text:
CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt. Alapszabálya - PDF
Download "CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt. Alapszabálya"
1 CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya
2 TARTALOMJEGYZÉK I. A pénztárra vonatkozó általános rendelkezések II. A pénztár és tagjai közötti viszony 1. A pénztár szolgáltatásai 2. A tagsági jogviszony 3. A munkáltatói tag 4. A pénztártagok jogai és kötelezettségei 5. A tagi kölcsön 6. Kedvezményezett kijelölése, öröklés 7. A tagdíjfizetéssel kapcsolatos kötelezettségek III. A pénztár támogatója IV. A pénztárak közötti átlépés V. A pénztár szervezete 1. A pénztár Közgyűlése 2. A pénztár Igazgatótanácsa 3. A pénztár Ellenőrző Bizottsága 4. A vezető tisztségviselői és ellenőrző bizottsági tagsági megbízatás megszűnése VI. A pénztár működésére vonatkozó szabályok 1. A pénztár működésével kapcsolatos üzleti titok meghatározása, az üzleti titok köre VII. A pénztár gazdálkodásának szabályai 1. A pénztárvagyon kezelésének és befektetésének szabályai 2. A pénztár pénzügyi terve 3. A pénztár egyéb üzemviteli szabályai 4. A pénztártagok számlája VIII. A pénztár egyesülése, szétválása, megszűnése IX. Egyéb rendelkezések 1. Képviselet 2. A pénztár határozatainak közzététele és a tagság tájékoztatása 3. Vitás ügyek intézése 4. Záradék 2
3 CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár Alapszabálya 1. A CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár alapítói (a továbbiakban együttesen: alapítók) ezen Alapszabály elfogadásával megállapodnak abban, hogy az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló évi XCVI. törvény (a továbbiakban: Pénztártörvény) rendelkezései alapján önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárat hoznak létre. 2. Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztár neve: CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár A pénztár rövidített elnevezése: CIB Önkéntes Nyugdíjpénztár 3. A CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár székhelye és levelezési címe: lo27 Budapest, Medve u I. A Pénztárra vonatkozó általános rendelkezések 1. A CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: Nyugdíjpénztár vagy Pénztár) jogi személy. 2. A Nyugdíjpénztár határozatlan időre alakul. A Nyugdíjpénztár zárt pénztárként működik, abba tagként a CIB Bank Zrt. és belföldi kapcsolt 3
4 vállalkozásai, illetve kapcsolt vállalkozásai belföldi fióktelepei (CIB Csoport) munkavállalói léphetnek be. II. A Pénztár és tagjai közötti viszony 1. A Pénztár szolgáltatásai 1.1. A Nyugdíjpénztár a tagjai, vagy a tag halála esetén a kedvezményezett(ek) számára a nyugdíjkorhatár elérése után a pénztártag egyéni számláján nyilvántartott összeg terhére a jelen alapszabályban meghatározott módon, a pénztártag választása szerint egy összegben vagy járadék formájában, illetve e kettőt kombinálva pénzbeli kifizetést teljesít A járadékfizetés minden esetben határozott időtartamú: 5, 10, 15 évre szóló lehet. A járadék módja: banktechnikai járadék A Nyugdíjpénztár szolgáltatásait az a pénztártag veheti igénybe, aki a nyugdíjkorhatárt elérte A nyugdíjkorhatárt az Öpt-ben meghatározott módon kell értelmezni. A nyugdíjkorhatár betöltése után a pénztártag választhat írásbeli nyilatkozat keretében - hogy a) a szolgáltatást egy összegben vagy járadék formájában veszi igénybe és a tagdíjat tovább nem fizeti, vagy b) az egyéni számláján lévő összeg meghatározott részét egy összegben, a fennmaradó részt pedig járadék formájában veszi igénybe és a tagdíjat tovább nem fizeti, c) vagy a tagdíjat fizeti és a nyugdíjszolgáltatást nem veszi igénybe, vagy d) az egyéni nyugdíjszámláján felhalmozott összeget a pénztárban hagyja, és a tagdíjat tovább nem fizeti Amennyiben a pénztártag az 1.4.a) vagy a b) pont szerinti választással él, tagsági jogviszonya akkor szűnik meg, amikor a Pénztár a taggal szembeni szolgáltatási kötelezettségének maradéktalanul eleget tett A Nyugdíjpénztár a nyugdíjszolgáltatás teljesítésének szabályait a Pénztártörvény keretei között jelen Alapszabály útján határozza meg, a pénztártag jogaira, kötelezettségeire, az öröklésre és az átlépésre vonatkozó rendelkezések keretében. 4
5 2. A tagsági jogviszony 2.1. A Nyugdíjpénztár tagja lehet az alábbi feltételek együttes teljesülése esetén minden természetes személy, aki az alábbi feltételeknek megfelel: a) a 16. életévét betöltötte, b) az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek ismeri el a belépési nyilatkozat aláírásával, c) tagdíjfizetést vállal, d) a CIB Csoport tagjainál azon társaságok kivételével, amelyek egy adott ügylethez, befektetéshez kapcsolódóan ideiglenes jelleggel válnak a CIB Csoport tagjává - főfoglalkozású vagy részfoglalkozású alkalmazott, a próbaidő letöltése után. A CIB Csoport tagjainak aktuális listája az Igazgatótanács elnökénél tekinthető meg A CIB Csoport tagjával fennálló munkaviszony megszűnését követően is fenntarthatja pénztártagságát azon volt CIB Csoport alkalmazott pénztártag is, aki egyéni számláját nem szünteti meg, nem viszi át más nyugdíjpénztárba és kötelezettséget vállal arra, hogy a továbbiakban is eleget tesz tagdíjfizetési kötelezettségének A leendő pénztártagok a felvételüket a Nyugdíjpénztár Igazgatótanácsa elnökénél a belépési nyilatkozat 2 példányban történő kitöltésével kezdeményezhetik. A pénztártagok felvételéről a belépési nyilatkozat záradékolásával a Nyugdíjpénztár Igazgatótanácsának elnöke dönt. A tagsági viszony és a tagdíjfizetési kötelezettség a belépési nyilatkozat záradékolásának napján kezdődik. A belépési nyilatkozatot a benyújtástól számított 30 napon belül az Igazgatótanács elnöke záradékolja, és annak egy példányát az alapszabállyal együtt a pénztártag nyomtatott formában vagy a pénztártag kérésére elektronikus iratként részére átadja. A tagsági viszonyt a záradékolt belépési nyilatkozat tanúsítja Az Igazgatótanács elnöke nem tagadhatja meg az új tag felvételét, amennyiben az eleget tesz a II.2.1. pontban meghatározott feltételeknek. A tagfelvétel megtagadása miatt az Igazgatótanácshoz, majd azt követően a bírósághoz lehet fordulni. 5
6 2.4. A pénztártag tagsági viszonya megszűnik: a) a halálával b) a Nyugdíjpénztárból való kilépésével, c) más pénztárba történő átlépésével, d) ha a pénztártag a tagdíjat az alapszabályban megjelölt időtartamon túl nem fizeti, és az alapszabály szerint a tagdíjhátralék utólagos rendezését a pénztártag elmulasztja; e) ha a Nyugdíjpénztár jogutód nélkül megszűnik f) kizárással. azzal, hogy a 10 éves kötelező várakozási idő eltelte előtt a c), d) és f) pontok alapján a tagsági viszonyt nem lehet megszüntetni A pénztártagnak jelen alapszabályban meghatározott időpontig és módon kell teljesítenie tagdíjfizetési kötelezettségét. A tagdíjnemfizetés időszaka alatt (ide értve a szünetelés időszakát is) a pénztártag Közgyűlésen szavazati jogát nem gyakorolhatja, illetve Küldöttközgyűlésen a választókerületét képviselő küldött utána szavazati jogot nem gyakorolhat, pénztári tisztségére nem választható, tagi kölcsönt nem igényelhet Azon pénztártagnak, aki részére a munkáltató tag a munkáltatói hozzájárulást szünetelteti, mert a tag munkaviszonya is szünetel vagy részére munkabér nem jár, lehetősége van arra, hogy legfeljebb 3 évig a tagdíjfizetést szüneteltesse. A pénztártagnak a szünetelést az Igazgatótanács elnöke részére írásban kell bejelentenie. Egyéni kérésre megfelelő indokok alapján a 3 év az Igazgatótanács elnökének engedélyével meghosszabbítható. A szünetelési időszak a várakozási időbe beszámít. Amennyiben a várakozási idő még nem telt le a szünetelés időszaka a várakozási időbe beleszámít Ha a pénztártag a várakozási idő letelte előtt a tagdíjat (a szünetelés esetét ide nem értve) 12 hónapon túl nem fizeti, és azt pótlólag sem rendezi, akkor a tagdíjnemfizetés időpontjával kezdődő időszak a várakozási időbe beszámít, továbbá a Nyugdíjpénztár által meghatározott időpontban a pénztártag tagsági jogviszonya a várakozási idő elteltével megszűnik Amennyiben a pénztártag a várakozási idő leteltét követően (a szünetelés esetét ide nem kivéve) 12 hónapig nem teljesíti tagdíjfizetési 6
7 kötelezettségét, tagsági viszonya a Nyugdíjpénztár által meghatározott időpontban megszűnik A tagsági viszony megszűnése esetén a pénztártaggal, illetve kedvezményezettjével a Nyugdíjpénztár elszámol A várakozási idő elteltét követő, de még a felhalmozási időszakban lévő pénztártaggal kapcsolatos elszámolási rendről a Nyugdíjpénztár Igazgatótanácsa által elfogadott szabályzat rendelkezik A Nyugdíjpénztár a pénztártagot kizárhatja, ha a pénztártag jelen alapszabályzatban meghatározott tagsági feltételeknek nem tesz eleget és a Nyugdíjpénztár írásbeli felszólítására nem kezdeményezi az átlépését másik pénztárba. 3. A munkáltatói tag 3.1. A Nyugdíjpénztár munkáltatói tagja lehet az a jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság, amely alkalmazottjának tagdíjfizetési kötelezettségét részben vagy egészben átvállalja (munkáltatói hozzájárulás). Ez esetben a munkáltatói hozzájárulásról a munkáltató és a Nyugdíjpénztár külön szerződésben rendelkezik. A munkáltatói szerződések megkötésére a Nyugdíjpénztár Igazgatótanácsának elnöke jogosult. A munkáltatói szerződéseket a Nyugdíjpénztár közgyűlése vizsgálja felül évenkénti gyakorisággal A munkáltatói tag alkalmazottainak tagdíját (vagy egy részét) személyenként elkülönítve, egységes mértékben fizeti. A munkáltatói hozzájárulás minden pénztártag alkalmazottra nézve azonos mértékű, azonos összegű vagy az alkalmazott munkabérének azonos százaléka lehet, amelyet a munkáltató köteles az alkalmazott által választott pénztártól függetlenül egységesen megállapítani. A munkáltató a hozzájárulás megállapításakor pénztártípusonként különbséget nem tehet. A munkáltató azon alkalmazottai tekintetében, akik 15 éven belül betöltik a nyugdíjkorhatárt, korcsoportonként egységesen felfelé eltérhet a munkáltatói hozzájárulás általános mértékétől. A nyugdíjkorhatárt betöltött alkalmazottak esetében a munkáltatói hozzájárulás nem haladhatja meg a nyugdíjkorhatárt be nem töltött alkalmazottak részére megállapított munkáltatói hozzájárulást. Az eltérő hozzájárulás azon személyek esetében 7
8 is alkalmazható, akik december 31-én pénztártagok voltak és ebben az időpontban az akkor hatályos szabályok szerint kevesebb, mint 15 év hiányzott a nyugdíjkorhatáruk betöltéséig A munkabér százalékában meghatározott munkáltatói hozzájárulás esetén a munkáltató meghatározhatja a hozzájárulás legkisebb és legnagyobb összegét is Amennyiben a pénztártag azt a munkáltatótól írásban kéri, a munkáltató a kérelmező pénztártag javára vállalt munkáltatói hozzájárulás teljes összegének vagy egy részének teljesítését szüneteltetheti vagy megszüntetheti. Egyebekben a munkáltatói tag a munkáltatói hozzájárulás fizetését kizárólag valamennyi pénztártag alkalmazottjára kiterjedően szüneteltetheti vagy szüntetheti meg. Ettől eltérően a munkáltató szüneteltetheti a munkáltatói hozzájárulás fizetését azon időszakokra, amikor a pénztártag munkaviszonya szünetel, illetve munkabér a részére nem jár. Ennek feltételeit a munkáltatónak valamennyi pénztártag munkavállalójára nézve azonos módon kell meghatároznia A pontban foglaltakat a munkáltatói tag és a Nyugdíjpénztár között kötendő szerződés köteles rendezni A munkáltatói tag a munkáltatói hozzájárulásból egyetlen olyan alkalmazottját sem zárhatja ki, aki legalább 6 hónapja alkalmazásban áll nála. A munkáltató munkavállalónként mindhárom típusú pénztárban egyidejűleg is vállalhat hozzájárulási kötelezettséget A munkáltatói tag képviselője a Nyugdíjpénztár Közgyűlésén, Küldöttközgyűlésén tanácskozási joggal vesz részt, de szavazásra nem jogosult Amennyiben a munkáltatói hozzájárulás eléri vagy meghaladja a Nyugdíjpénztár tagdíjbevételének 50 %-át, a munkáltató(k) képviselője jogosult az Ellenőrző Bizottságban szavazati joggal részt venni. 4. A pénztártagok jogai és kötelezettségei 8
