabadságharcos Világszövetség Műegyetemtől a Bem térig, illetve a Kossuth térig tartott felvonulásait, valamint a Magyar Nemzeti Bizottság 2006 Kossuth téri rendezvényét; október 23-án a Kossuth téri és a Vértanúk terei állami rendezvényeket; Jobbik és a Magyar Gárda rendezvényét; a Magyar Önvédelmi Mozgalom (MÖM) rendezvényét; a Hatvan- 1415 folytattunk helyszíni vizsgálatot. A vizsgált rendezvények jellemzően a gyülekezési jogról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Gytv.) hatálya alá tartoztak, vagy azzal szorosan összefüggtek. Az állami és önkormányzati rendezvényeken való részvételt amellett, hogy azokat a Rendőrség gyülekezési jog hatálya alá tartozó rendezvényként vette tudomásul az azokat kísérő, különböző csoportos véleménynyilvánítási módok is indokolták. A biztos a gyülekezési jog érvényesülésére vonatkozó, 41 rendezvényen szerzett helyszíni vizsgálatai tapasztalatait eddig öt jelentésben 9 foglalta össze, és több, a gyülekezési jog érvényesülésével kapcsolatos panaszt is vizsgált. 10 Több olyan eset is volt, amelyet figyelemmel kísértünk ugyan, azonban alapvető joggal összefüggő visszásságra utaló körülmény nem jutott tudomásunkra, így az ügyben nem készült jelentés Műhelybeszélgetések A gyülekezési jogi projekt keretében május 19-ére és november 27-ére volt és jelenlegi alkotmánybírák, országgyűlési képviselők köztük az Országgyűlés Alkotmányügyi, igazságügyi és ügyrendi bizottságának, Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottságának, Önkormányzati és területfejlesztési bizottságának, valamint Honvédelmi és rendészeti bizottságának elnökei és alelnökei, az adatvédelmi biztos, a Független Rendészeti Panasztestület, a legfőbb ügyész, a Fővárosi Bíróság Közigazgatási Kollégiumának vezetője, az igazságügyi és rendészeti miniszter, valamint az IRM államtitkárai és szakállamtitkárai, az Új rend és szabadság program kormánybiztosa, a Rendőrség vezetői és a témával érintett vezető beosztású munkatársai, a magyarországi jogi, igazgatási és rendészeti felsőoktatás képviselői, civil szervezetek (TASZ, Helsinki Bizottság, NJA) képviselői, valamint ügyvédek meghívásával műhelybeszélgetéseket szerveztünk. Az első műhelybeszélgetésen a gyülekezési jog gyakorlásához kapcsolódó problématérképet vázoltak fel a résztvevők. Ennek keretében sor került az elmúlt 12 év ombudsmani gyakorlatának kritikai elemzésére, a gyülekezési jog hatályával, a bejelentési kötelezettséggel és spontán gyülekezéssel, a gyülekezéssel összefüggő egyéb kárfelelősségi kérdésekkel kapcsolatos dilemmák megfogalmazására. A Fővárosi Bíróság Közigazgatási Kollégiumának vezetője a jogorvoslati rendszer hatékonyságával, a TASZ elnöke a gyülekezési jog innégy Vármegye Ifjúsági Mozgalom (HVIM) rendezvényét; a Magyarok Világszövetsége (MVSZ) rendezvényét; a Magyar Nemzeti Bizottság 2006 rendezvényét; az Operánál az állami rendezvények előkészületeit; a Markó utcai csoportos igazoltatást; november 3-án és 5-én a Szlovák Köztársaság Budapesti Nagykövetsége elé szervezett tüntetéseket; továbbá a Közszolgálati Sztrájkbizottság által szervezett november 29-i rendezvényeit kísértük a helyszínen is figyelemmel. 9 OBH 2058/2008; OBH 2452/2008; OBH 3262/2008; OBH 5266/2008; OBH 5642/2008 sz. 10 Lásd OBH 2952/2008; OBH 3628/2008; OBH 3765/2008; OBH 5593/2008; OBH 3197/2007; OBH 4583/2007; OBH 4685/2007; OBH 5642/2007 sz. ügyek. 1516 tézményvédelmi oldalával, az ORFK Közrendvédelmi Főosztályának vezetője a feloszlatással, a Magyar Helsinki Bizottság munkatársa pedig a nyilvánosság, a sajtó a gyülekezési jog gyakorlása során betöltött szerepével kapcsolatos problémákat mutatta be. A második műhelybeszélgetés célja kettős volt: az első workshop után kihirdetett 75/2008. (V. 29.) AB határozat nyomán megjelenő új kihívásokra való reagálás mellett bemutatta a helyszíni vizsgálatok során szerzett tapasztalatok egyes elemeit. A rendezvényen a Budapesti Rendőr-főkapitányság Rendezvénybiztosítási Osztályának vezetője Kivételből főszabály? Avagy a 75/2008. (V. 29.) AB határozat után a bejelentések megtételével kapcsolatban kialakult helyzet értékelése címmel tartott előadást. Az Országos Rendőr-főkapitányság Jogi Főosztályának vezetője dilemmákat fogalmazott meg a Gytv. azon rendelkezésének jogalkalmazási gyakorlatával kapcsolatban, amely szerint A gyülekezési jog gyakorlása nem valósíthat meg bűncselekményt vagy bűncselekmény elkövetésére való felhívást, valamint nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével. Munkatársaink a rendezvény békés jellegével és annak elvesztésével, valamint a gyülekezési jog során fennálló intézményvédelmi kötelezettség elméleti és gyakorlati kérdéseivel foglalkoztak. A rendezvényeken az egyes előadások után intenzív vita alakult ki, amelyek csak a szűkös időkeret miatt értek a helyszínen véget. Mind az egyes előadások, mind a hozzászólások egy része szerkesztett, tudományos publikáció formájában is hozzáférhető A projekt tevékenységéhez kapcsolódó publikációk Tudományos publikációk A gyülekezési projekthez kapcsolódóan elsőként SZABÓ MÁTÉ A demokrácia stabilitása és a gyülekezés című tanulmánya jelent meg a Rendészeti Szemlé-ben. 12 Az első műhelybeszélgetésen elhangzott előadások és egyes hozzászólások szerkesztett változata SZABÓ MÁTÉ, HALÁSZ ZSOLT, LÁPOSSY ATTILA, HAJAS BARNA- BÁS, JUHÁSZ ZOLTÁN, MUDRÁNÉ LÁNG ERZSÉBET, TÖRÖK ZOLTÁN, POZSÁR-SZENTMIKLÓSY ZOLTÁN, KOLLÁTH GYÖRGY, és GAUDI-NAGY TAMÁS munkájaként Gyülekezési jog problématérkép (konferenciaanyag) címmel a Közjogi Szemle című szakfolyóirat szeptemberi számában jelent meg. LUX ÁGNES A melegbüszkeség és a gyülekezési jog. Felvonulások, atrocitások Európa keleti és nyugati felén című tanulmánya a Fundamentum 2008/3 4. számában olvasható, az Acta Humaná-ban pedig megjelenés alatt van A fal két oldalán A meleg felvonulások és a gyülekezési jog konfliktusainak tapasztalatai Európában című írása. Sajátos életre kelt egy, a különféle rendezvényeinken hozzáférhetővé tett, a 11 Lásd pont. 12 SZABÓ MÁTÉ: A demokrácia stabilitása és a gyülekezés. Rendészeti Szemle, szám, o. 1617 gyülekezési jog érvényesülésének vizsgálatára irányuló helyszíni ellenőrzéseink tapasztalatait összefoglaló kéziratunk, 13 melyet a Rendőrség beillesztett oktatási tervébe, és az állomány számára hozzáférhetővé tette. PAJCSICSNÉ CSÓRÉ ERIKA, JUHÁSZ ZOLTÁN és HAJAS BARNABÁS gyülekezési jog gyakorlásával kapcsolatos tanulmányai (a bejelentés megtételének módjáról, egyes kártérítési kérdésekről, valamint a Rendőrség gyülekezéssel összefüggő kommunikációs gyakorlatáról) a Rendészeti Szemle 2009/2. számában jelennek meg. A SÁNDOR PÉTER és VASS LÁSZLÓ szerkesztette Magyarország politikai évkönyve 2008-ról című tanulmánykötetben 14 jelenik meg két, SZABÓ MÁTÉ, HAJAS BAR- NABÁS, HALÁSZ ZSOLT és LÁPOSSY ATTILA, valamint JUHÁSZ ZOLTÁN által jegyzett, a gyülekezési projekt során megszerzett tapasztalatokat feltáró tanulmány. A második műhelybeszélgetés BENCZE JÓZSEF, MAJOROS RÓBERT, GÖMBÖS SÁNDOR, LÁPOSSY ATTILA, HAJAS BARNABÁS, valamint BIHARI MIHÁLY által jegyzett előadásainak, illetve hozzászólásainak szerkesztett változata a Közjogi Szemle 2009/1. és 2009/2. számaiban ugyancsak megjelenés alatt áll. A bírósággal, a Rendőrséggel, valamint egyetemi kutatóhelyekkel megkezdtük a gyülekezési jog érvényesülését segítő gyakorlati kézikönyv előkészítését, amely a Gytv. alkalmazása során felmerülő jogalkalmazási kérdéseket tudományos igényességgel, egyúttal pedig közérthetően mintegy rendhagyó kommentárként törekedne megválaszolni. A kötet megjelentetését a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Zrt. vállalta, szerkesztője HAJAS BARNABÁS Egyéb, a gyülekezési jogi projekthez kapcsolódó kommunikáció A projekt céljainak eléréséhez a tudományos közéletben való megjelenés mellett, annál nagyobb súlyt fektettünk tapasztalataink és az ombudsmani vizsgálatok eredményeinek mind szélesebb körű megismertetésére. Ennek megfelelően tucatnyi sajtóközleményben, riportban és nyilatkozatban tártuk a biztos megállapításait a legszélesebb nyilvánosság elé. Ki kell emelni továbbá, hogy az ombudsman két esetben kifejtette a gyülekezési jog aktuális problémáival kapcsolatos álláspontját nem szakmai lapokban is, 15 valamint megjelent egy ugyancsak az érdeklődő laikusoknak szóló írásunk néhány rendhagyó gyülekezéssel kapcsolatban is HAJAS BARNABÁS HALÁSZ ZSOLT LÁPOSSY ATTILA: Tüntetések Budapesten A évi ombudsmani vizsgáltok tapasztalatairól (kézirat gyanánt) [kiadó, év és hely nélkül]. 