9 4.1. A pénztártagok a Nyugdíjpénztár működésében történő részvételre vonatkozóan azonos jogokat élveznek, az általuk fizetett tagdíj összegétől függetlenül. Minden pénztártag egy szavazati joggal rendelkezik, s megválasztható a Nyugdíjpénztár bármely tisztségére Minden pénztártag jogosult a Nyugdíjpénztár Közgyűlésén, Küldöttközgyűlésén részt venni, felvilágosítást kérni, észrevételt tenni, indítványt tenni, a Közgyűlésen szavazni A pénztártag jogosult a Nyugdíjpénztár irataiba és könyveibe betekinteni, és jogosult a Nyugdíjpénztár működésével kapcsolatosan tájékoztatást kérni. Az iratbetekintési jog nem vonatkozik az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság, valamint a Nyugdíjpénztár más szervének zárt tanácskozásán tárgyalt határozattervezetekre és az ezekről készült iratokra A pénztártag az iratbetekintésre vonatkozó igényével szóban vagy írásban az Igazgatótanács elnökéhez fordulhat. Az Igazgatótanács elnöke az iratbetekintést legkésőbb 15 napon belül köteles lehetővé tenni, ha arra az Alapszabály lehetőséget ad. Az Igazgatótanács elnökének az iratbetekintéssel kapcsolatos döntése vagy mulasztása miatt a pénztártag az Igazgatótanácshoz fordulhat intézkedésért A pénztártag a megszerzett információt nem használhatja fel a Nyugdíjpénztár érdekeit vagy tagjainak személyiségi jogait, illetve személyes adatait sértő módon Az Igazgatótanács évente egyszer írásban köteles tájékoztatni a pénztártagokat a Nyugdíjpénztár gazdálkodásáról, pénzügyi helyzetéről, az egyéni számlán levő pénzösszegről. A pénztártag az egyéni számlája alakulásáról év közben is kérhet tájékoztatást az Igazgatótanács elnökétől, amelyet az köteles 15 napon belül megadni. A pénztártag az évközi tájékoztatást írásban vagy elektronikus irat formájában kérheti A pénztártag az egyéni számláján nyilvántartott összeghez csak kilépése esetén, a 10 éves kötelező várakozási idő letelte, a nyugdíjszolgáltatáshoz a nyugdíjkorhatár elérése után juthat hozzá. 9
10 4.8. A pénztártag a várakozási idő letelte után, de még a felhalmozási időszakban az egyéni számlán lévő összeghez való hozzáférés tekintetében választhat, hogy: a) a Pénztárban változatlan feltételek mellett pénztártag marad, b) a pénztártagságát folytatja, és az egyéni számláján nyilvántartott összeg egészét vagy legfeljebb három évente egy alkalommal egy részét a nyugdíjkorhatár elérése előtt felveszi, c) a Pénztárból kilép, d) a tagdíj fizetése nélkül az egyéni számláján lévő összeget a pénztárban hagyja A járadék kiszámításának alapját a pénztártag egyéni számláján nyilvántartott összeg képezi A kilépés részletes szabályait külön szabályzat tartalmazza Ha a pénztártag tagsági viszonya nem a pénztártag halála miatt szűnt meg, a pénztártagnak a tagsági viszonyból eredő jogai megszűnnek, az egyéni számláján elhelyezett megtakarítások felvételére vonatkozó jogát kivéve, amely a 10 éves várakozási idő leteltét követően megnyílik A pénztártag tagsági jogviszonyának bármely okból megszűnése, esetén a Pénztár 3000,-Ft, azaz háromezer forint díjat számít fel, amely az egyéni számla egyenlegéből kerül levonásra A pénztártag tagsági jogviszonyának bármely okból megszűnése, valamint az egyéni nyugdíjszámlán nyilvántartott összeg egészének vagy egy részének felvétele esetén a pénztártagot terheli a felvett összeg utalásának költsége, amely az egyéni számla egyenlegéből kerül levonásra Péztártag az adóbevallása elkészítéséhez a pénztárba javára befizetett, valamint a pénztár által részére kifizetett adóköteles és adókedvezményre jogosító összegről az adózás rendjéről szóló törvényben meghatározott határidőig jogosult írásban, díjtalanul igazolást kapni; A pénztártag köteles a belépési nyilatkozatban közölt adataiban bekövetkezett változásról a Pénztárat a tudomásszerzésétől számított 5 munkanapon belül írásban értesíteni. E kötelezettség elmulasztásának következményeit a pénztártag viseli. 10
11 5. A tagi kölcsön 5.1. A Nyugdíjpénztár a pénztártagok részére kölcsönt folyósíthat, amely kizárólag a várakozási idő alatt vehető igénybe. A folyósítás feltétele legalább 3 évi tagsági jogviszony fennállása. A kölcsönt a folyósítás kérelmezett időpontja előtt legalább 30 nappal megelőzően kell a Nyugdíjpénztártól írásban igényelni Nem nyújtható kölcsön annak a tagnak, aki a) tagdíjbefizetését szünetelteti b) a korábban felvett tagi kölcsönét nem fizette vissza és a pénztár a hátralékot az egyéni nyugdíjszámlával szemben érvényesítette c) akinek tagi kölcsön tartozása van d) kilépési vagy átlépési szándékát a pénztárnak bejelentette e) akinek tagi lekötése van 5.3. A tag részére folyósított kölcsön összege nem haladhatja meg a pénztártag egyéni számláján a kölcsönfelvétel időpontjában nyilvántartott összeg 30%-át. A kölcsön lejárati ideje legfeljebb 12 hónap lehet A kölcsön kamatának mértéke minden pénztártag esetében egységes. A kamat mértékét évente az Igazgatótanács határozza meg azzal, hogy az nem lehet alacsonyabb, mint a mindenkori jegybanki alapkamat 5%ponttal növelt összegénél A kölcsön tőke és kamat törlesztését a kölcsönszerződésben kell megállapítani A tagsági viszony megszűnése a kölcsönt és járulékait lejárttá teszi, a kölcsönt és járulékait a pénztártaggal történt elszámolás során beszámítással érvényesíti a Nyugdíjpénztár Amennyiben a pénztártag a kölcsönt nem fizeti vissza, a hátralék összegét valamint a pénztár költségeit a Nyugdíjpénztár a tag egyéni számlájával szemben érvényesíti A tagi kölcsönök egyidejű állománya nem haladhatja meg a Nyugdíjpénztár fedezeti alapja mindenkori állományának 5%-át. 11
12 5.9. A benyújtott tagi kölcsönkérelmek ügyében az Igazgatótanács elnöke a benyújtástól számított 15 napon belül dönt, és döntéséről az igénylőt írásban értesíti A pénztártag más pénztárba történő átlépése esetén a Nyugdíjpénztárnak tájékoztatnia kell az átvevő pénztárat a pénztártag által korábban felvett, vissza nem fizetett, egyéni számlával szemben érvényesített tagi kölcsönről. 6. A kedvezményezett kijelölése, illetve az öröklés szabályai 6.1. A pénztártag halála esetén az egyéni számla a hagyatékának nem része. A pénztártag jogosult halála esetére kedvezményezettet jelölni a belépési nyilatkozaton, közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban A kedvezményezett-jelölés a Pénztár tudomásulvételével, a jelölés megtételének időpontjára visszamenőlegesen válik hatályossá. A Pénztár a kedvezményezett-jelöléséről a pénztártagot a záradékolt belépési nyilatkozat nyomtatott formában, vagy a pénztártag kérésére elektronikus iratként történő átadásával vagy megküldésével, illetve egyéb esetben a tudomásszerzést követő 15 napon belül a tagsági okirat nyomtatott formában, vagy a pénztártag kérésére elektronikus iratként történő megküldésével értesíti. A tagsági okiratnak tartalmaznia kell a pénztártag adatain kívül a pénztártag által megjelölt kedvezményezett(ek) nevét, adatait, jogosultsága(ik) arányát, a kedvezményezett-jelölés időpontját Amennyiben a pénztártag több kedvezményezettet jelöl meg egyidejűleg, akkor ellenkező rendelkezése hiányában a megjelölt személyek egyenlő arányban válnak jogosulttá. Több kedvezményezett esetén, ha valamely kedvezményezett a pénztártag előtt meghal, akkor az egyéni számla rá eső részéből a pénztártag halála időpontjában még életben lévő kedvezményezettek a jogosultságaik arányában részesednek Amennyiben a pénztártag nem jelölt kedvezményezettet, vagy a kedvezményezett jelölés hatályát veszti, akkor a pénztártag természetes személy örökösét kell kedvezményezettnek tekinteni örökrésze arányában. 12
13 6.5. A pénztártag az eredetileg kijelölt kedvezményezett helyett az Igazgatótanács elnökéhez intézett írásbeli, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozattal bármikor más kedvezményezettet nevezhet meg A kedvezményezett jelölés hatályát veszti, ha a) a pénztártag korábbi kedvezményezett jelölését visszavonja vagy helyette másik kedvezményezettet jelöl, b) a kedvezményezett a pénztártag halála előtt meghal, c) a pénztártag a kedvezményezett a bíróság jogerős ítélete szerint szándékos cselekménye következtében hal meg. Ebben az esetben a kedvezményezett az egyéni számlából nem részesülhet A pénztártagnak a felhalmozási időszakban történő halála esetén az egyéni számláján levő összeg tekintetében a kedvezményezett, illetve az örökös választhat, hogy a rá eső részt a) az egyéni számlán meglévő összeget egy összegben felveszi, b) az egyéni számlán meglévő összeget saját nevén a nyugdíjpénztárban hagyja tagdíjbefizetés nélkül, c) átutaltatja az egyéni számlán meglévő összeget saját nyugdíjpénztárában levő egyéni számlájára, 6.8. A 6.1. pont szerinti kedvezményezett, illetve természetes személy örökös hiányában az elhunyt pénztártag egyéni számláján lévő összeg a Nyugdíjpénztárat illeti meg Ha a pénztártag a felhalmozási időszak lejártát követően járadékszolgáltatást igényelt, és a szolgáltatás megnyílása után elhunyt, a pénztártag által igényelt járadékot a kedvezményezett részére kell folyósítani. A kedvezményezett részére járó pénzösszeget a Nyugdíjpénztár nem járadék formájában, hanem egy összegben bocsátja a kedvezményezett rendelkezésére az eredeti pénztártag részére járó soron következő járadékfizetés esedékességének napján. 7. A tagdíjfizetéssel kapcsolatos kötelezettségek 7.1. A Nyugdíjpénztár minden tagja (a szünetelés időszaka kivételével) tagdíjat köteles fizetni. 13
14 7.2. A pénztártag tagdíjfizetési kötelezettségét az alábbi módokon teljesítheti: a) egyéni tagdíjbefizetés által. Egyéni tagdíjbefizetés esetén az egységes minimum tagdíj összege havi 600, azaz hatszáz forint vagy évi 7,200, azaz hétezer kétszáz forint. b) munkáltató által átvállalt tagdíjfizetési kötelezettség teljesítésével. Ebben az esetben a tagdíj mértéke a munkáltató által a munkáltatói szerződésben vállalt tagdíj összege A tagdíjfizetés módja egyéni tagdíjfizetés esetén lehet évi egyszeri befizetés (átutalás) vagy rendszeres (időszaki) befizetés, munkáltató által átvállalt tagdíjfizetés esetén rendszeres, a munkáltatói szerződésben foglaltak szerinti befizetés. Befizetés vagy átutalás esetén a pénztártag köteles hivatkozni az átutalás, befizetés szövegében a tagdíj vonatkozó időszakára. A befizetést a pénztártag minden év december 31-éig köteles teljesíteni A pénztártag ezen kívül teljesíthet rendkívüli, egyösszegű, nem rendszeres tagdíjbefizetést is. A rendkívüli tagdíjbefizetést a pénztártagnak legkésőbb a befizetést vagy átutalást megelőző két nappal be kell jelenteni a Pénztárnak A pénztártag a tagdíjon felüli, korábbi rendkívüli befizetésre hivatkozással nem mulaszthatja el a tagdíjfizetést A pénztártag önkéntes elhatározása alapján fizethet a minimum tagdíjnál magasabb összegű tagdíjat is. A magasabb összegű tagdíjfizetés vállalását, valamint a vállalás időtartamát a tárgyévet megelőző október hó 31-éig előzetesen, írásban be kell jelentenie a Nyugdíjpénztárnak A pénztártag rendkívüli tagdíjbefizetést is eszközölhet, ennek összege azonban forintnál nem lehet kevesebb. A pénztártag a tagdíjon felüli, korábbi rendkívüli befizetésre hivatkozással nem mulaszthatja el a tagdíjfizetést A munkáltatói tag a munkáltatói szerződésben rögzített időpontig köteles a tagdíjat befizetni. III. A Pénztár támogatója 14
15 1. A Pénztár támogatója az a természetes vagy jogi személy, aki (amely) eseti vagy rendszeres pénzbeli vagy nem pénzbeli szolgáltatást teljesít (adomány) ellenszolgáltatás nélkül a Pénztár javára. 2. A támogató jogosult meghatározni, hogy a Pénztár az adományt milyen célra használhatja fel. A támogató a pénztártagok közül az alábbi csoportokat vagy célokat támogathatja kizárólagosan: a) járadékra jogosult pénztártagok, b) járadékra jogosult, meghatározott munkáltatótól nyugdíjba vonult pénztártagok, c) meghatározott munkahelyen dolgozó pénztártagok, d) a nyugdíjpénztár működése a működési alapon keresztül e) az önkéntes pénztári tagság egésze, f) a támogatóval, vagy más meghatározott szervezettel vagy személlyel munkaviszonyban (beleértve a közalkalmazotti, köztisztviselői jogviszonyt is), illetve munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban lévő önkéntes pénztári tagok g) meghatározott életkorú önkéntes pénztári tagok, h) meghatározott közigazgatási egységben, településen, vagy területi egységben élő vagy dolgozó önkéntes pénztári tagok, i) meghatározott foglalkozású, beosztású vagy munkakörű önkéntes pénztári tagok, j) nyugdíjkorhatárt elért, vagy azt meghatározott időn belül elérő önkéntes pénztári tagok, k) meghatározott szervezettel tagsági viszonyban álló önkéntes pénztári tagok, l) meghatározott tevékenységet folytató önkéntes pénztári tagok, m) a fenti célok kombinációja. 3. Amennyiben a támogató a fentiekről kifejezetten nem rendelkezett, a támogatás csak a pénztártagság egészének nyújtható, a fedezeti tartalékon belül létrehozott szolgáltatási tartalék javára. 4. A támogatás elfogadásáról az Igazgatótanács elnöke dönt, és intézkedik a támogató esetleges rendelkezésének megfelelő felhasználásáról. 15
16 IV. A pénztárak közötti átlépés 1. Ha a pénztártag másik nyugdíjpénztárba lép át, az egyéni számláján nyilvántartott összeget át kell utalni a másik pénztárnak. Az átlépési szándékát a pénztártag köteles írásban mind a Pénztár mint átadó pénztár, mind pedig az átvevő pénztár tudomására hozni. 2. Az egyéni számlán nyilvántartott összeget a Pénztár legkorábban az azt követő 5. banki munkanapon utalja át az átvevő pénztár részére, hogy a pénztártag másik pénztárba történő belépését elfogadták, és azt a pénztártag tanúsítja a Pénztár felé. Az átutalás határideje az átlépésre vonatkozó bejelentés negyedévét követő 50. nap. 3. A Nyugdíjpénztár más pénztárból átlépő pénztártag befogadása esetén elismeri a pénztártag korábban szerzett jogosultságai közül a jogszerző idő hosszát és az átutalt egyéni fedezet összegét. A Nyugdíjpénztár befogadó nyilatkozatban tanúsítja a korábban eltöltött várakozási idő beszámítását. V. A Nyugdíjpénztár szervezete 1. A Nyugdíjpénztár szervei: a) Küldöttközgyűlés és a Közgyűlés, b) Igazgatótanács c) Ellenőrző Bizottság 2. A Nyugdíjpénztár Közgyűlése 2.1. A Nyugdíjpénztár legfőbb szerve a tagok összességéből álló Közgyűlés, illetve a V V pontok szerint megválasztott Küldöttközgyűlés. A Nyugdíjpénztárnál a Közgyűlés összehívásának célja a küldöttek megválasztása Küldöttközgyűlést csak abban az esetben lehet összehívni, ha a pénztári tagok létszáma a 200 főt meghaladja. 16
17 2.1.2 A küldötteket a pénztártagok választókörzetenként jelölik. Külön választókörzetekbe kell sorolni a CIB Csoport munkavállalóit, amely esetben a választókörzetbe sorolás alapja azon szervezeti egység, amelyben a tag dolgozik. A CIB Csoportból kilépett, de tagsági viszonyukat fenntartó pénztártagokat külön választókörzetbe kell sorolni. A választókörzeteket úgy kell meghatározni, hogy minden egyes pénztártag képviselete biztosított legyen. A küldötteket a pénztártagok titkos szavazással a Közgyűlésen választják meg. A küldöttek jelölésének és megválasztásának szabályait (ide értve a választókörzetek kijelölését is) az Igazgatótanács szabályzatban határozza meg A Küldöttközgyűlés küldötteinek száma 5 főnél nem lehet kevesebb A küldöttek megbízatása 5 évre szól A küldött megbízatása megszűnhet: a) a megbízatás időtartamának leteltével, b) visszahívással, c) lemondással, d) elhalálozással e) a tagsági jogviszony megszűnésével Az adott küldöttet delegáló választókörzetbe tartozó pénztártagok legalább 50 %-a kezdeményezheti az általuk delegált küldött visszahívását. A visszahívás lebonyolítása az Igazgatótanács hatáskörébe tartozik. A visszahívásról a Közgyűlés jogosult dönteni, továbbá a visszahívást követően haladéktalanul új küldöttet kell megválasztani A megbízatás időtartamának leteltével újabb küldöttválasztó Közgyűlést kell tartani. Ha a küldött és az őt helyettesítő pótküldött megbízatása az 5 éves időtartam előtt megszűnik, akkor időközi választással új küldöttet kell választani. Az időközi választások lebonyolításáért az Igazgatótanács felelős A küldöttet akadályoztatása esetén pótküldött helyettesíti Pótküldött csak a küldött megválasztásával azonos szabályok szerint megválasztott pénztártag lehet, aki kizárólagosan jogosult a küldött helyettesítésére a Küldöttközgyűlésen. Minden küldött mellé egy pótküldöttet kell megválasztani. 17
18 A pótküldöttre a küldöttre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. A küldött és az őt helyettesítő pótküldött csak pénztártag lehet A Küldöttközgyűlésen tanácskozási joggal bármely pénztártag részt vehet A Küldöttközgyűlés hatáskörére és eljárására a Közgyűlés hatáskörére és eljárására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni A Küldöttközgyűlést évente össze kell hívni Közgyűlést legalább 5 évente, illetve időközi küldöttválasztás szükségessége esetén kell összehívni. Szükség esetén a Küldöttközgyűlés bármikor összehívható A Közgyűlést és a Küldöttközgyűlést az Igazgatótanács hívja össze A Küldöttközgyűlést akkor is össze kell hívni, ha azt a bíróság elrendeli, vagy ha a PSZÁF, az Ellenőrző Bizottság, vagy a pénztártagoknak legalább 10%-a az ok és a cél megjelölésével írásban indítványozza. Ha az Igazgatótanács az írásbeli indítvány ellenére sem intézkedik a Küldöttközgyűlés összehívása iránt, az indítványozók bírósághoz fordulhatnak A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés összehívását, a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés tervezett napját legalább 15 nappal megelőzően közzé kell tenni hirdetményben vagy a pénztártagok részére küldött meghívóban. A hirdetményben és az értesítésben meg kell jelölni a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés helyét, idejét, napirendjét, valamint a napirendhez tartozó iratok megtekintésének helyét és idejét. A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés napirendjére tűzött ügyrendre vonatkozóan az Igazgatótanács minden pénztártagnak a közgyűlés napja előtt legalább 8 nappal benyújtott írásbeli kérdésére köteles a szükséges felvilágosítást megadni A Közgyűlésre, Küldöttközgyűlésre meg kell hívni a PSZÁF képviselőjét, aki a Közgyűlésen Küldöttközgyűlésen tanácskozási joggal vesz részt. 18
19 2.5. A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés akkor határozatképes, ha azon a szavazni jogosult pénztártagok legalább fele jelen van, vagy képviselete biztosított. A Közgyűlésen a pénztártagot meghatalmazott is képviselheti. A meghatalmazást közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A meghatalmazott pénztártag meghatalmazását a Közgyűlés megtartása előtt de legkésőbb a Közgyűlésen az Igazgatótanács elnökének, illetve a Közgyűlés levezető elnökének át kell adnia. A meghatalmazott annyi szavazattal rendelkezik, ahány tagot képvisel. A Küldöttközgyűlésen a pénztártagok tanácskozási joggal vehetnek részt A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés határozatképtelensége esetén 15 napos időköz megtartásával új Közgyűlést, Küldöttközgyűlést kell összehívni, amely az eredeti napirendi pontok tekintetében a megjelent pénztártagok számától függetlenül határozatképesnek tekintendő. Amennyiben az eredeti Közgyűlés, Küldöttközgyűlés meghívója (hirdetménye) ezt tartalmazza, akkor az eredeti és a megismételt Közgyűlés, Küldöttközgyűlés egy napon is megtartható A Közgyűlést, Küldöttközgyűlést az Igazgatótanács elnöke által kijelölt személy vezeti A Közgyűlésen mindegyik pénztártagnak csak egy szavazata van, függetlenül az általa fizetett tagdíj mértékétől. A Küldöttközgyűlésen a küldöttnek annyi szavazata van, ahány szavazásra jogosult pénztártag tartozik a küldött választókörzetéhez, illetve amennyiben egy választókörzetben több küldött kerül megválasztásra, akkor a választókörzethez tartozó szavazásra jogosult pénztártagok arányos része A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az Alapszabály megállapítása és módosítása, b) az Igazgatótanács tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása, c) az Ellenőrző Bizottság tagjainak és elnökének megválasztása, visszahívása, díjazásuk megállapítása, d) az Igazgatótanács éves beszámolójának elfogadása, a mérleg megállapítása, döntés az eredmény felhasználásáról vagy az egyes alapokban mutatkozó hiány rendezéséről, e) a Pénztár éves és hosszú távú pénzügyi tervének elfogadása, 19
20 f) a tevékenységi engedély jogerőre emelkedése előtt kötött szerződések jóváhagyása, g) a tevékenységi engedély jogerőre emelkedése előtt a Pénztár nevében eljáró személyek, az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjai elleni kártérítési igény érvényesítése, továbbá intézkedés a Pénztár képviseletére jogosultak ellen indított perekben a Pénztár képviseletéről, h) döntés érdekképviseleti szervhez történő csatlakozásról, vagy az abból történő kiválásról, i) döntés a Pénztár megszűnéséről, szétválásáról, vagy más pénztárral történő egyesülésről, j) döntés a nem kizárólagosan a Küldöttközgyűlés hatáskörébe tartozó egyes hatáskörök gyakorlásának az Igazgatótanácsra történő átruházásáról, l) döntés a likviditási-, működési alap előirányzott szintjét meghaladó részének felhasználásáról, m) a szakértői bizottságok hatáskörének meghatározása, a bizottságok tagjainak megválasztása, n) döntés más pénztárral kötendő együttműködési megállapodásról, o) döntés az Igazgatótanács tagsági jogvitában hozott határozata ellen benyújtott jogorvoslati kérelmek ügyében p) a Pénztár jogutód nélküli megszűnése esetén végelszámoló kijelölése, q) az Igazgatótanács ügyrendjének jóváhagyása, r) az Igazgatótanács elnöke által megkötött munkáltatói szerződések évenkénti felülvizsgálata s) mindaz, amelyet jogszabály a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal A küldöttek megválasztása a Közgyűlés kizárólagos hatásköre A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés a határozatait a jelen lévő pénztártagok egyszerű szavazattöbbségével hozza. A szavazás az Alapszabályban meghatározott esetek kivételével nyíltan történik. Szavazategyenlőség esetén a Közgyűlést, Küldöttközgyűlést levezető elnök szavazata dönt. A jelenlevők kétharmados szavazattöbbsége szükséges a V.2.9.) a), d), h) és i) pontjaiban megjelölt esetekben Az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjainak és elnökeinek megválasztása titkos szavazással történik A Közgyűlésen, Küldöttközgyűlésen jelenléti ívet kell készíteni, amely tartalmazza a Közgyűlésen, Küldöttközgyűlésen megjelent 20