14 SÁNDOR PÉTER VASS LÁSZLÓ (szerk.): Magyarország politikai évkönyve 2008-ról. Demokrácia Kutatások Magyar Központja Közhasznú Alapítvány (megjelenés alatt). 15 SZABÓ MÁTÉ: J és B és az erőszak (tüntetési kultúránk egy éve). Népszabadság, LXVI. évfolyam, SZABÓ MÁTÉ: A szabad mozgás és a kollektív érdekérvényesítés. Élet és Irodalom, LIII. évfolyam, 1. szám, H. B. Zs. M.: Így (is) gyülekeztünk 2008-ban Meglepő megmozdulások. Zsaru Magazin, január18 3.4. Társadalmi kapcsolataink (civil szervezetek, kutatóműhelyek) A projekt során igyekeztünk széles tudományos és civil kapcsolatrendszert kialakítani. Ennek során a műhelybeszélgetéseink meghívottjai, valamint előadói voltak a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ), a Magyar Helsinki Bizottság, valamint a Nemzeti Jogvédő Alapítvány képviselői. Ugyancsak szoros és hatékony együttműködést alakítottunk ki az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Jog- és Államtudományi Kara, valamint a Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kara Alkotmányjogi Tanszékeivel. Vizsgálati tapasztalatainkat is hasznosítva a 2008/2009-es tanév első félévétől kezdve a PPKE JÁK Alkotmányjogi Tanszékén a gyülekezési jogi szabadon választható tárgy oktatása is megkezdődött. 3.5.A projekt megjelenése a tudományos esszépályázaton Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa 2008-ban is különös figyelmet fordított az emberi méltóság és az abból fakadó alapvető jogok érvényesülésére, és e körben különösen is a gyermeki jogokra, a gyülekezési jogra, valamint a hajléktalanok problémáira. Az országgyűlési biztos munkája során nemcsak egyes konkrét esetek vizsgálatára koncentrált, hanem fontosnak tartotta, hogy az általa az alapvető jogok érvényesülésével kapcsolatban feltárt problémák, visszásságok minél szélesebb körben ismertté váljanak, és a társadalom minél szélesebb rétegei érezzenek felelősséget e problémák, visszásságok megoldása iránt. Ennek érdekében a biztos a as tanévben a magyarországi felsőfokú oktatásban, társadalomtudományi képzésben (osztatlan alapképzésben, MA- és PhD-képzésben) részt vevő elsősorban jogász-, szociológus-, szociális munkás szakos hallgatók számára tudományos pályázatot írt ki, amely során a pályázók dolgozatokban fejtették ki nézeteiket egyebek mellett a gyülekezési joggal kapcsolatban. (A díjazott pályaművek egy általunk szerkesztett tanulmánykötetben, 2009-ben jelennek meg.) A beérkezett pályaművek jelentős arányban foglalkoztak a gyülekezési szabadság aktuális kérdéseivel. A pályázaton III. helyet és az IRM különdíját szerezte meg NÁNÁSI GÁBOR, az ELTE ÁJK hallgatója Egy régi-új alapvető emberi jogunk: a gyülekezési jog című munkájával, amelyben a szerző a történeti és a nemzetközi összehasonlító jogi módszer alkalmazásával a gyülekezési jog gyakorlásához kapcsolódó problémák alapos ismertetését nyújtja. Ennek során esetenként mint pl. a maszkviselés kérdése a lehetséges szabályozási megoldásokat is bemutatja. A szerző álláspontja szerint a gyülekezési jog szabad gyakorlása jelenleg biztosított a Magyar Köztársaság területén, szükségesnek tartja azonban néhány aspektusának pontosítását, jobb körülhatárolását. Ennek keretében a szerző szerint meg kell határozni a gyülekezési jog egyes formáit, valamilyen időbeli behatárolását, emellett azonban a megtiltási okok kiegészítését is felveti. 1819 Az ORFK különdíját kapta KOVÁCS ISTVÁN, a Miskolci Egyetem Bölcsészettudományi Kar Szociológia Szakának hallgatója Tüntetőjog avagy a gyülekezési törvény buktatói az elmúlt két évtized tükrében című tanulmányával. A szerző dolgozatában külön fejezetet szentel a gyülekezési joghoz kapcsolódó olyan problémafürtöknek, amelyeket a gyakorlat az elmúlt közel két évtizedben próbára tett. Rámutat a gyülekezési jog gyakorlásához kapcsolódó egyes szemléletbéli-fogalomhasználati kérdésekre (pl. engedélyezés fogalmának helytelen használata; a rendezvény be-/megtiltása hibás fordulat használata a megtartás megtiltása helyett stb.) Kiemelt figyelmet szentel a bejelentéshez kapcsolódó kérdéseknek, valamint az azokkal kapcsolatos alkotmánybírósági gyakorlat fejlődésének. Külön is tárgyalja a bejelentésre nyitva álló határidőhöz és a rendezvény időtartamához kapcsolódó kérdéseket. A rendezvények helyszínével kapcsolatban egyfelől rámutat a közterület-fogalom alkalmazásában megbúvó buktatókra (vö. műveleti terület), másfelől a korábbi Kossuth térre vonatkozó törvényi tiltás miatt e körben tárgyalja a bíróságok és népképviseleti szervek működését súlyosan megzavaró rendezvények helyszínét. Külön fejezetet szentelt az ombudsmani szerep és a megoldási javaslatok bemutatásának. (A szerző utal ugyan az újabb ombudsmani gyakorlatra, ezt azonban leginkább a napi sajtó közlései alapján, a konkrét jelentések hivatkozása nélkül teszi meg.) Ugyancsak az ORFK különdíját kapta SZABÓ IMOLA ANETT, a Pécsi Tudományegyetem ÁJK hallgatója Elvi és gyakorlati nehézségek a gyülekezési jogról szóló törvényben című tanulmányáért. A műben a szerző éppen az ombudsman évi gyülekezési jogi projektjére is figyelemmel arra törekszik, hogy az Obtv a szerint a biztos által megtehető jogszabályalkotási (módosítási) javaslatok során hasznosítható, de lege ferenda felvetéseket is megfogalmazzon. Ennek keretében kritikával is illeti a hatályos gyülekezési törvényt, annak pontosítását és módosítását sürgetve. Hangot ad annak, hogy a Gytv. sokszor pontatlanul határoz meg egyes fogalmakat, máskor pedig teljesen adós marad a definícióval. Rámutat a gyülekezésben való részvétel és a szervezés joga közötti kettősségre, valamint az ebben rejlő további problémákra is. Önálló fejezetben tárgyalja a gyülekezési jog korlátait, ennek során pedig annak általános (nem járhat mások jogának sérelmével), ideiglenes (bíróságok vagy népképviseleti szerv működésének súlyos megzavarása, közlekedés más útvonalon nem biztosítható), speciális (békés jelleg, fegyveres testületek gyülekezési joga) korlátait. Tárgyalja a bejelentési kötelezettséghez kapcsolódó kérdéseket (pl. spontaneitás kérdése) és a rendezvény tartamára vonatkozó időkorlát kérdését is. A rendezvény megtartásával kapcsolatban külön-külön ismerteti a szervezőt a Gytv. alapján megillető jogokat és az őt terhelő kötelezettségeket éppúgy, mint a Rendőrség jogát és kötelezettségét a rendezvények biztosításával kapcsolatban. (Utóbbihoz kapcsolódva meg kell említeni, hogy a szerző bár nem teljesen körüljárva a problémát a Rendőrséget terhelő tájékoztatási kötelezettségre is kitér.) 