21 pénztártagok nevét, lakcímét, illetve képviselőjének nevét, lakcímét. A jelenléti ívet a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés jegyzőkönyvéhez kell csatolni, azt az elnök hitelesíti A Közgyűlésről, Küldöttközgyűlésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely tartalmazza: a) a Pénztár nevét, székhelyét, b) a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés helyét és idejét, c) a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés elnökének, a jegyzőkönyvvezetőnek, a jegyzőkönyv hitelesítőinek, és a szavazatszámlálóknak a nevét, d) a jelenlevők létszámát, e) a Közgyűlésen, Küldöttközgyűlésen lezajlott fontosabb eseményeket, az elhangzott indítványokat, a felszólalások lényegét, f) a hozott határozatokat, a jelenlevő szavazók számát, a határozati javaslatokra leadott szavazatok és ellenszavazatok számát, valamint a szavazástól tartózkodók számát A jegyzőkönyvet a jegyzőkönyvvezető és a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés elnöke írja alá, és az erre megválasztott két jelenlévő pénztártag hitelesíti. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság beszámolójának egy példányát A Pénztár a közgyűlési jegyzőkönyv egy hiteles példányát a csatolt iratokkal együtt, valamint a jelenléti ívet a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés befejezését követő 30 napon belül köteles a Felügyeletnek megküldeni A pénztártag írásbeli megkeresésére az Igazgatótanács elnöke köteles a Közgyűlés Küldöttközgyűlés jegyzőkönyvéből kivonatot adni. 3. A Pénztár Igazgatótanácsa 3.1. Az Igazgatótanács a Pénztár ügyvezető testülete, amely irányítói, ellenőrzési és képviseleti feladatokat lát el Az Igazgatótanács tagjainak száma 5 fő. Az Igazgatótanács tagja az Öpt-ben írt feltételeknek megfelelő pénztártag lehet. Az Igazgatótanács elnökét és tagjait titkos szavazással kell megválasztani. Az Igazgatótanács 21
22 tagjainak megbízatása, amennyiben a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés másként nem rendelkezik a megválasztás napjától kezdődő öt éves időtartamra szól. Amennyiben a fenti időszak közben kerül valamely tag megválasztásra, akkor megbízatása a többi tag megbízatásának lejártáig tart Az Igazgatótanács a feladatkörében eljárva: a) összehívja az éves rendes Közgyűlést, Küldöttközgyűlést b) gondoskodik a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés előkészítéséről, c) rendkívüli Közgyűlést, Küldöttközgyűlést hívhat össze, d) gondoskodik a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés határozatainak végrehajtásáról, e) kialakítja a Pénztár üzletpolitikáját, f) jóváhagyja a Pénztár munkaszervezetét és belső szabályzatait, g) szakértői bizottságot működtethet, h) képviseli a Pénztárat harmadik személyekkel szemben, bíróságok és más hatóságok előtt, i) a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés elé terjeszti a Pénztár éves és hosszútávú pénzügyi tervét, j) a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés elé terjeszti a Pénztár mérlegét és beszámolóját, k) gondoskodik a Pénztár könyveinek szabályszerű vezetéséről, l) dönthet a befektetett pénztári eszközök letétkezelésének önálló letétkezelő szervezetre bízásáról, meghatározhatja a pénztári letétkezelővel kötendő szerződés elemeit, m) dönthet a befektetési üzletmenet pénztári vagyonkezelőhöz történő kihelyezéséről, n) rendszeresen ellenőrzi a pénztári vagyonkezelő tevékenységét, ennek során a vagyonkezelőtől a Pénztár beszámolási kötelezettségéhez igazodóan írásbeli jelentést, beszámolót, kimutatást kérhet, o) megtárgyalja és jóváhagyja a negyedévenként készítendő pénzforgalmi, befektetési és likviditási jelentéseket, p) jóváhagyja a bejegyzett könyvvizsgáló megbízását az éves pénztári beszámoló felülvizsgálatára, q) jóváhagyja a Pénztár számlarendjét, az analitikus és kiegészítő nyilvántartások körére, tartalmára, formájának, vezetésének módjára vonatkozó pénztári szabályzatot, r) dönt a Pénztár hitelfelvételéről, s) ellátja a jogszabályok által a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat, 22
23 t) gyakorolja a munkáltatói jogokat a pénztár alkalmazottai felett.. u) rendelkezik a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés megválasztásának és lebonyolításának szabályairól v) lebonyolítja a küldöttek visszahívási eljárását Az Igazgatótanácsnak legalább három havonta 1 alkalommal ülést kell tartania. Ettől eltérően ülést kell tartani akkor is, ha azt a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés határozata előírta, vagy az Ellenőrző Bizottság, az Igazgatótanács elnöke vagy tagjainak egyharmada indítványozta. Az Igazgatótanács az ügyrendjét maga állapítja meg Az Igazgatótanács rendes üléseit az Igazgatótanács elnöke hívja össze az írásos napirendi javaslat megküldésével. Az Igazgatótanács ülésének tervezett időpontja és a meghívó megküldése között legalább 8 napos időköznek kell lenni. Rendkívüli ülést a 8 naposnál rövidebb időközzel, rövid úton, telefonon, telefaxon is össze lehet hívni Az ülés akkor határozatképes, ha azon a tagoknak legalább a fele jelen van. Az Igazgatótanács ülésein az Igazgatótanács tagját meghatalmazott nem képviselheti. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. Az elnök távollétében az elnököt a megbízott Igazgatótanácsi tag helyettesíti Az ülésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell a jelenlévők nevét, az elhangzott felszólalások lényegét és a hozott határozatokat. A jegyzőkönyvhöz csatolni kell az írásos beszámoló egy példányát Az Igazgatótanács tagjai munkájukért a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés által évente megállapított díjazásban részesülnek. Az Igazgatótanács tagja köteles az Igazgatótanácsnak bejelenteni, ha más pénztár vezető tisztségviselőjének jelölték. A Pénztár alkalmazottja nem választható meg az Igazgatótanács tagjának Az Igazgatótanács tagjai e tevékenységi körükben az általában elvárható gondossággal kötelesek eljárni. Feladatkörükben a kötelezettségeik megszegésével a Pénztárnak okozott kárért a polgári jog szabályai szerint egyetemlegesen felelősek. Nem terheli felelősség az Igazgatótanácsnak azt a tagját, aki a határozat vagy intézkedés ellen tiltakozott, és tiltakozását az Ellenőrző Bizottságnak vagy a 23
24 Küldöttközgyűlésnek a döntés meghozatalától vagy tudomására jutásától számított 8 napon belül írásban is bejelentette. 4. A Pénztár Ellenőrző Bizottsága 4.1. Az Ellenőrző Bizottság a pénztár általános ellenőrző szerve Az Ellenőrző Bizottság a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés határozata alapján 3 főből áll. Az Ellenőrző Bizottság tagjait a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés választja titkos szavazással. Az Ellenőrző Bizottság tagjainak megbízatása, amennyiben a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés másként nem rendelkezik a megválasztás napjától kezdődő öt éves időtartamra szól. Amennyiben a fenti időszak közben kerül valamely tag megválasztásra, akkor megbízatása a többi tag megbízatásának lejártáig tart. Az Ellenőrző Bizottság elnökét a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés a tagok közül titkos szavazással választja meg Az Ellenőrző Bizottság tagja csak 18. életévét betöltött, büntetlen előéletű pénztártag vagy ugyanilyen feltételekkel a munkáltató(k) képviselője lehet. Az Ellenőrző Bizottságnak nem lehet tagja az Igazgatótanács tagja, a Nyugdíjpénztár alkalmazottja, továbbá a felsoroltak közeli hozzátartozói. (Közeli hozzátartozó: a polgári törvénykönyvben meghatározott közeli hozzátartozó és az élettárs.) 4.4. Az Ellenőrző Bizottság tagjának be kell jelenteni az Ellenőrző Bizottság részére, ha más pénztárban vezető tisztségviselői megbízásra jelölték Az Ellenőrző Bizottság a szervezetét és munkarendjét maga alakítja ki. Az Ellenőrző Bizottság jogait testületileg vagy a tagja útján gyakorolhatja Az Ellenőrző Bizottság az ellenőrzést állandó jelleggel meg is oszthatja tagjai között, ez azonban az ellenőrző bizottsági tag felelősségét nem érinti. 24
25 4.7. Az Ellenőrző Bizottság a feladatkörében eljárva: a) a jogszabályi előírások, a Pénztár elfogadott pénzügyi terve és az Alapszabály és a Pénztár szabályzatainak betartása érdekében rendszeresen vizsgálja és ellenőrzi a pénztár gazdálkodását, ügyvitelét, számvitelét, b) rendszeresen figyelemmel követi a Pénztár fizetőképességének, bevételeinek és kiadásainak, illetve eszközeinek és kötelezettségvállalásainak lejárati összhangját, a Pénztár működését. c) az Igazgatótanács tagjaitól, elnökétől jelentést kérhet, d) a Pénztár könyveit, bármely iratát megvizsgálhatja, e) a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés elé terjesztett valamennyi jelentést és a Pénztár éves beszámolóját előzetesen megvizsgálja és azokról a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés számára jelentést készít. A Közgyűlés, Küldöttközgyűlés a pénzügyi tervet, a mérleget és a vagyonkimutatást az Ellenőrző Bizottság jelentése nélkül nem tárgyalhatja meg, f) szakértőt vagy szakértői bizottságot vehet igénybe, g) kérheti az Igazgatótanács vagy a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés soron kívüli összehívását, ha az ellenőrzés során tapasztaltak vagy a Pénztár érdekei szükségessé teszik, h) évente jelentésben tájékoztatja megállapításairól a Közgyűlést, Küldöttközgyűlést, i) tagjai útján részt vesz a Közgyűlésen, Küldöttközgyűlésen, azok napirendjéhez indítványt tehet, j) ellátja a jogszabály vagy a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés által ráruházott egyéb feladatokat Az Ellenőrző Bizottság tagjai e feladatkörükben az általában elvárható gondossággal kötelesek eljárni. Feladatkörükben kötelezettségeik megszegésével a Pénztárnak okozott kárért a polgári jog szabályai szerint egyetemlegesen felelősek. Nem terheli felelősség az Ellenőrző Bizottságnak azt a tagját, aki a határozat vagy intézkedés ellen tiltakozott, és tiltakozását a Közgyűlésnek, Küldöttközgyűlésnek a döntés meghozatalától vagy tudomására jutásától számított 8 napon belül írásban bejelentette Az Ellenőrző Bizottság tagjai a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés által évente megállapított díjazásban részesülnek Az Ellenőrző Bizottság a feladatinak ellátására évente ellenőrzési tervet készít és gondoskodik annak végrehajtásáról. 25
26 4.11. Az ellenőrző bizottság beszámolójának tartalmaznia kell legalább az előző beszámoló óta lefolytatott ellenőrzéseket, azok megállapításait. 5. A vezető tisztségviselői és ellenőrző bizottsági tagsági megbízatás megszűnése 5.1. Megszűnik a vezető tisztségviselők és az ellenőrző bizottsági tagok tagsági megbízatása: a) a megbízatás időtartamának lejártával, b) visszahívással, c) lemondással, d) elhalálozással, e) a törvényben szabályozott kizáró ok bekövetkezésével A vezető tisztségviselők és az Ellenőrző Bizottsági tagok visszahívását kell kezdeményezni, ha a megbízatás ellátására méltatlanná vagy tartósan alkalmatlanná váltak. A visszahívásra az Igazgatótanács elnöke tesz javaslatot a Közgyűlésnek, Küldöttközgyűlésnek. Ha a visszahívás indoka az Igazgatótanács elnökével kapcsolatban merül fel, a visszahívásra az Ellenőrző Bizottság tesz javaslatot. 6. Vezető tisztségviselőkre vonatkozó feltételek 6.1. Nem lehet az igazgatótanács tagja olyan személy, aki a) nem pénztártag, b) nem töltötte be 18. életévét, c) büntetett előéletű, d) büntetlen előéletű, de büntetőjogi felelősségét a bíróság a Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény XV. fejezet III. címében meghatározott államtitok és szolgálati titok megsértése, hamis vád, hatóság félrevezetése, hamis tanúzás, hamis tanúzásra felhívás, mentő körülmény elhallgatása, bűnpártolás, a XV. fejezet VII. címében meghatározott közélet tisztasága elleni bűncselekmény, VIII. címében meghatározott nemzetközi közélet tisztasága elleni bűncselekmény, bűnszervezetben részvétel, önbíráskodás, a XVI. fejezet III. címében meghatározott közbizalom elleni bűncselekmény, a XVII. fejezetben meghatározott gazdasági bűncselekmény, a XVIII. fejezetben meghatározott vagyon 26