1920 4. Korábbi ombudsmani gyakorlat 17 Az elmúlt 12 évben, 2008 tavaszáig viszonylag kevés, tág értelemben véve is mindössze hét alkalommal nyilvánultak meg az ombudsmanok a gyülekezési joggal kapcsolatban. E hét jelentés két kategóriába osztható: Egyes jelentések kifejezetten a gyülekezési joggal kapcsolatos kérdéseket, ezen belül is a Gytv. rendelkezéseinek gyakorlati érvényesülését elemzik. E körbe tartozik TAKÁCS ALBERT két jelentése: a július 4-én az Erzsébet hídon történt demonstrációt követően hivatalból indított vizsgálat, valamint a szeptember októberi demonstrációkkal és az ezekkel kapcsolatban tett rendőri intézkedésekkel összefüggésben hivatalból indított vizsgálat megállapításait tartalmazza. SZABÓ MÁTÉ OBH 4583/2007 jelentése a Nemzetbiztonsági Hivatal által kiadott azon Közlemény -ével kapcsolatos, amelyben az NBH a jogellenes cselekményekben való passzív részvétel esetleges büntetőjogi következményeire is kiterjedően, felhívta a békés gyülekezési joggal élni kívánó állampolgárok, illetve a demonstrációkban érintett lakosság figyelmét a lehetséges veszélyekre. 18 A fennmaradó négy jelentés panasz alapján indított vizsgálatok megállapításait foglalja magában. Ezek kevésbé átfogóak, inkább részkérdésekre, illetve a gyülekezési joggal is összefüggésbe hozható egyes kérdésekre irányulnak. A helyettes ombudsman, TAKÁCS ALBERT az OBH 5857/2003 számú ügyben a Lelkiismeret 88 Csoport által a miniszterelnök háza elé szervezett demonstráció betiltásával kapcsolatos kérdéseket, az OBH 3699/2003 számú ügyben az MSZP Cívis Családi Juniális rendezvényével összefüggésben a közterület használathoz való önkormányzati tulajdonosi hozzájárulás megtagadásával kapcsolatos problémákat, az OBH 1549/2007 számú ügyben pedig a Rendőrség gyülekezési ügyben hozott másodfokú végzése ellen előterjesztett kereset elfektetésével kapcsolatos mulasztást vizsgálta. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa OBH 3226/2004 számú jelentésében és a kapcsolódó kiegészítő jelentésekben a Gellérthegyen tartott motoros találkozókkal kapcsolatban tett megállapításokat. Az alábbiakban az első három ombudsmani jelentésben tett legfontosabb megállapításokat foglaljuk össze. Az OBH 5205/2002 számon folytatott vizsgálat megindulásának előzménye az ún. Erzsébet hídi csata. TAKÁCS ALBERT helyettes ombudsman jelentésében 17 Lásd hasonlóan HALÁSZ ZSOLT: A gyülekezési jogot érintő ombudsmani esetjog. Közjogi Szemle, szám, o. 18 Bővebben lásd alább, a pontban. 20 Több megjelenítése
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben HAJAS BARNABÁS. A gyülekezési jog aktuális elméleti és gyakorlati kérdései. Doktori értekezés
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola HAJAS BARNABÁS A gyülekezési jog aktuális elméleti és gyakorlati kérdései Doktori értekezés Témavezető: Prof. Dr. Kiss László egyetemi tanár Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Tárgy: kifogás. k i f o g á s t
Bíróság Budapest, 2008. Rendőrkapitányság útján! Szabálysértési szám: Tárgy: kifogás Tisztelt Rendőrkapitányság! Alulírott, (lakcím: ) a fenti számú, jogszerű intézkedéssel szembeni engedetlenség szabálysértés Részletesebben Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat. Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30.
Nemzedékeken átívelő foglalkoztatás LIGA Esélyegyenlőségi Tagozat Alapvető Jogok Biztosa 2012. november 30. Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (Ajbt.) 18. (1) Az alapvető jogok biztosához Részletesebben ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság
ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Hatályos: 2013. május 29. ArteusCredit Zrt. 1134 Budapest, Róbert K. krt. 59., Telefon: 06/1 814 2179 1 Az ArteusCredit Zártkörűen Működő Részvénytársaság Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben HAJAS BARNABÁS TÖMEGRENDEZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ RENDÉSZETI TEVÉKENYSÉGEK VIZSGÁLATA MÓDSZERTAN ÉS TAPASZTALATOK
HAJAS BARNABÁS TÖMEGRENDEZVÉNYEKHEZ KAPCSOLÓDÓ RENDÉSZETI TEVÉKENYSÉGEK VIZSGÁLATA MÓDSZERTAN ÉS TAPASZTALATOK Számos olyan indikátor közül választhatunk, amelyek egy adott szerv tevékenységének kultúráját, Részletesebben H A T Á R O Z A T. elutasítom.
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573, Fax: (06-1) 443-5733 IRM: 33-104, 33-140, IRM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: Részletesebben SZEMINÁRIUMI FELADATGYŰJTEMÉNY Alkotmányjog 3. kurzushoz AZ ALAPJOGOK VÉDELME
SZEMINÁRIUMI FELADATGYŰJTEMÉNY Alkotmányjog 3. kurzushoz AZ ALAPJOGOK VÉDELME ELTE Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék www.alkjog.elte.hu 2015/16. tanév őszi félév I. ALKOTMÁNYELMÉLETI VITAKÉRDÉSEK Részletesebben P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T
P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T P A N A S Z K E Z E L É S I S Z A B Á L Y Z A T 1. Alapelvek 1.1. A Takarék Faktorház Pénzügyi Szolgáltató Zrt. a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben Magyar Tudományos Művek Tára (MTMT) publikációs adatbázis szolgáltatások országos kiterjesztése TÁMOP 4.2.5.A-11/1-2012-0001. projekt.
Magyar Tudományos Művek Tára (MTMT) publikációs adatbázis szolgáltatások országos kiterjesztése TÁMOP 4.2.5.A-11/1-2012-0001 projekt Nyitórendezvény 2012. augusztus 28-án, kedden, 11 órai kezdettel tartottuk Részletesebben A betegjogi képviselők feladatai
Jogvédelmi tanfolyam 2013.06.07. A betegjogi képviselők feladatai Mina András dr. Fővárosi és Pest megyei betegjogi képviselő OBDK betegjogi szakreferens ÓRAREND - Tartalom 1. Jogforrási feladatok (Eütv, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A helsinki záróokmány
A helsinki záróokmány A helsinki záróokmány az Európai Biztonsági és Együttműködési Értekezlet (EBEÉ, az EBESZ elődszervezete) országai által 1975. augusztus 1- jén aláírt dokumentum. http://hu.wikipedia.org/wiki/helsinki_z%c3%a1r%c3%b3okm%c3%a1ny Részletesebben ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Részletesebben Rendészeti igazgatás. Rendészet. Jogi szabályozás
Gazdasági élet Igazgatása Környezet Védelme Közrend, Közbiztonság védelme, rendészet Humán igazgatás Rendészeti igazgatás Jogi szabályozás Alaptörvény (46. cikk) Rtv 1994:XXXIV. tv. Hszt 1996: XLIII. tv. Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben I. A projekt által érintett feladat kereteit meghatározó jogszabályok és egyéb rendelkezések felsorolása
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A Legfőbb Ügyészség intézményi stratégiájának elkészítése ÁROP- 1.1.19-2012-2012-0004 kódszámú projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásainak teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 45. szám
HIVATALOS ÉRTESÍTŐ 45. szám A MAGYAR KÖZLÖNY MELLÉKLETE 2015. szeptember 11., péntek Tartalomjegyzék I. Utasítások 23/2015. (IX. 11.) BM utasítás a migrációs helyzet kezelésével kapcsolatos feladatokat Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.Kpk.45.920/2013/2.
A bíróság a személyesen eljárt kérelmezőnek, a dr. Kelemen Dóra jogi főelőadó által képviselt Budapesti Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) kérelmezett ellen, közigazgatási végzés bírósági Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN
A BETEGEK JOGAI A PSZICHIÁTRIAI KEZELÉS SORÁN 1998. július elsejétõl új egészségügyi törvény szabályozza a betegjogokat. Fõbb rendelkezései meghatározzák, milyen jogok illetnek meg minket a gyógykezelésünk Részletesebben Panaszkezelési szabályzat. (érvényes 2013. október 10-től visszavonásig)
Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
1075 Budapest, Madách tér 3-4. IV. emelet száma Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta: PROTOKOLL Betegjogi képviselő tevékenységei önkéntes, sürgősségi és kötelező gyógykezelés esetén. 1. PROTOKOLL CÉLJA Részletesebben Fentiek alapján javaslom az értekezés nyilvános vitára bocsátását és a Jelölt számára az MTA doktora fokozat odaítélését.
Opponensi vélemény Szerb László: Vállalkozások, vállalkozási elméletek, vállalkozások mérése és a Globális Vállalkozói és Fejlődési Index című MTA doktori értekezéséről Szerb László doktori értekezésének Részletesebben Beszámoló a Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány 2007. évi működéséről
Beszámoló a Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány 2007. évi működéséről Melléklet A Salgótarján Közbiztonságáért Közalapítvány (a továbbiakban: Közalapítvány) elsődleges, és egyben leggyakrabban emlegetett Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Krízis-Megoldás Kft PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Kelt Budapesten, 2013. június 10. napján Porpáczy Tamás ügyvezető 1 Krízis-Megoldás Kft Jelen szabályzat a Krízis-Megoldás Kft működésével kapcsolatos panaszügyek Részletesebben Humán közszolgáltatások igazgatása
BETHLEN SOROZAT Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Közigazgatási Jogi Tanszék Humán közszolgáltatások igazgatása Az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a sport igazgatása Írta: Részletesebben Polgári Jogvédő SZERB KÖZTÁRSASÁG VAJDASÁG AUTONÓM TARTOMÁNY 16-166/11. TARTOMÁNYI OMBUDSMAN Belgrád Iktatószám: 1714 Dátum: 2011.03.16.
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTÉRIUM Szám: 194/2009-SZMM E L Ő T E R J E S Z T É S a Kormány részére a Nők és Férfiak Társadalmi Egyenlősége Tanács működtetéséről Budapest, 2009. január 2 Vezetői összefoglaló Részletesebben Gondolatok a DEKA-ról 1. Ferge Zsuzsa feljegyzése az Egyesület (KARD) alakuló ülésének.
Gondolatok a DEKA-ról 1 Ferge Zsuzsa feljegyzése az Egyesület (KARD) alakuló ülésének. 1. A DEKA (Demokratikus Kerekasztal) társadalmi mozgalom Magyarország újrademokratizálásáért, a társadalmi párbeszéd Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára. Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival. Betlen Anna-Pap Enikő
MÓDSZERTANI AJÁNLÁSOK A szexuális erőszakkal foglalkozó szakemberek számára Hogyan bánjunk a szexuális erőszak áldozataival Betlen Anna-Pap Enikő Húsz éve dolgozom bíróként, de az igazat megvallva én magam Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG. Kitöltési útmutató az adatvédelmi nyilvántartásba vételi kérelemhez
NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/c. Tel: +36 (1) 391-1400 Fax: +36 (1) 391-1410 e-mail: ugyfelszolgalat@naih.hu Kitöltési útmutató az adatvédelmi Részletesebben Élet kioltásának egyéb kérdései
Élet kioltásának egyéb kérdései Eutanázia: http://tasz.hu/betegjog/az-eutanazia-fogalma-esaltalanos-kerdesek Hollandia Nem kritérium, hogy a betegség halálos vagy, hogy a szenvedés fizikai legyen. 2004 Részletesebben Ady Endre Városi Könyvtár és Művelődési Központ, Zsinagóga, Baja, Munkácsy M. u. 9. Eötvös József Főiskola, Baja, Szegedi út 2.
Ady Endre Városi Könyvtár és Művelődési Központ, Zsinagóga, Baja, Munkácsy M. u. 9. Eötvös József Főiskola, Baja, Szegedi út 2. A konferencia harminchárom előadója a következő intézmények oktatója vagy Részletesebben Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium
Mint a gép! Balesetek nélkül. Szimpózium Az új Mt. alkalmazása a munkaügyi ellenőrzések tükrében Előadó: Dr. Csigi Imre Ferenc közigazgatási tanácsadó Nemzeti Munkaügyi Hivatal Munkaügyi Főosztály E-mail Részletesebben Emlékezzünk a Szent Koronát megőrző hősökre és barátokra!
Ráckeve Város Polgármestere és a Ráckevei Molnár Céh Alapítvány meghívást kapott a Szent Korona hazatérésének 35. évfordulóján tartott megemlékezésre és az azt követő fogadásra. A megemlékezésre az V. Részletesebben VAS MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
VAS MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG PÁLYÁZATI FELHÍVÁS AZ ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG A VAS MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG ÚTJÁN PÁLYÁZATOT HIRDET: a középfokú oktatási intézmények első, második vagy harmadik Részletesebben VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE *
1. évf. 2. szám: 2011/ 2. Feltöltve: 2011. december 30. KISS MÓNIKA DOROTA VITAZÁRÓ VISZONTVÁLASZOK A HELYI NÉPSZAVAZÁSSAL FOGLALKOZÓ CIKKEKRE * A HELYI NÉPSZAVAZÁS VÁLASZTÓPOLGÁRI KEZDEMÉNYEZÉSE Amennyiben Részletesebben dr. Harmati Zita főosztályvezető részére Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak Tárgy: Norvég Civil Alap projektjeinek vizsgálata - Védegylet
dr. Harmati Zita főosztályvezető részére Kormányzati Ellenőrzési Hivatalnak Tárgy: Norvég Civil Alap projektjeinek vizsgálata - Védegylet Tisztelt Főosztályvezető Asszony! Köszönettel megkaptuk a 2014. Részletesebben Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről
Direktmarketing és fogyasztói adatbázisok: a direktmarketing-törvény hatályával kapcsolatos értelmezési kérdésekről Dr. Jóri András (jori@mail.datanet.hu) (Megjelent: Napi Jogász, 2002/3., 27-28. o.) A Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. február 28. 2013. 5. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3/2013. (II. 14.) AB határozat a Fõvárosi Törvényszék 29.Kpk.45.266/2012/2. számú végzése alaptörvény-ellenességérõl Részletesebben Szám: 29000-105/492/11/2009. RP. rendőri intézkedés elleni panasz elbírálása H A T Á R O Z A T
ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 BM: 33-104, 33-140 BM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000-105/492/11/2009. Részletesebben Prof. Dr. Patyi András Patyi András. elnök, Nemzeti Választási Bizottság. 2012-2016 rektor, egyetemi tanár
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben ÁROP 2.2.17 Új közszolgálati életpálya. Kérdőíves felmérés. A közszolgálati tisztviselők képesítési keretrendszerének felülvizsgálata
ÁROP 2.2.17 Új közszolgálati életpálya Kérdőíves felmérés A közszolgálati tisztviselők képesítési keretrendszerének felülvizsgálata A felmérés céljai a jelenlegi közszolgálati tisztviselői állomány végzettségével, Részletesebben Az UNICEF Gyerekbarát Település Értékelő Bizottságának tagjai
Az UNICEF Gyerekbarát Település Értékelő Bizottságának tagjai Danks Emese, az UNICEF Magyar Bizottság Alapítvány ügyvezető igazgatója Több mint húsz éve foglalkozik kommunikációval hazai és nemzetközi Részletesebben Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató
Hitelintézeti Szemle Lektori útmutató Tisztelt Lektor Úr/Asszony! Egy tudományos dolgozat bírálatára szóló felkérés a lektor tudományos munkásságának elismerése. Egy folyóirat szakmai reputációja jelentős Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-3636/2012. számú ügyben Ügyintéző: dr. Zséger Barbara Az eljárás megindulása Panaszos nagykorú, gondnokság alatt nem álló, autista lányával szemben foganatosított Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7473/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-7473/2012. számú ügyben Előadó: dr. Lápossy Attila A vizsgálat megindítása A Lánglovagok Egyesület elnöke beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, amelyben az Országos Részletesebben Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben 30100-203/7/6/2015.P.
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1027 Budapest, Tölgyfa utca 1-3. a Terrorelhárítási Központ útján Tisztelt Bíróság! Alulírott dr. Sánta Szabolcs Miklós ügyvéd ( ) dr. Szabó Gábor József (születési Részletesebben KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22.
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG :1139 Budapest Teve u. 4-6. 1903 Bp. Pf.: 314/15 : 33-104 fax: 33-303 /fax: 443-5733 : orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000/105/547- /2012.P. Tárgy: alapvető jogot sértő Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben AJKAI RENDŐRKAPITÁNYSÁG. 8400, Ajka Rákóczi F. u. 1. : 88/500-980/40-22, fax: 40-84 E-mail: rendorsegajka@freemail.hu
AJKAI RENDŐRKAPITÁNYSÁG 8400, Ajka Rákóczi F. u. 1. : 88/500-980/40-22, fax: 40-84 E-mail: rendorsegajka@freemail.hu Ügyszám: 19060/6298-1/2014. ált. Az Ajkai Rendőrkapitányság beszámolója Halimba község Részletesebben 52 343 01 - Közbeszerzési referens - 2012.