27 elleni bűncselekmény elkövetése miatt jogerős ítéletben megállapította, addig az időpontig, amíg az e tényre vonatkozó adat kezelését a bűnügyi nyilvántartási rendszerben a bűnügyi nyilvántartási rendszerről, az Európai Unió tagállamainak bíróságai által magyar állampolgárokkal szemben hozott ítéletek nyilvántartásáról, valamint a bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartásáról szóló évi XLVII. törvény elrendeli, e) az előző alpontban meghatározott bűncselekmény elkövetésének megalapozott gyanúja miatt büntetőeljárás hatálya alatt áll, valamint f) gazdálkodó szervezetben vagy gazdasági társaságban vezető tisztség betöltését kizáró foglalkozástól eltiltás hatálya alatt áll; 6.2. Az Ellenőrző Bizottság tagja pénztártagként vagy a munkáltató(k) képviselőjeként az a személy lehet, akivel szemben a V.6.1 pontban meghatározott kizáró ok nem áll fenn; 6.3. Az Ellenőrző Bizottságnak nem lehet tagja a Pénztár ügyvezetője, alkalmazottja, illetve az Igazgatótanács tagja, valamint ezen személyek közeli hozzátartozója Nem lehet vezető tisztségviselő, valamint a Pénztár ügyvezetője (helyettes ügyvezetője) az a személy sem, a) aki vezető tisztségviselő volt olyan önkéntes kölcsönös biztosítópénztárban, magánnyugdíj-pénztárban, biztosítóintézetben, pénzügyi intézményben vagy befektetési vállalkozásban, amely öt éven belül fizetésképtelenné vált, illetve amelynek tevékenységi engedélyét a Felügyelet jogsértés miatt visszavonta, vagy amelynek a felszámolását a bíróság jogerősen elrendelte, b) aki súlyosan vagy ismételten megsértette a PSZÁF feladatkörébe eső törvények, illetve e törvények felhatalmazása alapján kiadott jogszabályok előírásait, és emiatt vele szemben 5 évnél nem régebben az illetékes felügyelet vagy más hatóság a kiszabható legmagasabb összegű bírságot szabta ki, vagy annál súlyosabb szankciót alkalmazott, illetve a bíróság jogerős ítéletével büntetőjogi felelősségét megállapította. VI. A Pénztár működésére vonatkozó szabályok 27
28 1. A Pénztár működésével kapcsolatos üzleti titok meghatározása, üzleti titok köre 1.1. Az Igazgatótanács és az Ellenőrző Bizottság tagjai továbbá a Pénztár alkalmazottai a Nyugdíjpénztár ügyeiről és az egyes pénztártagokról szerzett minden tényt, adatot, információt üzleti titokként, valamint a személyes adatok védelméről szóló külön törvényben foglalt körben személyes adatként kötelesek megőrizni A Pénztárral kapcsolatos üzleti titokkal kapcsolatos felmentést a Pénztár Igazgatótanácsának elnöke adhatja meg. VII. A Pénztár gazdálkodásának szabályai 1. A Pénztár a szolgáltatásai szervezéséhez, finanszírozásához és teljesítéséhez szükséges pénzügyi feltételek megteremtése érdekében gazdálkodási tevékenységet folytat. A Pénztár a gazdálkodása körében: a) a Pénztártörvényben és az Alapszabályban meghatározott nyugdíjszolgáltatást végzi, b) a pénztárvagyon befektetését és kezelését végzi, 2. A pénztárvagyon kezelésének és befektetésének szabályai 2.1. A Pénztár a bevételeiből fedezeti, működési és likviditási alapot köteles képezni. A fedezeti alap a szolgáltatások finanszírozására, a működési alap a működési költségek fedezetére, a likviditási alap az időlegesen fel nem használt pénzeszközök gyűjtésére és a másik két alap általános tartalékaként, a Pénztár fizetőképességének biztosítására szolgál A Pénztár bevételei: a) a pénztártagok által fizetett kötelező, rendszeres és eseti tagdíj, b) a munkáltatói tag által fizetett hozzájárulás, c) a befektetések hozama, d) a támogatótól befolyó összeg, e) a vagyonértékesítésből származó bevétel, 28
29 f) a kiegészítő vállalkozási tevékenységből származó bevétel, g) a belépő pénztártagok által hozott egyéni fedezet, h) a pénztártagok egyéb befizetései, i) egyéb bevételek A Pénztár kiadásai a) a szolgáltatások kiadásai, b) a folyó működés kiadásai, az alapok befektetéseinek költségeivel együtt, c) tárgyi eszközök beszerzése, létesítése, felújítása, d) a pénztártagoknak visszatérített összegek A Pénztári bevételeinek az alapok közötti megosztása a következőképpen történik: a) fedezeti alapba: 97,5 % b) működési alapba: 2,5 % c) likviditási alapba: 0,0 % A Pénztár bevételeit a következő módon kell az alapok képzésére felhasználni: a) a pénztártagok által befizetett tagdíj, a munkáltatói tag által fizetett hozzájárulás, a vagyonértékesítésből származó összeg és a pénztártagok egyéb befizetései az Igazgatótanács által elfogadott és az Ellenőrző Bizottság által felülvizsgált, illetve a Közgyűlés, Küldöttközgyűlés által elfogadott pénzügyi tervben jóváhagyott módon kerülnek a fedezeti, működési és likviditási alapba, b) a befektetések hozama abba az alapba kerül, amelynek a befektetéséből származik, azonban a Pénztár Igazgatótanácsa dönthet úgy, hogy a fedezeti tartalék (egyéni számlák összessége, illetve a szolgáltatási tartalékok összessége) javára más tartalék(ok) befektetési hozamát jóváírja. c) a rendszeres támogatóktól befolyt összeg abba az alapba kerül, amelyet a támogatók megjelöltek, ennek hiányában a likviditási alapba, d) a kiegészítő vállalkozási tevékenységből származó bevétel és az egyéb bevételek a működési alapba kerülnek, e) a más pénztárból belépő pénztártagok által hozott egyéni fedezet a fedezeti alapba kerül A pénzügyi tervben jóváhagyott kiadások a következő alapokból teljesíthetőek: 29
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. 2015. december 1. törölt: augusztus
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY 2015. december 1. törölt: augusztus BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: pénztár) küldöttközgyűlése
1 A L A P S Z A B Á L Y A Magyar Iparszövetség és érdekkörébe tartozó szövetségek, ipari szövetkezetek, társas és egyéni vállalkozások tagjai és alkalmazottai az önkéntesség, kölcsönösség és szolidaritás
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. 2015. augusztus 1.
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY 2015. augusztus 1. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: pénztár) küldöttközgyűlése a pénztár szervezeti,
A Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár Alapszabálya a 8. sz. módosítással egységes szerkezetben
Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár 1145 Budapest, Colombus u. 35. Levélcím: 1590 Budapest, Pf. 83. A Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár Alapszabálya a 8. sz. módosítással egységes szerkezetben
Hatályos: 2015. július 1-jétől. A Pannónia Nyugdíjpénztár, a CIG Partnerség tagja Alapszabálya
Hatályos: 2015. július 1-jétől A Pannónia Nyugdíjpénztár, a CIG Partnerség tagja Alapszabálya Tartalomjegyzék Preambulum 4 1. fejezet 5 A pénztár adatai, jogállása 5 1.1 a pénztár neve 5 1.2 a pénztár
ALAPSZABÁLY. Allianz Hungária Egészségpénztár. Budapest, Károly krt. 6. Telefon: (06-40) 429-429 Fax: (06-1) 429-1-540 1242 Budapest, Pf.
Allianz Hungária Egészségpénztár ALAPSZABÁLY Budapest, Károly krt. 6. Telefon: (06-40) 429-429 Fax: (06-1) 429-1-540 1242 Budapest, Pf. 471 Adószám: 18116870-1-41 Pénzforgalmi jelzõszám: MKB 10300002-20222721-00003285
A Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár Alapszabálya a 15. sz. módosítással egységes szerkezetben
Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár 1145 Budapest, Colombus u. 35. Levélcím: 1590 Budapest, Pf. 83. A Vasutas Önkéntes- és Magánnyugdíjpénztár Alapszabálya a 15. sz. módosítással egységes szerkezetben
Pannónia Önsegélyező Pénztár, a CIG Partnerség tagja ALAPSZABÁLY Hatályos: 20154. áprilisjúlius 010. 1 / 49 Tartalomjegyzék I. A PÉNZTÁRRA VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 II. A PÉNZTÁR SZERVEZETÉRE

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 83
Pf. 471
Pf. 83


text:
IV/01395/2016
Ügyszám: IV/01395/2016
Első irat érkezett: 08/04/2016
Az ügy tárgya: A Kúria Mfv.II.10.187/2016/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (felülvizsgálati határidő)
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Kúria Mfv.II.10.187/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - perbeli felperes - munkaviszonyban állt a perbeli alperesnél. Az indítványozó keresetében kérte a bíróságot, hogy kötelezze a perbeli alperest elmaradt munkabér megfizetésére. A bíróság az indítványozó kereseti kérelmének helyt adott, a másodfokon eljárt bíróság azonban az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és az indítványozó keresetét elutasította. Az indítványozó felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, azonban a Kúria a elkésettség okán a felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasította.
Az indítványozó álláspontja szerint a döntés sérti a jogállamiság elvét, illetve sérült a jogorvoslathoz való joga, mivel az indítványozó az első- és másodfokú eljárás során jogi képviselő nélkül járt el, és a bíróság nem tájékoztatta döntése meghozatala során őt arról, hogy milyen jogorvoslati lehetőségek állnak a rendelekezésére. .
Kúria Mfv.II.10.187/2016/2. számú végzése
IV_1395_0_2016_inditvany_anonimizált.pdf IV_1395_2_2016_ind_kieg_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3059/2018. (II. 20.) AB végzés
Az ABH 2018 tárgymutatója: jogbiztonság mint jogsérelem alapja; jogorvoslathoz való jog
A határozat kelte: Budapest, 02/13/2018
2018.02.13 16:00:00 3. öttagú tanács
3059_2018 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.II.10.187/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője útján alkotmányjogi panasz indítványt terjesztett elő az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján, amelyben kezdeményezte a Kúria Mfv.II.10.187/2016/2. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó álláspontja szerint a támadott kúriai döntés sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogállamiság elvét, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében elismert jogorvoslathoz való jogát.
[2]	2. Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügy előzménye, hogy az indítványozó elmaradt munkabérének megfizetése iránt indított pert munkáltatójával szemben a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt. Az első fokon eljárt bíróság a keresetének helyt adott, majd a munkáltató fellebbezése folytán eljárt Szegedi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és az indítványozó keresetét elutasította. Az indítványozó beadványban kifogásolta az ítéletet, majd az elsőfokú bíróság tájékoztatása alapján terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a jogerős ítélettel szemben, amelyet azonban a Kúria annak elkésettsége okán hivatalból elutasított. Az indítványozó a Szegedi Törvényszék jogerős ítéletét 2015. december 21. napján vette kézhez, felülvizsgálati kérelmét 2016. február 23-án terjesztette elő az elsőfokú bíróság előtt. A Kúria támadott végzésével azért utasította el a felülvizsgálati kérelmet, mert a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 272. § (1) bekezdésében a felülvizsgálat benyújtására nyitva álló hatvannapos határidő az indítványozó esetében 2017. február 19. napján eltelt.
[3]	3. Az indítványozó – jogi képviselő segítségével előkészített – alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz. Az alkotmányjogi panasz értelmében a Kúriához benyújtott felülvizsgálati kérelmét a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság megfelelő tájékoztatásának elmaradására és a Szegedi Törvényszék ítéletének hiányos jogorvoslati tájékoztatására visszavezethető okokból nyújtotta be késedelmesen. E tények pedig az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdése szerinti jogállamiság elvébe ütközően alaptörvény-ellenes helyzetet eredményeztek a számára. Indokolása értelmében a jogállamiság követelménye akkor érvényesül, ha bíróság tájékoztatási kötelezettségének úgy tesz eleget, hogy a peres félnek módja van annak teljesítésére.
[4]	Utalt továbbá arra is, hogy a Kúria támadott végzése az Alaptörvényben elismert jogorvoslathoz való jogát, konkrétan a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglaltakat sértette, mivel a Kúria felülvizsgálati kérelmet érdemi vizsgálat nélküli elutasító végzése akadályát jelentette annak, hogy az indítványozó éljen jogorvoslati jogával.
[5]	4. Az Abtv. 52. § (1) bekezdése alapján – figyelemmel az Abtv. 27. §-ában, valamint az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt feltételekre is – az Alkotmánybíróság mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz eleget tesz-e a befogadhatóság törvényi feltételeinek. A tanács megállapította, hogy az indítvány határidőben érkezett, az indítványozó – a támadott kúriai végzés meghozatalát megelőző eljárás felpereseként – érintettnek tekinthető és a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket kimerítette.
[6]	4.1. Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében „[a]z Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés a) az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti […].”
[7]	Az Alaptörvény – indítványozó által megjelölt – B) cikk (1) bekezdése értelmében „Magyarország független, demokratikus jogállam.” A hivatkozott alaptörvényi rendelkezésben a jogállamiság elve fogalmazódik meg, amely nem minősül Alaptörvényben elismert jognak. Az Alkotmánybíróság jelenlegi gyakorlatában csupán a jogállamiság részeként értelmezett visszamenőleges hatály tilalma avagy a jogszabályok hatálybalépésével kapcsolatos kellő felkészülési idő hiánya szolgálhat alkotmányjogi panasz alapjául {legutóbb: 35/2017. (XII. 20.) AB határozat, Indokolás [14]}. Mivel a jelen esetben az alkotmányjogi panasz ilyen irányú indokolást nem tartalmaz, ezért a B) cikk (1) bekezdésének sérelme a jelen alkotmánybírósági eljárásban nem volt érdemben vizsgálható.
[8]	4.2. Az Abtv. 29. §-a alapján „[a]z Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.” A rendelkezésben megjelölt két feltétel alternatív jellegű, azaz bármelyik fennállta lehetőséget ad a panasz befogadására és annak érdemi elbírálására.
[9]	Az Alaptörvény hatálybalépését követően az Alkotmánybíróság fenntartotta és megerősítette azt a korábbi gyakorlatát, amely szerint az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében elismert alapjog tárgyát tekintve a bírói, illetőleg a hatósági döntésekre terjed ki. Tartalma szerint pedig az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez vagy a magasabb fórumhoz fordulás lehetőségét foglalja magában. Következetes gyakorlatot folytat a testület a jogorvoslathoz való jog és a Kúria előtt benyújtandó felülvizsgálati kérelem kapcsolata tekintetében is. Álláspontja értelmében a felülvizsgálat rendkívüli jogorvoslat, amely nem hozható összefüggésbe az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésével. Mindezt a 3120/2012. (VII. 26.) AB határozatában (Indokolás [22]−[23]), hivatkozva korábbi döntésére (663/D/2000. AB határozat, ABH 2003, 1223, 1230.), valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdése és az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdése szövegszerű azonosságának megállapítása mellett, az alábbiak szerint fogalmazta meg: „[m]ivel a felülvizsgálat az alkotmányosan megkövetelt rendes jogorvoslaton túlmenő rendelkezés, a törvényhozónak – egyéb alkotmányi rendelkezésekkel összhangban – teljes szabadságában áll ennek tartalmát és korlátait megállapítani. Több ízben is megerősítette az Alkotmánybíróság azt az elvi megállapítását, hogy a jogorvoslathoz való jog – mint alapvető jog – csak a rendes jogorvoslatra vonatkozik, a rendkívüli jogorvoslat a rendes jogorvoslaton túlmutató többletlehetőség, amelynek léte nem hozható összefüggésbe az Alkotmány 57. § (5) bekezdésével.”
[10]	Ahogy azt legutóbb a 3364/2017. (XII. 22.) AB határozat – a vonatkozó gyakorlat összefoglaló ismertetése mellett – megállapította, „[a] rendkívüli jogorvoslatra (felülvizsgálatra) senkinek […] sincs az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdéséből levezethető alapjoga. A jogorvoslathoz való alapjog az Alkotmánybíróság irányadó […] gyakorlata értelmében nem terjed ki a felülvizsgálati kérelem mint rendkívüli jogorvoslat előterjesztésére” {3364/2017. (XII. 22.) AB határozat, Indokolás [22]}.
[11]	A tanács a töretlen gyakorlattól a jelen esetben sem látott okot az eltérésre. Ezért megállapította, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésével összefüggésben a jelen esetben sincs olyan, a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, sem olyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés, amely szükségessé tenné avagy indokolná a panasz érdemi vizsgálatát.
[12]	A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján, az 56. § (3) bekezdésére figyelemmel, valamint az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjára tekintettel az alkotmányjogi panaszt visszautasította.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria


text:
Válási mediáció – Miben kell megegyezni, ha válni szeretnénk? - Szakma - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Válási mediáció – Miben kell megegyezni, ha válni szeretnénk?
2017. 03. 01. 9:00
válási mediáció, házasság megromlása, szülői felügyelet gyakorlása, gyermek tartása, dr. Dénesné dr. Orcsik Judit Tweet
A válási mediáció lényege, ha a felek nem akarják bíróság elé tárni a házasság megromlásának okait, akkor a Ptk. által felsorolt kérdések mindegyikében meg kell egyezniük ahhoz, hogy a bíróság a házasságot felbonthassa. A válási mediáció alkalmával a felek lehetőséget kapnak arra, hogy a járulékos kérdésekben felmerülő konfliktusaikat a közvetítő segítségével feloldják, s ezáltal olyan egyezséget hozzanak létre, amellyel mindketten nyertessé válnak. A feldúltság elve alapján a bíróság akkor bontja fel a házasságot, ha az teljesen és helyrehozhatatlanul megromlott. Főszabályként pedig a bíróságnak kell vizsgálnia, hogy a házasság valóban megromlott- e. Azonban nem kötelező feltárni a kapcsolat megromláshoz vezető utat, ha a felek közösen megegyeznek a válással összefüggő járulékos kérdésekben. A válási mediáció lényege, hogy a házasfelek közötti konfliktusokat feloldják annak érdekében, hogy ez a megállapodás a felek között megszülethessen. Így jóval olcsóbb és nem utolsó sorban gyorsabb eljárással bontható fel a házasság.Előző írásunkban kifejtettük a válási mediáció válóperrel szembeni előnyeit, főként annak a felek közötti konfliktusok feloldásában játszott fontos szerepét. Jelen írásunkban a válási mediációval születő egyezség tartalmát fejtjük ki bővebben. Vagyis miben kell közös megállapodást létrehozniuk a feleknek ahhoz, hogy a bíróság felbontsa a házasságot.Megegyezés a járulékos kérdésekbenA polgári törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) negyedik könyvének (Családjogi Könyv) 4:21.§ (3) bekezdése pontosan meghatározza azt, hogy milyen esetben van lehetőség a házastársak végeleges elhatározásán alapuló, befolyásmentes megegyezésével történő bontásra. Eszerint akkor, ha a közös gyermekek tekintetében a szülői felügyelet gyakorlása, a különélő szülő és a gyermek közötti kapcsolattartás, a gyermek tartása, a házastársi közös lakás használata, valamint – ha igény van rá – a házastársi tartás kérdésében – mint járulékos kérdésekben – a házasfelek megegyeznek.Az általános közigazgatási rendtartás - jogszabálytükör A jogszabálytükör párhuzamos szerkesztésben mutatja az új és a régi törvény tartalmilag szinkronizált rendelkezéseit. Ezzel a szerkesztéssel egyértelművé, jól láthatóvá válik a két törvény közötti különbség és azonosság isMegrendelés >>Tehát: ha a felek nem akarják a bíróság elé tárni a házasság megromlásához vezető okokat, akkor a fentiek mindegyikében szükséges a megegyezésük ahhoz, hogy a bíróság a házasságot felbonthassa. Ha bármelyik kérdésben hiányzik a megállapodás, abban az esetben a bíróság nem hagyja jóvá a megegyezést. Így a válási mediáció alkalmával valamennyi kérdés szóba kerül, a felek lehetőséget kapnak arra, hogy a járulékos kérdésekben felmerülő konfliktusaikat a mediátor segítségével feloldják és ezáltal olyan egyezséget hozzanak létre, amellyel mindkét fél nyertessé válik.A szülői felügyelet gyakorlása, mint járulékos kérdésA házasság felbontásával összefüggő járulékos kérdések közül a legfontosabbak a gyermekkel kapcsolatos jogok és kötelezettségek tisztázása, ezen belül is elsődleges szerepe van a szülői felügyeleti jog gyakorlásáról történő megegyezésnek. Ebben a kérdésben a Ptk.-t megelőzően a Családjogi törvény még gyermekelhelyezés szóhasználattal élt, ezt váltotta fel a jelenleg érvényes szülői felügyeleti jog gyakorlásának rendezése. Ebben a tekintetben tartalmi változás is történt, hiszen a Családjogi törvény idején még mindenképp dönteni kellett arról, hogy a gyermeket melyik szülőnél akarják elhelyezni, míg jelenleg a Ptk. szabályozása már a különélő szülők közös szülői felügyeleti jogát helyezi előtérbe, amely már nem feltételezi a gyermek valamelyik szülőnél történő elhelyezését.Tehát a megegyezésben ki kell térni arra, hogy a bontás után a szülők milyen formában szeretnék gyakorolni szülői felügyeleti jogukat. Ez utóbbi körébe tartozik a gyermek nevének, gondozásának, nevelésének, tartózkodási helyének meghatározása, vagyona kezelése, törvényes képviseletének jogai és kötelezettségei, valamint a gyámnevezés és a gyámságból való kizárás joga. Ha a váló felek a közös szülői felügyeleti jogban egyeznek meg, abban az esetben a gyermeket érintő minden egyes kérdésben közösen döntenek, illetve azonnali intézkedést igénylő esetben a szülő a gyermek érdekében önállóan is dönthet. A szülők úgy is megállapodhatnak, hogy a szülői felügyeleti jogokat csak egyikük gyakorolja. Azonban ennek következtében a másik szülőnek nem kell lemondania minden jogáról, ugyanis a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben ez esetben is közösen kell dönteniük. Ebbe a körbe tartozik a kiskorú gyermek nevének meghatározása és megváltoztatása, a szülővel azonos lakóhelyén kívüli tartózkodási helyének, huzamos időtartamú vagy letelepedés céljából történő külföldi tartózkodási helyének kijelölése, állampolgárságának megváltoztatása és iskolájának, életpályájának megválasztása.Fontos átgondolni, hogy ha a közös szülői felügyeleti jogra esik a választás, azt csak akkor lehet a gyakorlatban is megvalósítani, ha a szülők képesek a megegyezésre és a további közös döntések meghozatalára is. Tehát ehhez mindenképp szükséges egyfajta konfliktusmentes kapcsolat a szülők között. Ezt sok esetben a válással együtt járó vitás helyzetek nagyban megnehezítik, ezért is jó megoldás a válási mediáció, hiszen a mediátor közvetítésével esély mutatkozik a konfliktusok rendezésére.A Ptk. lehetőséget biztosít arra is, hogy a különélő személy egy összegben, vagy valamilyen nagyobb értékű vagyontárgy juttatásával váltsa meg a kiskorú gyermek tartásával összefüggő kiadásokatKapcsolattartás, mint járulékos kérdésA gyermek alapvető joga, hogy a válást követően a különélő szülőjével is rendszeres és személyes kapcsolatot tartson, amely természetesen a szülő jogosultsága (és egyben kötelessége) is. Ennél fogva az egyezségben a feleknek meg kell egyezniük a kapcsolattartás kérdését illetően is. Vagyis meg kell állapodniuk a gyermekkel való személyes találkozások időpontjaiban, a gyermek rendszeres (általában hétvégi) elvitelének időtartamáról, az ünnepek és iskolai szünetek idejére eső hosszabb együttlétről. A kapcsolattartási jog azonban kiterjed a személyes találkozásokon kívüli kapcsolat fenntartására is.A kapcsolattartásról egyetlen esetben nem szükséges megállapodnia a feleknek, ha közös szülői felügyeletet határoznak meg egyezségükben.A gyermek tartása, mint járulékos kérdésA házasság felbontásához további járulékos kérdésekben is meg kell egyeznie a feleknek, amelyet a mediátor szintén írásba foglal. Ezek közé tartozik a gyermek tartásában való megállapodás is, amely tartást a gondozó szülő természetben, a különélő szülő pedig elsősorban pénzben teljesít. Lényeges, hogy a kiskorú gyermek tartásra való rászorultságát vélelmezni kell, amely egészen a huszadik életévének betöltéséig tart, ha középfokú tanulmányokat folytat. Tehát az egyezség kidolgozásakor mindenképp figyelemmel kell lenni arra, hogy a gyermek tartásáról a szülők gondoskodjanak. A gyermektartásdíj mértéke és megfizetésének módja tekintetében első sorban a felek megállapodása az irányadó, azonban az egyezség kidolgozásakor a gyermek valós szükségletét kell alapul venni és a gyermek érdekeit szem előtt tartva dönteni. A Ptk. lehetőséget biztosít arra is, hogy a különélő személy egy összegben, vagy valamilyen nagyobb értékű vagyontárgy juttatásával váltsa meg a kiskorú gyermek tartásával összefüggő kiadásokat. Azonban ebben az esetben fontos érvényességi kritériumoknak is meg kell felelni annak érdekében, hogy a megállapodást a bíróság is jóváhagyja. Ennél fogva az egyezségnek tartalmaznia kell azt az időszakot is, amelynek tartamára a juttatás a tartást fedezi, valamint amennyiben a tartás vagyontárgy juttatásával lesz kielégítve, fontos annak egyeztetése is, hogy a gondozó szülőnek valóban van-e annyi jövedelme, amelyből így már egy személyben képes a gyermek tartására, hiszen a vagyontárgy egyszeri juttatásával a különélő szülő teljes egészében megválthatja az egyébként sok évig eltartó tartási kötelezettségét. Ennél fogva fontos tisztázni a gondozó szülővel azt a tényt, hogy ez után a különélő szülőtől pénzbeli (havi rendszerességű) tartás már nem lesz követelhető, kivéve természetesen, ha a körülményekben előre nem látható lényeges változás áll be.Az adatvédelem jelene a jövő szemléletében2017.04.25.Témák:Az Adatvédelmi Rendelet újdonságaiA marketing célú adatkezelés főbb kérdései és jövőbeli kihívásokAdatkezelés a követeléskezelési tevékenység soránA munkahelyi adatkezelések alapvető követelményeirőlTovábbi részletek >>Lakáshasználat, mint járulékos kérdésA házastársaknak rendezniük kell a közös lakás kérdését is, vagyis amely ingatlanban a házastársak egyike, vagy mindkettejük tulajdonjoga, haszonélvezeti joga, vagy bérleti joga alapján együtt laknak. A lakáshasználat rendezésében fontos szempont, hogy a kiskorú gyermek lakáshasználatát a házastársi közös lakásban kell biztosítani.A döntés alapja lehet, ha a felek már előzetesen szerződésben rendezték az életközösség megszűnése esetére fennálló lakás használatát. Ennek hiányában megállapodhatnak a lakás használatának megosztásában, illetve egyikük általi kizárólagos használatában is. Természetesen ez nagyban függ attól, hogy ki milyen jogcímen lakik a lakásban, azonban a döntés ebben a tekintetben is a felekre van bízva, amelynek jóváhagyására vonatkozóan egyetlen fontos szempont itt is a gyermek érdeke.Házastársi tartás, mint járulékos kérdésA házasság felbontása esetén a volt házastárstól tartást követelhet az, aki magát önhibáján kívül nem képes eltartani. Ennél fogva a közös megegyezésben arról is rendelkezni kell, hogy házastársi tartást igényel- e valamelyik fél. Ehhez azonban jó tudni, hogy érdemtelenség okán nem jogosult a tartásra az, akinek súlyosan kifogásolható magatartása vagy életvitele járult hozzá a házasság teljes és helyrehozhatatlan megromlásához, illetve aki a házastárs vagy annak hozzátartozója felé, annak érdekét durván sértő magatartást tanúsított. A mérlegelésnél pedig szintén fontos kérdés, hogy a másik személy képes-e a házastársi tartás fizetésére, ugyanis nem köteles erre az, aki ezáltal saját szükséges tartását vagy gyermekének tartását veszélyeztetné.A fentiekben nem esett szó a vagyon kérdéséről, hiszen a házasság felbontásához szükséges egyezségnek a vagyonban való megegyezés nem feltétele. Azonban természetesen arra is van mód és lehetőség, hogy az ingó és ingatlan vagyonban a felek mediátori egyezséget kössenek. Ennek legnagyobb előnye – azon túl, hogy mindkét fél nyertessé válik általa – a gyorsaság és költséghatékonyság, ugyanis a megállapodást a végrehajthatóság szempontjából fontos szintén jóváhagyásra benyújtani a bírósághoz, azonban a hosszadalmas pereskedéssel szemben ez az eljárás súlyos költségektől kíméli meg a feleket.Amiben nem lehet megegyezniFentiekből látszik, hogy a feleknek nagy szabadsága van a megegyezés tekintetében, több alternatíva is a rendelkezésükre áll döntésük meghozatalakor. Azonban mégis van egy olyan kérdés, amelyben bár elsőre egyező az akarat, mégsem állapodhatnak meg a felek. Ez pedig az „elválunk” kérdése. Ugyanis a házasságot kizárólag a bíróság bonthatja fel – ítéletében. Hiába egyeznek meg tehát a felek minden kérdésben, akkor is szükség van a bíróságra, ahol az egyezséget a bíró jóváhagyja, valamint a válást kimondja. Azonban épp ezért érdemes már mediátori egyezséggel a kezünkben felkeresni a bíróságot ahelyett, hogy pereskedésbe kezdenénk, ugyanis ezáltal már az első tárgyaláson megtörténhet a házasság felbontása és az egyezség jóváhagyása, amellyel nem csak időt spórolunk, hanem a járulékos kérdésekre tartozó illetéket, valamint az ügyvédi és szakértői költségeket sem kell megfizetni, kizárólag az ítéletbe foglalt bontás tételes illetékét kell leróni, amely jelenleg mindössze 30 ezer forint.A gyermek érdekeA házasság felbontása körében, akár bírósági ítéletről, akár megegyezésről beszélünk, a legfontosabb feltétel, hogy a gyermek érdeke a legmagasabb szinten érvényesüljön. Ennél fogva bármilyen tartalmú egyezséget is kötnek a felek, a gyermek érdekét mindig szem előtt kell tartani a mediációs eljárás során is. Az egyik legfontosabb kérdés ebben a körben a közös szülői felügyeleti jogban való megegyezés, vagyis hogy a szülők valóban képesek lesznek- e együtt gyakorolni eme jogukat, tehát alkalmasak-e közös döntéseik érdekében az egymás közötti megfelelő kommunikációra a továbbiakban is.[htmlbox civil_konferencia]Mivel a bíróság is védi a gyermek érdekét az egyezség jóváhagyásakor, emiatt fontos mediátorhoz fordulni, hogy olyan megállapodás szülessen, amiből a bíró számára is kitűnik, annak minden pontja a gyermek érdekére tekintettel, és nem csupán a szülők egyéni akaratából született.A válási mediáció alapvetően is a legjobb eljárás arra, hogy a gyermek érdekét szem előtt tartsuk, megóvjuk, hiszen a házastársak konfliktusainak feloldásával kötött megegyezés szolgálhatja leginkább mindenki érdekét, nem beszélve arról, hogy a későbbi kapcsolattartásban is jelentős szerepe van annak, hogy a felek közötti viták már nem rombolják tovább a kapcsolatot. Ennek pedig a gyermek a legnagyobb nyertese. Tweet
Amikor egy házasságban válásra kerül a sor, legtöbbször a válóper gondolata merül fel mindenkiben, valamint annak hosszú, költséges mivolta, nem beszélve a felek magánéletének teljes körű feltárásáról, amit senki nem vállal be jó szívvel. Kevesen tudják azonban, hogy a válóper körébe tartozó kérdésekben – egy mediátor segítségével – magunk is megegyezhetünk, megkönnyítve ezáltal életünket.
adatvédelem új Ptk Európai Unió Bírósága Kúria új Mt. jogeset új Ptk. Handó Tünde Falus Tamás a hét jogesete Fővárosi Törvényszék Emberi Jogok Európai Bírósága Alkotmánybíróság Fővárosi Ítélőtábla Jogszabályfigyelő OBH Európai Unió Országos Bírósági Hivatal Új Jogtár Olvasta már?
Megújul a választottbíráskodás rendszere »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria


text:
HITELES MOZGALOM - Kérdéseink és a kapott válaszok - Három kérés a Kúria elnökéhez
Három kérés a Kúria elnökéhez
Tisztelt Darák Péter elnök úr!
kuria@kuria.birosag.hu
Elnokhelyettes@kuria.birosag.hu
Egy hónapja állította Ön, hogy a bírósági döntések célja a társadalmi béke fenntartása:
„Az igazságszolgáltatás feladata, hogy a társadalmi konfliktusokat végső soron kezelje. Célja az is, hogy a megoldásait a társadalommal elfogadtassa, ami ugyanakkor csak akkor történhet meg, ha a társadalom bízik a bíróságokban, azok függetlenségében.”
Az elmúlt években számtalan levelet, elemzést írtunk Önnek és a Kúria vezető munkatársainak a devizahitelezéssel kapcsolatban. Mindannyian tudjuk, hogy nagyon súlyos társadalmi konfliktus alakult ki, melyet már réges-rég meg kellett volna oldaniuk a bíróságoknak. A Kúria nem tudott olyan iránymutatást adni, hogy a bíróságok megfelelően kezeljék az ügyeket. Minként Wellmann György nyilatkozta közel 18 hónapja: „a devizahiteles problematika olyan, mint egy többfelvonásos dráma, az ország bíróságai 7-8 éve küszködnek ezekkel az ügyekkel"
Mint a Kúrián elkészült tanulmány megállapítja a kiszivárgott anyagok alapján, „a perekben az adósok semmisség iránti kezdeményezésének elutasítása téves jogértelmezésen, illetve a joggyakorlat belső ellentmondásain alapszik.”
A társadalmi béke fenntartása érdekében kérjük a Kúriát, hogy
1. hozza nyilvánosságra az elkészült vitaanyagot és az összegző jelentést
„A Kúria Elnöke által az ún. devizahiteles érvénytelenségi perek jogalkalmazási kérdéseinek vizsgálatára felállított Konzultációs Testület a 2019. április 10-ei ülésén megtárgyalta azt az vitaanyagot, amely a Kúria által több mint 140 ügy vizsgálata alapján készült az árfolyam kockázatot a fogyasztóra telepítő szerződési kikötések tisztességtelenségével kapcsolatos országos bírói gyakorlatról”;
2. hozza nyilvánosságra a devizahiteles polgári jogegységi határozatok előkészítésekor beérkezett szakmai anyagokat, a feltett kérdéseket és azt, hogy milyen szervezeteket kértek fel véleményük kifejtésére;
3. szervezzen a Kúria nyilvános devizahiteles konferenciát az eltérő nézetek feltárása valamint az igazság, a valóság megismerése érdekében.
A banki károsultak több százezres tábora akkor fogadja el a történtek után a Kúria korábbi és mostani döntéseit, ha a Kúria őszintén vállalja a nyilvánosságot és bizonyítja hogy szakmailag megalapozott döntéseket hozott az elmúlt években.
Addig kell a Kúriának lépnie, amíg a társdalom többsége bízik a bíróságokban és azok függetlenségében. Nekünk már évekkel ezelőtt megingott a bizodalmunk. Ahhoz, hogy ismét bízzunk, a Kúriának sokat kell tennie. Elsőként is kívánatos, hogy eleget tegyen az ismertetett kéréseinknek. Ezzel tudja a Kúria a függetlenségét és a társadalom iránti elkötelezettségét leginkább bizonyítani.
Hiteles Mozgalom - Arany Liliom Alapítvány
Aki úgy véli, hogy lehet ennél ütősebb levelet is írni, az ne fogja vissza magát - fogalmazza meg és küldje el! Ne a Hiteles Mozgalomnak természetesen, hanem közvetlenül a Kúriának.
Megtisztelsz azonban, ha mi is kapunk egy másolatot a leveledből:

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
 A kivándorlás a válás után: mi a helyzet a gyerekekkel? | HU.DSK-Support.COM
Franciaországban minden jogszabály a kapcsolattartó elvált szülő a gyermekkel borítja a gyermekek törvény 2017 Ismerteti az összes szülő felelősségét gondozó a gyermek, miután kapcsolatba velük, a karbantartás és a gondnokság.
A törvény egy nagyon pozitív dokumentum, különösen azért, mert eddig gondosan írt, hogy nézd meg ezeket a kérdéseket az érintett gyermek szempontjából. A múltban, a szülő jogai a gyerekekkel kaptak a legtöbb figyelmet. Most, az új törvény helyezte a fő hangsúlyt a felelősséget a szülők felé, hogy a gyermekek, amely lehetővé teszi a szülők jogait csak akkor, ha ők végzik a „legjobb érdekeit” egy vagy több gyermeket.
De ezek a felelősségek és jogok bonyolítja, ha a szülő, akivel a gyermek él, úgy dönt, hogy helyezze át, hogy ez azt jelenti, költözés másik városba, vagy kivándorol a tengerentúlon.
Van-e jogi megpróbálja megakadályozni áthelyezés?
Ami a törvény, sem a szülő tudja mozgatni Franciaországon kívül először nem szerez engedélye az ex-házastárs. Ha ezt nem teszik, vannak súlyos jogi következményekkel jár. Azonban a visszatérés a többi szülő kell tudnia mutatni, hogy jó visszatartja hozzájárulását, ha úgy döntenek, hogy nem adja meg.
Ha ez lesz a holtpont, bármelyik szülő intézményesíthetnek kérelmet a bíróság előtt.
Mi történik, ha van egy holtpont?
A bíróság a „legjobb a gyermek érdekeit” standard, hogy a döntést akár úgy, figyelembe véve számos kritérium. A kritériumok között a természet közötti kapcsolat a gyermek és a szülők, hogy a szülők hozzáállását a gyermek, és hogyan gyakorolják felelősség, valamint a képességét, hogy az ő, vagy az érzelmi és intellektuális igényeket.
A bíróság mérlegeli a lehetséges hatását elszakadás az egyik szülő, testvér vagy más gondozók, valamint a gyakorlati nehézségek és költségére folyamatosan érintkezik a többi szülő, különösen, ha ezek a tényezők negatívan befolyásolhatja a gyermek képes-e fenntartani a kapcsolatot a szülő, aki továbbra is Franciaországban.
Más kérdés, hogy a bíróság figyelembe veszi a szükségességét, hogy a gyermek továbbra is az ellátás a szüleik és fenntartani a kapcsolatot a család, a kultúra, a hagyomány; a gyermek életkorát, érettségét és fejlődési szakaszban, a nemek, a háttér és minden egyéb vonatkozó statisztikák; és az ő fizikai és érzelmi biztonság és a szellemi, érzelmi, társadalmi és kulturális fejlődésüket.
Az alkalmazás tényezők is befolyásolják, mint arról, hogy a gyermeke olyan fogyatékkal élő vagy krónikus betegségben, vagy találkozott már olyan családon belüli erőszak. Végül a bíróság észben tartja, hogy szükség van egy gyerek kell emelni egy stabil családi környezet, mentes a fizikai és lelki sérüléseket, valamint az a tény, hogy a meghozott intézkedések arra kell törekednie, hogy további jogi vagy közigazgatási eljárások a lehető legkisebbre.
A motivációit áthelyezésének szülő is jön reflektorfénybe, és a bíróság szeretnénk, hogy győződjön meg arról, hogy a megfelelő terveket léptettek életbe a mozgásban.
Gyermekek is beleszólása
A Gyermek Törvény gyermekközpontú fókusz is ad a gyermek magát a lehetőséget, hogy részt vegyen döntések készülnek róluk. Nem bíróság megadja megrendelést szülők nélkül az első konzultáció a gyermek oly módon, hogy a koruknak megfelelő. Minden nézeteit a gyermekek szempontjából vizsgáljuk a kor, az érettség és fejlődési szakaszban.
Virtuális látogatások gyors ütemben válik a norma
Bár a bíróságok általában megtalálják javára az elsődleges gondozó, van remény, hogy a szülő hátrahagyott: hála az elektronikus hírközlési, mint a Skype, a rendszeres „virtuális látogatások” gyorsan válnak a norma. Bíróságok világszerte, többek között Franciaországban, felkarolta a technológia használatának való kapcsolattartás, és miközben egy online „hello” nem lehet ugyanaz, mint egy ölelés, akkor jó úton haladnak, amikor eltűnt a gyermeke.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jogerős ítéletet hozott a Fővárosi Ítélőtábla a Buda-Cash ügyben | Fővárosi Ítélőtábla
Jogerős ítéletet hozott a Fővárosi Ítélőtábla a Buda-Cash ügyben
Megjelenés ideje: 2020. január 23., 16:34
A Fővárosi Ítélőtábla a mai napon kihirdetett ítéletével részben megváltoztatta a sikkasztás bűntette és más bűncselekmények miatt V. P. és társai ellen indult büntetőügyben a Fővárosi Törvényszék elsőfokon meghozott ítéletét. T. P. Á. III. r., Gy. J. IV. r. vádlott és P. Gy. V. r. vádlott szabadságvesztését, valamint a gazdasági társaság vezető tisztségviselésétől eltiltását és közügyektől eltiltását is enyhítette. Az elsőfokon valamennyi vádlottal és az egyéb érdekeltekkel szemben elrendelt vagyonelkobzást mellőzte a sértettek polgári jogi igényének érvenyesíthetősége érdekében. Egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét – V. P. I. r., P. Z. F. II. r. vádlottakkal szemben kiszabott büntetés tekintetében is – helybenhagyta.
A Fővárosi Törvényszék a 2018. október 19. napján kihirdetett ítéletével bűnösnek mondta ki V. P. I. rendű vádlottat mint tettest, P. Z. F. II. rendű vádlottat mint felbujtót, továbbá T. P. Á. III. rendű, Gy. J. IV. rendű és P. Gy. V. rendű vádlottakat mint bűnsegédeket folytatólagosan elkövetett sikkasztás bűntettében. Ezért őket egységesen 7 év 6 hónap – börtönben végrehajtandó – szabadságvesztésre, 10 év gazdasági társaság vezető tisztségviselője foglalkozástól eltiltásra, valamint 8 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a vádlottak legkorábban a szabadságvesztés kétharmad részének kitöltését követő napon bocsáthatók feltételes szabadságra. A vádlottak által előzetes letartóztatásban valamint házi őrizetben töltött időt a kiszabott szabadságvesztésbe beszámította. A vádlottakkal szemben, továbbá a vagyoni érdekeltek vonatkozásában vagyonelkobzást rendelt el, rendelkezett a bűnjelekről, a bejelentett polgári jogi igényekről és a bűnügyi költség viseléséről.
Az elsőfokú ítélet szerint a vádlottak a Buda-Cash Brókerház ügyfeleinek befektetéseivel, értékpapírjaival részben sajátjukként rendelkeztek, részben pedig eltulajdonították azokat. Az elkövetési érték hozzávetőlegesen 110 milliárd forint. A törvényszék ítéletében megállapította, hogy jelen büntetőeljárásban a vádlottak által elkövetett bűncselekmény sértettje a Buda-Cash Brókerház. A Buda-Cash Brókerház ügyfelei ebben a büntetőeljárásban nem tekinthetők sértetteknek, nem léphettek fel magánfélként, így a polgári jogi igényüket egyéb törvényes úton érvényesíthetik. A bíróság a bűnszervezetben való elkövetést nem találta megállapíthatónak, mivel álláspontja szerint a szervezettség a Brókerház általános tevékenységének velejárója, azt nem a bűncselekmény elkövetése érdekében hozták létre. A bíróság valamennyi vádlott vonatkozásában a szabadságvesztés és a közügyektől eltiltás mellett szükségesnek és indokoltnak látta a gazdasági társaság vezető tisztségének viselésétől való eltiltást, mivel a bűncselekményt vezető tisztségükkel visszaélve követték el.
Az elsőfokú ítélet ellen az ügyész a vádlottak terhére, a III. tényállási pont tekintetében a tényállás vádirattal egyező megállapítása, valamennyi vádpont tekintetében a vádirat szerinti minősítés, a bűnszervezetben történő elkövetés megállapítása és a kiszabott szabadságvesztés tartamának felemelése érdekében, az I. rendű vádlott és védője enyhítésért, valamint a vagyonelkobzást érintő rendelkezések ellen, a vagyoni érdekeltek a velük szemben alkalmazott vagyonelkobzás ellen, a további vádlottak és védőik felmentésért jelentettek be fellebbezést.
A Fővárosi Fellebbviteli Főügyészség az ügyészi fellebbezést változatlanul fenntartotta, a bejelentett fellebbezések közül kizárólag dr. H. L. vagyoni érdekeltét tartotta alaposnak. Az elsőfokú ítéletet részben megalapozatlannak tartotta, amelynek kiküszöbölésére bizonyítás felvételét és tárgyalás tartását indítványozta.
Az ítélőtábla az ügyben összesen hét tárgyalási határnapot tartott, amely során tanúkat és szakértőket hallgatott meg.
A másodfokú határozat szóbeli indokolása során a tanács elnöke elmondta, hogy az elsőfokú bíróság egyedül azzal követett el eljárási szabálysértést, hogy a bíróság előtt ki nem hallgatott tanúk nyomozati vallomásait felolvasta, ezt a hibát azonban az ítélőtábla a tanúk kihallgatásával orvosolta. A rendelkezésre álló bizonyítékok helyes mérlegelésével az elsőfokú bíróság túlnyomórészt megalapozott tényállást állapított meg, a kisebb megalapozatlanságok az ítélőtábla eljárásában kiköszöbölhetőek voltak. A törvényszék helyesen következtetett a vádlottak bűnösségére, cselekményeiket törvényesen minősítette. Az ügyészség álláspontjával szemben a másodfokú bíróság nem látta megállapíthatónak a bűnszervezetben történő elkövetést, mivel az többek között hierarchikus szervezettséget feltételezett volna. Ebben az esetben pedig pont az ellenkezője volt megállapítható, a különböző pozíciók figyelmen kívül hagyásával születtek a vádlottak döntései. A tényleges döntéshozatalban nem volt megállapítható, hogy az alá-fölérendeltség érvényesült volna. Kétség kívül – a cselekmény jellegénél fogva – az elkövetési magatartás leplezett volt, de ebből még nem következett a bűnszervezet megállapításához szükséges konspiratív jelleg. Az ítélőtábla egyetértett a törvényszékkel abban, hogy a tettes I. r. és a felbujtó II. r. vádlottakkal szemben egyaránt 7 év 6 hónap börtönbüntetés kiszabása indokolt a bűncselekmény elkövetésében betöltött vezető szerepükre figyelemmel. Ugyanakkor a törvényszék döntésével szemben érvényesíteni kell a vádlottak büntetései között a belső arányosság követelményét is. A törvényi rendelkezések és az ezen alapuló bírói gyakorlat szerint nem sújtható ugyanolyan büntetéssel a tettes, mint a bűnsegéd. A bűnsegéd cselekménye csak hozzájárul a tettesi cselekményhez, azt nem idézi elő, csak támogatja, segíti annak megvalósulását. Ezért a bűnsegédként közreműködő III., IV. és V. r. vádlottak büntetését 6 év, 5 év és 4 év szabadságvesztésre enyhítette. Kiemelendő az is, hogy a III. r. és IV. r. vádlott az eljárás során feltárta az MNB-nél a beruházás törvénysértő gyakorlatát, így velük szemben az enyhítés nyomatékosan indokolt volt.
v._p._es_tarsai_buda-cash_ugy_sajtokozlemeny.pdf 140.11 KB