Modulszám Modulnév Kompetencia típus Kompetencia tartalom 10848-12 A közbeszerzés alapjai Megállapítja az ajánlatkérői minőség fennálló voltát 10848-12 A közbeszerzés alapjai Azonosítja a közbeszerzés Részletesebben A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt
A szociális munka kihívásai avagy: Kihívások a szociális munka előtt A szociális munka új definíciója A professzionális szociális munka elősegíti a társadalmi változást, az emberi kapcsolatokban a problémák Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. a Kormány részére. a felsőoktatási intézmények képzési és fenntartási normatíva alapján történő finanszírozásáról
OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTER 8442/2007. TERVEZET! (honlapra) ELŐTERJESZTÉS a Kormány részére a felsőoktatási intézmények képzési és fenntartási normatíva alapján történő finanszírozásáról Budapest, Részletesebben EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK HUN A BÍRÓSÁG HIVATALA
EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA KÉRDÉSEK ÉS VÁLASZOK A Kérdések és Válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, s az nem kötelezi a Bíróságot. Rendeltetése, hogy alapvető és általános tájékoztatást nyújtson Részletesebben Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ (OBDK) Betegjogi, Ellátottjogi, és Gyermekjogi Képviselőinek Etikai Kódexe
Az Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ (OBDK) Betegjogi, Ellátottjogi, és Gyermekjogi Képviselőinek Etikai Kódexe Budapest 2013. október I. A Kódex célja 1. Az Országos Részletesebben A Bírónők Egyesülete Regionális Konferenciát rendez 2011. április 14-16. között Budapesten Európa és a Közel-Kelet térségére kiterjedően
A BÍRÓNŐK EGYESÜLETE (A BÍRÓNŐK NEMZETKÖZI SZERVEZETÉNEK TAGJA) levelezési cím: 1055 Budapest, Markó utca 16. e-mail: bironok.egyesulete@gmail.com web: www.bironokegyesulete.hu A Bírónők Egyesülete Regionális Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben Tájékoztatás a 2006. évi őszi eseményekkel kapcsolatos bírósági eljárásokról
Az Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil és vallásügyi bizottság A 2002. és 2010. között és különösen 2006. őszén az állam részéről a politikai szabadságjogokkal összefüggésben elkövetett jogsértéseket Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Emberi Jogok Európai Bírósága. Kérdések és Válaszok
Emberi Jogok Európai Bírósága Kérdések és Válaszok Kérdések és Válaszok MI AZ EMBERI JOGOK EURÓPAI BÍRÓSÁGA? A Kérdések és válaszok anyagát a Bíróság Hivatala készítette, és az nem köti a Bíróságot. Rendeltetése, Részletesebben Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban
Palik Zoltán: Gyakori kérdések a civil szervezetekkel kapcsolatban Mi a civil szervezet? 2011. évi CLXXV. törvény (az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben részjelentése (javaslat)
1 A Magyar Országgyűlés Emberi jogi, kisebbségi, civil- és vallásügyi bizottságának A 2002 és 2010 között és különösen 2006 őszén az állam részéről a politikai szabadságjogokkal összefüggésben elkövetett Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben Elektronikus hirdetés vagy spam?
Elektronikus hirdetés vagy spam? A gyakorlatban sokszor felmerülő kérdés, hogy lehet-e a hatóság eljárását kezdeményezni kéretlen levelek (levélszemét, spam) miatt? A spam jogilag nem definiált fogalom, Részletesebben A gyülekezési jog időszerű kérdései
MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR Szakdolgozat A gyülekezési jog időszerű kérdései SZERZŐ: PUSZTAI MAJOROS KATALIN IGAZGATÁSSZERVEZŐ SZAK KONZULENS: Dr. HALLÓK TAMÁS EGYETEMI ADJUNKTUS LEVELEZŐ Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. 2001. június 21.
Villamosipari Kereskedők és Gyártók Országos Szakmai Egyesülete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2001. június 21. 2 TARTALOMJEGYZÉK I./ Szervezeti felépítés 1./ Közgyűlés 2./ Elnökség 3./ Munkaszervezet: Részletesebben AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA
Vörös László AZ ELLENŐRZÉS RENDSZERE ÉS ÁLTALÁNOS MÓDSZERTANA 2008 2 szerző: Vörös László lektor: Dr. Sztanó Imre alkotó szerkesztő: Dr. Bokor Pál ISBN 978 963 638 248 3 A kézirat lezárva: 2008. január Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. Adatkezelési tájékoztató. a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Adatkezelési tájékoztató a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2010. október 5. (OR. en) 11217/10 SOC 428 HR 45 JOGI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Részletesebben Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető
Dr. Till Szabolcs ezredes HM KÁT titkárságvezető Részletező technika Államszervezeti elemek Rendeltetés Feladatrendszer Irányítás M / különleges jogrend Sarkalatos törvényi szabadság Kötelezettségi rész Részletesebben NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY
NYÍRSÉGI HÁZIORVOSI EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A szervezet neve: Nyírségi Háziorvosok Egyesülete A szervezet székhelye: 4400 Nyíregyháza, Szent István út 59. A szervezet működési Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS
ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS Hulladékgazdálkodási közszolgáltatók és távhıszolgáltatók ügyfélszolgálatának, panaszkezelésének vizsgálata Budapest, 2014. június NEMZETI FOGYASZTÓVÉDELMI HATÓSÁG SZOLGÁLTATÁS-ELLENŐRZÉSI Részletesebben 1. cikk Az emberi méltóság Az emberi méltóság sérthetetlen. Tiszteletben kell tartani, és védelmezni kell.
AZ EURÓPAI UNIÓ ALAPJOGI CHARTÁJA Preambulum Európa népei, az egymás közötti egyre szorosabb egység létrehozása során úgy döntöttek, hogy osztoznak a közös értékeken alapuló békés jövôben. Szellemi és Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Rombusz Bróker Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Rombusz Bróker Kft. Ügyfelei részére I. Preambulum A Rombusz Bróker Biztosítási Alkusz Kft. (továbbiakban: Társaság) a tevékenységére, magatartására, vagy mulasztására vonatkozó Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. azzal a céllal, hogy elősegítsék és továbbfejlesszék a rendőri együttműködést a szomszédos országok között;
Lakosság Komanovics Adrienne, 2013 Komanovics Adrienne, 2013 1 Áttekintés Az állampolgárság és a honosság A nemzetközi kisebbségi jog Az emberi jogok nemzetközi rendszere A külföldiek jogállása A menekültek Részletesebben É V E S E L L E N Ő R Z É S I J E L E N T É S A HORT KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATAL BELSŐ ELLENŐRZÉSÉNEK 2009. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉRŐL
É V E S E L L E N Ő R Z É S I J E L E N T É S A HORT KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERI HIVATAL BELSŐ ELLENŐRZÉSÉNEK 2009. ÉVI TEVÉKENYSÉGÉRŐL A belső ellenőrzés által végzett tevékenység bemutatása 1. Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
de lege ferenda
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság


text:
kedvezmény.forrás főoldal vissza
pacalpöri 2010.01.06. 21:30
A kérdésem a következő lenne: ha valaki már a büntetését tölti és az ítéletében megvonta tőle a bíró a kedvezményt akkor van e mód arra, hogy ezt visszakapja? Pl.: bv. bíró visszaadhatja e esetleg egy enyhébb fokozat megítélése mellett?A válaszokat előre is köszönöm.
laeyer 2010.01.04. 19:05
Ha megfelelően viselkedett az intézetben és eltelt a meghatározott idő törvényben előírt része akkor kérni kell a feltételest.
ObudaFan 2010.01.04. 13:28
Ez nem az után lépett életbe, hanem egy régi szabály. De csak azokra vonatkozik, akiknek az ítéletében ez kifejezetten benne van.
ádiii 2010.01.04. 13:06
Az ő ítélete 2008-ban született meg ez a törvény pedig ez után lépett életbe vagyis rá ezért nem vonatkozik???
ObudaFan 2010.01.04. 12:40
Ha az ítéletében benne van, akkor igen, ha nem, akkor nem.
ádiii 2010.01.04. 12:34
Az édesapám 2év 6hónap börtönt kapott ebből leült már előzetesben 5hónapot, jelenleg most is tölti a börtön büntetést újabb 4hónapja.(első bűntényes)Azt Szeretném megtudni nála élhet-e a felezés?
végrehajtó1 2009.11.20. 16:15
A fogház kapujában is kifizetheted...
De célszerü elöbb:)Futás a postára csekken feladni, majd ezt bemutatni az elzárást kiadó bíróságon.
mcready80 2009.11.20. 15:45
Az idei évben kiszabtak rám 100000Ft összegű pénzbírságot ittas vezetés miatt. A bírósági költségeket kifizettem, de a 100000Ft-ról nem kaptam csekket. Viszont kaptam egy levelet, hogy le kell ülnöm a pénzbírságot. A büntetést természetesen ki tudom fizetni. Az lenne a kérdésem, hogy ezt még ilyenkor lehetséges vagy fogházba kell vonulnom?
ObudaFan 2009.10.26. 21:22
Arnold1987 2009.10.26. 21:11
Köszönöm szépen most megirom neki !!!! És helyébe is köszönöm !!!
ObudaFan 2009.10.26. 13:59
Fogház fokozatban a büntetés 2/3-ának kitöltése után lehet kérni a feltételest.
Arnold1987 2009.10.26. 13:36
Sziasztok !Egy nagyon jó barátomat lecsukták 5 honapja és van még hátra 25 hónapAzzal a levéllel fordult hozzám hogy ez változik - e valamibe?? Pl.: jó magaviselet vagy kedvezmény.És még az hogy ha átkéri magát fogházba akkor mennyivel lessz kevesebb a benn töltött idö????Válaszokat elöre is köszönöm.
bün az élet 2009.07.02. 14:01
szia előszőr is kősz a választ.postán küldjem az ügyészségre melyikre mit tartalmazzon stb.mert halvány gőzőm sincs az egészhez.kőszi előre is.
ObudaFan 2009.06.30. 11:40
Kérni kérheted az ügyészségen. Ne fűzz hozzá vérmes reményeket.
bün az élet 2009.06.30. 09:50
sziasztok.a kegyelemről szeretnék érdeklődni.mi kell ahhoz hogy valaki megkapja.és én a feleség vagyok férjem előzetesben.én is kérvényezhetném helyette.előre is kőszi.
ObudaFan 2009.06.29. 20:32
Az nem az enyhébb fokozat, hanem az enyhébb végrehajtási szabályok iránti kérelemre vonatkozik.
Beegee 2009.06.29. 14:01
Ha ez a válasz nekem jött, akkor nem értem, hogy miért mondták, hogy a felét le kell ülni és akkor lehet kérelmezni az enyhébb fokozatot? Csak nem tudom, hogy a fele az 15 hónap-4 előzetes=11 hónap?
ObudaFan 2009.06.29. 13:48
Nincs ilyen egyéves szabály.
Beegee 2009.06.29. 11:34
Nem tudom tegeződhetünk -e új vagyok itt, sajnos.Teljesen tudatlan, járatlan a dolgokban.Kérdésem : A párom 30 hónap börtönt kapott, ebből 4 már lement előzetesben. Ebben az esetben hogy kell számolni a büntetés felét, amikor a fogházasítást lehet kérni?
ObudaFan 2009.06.25. 18:54
Akkor van, ha az ítélet engedi a büntetés fele utáni feltételest. Ha nem engedi, nincs.Fogház fokozatban 2/3 után, börtönben 3/4 után lehet kijönni feltételesre. Az enyhébb fokozatot elsősorban a benti magatartással lehet kiérdemelni.
eva20 2009.06.23. 22:19
És más megoldás nincs hogy kicsivel hamarabb szabaduljon?
eva20 2009.06.23. 22:02
Még annyit szeretnék megkérdezni hogy mi a feltétele hogy elfogadják a fogházasitást és mennyivel másabb mint a börtön?köszönöm
ObudaFan 2009.06.23. 21:08
Attól függ. Ha fogház, akár 1/3-ot is, ha börtön, csak 1/4-et. Ha börtön, megpróbálhat kérni fogházasítást.
eva20 2009.06.23. 17:18
Jónapot!Azt szeretném kérdezni hogy páromat 1év 2hónapra elitélték,ebböl már letöltött 6hónapot keddvezménnyel mennyi hónapot vesznek le még nem volt büntetve!köszönöm a választ!
ObudaFan 2009.04.21. 12:07
„Az lenne a kérdésem, hogy mekkora esélyünk van arra, hogy az őt elítélő bíró elengedi a büntetésének egy részét?”
Semennyi. Legfeljebb a bv. bíró dönthet majd feltételes szabadságról. Ezt meg úgy lehet előrébb hozni, hogy kéritek a fogház fokozattá átminősítést a bv. bírótól.
„ Kaphat-e kegyelmet?”
Elvileg bárki kaphat, gyakorlatilag meg nagyon méltányolható indok kell hozzá, te ilyet nem említettél.
„ Állítólag van valami új jogszabály, ami lehetővé teszi a hátralévő büntetésének elengedését, felezését.(persze ezt ő hallotta bent)”
Nem új. És vagy az ítéletében már benne van, hogy a fele kitöltése után lehetőség van feltételes szabadságra, vagy ha az ítéletében nincs benne, akkor nincs lehetőség.
„A dolog szépsége, hogy van egy 1 éves gyermekünk, és két beteges nagyszülő. A mostani gazdasági helyzet és a feljebb leírtak mennyiben befolyásolhatják a bíró döntését… ill. számít-e, hogy egyedül Gyesből+Csp-ból próbálunk megélni?( Mondjuk tudom, hogy az hogy ki miből él, az ilyeneket nem érdekli…)”
ObudaFan 2009.04.21. 12:03
Nincs meghatározva, de nyilván azért kell némi idő, hogy egyáltalán kiderüljön, hogy milyen a benti magatartásod.
Fmariann 2009.04.20. 19:14
A páromnak volt egy bírósági ügye, melyet 5 év után most sikerült lezárni. 2 év 10 hónap börtönbüntetést kapott. Ebből 10 hónapot volt előzetesben. A tárgyalás befejezése január végén volt, márc. 10-én már be is kellett vonulnia a börtönbe. Elvileg jövő év június végén szabadulhat. Az lenne a kérdésem, hogy mekkora esélyünk van arra, hogy az őt elítélő bíró elengedi a büntetésének egy részét? Kaphat-e kegyelmet? Állítólag van valami új jogszabály, ami lehetővé teszi a hátralévő büntetésének elengedését, felezését.(persze ezt ő hallotta bent)A dolog szépsége, hogy van egy 1 éves gyermekünk, és két beteges nagyszülő. A mostani gazdasági helyzet és a feljebb leírtak mennyiben befolyásolhatják a bíró döntését... ill. számít-e, hogy egyedül Gyesből+Csp-ból próbálunk megélni?( Mondjuk tudom, hogy az hogy ki miből él, az ilyeneket nem érdekli...)
kiszacsek 2009.03.05. 23:33
Tisztelt ObudaFan!Köszönöm a válaszait.Már csak azt szeretném kérdezni,hogy a b.v.birónak mennyi letöltött idö után adhatom be a kérvényt,hogy börtön helyett fogházasitjanak?Köszönöm:Andrea.
ObudaFan 2009.03.05. 17:35
„Kegyelmi kérvényt akkor már most is beadhatom?”
„Még csak az 1.fokú itélet van meg.Fellebbeztem2.fokra enyhitésért.A 2.foku tárgyalás ár a hetekben várható.Várjam meg a 2.foku jogerös itéletet,vagy már most beadhatom a kegyelmi kérvényt?”
Beadhatod. Nagy reményt ne fűzz hozzá.
„Kinek cimezzem?Hova küldjem?”
A bíróságon tudod beadni, a többit ők tudják.
„Mit tartalmazzon?”
Annak az indokolását, hogy miért is kellene neked megkegyelmezni.
„Börtön helyett a fogházat hol tudom kérvényezni?Mikor?Ki birálja el?”
A bv. bíró fogja elbírálni, a bv. intézetben tudod majd kérni.
monalisa1 2009.03.04. 23:26
Célszerűnek látszik megvárni a II. fokú bíróság jogerős itéletét, és annak alapján kérni a kegyelmet a Köztársasági Elnöktől.
ObudaFan ennek ügymenetét neked előzőekben már részletesen leírta. (Igaz, azt is hozzátette: kicsi a remény...)
Zárójelben: a kegyelem iránti kérelmet "odabentről" is el lehet indítani - akár.
kiszacsek 2009.03.04. 22:28
Tisztelt ObudaFan!Kegyelmi kérvényt akkor már most is beadhatom?Még csak az 1.fokú itélet van meg.Fellebbeztem2.fokra enyhitésért.A 2.foku tárgyalás ár a hetekben várható.Várjam meg a 2.foku jogerös itéletet,vagy már most beadhatom a kegyelmi kérvényt?Kinek cimezzem?Hova küldjem?Mit tartalmazzon?2.kérdésem:Börtön helyett a fogházat hol tudom kérvényezni?Mikor?Ki birálja el?A harmadolást vagy negyedelést a felfüggesztett 4 hónapra is megkapom,amit lekell ülnöm?Köszönöm válaszát:Andrea.
ObudaFan 2009.03.04. 10:37
Kegyelmi kérelmet bármikor beadhatsz.Az eggyel enyhébb végrehajtási fokozatot lehet még kérni, ami ebben az esetben fogház, és akkor már 2/3 után lehet dönteni a feltételesről.
kiszacsek 2009.03.04. 02:59
Tisztelt ObudaFan!Olvastam az elöző /Orosz/illető hozzászólását,hogy adtak be beadványt ,ennek eredményeképp a 22 hónap börtönbüntetést levették 13 hónap+pár napra.Sajnos én is hasonló helyzetben vagyok.1.fokon kaptam 9 hónapot+a4 hónap felfügesztettet vissza.Erre adhatok be én is beadványt,hogy levegyenek belöle?Én ugy tudom, hogy börtönnél negyedelnek,ez lehet a kedvezmény.Ezmellett lehet kérvnyezni másfajta kedezményt is?Elnézést a hülye kérdésekért,de még soha nem voltam ilyen helyzetben,és nem vagyok járatos ilyen dolgokban.A kegyelmi kérvényt csak a jogerős 2.fokú után adhatom be ugye?Köszönöm a válaszát:Andrea.
Orosz87 2009.03.03. 22:18
ObudaFan 2009.03.03. 21:43
Nem lehet összbüntetést kérni, mert a második bűncselekményt az első ítélet jogereje után követte el.
Orosz87 2009.03.03. 15:58
Sziasztok!Kérlek segítsetek nekem! Van egy nagyon jó ismerősöm, aki kapott 12 hó letöltendő börtönbüntetést és ehhez még hozzá ment a 10 hó felfüggesztett. Már beadtunk 1 pár beadványt így most ott tartunk, h a 22 hó-ból maradt 13 hó és 14 nap, a többit elvették kedvezménybe.A kérdésem az lenne, hogy kérhetünk-e összbüntetést, vagy aki felfüggesztett alatt követ el 1 bűncselekményt és ott kap 1 ítéletet ami után a felfüggöt is visszakapja, akkor a felfügg miatt nem jár neki az összbüntetés kedvezmény? Előre is köszönöm a választ!
ObudaFan 2009.02.26. 21:38
Nics mit.
pamika 2009.02.26. 20:05
rünike 2009.02.26. 19:40
Nagyon idegesítő,hogy páromnak nincs összbüntetése!Nem hiszem el,hogy nem tehetünk valamit,hogy kapjon!Első bűncselekmény 2001ben 3év 10hó,második 2008ban 2év 8 hó!Több mint 6 év!És nem erőszakos bűncselekményért!Teljesen kivagyok!Kérem ha van valakinek valami ötlete segítsen!
ObudaFan 2009.02.26. 19:29
Amíg a bíróság nem döntött a feltételesről, addig be kell vonulni. De ebben az esetben soron kívül döntenek.
pamika 2009.02.26. 18:24
A biroság az itéletben nem zárja ki.De ha jár a kedvezmény akkor be se kellene menni,mert 6 hóra kellene de 7,5 hó a kedvezmény.Erre irtam hogy ilyenkor mi van?
ObudaFan 2009.02.26. 17:55
Mi lenne? Börtönfokozat esetén a 3/4 letöltése után meg fogják vizsgálni, hogy kell-e őt feltételesre engedni, ha ezt a bíróság ítéletében nem zárta ki.
pamika 2009.02.26. 16:42
Sziasztok!Segitséget szeretnék kérni.Barátom kapot 2-2év börtönt2 ügyböl,összbüntetésbe a 4 évet levették 2év 6 hónapra.2évet már előzőleg le ülte,igy marad 6 hónap.De ha jol számolok a 2 év 6 hónapnak 7,5 hó a kedvezménye ilyenkor mi van?
ObudaFan 2009.02.17. 20:58
A tanácsülés nem feltétlenül azt jelenti, hogy a fellebbezést el fogják utasítani.Börtön fokozatban legalább a büntetés 3/4-ét kell letölteni.
kiszacsek 2009.02.17. 20:41
kedves ObudaFan.köszönöm a választ.a 9 hónapot isés a 4 hónapot is börtönfokozatban kaptam 1.fokon.aloszinü nem lesz 2fok,mert kaptam egy leveet,hogy a fellebbzés elbiálása tanácsülésen történik, és ha nem engeélyezik a fellebbezét,akkor az 1.fokot hagyják jóvá.ebben az esetben mennyi lehet a kedvzmény?
Kronik 2009.02.17. 18:33
Kedves O F. Tudom, igazad van abban, amit mondasz, de azt is tudom, tertvéreméknek is igazuk van, és ezt az eddigiek, akik beleláttak az ügybe is tudják. Csakhogy nem mindegy taposni a sárban, vagy nézni, aki tapos. És ez a gond, eddig bárki nézte át az iratokat, mégsem változott semmi. Az egyik ügyvéd/aki előtte bíró volt és az ügy mellől ment vissza bírónak/ azt mondta az iratok átnézése után, hogy rájuk akarják húzni az ügyet. Igaza lett. Már csak az a kérdés, kinek mutassuk meg az iratokat? Van olyan, aki a bírósággal szemben tud érvényt szerezni? Bárki!? Köszönöm!
ObudaFan 2009.02.17. 13:15
Illetve: a 9 hónapra is kaphatsz, a kérdések ugyanazok, mint a 4 hónappal kapcsolatban.
ObudaFan 2009.02.17. 11:45
A 9 hónapra semennyi, a 4 hónapra: attól függ, milyen fokozatban és kimondja-e az ítélet, hogy a fele letöltése után szabadulhatsz.
kiszacsek 2009.02.16. 20:50
9 honap letőtedő börtönt kaptam,+a 4 hoap felfügesztettet vissza.max.mennyi lehet a kedvezmény jo magaviseletért?2.kérdésem:40%-a vagyok leszázalékolva,amire havi 27000ft-ot kapok havonta a nyugdijfolyosto-igazgatoságol.börtönbüntetésem alatt jár ez az ellátás?
ObudaFan 2009.02.16. 18:45
Azt azért te is érzed, hogy így, interneten keresztül erre nem lehet válaszolni az iratok ismerete hiányában.
Kronik 2009.02.16. 18:38
Kedves ObudaFan! Én ezt értem, csakhogy aki eddig látta az iratokat mind azt mondta, hogy tényleg a testvéreméknek van igaza. A Helsinki jogásza azt mondta, nem is érti, mire, miért ítélték el őket, mert még az indoklás is zavaros. Csak a bíróság lát mindent másként, de az ő oldalukat figyelembe véve/ ahogy némely nagy port vert ügyet is jellemez, ahol kiderült az ártatlanság/ ,nem meglepő. Igen, a perújítás! De hányszor? És hogyan? Honnan szerezzenek új bizonyítékot 6 év távlatából? Az eddigieket is elsöpörte a bíróság. Hazudjanak? Mit? Elzárják a lehetőséget az ártatlan emberek előtt, besorolva őket a bűnösök közzé, mert a bíróságok nem hisznek az ártatlanságban. Szóval? Ebben az országban marad még bármi lehetőség annak, akit ártatlanúl eltipornak? És azt mondják, illeszkedjenek vissza a társadalomba. Melyikbe? Ahonnan kiragadták igazságszolgáltatásnak álcázott terrorral, a semmiért? Oda, ahol elvesztette e miatt vagyonát, családját, egzisztenciáját, vállalkozásait a bíróság szándékos vaksága és elnyomása miatt? És ki tudná átnézni az iratokat úgy, hogy ne ugyan az legyen a forgatókönyv, mint évek óta? Megkeressük. Köszönöm!
ObudaFan 2009.02.16. 11:27
Az iratok ismeretének hiányában ember nem lesz, aki érdemi választ tud adni erre. Az biztos, hogy perújításra a jogi lehetőség továbbra is fennáll.
ObudaFan 2009.02.16. 11:23
A beállításoknál.
hsz2 2009.02.16. 07:31
Bocsi!Hogyan lehet leszedni a vonal alatti részt? Minden hozzászólásomnál automatikusan hozzáteszi, és már nem aktuális a kérdés.Köszi
hsz2 2009.02.16. 07:29
Teljesen egyet értek monalisával. Egy ilye füzetecske nagyon sokat segítene a hozzátartozóknak, főleg azért, mert majdnem minden ilyen műintézményekben vannak apróbb különbségek, amik csak pl. a csomag visszaküldésekor derülnek ki, plusz kiadásokat okozva. Igaz a fogvatartottakkal közlik a szabályokat (bekerüléskor szerintem mindent nem lehet megjegyezni), de kintről csak a tapasztalat segít.
Kronik 2009.02.15. 18:21
Segítséget, tanácsot szeretnék kérni. Testvéremet ártatlanúl ítélték el. Tudom, hogy ez sokszor elhangzik, de ez a valóság. Ráterheltek egy fegyveres rablási ügyet. A lényeg az, hogy a bíróságok a valós tényeket nem vették figyelembe, csak a koholt, terhelő motívumokat, amik ellentétesek még az iratok nagy részével is. 9 évet kapott. 24 esetben utasították el a bizonyítási indítványokat/ezzel fordultak a Strassb.-i bírósághoz a Helsinki biz.segítségével 2 éve, azóta semmi hír/. 1 felülvizsgálat, 2 perújítás eredménytelen. Az első perújításkor a 2.fokú ügyész vett részt, ami törvénybe ütköző, bepanaszolták, még csak egy bocs se volt. A 2.perújításkor a beadott bizonyítékokat újnak értékelték/fegyver szak.vélemény, ami kizárja az elk.megjelölt fegyvert mint elkövetési eszközt, valamint 2+2 tanú, akik közjegyző előtt igazolták az alibit,amire a bíróság nem volt kíváncsi végig/, de mégis elutasították, valami érthetetlen indokkal. Szerintük nem változna a tényállás. Szerintük ha valakinek többen igazolják az alibijét büntetőjogi felel. tudatában, az nem jelenti azt, hogy nem rabolt abban az időben 50 km-rel arrébb. Az egész ügy tele volt csúsztatásokkal/bizonyíték csere, jegyzőkönyv hamisítás a rendőrség részéről, de a bíróság szemet hunyt és takarítot. Esélyt sem adnak, hogy valaki tisztázza magát, mivel a szemükben az ártatlanság hangoztatása gyűlöletbeszédnek minősül. Mit lehet még tenni? A volt ügyvédek/köztük volt bíró; volt jogi egyetemi tanár,aki azt mondta, nem ezt tanította a suliban a leendő bíróknak; volt ügyész/értetlemül álltak, fejüket fogták. Van még bármi lehetőség, ahol csak cseppnyi remény van, hogy jó útra tereljük az ügyet? Vagy nem számít, hogy ártatlan, ülje le csendben? Ez a nagy unios demokrácia? Remélem kapok valaki hozzáértőtől tanácsot. Köszönöm.
monalisa1 2009.02.15. 14:03
Na, ezt kellene egy nyomdában füzetformára átírni és az összes érintett kezébe TÉNYLEGESEN oda is adni.
Amúgy nem hiszem, hogy a beidézett linket "odabent" és idekint mindenki egyaránt ismeri, sőt hogy a jogszabályt a net-en hol is keresse.
Túltárgyaltuk, bocs, én kezdtem...
ObudaFan 2009.02.15. 13:44
http://www.euroastra.info/node/6375
monalisa1 2009.02.15. 13:38
"Aki előzetesbe kerül azt tájékoztatni kell ezekről."
Szerencsére nem tudom ez hogyan is történik (...), de az informálás színtje előfordulhat akként is: "Ismerjük, tudjuk, betartjuk, itt írja alá!..."
monalisa1 2009.02.15. 13:34
Értem.Akkor már csak a hozzátartozónak kellene egy tájékoztató füzet, mert tudjuk, hogy nem egy esetben kérdeznek itt a Fórumon az aggódó feleségek, barátnők stb.
(Ahogy a gyes-ről a gyed-ről stb. is hasznos lenne az anyukákat részletesen tájékoztatni, vagyis mindjárt a nőgyógyászaton a terhesség megállapításákor ama bizonyos brosura.)
ObudaFan 2009.02.15. 13:12
Aki előzetesbe kerül, azt tájékoztatni kell ezekről.
monalisa1 2009.02.15. 12:49
Többeknek is hasznos lehet a közzététel.
Én csak azt nem értem, hogy akit előzetesre vesznek az miért nem kap a kezébe egy brosurát amiben minden tudnivaló le van írva. (A bűntetésvégrehajtásnak bizonyára van saját nyomdája.) És egy másik példányt a hozzátartozó megvehetne magának "a" portán.
ObudaFan 2009.02.15. 11:11
6/1996. (VII. 12.) IM rendeleta szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól237. § (1) A büntetőeljárás szakaszától függően az ügyész, illetve a bíróság (a továbbiakban: a rendelkezési jogkör gyakorlója) dönt az előzetesen letartóztatott
242. § (1) Az intézet a fogvatartás biztonsága és az intézet rendje védelme érdekében - a rendelkezési jogkör gyakorlója által hozott előírások végrehajtása mellett - ellenőrzi az előzetesen letartóztatott levelezését, csomagküldeményét és látogatását.(2) Ha az ellenőrzés során a büntetőeljárást érintő tény vagy körülmény derül ki, erről az intézet a rendelkezési jogkör gyakorlóját haladéktalanul értesíti.250. § (1) Az előzetesen letartóztatott az intézetben a saját ruháját viselheti, az évszaknak megfelelő felsőruházatból és lábbeliből egy váltásra valót folyamatosan magánál tarthat.(2) Ha az előzetesen letartóztatottnak nincs megfelelő saját ruhája, lehetővé kell tenni, hogy azt a letéti pénzéből megvásárolja, vagy a csomagküldésre jogosultaktól megkérje.(3) Amennyiben a saját ruházat az (1)-(2) bekezdések szerinti módon nem biztosítható, az intézet az előzetesen letartóztatottat - segélyként - az évszaknak megfelelő polgári ruházattal látja el.(4) Ha az előzetesen letartóztatott a munkáltatásban részt vesz és az elítéltekkel közösen helyezik el, az intézet által biztosított formaruhát kell viselnie. Ha a formaruha viseléséhez nem járul hozzá, a munkáltatásban való részvétele nem engedélyezhető, illetve az erre irányuló engedélyt vissza kell vonni.(5) Az előzetesen letartóztatott a látogatáskor, a bíróság, az ügyész, illetve a más hatóság elé állításakor, valamint az egészségügyi intézménybe való átszállításakor a saját ruházatát viseli. A saját ruha viselését akkor is biztosítani kell, ha az előzetesen letartóztatott részére engedélyezték a súlyosan beteg hozzátartozó meglátogatását vagy a hozzátartozó temetésén való részvételt.(6) A katona a bíróság, az ügyész, illetve más hatóság elé állításakor egyenruhát visel.(7) Ha a magánelzárás fegyelmi fenyítésben részesült előzetesen letartóztatott ruházata (annak valamely felszerelése vagy tartozéka) a fogvatartás biztonságát, illetve az előzetesen letartóztatott testi épségét veszélyezteti, részére más megfelelő polgári ruházatot kell biztosítani.
A csomagküldés91. § (1) A csomagküldés lehetőségéről, módjáról és a költségek viseléséről az intézet az elítélt útján küld értesítést.(2) A csomag mindazokat a tárgyakat tartalmazhatja, amelyeket az elítélt engedéllyel magánál tarthat.(3) A csomag súlya az öt kg-ot nem haladhatja meg. Ha a csomag ruhaneműt, illetve tisztasági szereket tartalmaz, öt kg-ot meghaladó súlyú csomag átadása is engedélyezhető.(4) A csomag tartalmát az elítélt jelenlétében kell felbontani és ellenőrizni. A csomagban talált olyan tárgyakat, amelyeket az elítélt nem tarthat magánál, az elítélt letétjében kell elhelyezni, vagy - költségére - a feladónak vissza kell küldeni.(5) Ha a letétbe helyezés vagy a visszaküldés nem lehetséges, a 21. § szerint kell eljárni.(6) Ha az elítélt nem kap csomagot, a parancsnok engedélyezheti, hogy az elítélt a letéti pénzből - a személyes szükségleteire egyébként fordítható összegen felül - a csomag tartalmára vonatkozó szabályok figyelembevételével vásároljon.(7) A parancsnok engedélyezheti, hogy a hozzátartozó a csomagot közvetlenül az intézetben adja át.
hsz2 2009.02.13. 18:57
Szia Kiszacsek!Amit én ismerek, sajnos az élettársam bent van, az Dunaújváros-Mélykút. Elmondása szerint a kaja az elég gyér,sótlan,ízetlen. Saját tapasztalatom, beszélő havi egy óra,ott helyben vásárolt élelmiszer fogyasztható,de minden háromszoros áron mint itt kint, fel nem vihetnek abból semmit.Havi egy élelmiszer(5kg) és egy tisztasági csomag mehet. Új szabály, hogy borítékokat füzeteket tollakat érték levélként lehet beküldeni.Ha a házirendet betartod, ki lehet bírni. A gyereket meg valahogy old meg, ne kelljen intézetbe vinni, és akkor a beszélőre viheti felnőtt kapcsolat tartó.
kiszacsek 2009.02.13. 09:04
1.fokon 9 hónap börtönt kaptam,+a 4 hó felfügesztettet is visszaaptam.max.mennyi kedvezményt kaphatok?a felfüesztettre is jár a kedvezmény?hol van nöi börtön magyarorszgon?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság