text:
1997. évi CLIX. törvény a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
A jogszabály mai napon ( 2019.04.23. ) hatályos állapota. Váltás a jogszabály következő időállapotára (2019.IV.26. -)
a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról *
1. § (1) Fegyveres biztonsági őrséggel kell védeni az állam működése, illetőleg a lakosság ellátása szempontjából kiemelkedően fontos tevékenységet, létesítményt, szállítmányt, ha a védelemre a Magyar Honvédség, a központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvény szerinti rendvédelmi szervek (a továbbiakban: rendvédelmi szerv), illetve a Nemzeti Adó- és Vámhivatal jogszabállyal nem kötelezettek, de az őrzés a közbiztonság vagy a nemzeti vagyon védelme érdekében indokolt. Így különösen: *
a) az állam biztonsága, illetve a honvédelem szempontjából fontos létesítményt;
3. § (1) * Fegyveres biztonsági őrség az e törvényben, valamint jogszabály alapján megkötött együttműködési megállapodásban meghatározott őrzési feladatokat ellátó, szolgálati fegyverrel és más kényszerítő eszközzel rendelkező, sajátos jogokkal felruházott biztonsági szervezet, amelynek tagjai a létesítő, illetőleg a működtető állami, önkormányzati vagy egyéb intézménnyel, gazdálkodó szervezettel munkaviszonyban, illetve közalkalmazotti jogviszonyban, honvédelmi alkalmazotti jogviszonyban, a rendvédelmi szervnél a szervvel munkaviszonyban vagy rendvédelmi igazgatási szolgálati jogviszonyban állnak.
a) * az 1. § (3) bekezdése szerinti, végleges határozatban elrendelt fegyveres biztonsági őrséget az abban meghatározott határidőig a kötelezett nem hozta létre, vagy a kötelezett a fegyveres biztonsági őrzésről az arra jogosult szervezettel kötött szerződés útján nem gondoskodik,
(4) * Ha a kötelezett vagy a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet a (3) bekezdés szerinti határozatban foglaltaknak
nem tesz eleget, a fegyveres biztonsági őrség működése szerint illetékes megyei (fővárosi) rendőr-főkapitányság ötszázezertől kétmillió forintig terjedő összegű közigazgatási bírságot szabhat ki.
(4a) * Ha a kötelezett vagy a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet a közigazgatási bírság ismételt kiszabását követően sem teljesíti a (3) bekezdés szerinti határozatban foglaltakat, a fegyveres biztonsági őrzést - a kötelezett vagy a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet költségére - a rendőrség hajtja végre.
bb) * a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (a továbbiakban: Btk.) szerinti emberiesség elleni bűncselekmény (Btk. XIII. Fejezet), háborús bűncselekmény (Btk. XIV. Fejezet), emberölés (Btk. 160. §, erős felindulásban elkövetett emberölés (Btk. 161. §), öngyilkosságban közreműködés (Btk. 162. §), testi sértés [Btk. 164. § (3)-(8) bekezdés], foglalkozás körében elkövetett veszélyeztetés (Btk. 165. §), kábítószer-kereskedelem (Btk. 176-177. §), kábítószer birtoklása (Btk. 178-180. §), kóros szenvedélykeltés (Btk. 181. §), kábítószer készítésének elősegítése (Btk. 182. §), kábítószer-prekurzorral visszaélés (Btk. 183. §), új pszichoaktív anyaggal visszaélés (Btk. 184. §), emberrablás (Btk. 190. §), emberrablás feljelentésének elmulasztása (Btk. 191. §), emberkereskedelem (Btk. 192. §), személyi szabadság megsértése (Btk. 194. §), kényszerítés (Btk. 195. §), szexuális erőszak (Btk. 197. §), kerítés [Btk. 200. § (4) bekezdés c) pont], a lelkiismereti és a vallásszabadság megsértése (Btk. 215. §), közösség tagja elleni erőszak (Btk. 216. §), az egyesülési, a gyülekezési szabadság, valamint a választási gyűlésen való részvétel jogának megsértése (Btk. 217. §), magánlaksértés [Btk. 221. § (2) bekezdés b) pont és (3)-(4) bekezdés], radioaktív anyaggal visszaélés (Btk. 250. §), állam elleni bűncselekmény (Btk. XXIV. Fejezet), hivatali bűncselekmény (Btk. XXVIII. Fejezet), hivatalos személy elleni bűncselekmény (Btk. XXIX. Fejezet), terrorcselekmény (Btk. 314-316/A. §), terrorcselekmény feljelentésének elmulasztása (Btk. 317. §), terrorizmus finanszírozása (Btk. 318. §), jármű hatalomba kerítése (Btk. 320. §), bűnszervezetben részvétel (Btk. 321. §), közveszély okozása [Btk. 322. § (1)-(3) bekezdés], közérdekű üzem működésének megzavarása (Btk. 323. §), robbanóanyaggal vagy robbantószerrel visszaélés (Btk. 324. §), lőfegyverrel vagy lőszerrel visszaélés (Btk. 325. §), nemzetközi szerződés által tiltott fegyverrel visszaélés (Btk. 326. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése (Btk. 327. §), nemzetközi gazdasági tilalom megszegése feljelentésének elmulasztása (Btk. 328. §), haditechnikai termékkel vagy szolgáltatással visszaélés (Btk. 329. §), kettős felhasználású termékkel visszaélés (Btk. 330. §), garázdaság (Btk. 339. §), embercsempészés (Btk. 353. §), vagyon elleni erőszakos bűncselekmény (Btk. XXXV. Fejezet), vagyon elleni szándékos bűncselekmény (Btk. 370-376. § és 379-380. §) vagy szökés és elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak fegyveresen elkövetett esetei [Btk. 434. § (2) bekezdés a) pont és (3)-(4) bekezdés, 445. § (2) bekezdés a) pont] alapján vagy
(9) * Ha a fegyveres biztonsági őrrel szemben szándékos bűncselekmény miatt büntetőeljárás indul, a rendőrség a kötelezett vagy a fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet vezetőjénél kezdeményezheti a fegyveres biztonsági őr szolgálatellátás alóli ideiglenes - a büntetőeljárásnak a bíróság jogerős ügydöntő határozatával vagy véglegessé vált nem ügydöntő végzésével történő befejezéséig, illetve az ügyészségnek vagy a nyomozó hatóságnak a feltételes ügyészi felfüggesztés vagy közvetítői eljárás céljából történő felfüggesztésről szóló, illetve további jogorvoslattal nem támadható eljárást megszüntető határozata meghozataláig tartó - felfüggesztését.
(5) * Az, akinek jogát vagy jogos érdekét a rögzített kép-, hang-, vagy a kép- és hangfelvétel, vagy abban szereplő személyes adatának rögzítése érinti, a (3) bekezdésben meghatározott időtartamon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy a rögzített kép-, hang-, vagy a kép- és hangfelvételt, vagy abban szereplő személyes adatot kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje. A bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, a büntetőeljárás során eljáró előkészítő eljárást folytató szerv, a szabálysértési hatóság a nemzetbiztonsági szolgálatok, nemzetközi jogsegély keretében külföldi hatóság a (3) bekezdésben meghatározott időtartamon belül kezdeményezheti, hogy a rögzített kép-, hang-, vagy a kép- és hangfelvételt, vagy abban szereplő személyes adatot kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje.
(6) * A rögzített kép-, hang, valamint kép- és hangfelvételt - a jogszabályban meghatározott szabálysértési, bűnüldözési, igazságszolgáltatási, valamint nemzetbiztonsági célból - a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, a büntetőeljárás során eljáró előkészítő eljárást folytató szerv, a szabálysértési hatóság a nemzetbiztonsági szolgálatok, nemzetközi jogsegély keretében külföldi hatóság, jogainak gyakorlása érdekében az érintett, valamint a jogszabály alapján eljárás kezdeményezésére irányuló jogának gyakorlása érdekében harmadik személy részére lehet átadni.
(4) * Az, akinek jogát vagy jogos érdekét az (1) bekezdés c) pontja alapján rögzített adat rögzítése érinti, a rögzítéstől számított harminc napon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy az adatot a kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje. A bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, a büntetőeljárás során eljáró előkészítő eljárást folytató szerv, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv, a szabálysértési hatóság, a körözési eljárást folytató szerv, a nemzetbiztonsági szolgálatok, nemzetközi jogsegély keretében külföldi hatóság a rögzítéstől számított harminc napon belül kezdeményezhetik, hogy az adatot kezelője ne semmisítse meg, illetve ne törölje.
(5) * Az (1) bekezdés c) pontja alapján rögzített adatot - a jogszabályban meghatározott szabálysértési, bűnüldözési, igazságszolgáltatási, valamint nemzetbiztonsági célból - a bíróság, az ügyészség, a nyomozó hatóság, a büntetőeljárás során eljáró előkészítő eljárást folytató szerv, a rendőrségről szóló törvényben meghatározott terrorizmust elhárító szerv, a szabálysértési hatóság, a körözési eljárást folytató szerv, a nemzetbiztonsági szolgálatok, nemzetközi jogsegély keretében külföldi hatóság, jogainak gyakorlása érdekében az érintett, valamint a jogszabály alapján eljárás kezdeményezésére irányuló jogának gyakorlása érdekében harmadik személy részére lehet átadni.
b) * az intézkedésének tettlegesen ellenszegülő, valamint bűncselekmény vagy tulajdon elleni szabálysértés elkövetésén tetten ért személyt a rendőrség megérkezéséig visszatartani;
(1b) * A büntetés-végrehajtási szervezetnél az 1. § (6) bekezdése alapján működő fegyveres biztonsági őrség tagja az (1) bekezdés vonatkozásában a tetten ért személyt a rendőrség vagy a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjának megérkezéséig jogosult és köteles visszatartani.
(11) A fegyveres biztonsági őrt a fokozott büntetőjogi védelem, valamint az e törvény szerinti intézkedési és kényszerítőeszköz-használati jogosultság kizárólag az őrutasításban szereplő feladatok ellátása során illeti meg.
(3) A természetvédelmi őr szolgálati maroklőfegyver tartására jogosult, amelyet egyenruhás szolgálatban nyíltan viselhet.
(3) A természetvédelmi őr és az önkormányzati természetvédelmi őr köteles a tevékenysége végzése során tudomására jutott bűncselekményről, valamint - ha saját intézkedésének a feltételei nem állnak fenn - a tudomására jutott szabálysértésről a rendőrséget vagy az ügyben hatáskörrel rendelkező más szervet haladéktalanul értesíteni, a hatáskörrel rendelkező szerv eljárását kezdeményezni.
15/C-15/E. § *
21. § (1) * A mezőőr feladatát az őrszolgálatot létrehozó települési önkormányzat (a továbbiakban: fenntartó) utasításai szerint végzi, szakmai felügyeletét a mezőgazdasági igazgatási szerv és a rendőrség látja el.
(3) A törvény I. fejezetének hatálybalépésekor alkalmazott fegyveres biztonsági őr további alkalmazhatóságának alapfeltétele, hogy ismerje e törvényt, a végrehajtására kiadott rendelkezéseket és a szolgálati helye őrszolgálati okmányait, ezekből eredményes vizsgát tegyen. A továbbképzést és vizsgáztatást e törvény kihirdetése után az I. fejezet hatálybalépéséig kell végrehajtani.
(4) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az atomenergia alkalmazása körében elrendelt fegyveres biztonsági őrség tekintetében a fizikai állóképességre és az iskolai végzettségre vonatkozó követelményeket meghatározza. *
(4a) * Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az e törvény szerinti közigazgatási hatósági eljárások vonatkozásában az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény rendelkezéseitől eltérő és azokat kiegészítő közigazgatási hatósági eljárási szabályokat rendeletben állapítsa meg.
(6) * Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy a rendészetért felelős miniszterrel - a közúton a jármű megállításával és ellenőrzésével kapcsolatban a közlekedésért felelős miniszterrel - egyetértésben rendelettel adja ki a mezőőr és a hegyőr működésének, szolgálati viszonyának, valamint vizsgáztatási rendjének szabályzatát. *
(7) * Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben állapítsa meg az önkormányzati mezei őrszolgálat megalakításához, fenntartásához és működéséhez nyújtandó állami hozzájárulás igénybevételének rendjét és feltételeit, valamint a hozzájárulás legmagasabb mértékét. *
(8) * Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy a mezőőr és a hegyőr szolgálati igazolványára és szolgálati jelvényére vonatkozó szabályokat rendeletben állapítsa meg.
31. § * Ez a törvény az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról, valamint az 1612/68/EGK rendelet módosításáról, továbbá a 64/221/EGK, a 68/360/EGK, a 72/194/EGK, a 73/148/EGK, a 75/34/EGK, a 75/35/EGK, a 90/364/EGK, a 90/365/EGK és a 93/96/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 24. cikkének való megfelelést szolgálja.
Módosította: 2007. évi XC. törvény 25. § (1) m), 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) a), 2011. évi CXLI. törvény 64. § (1).
Megállapította: 2013. évi CI. törvény 28. § (1). Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) b).
A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 353. Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 13. § (1) 41., 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) c).
Megállapította: 2013. évi XCIII. törvény 39. §. Módosította: 2015. évi CLXXIX. törvény 22. § a).
Megállapította: 2010. évi CXLVIII. törvény 139. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CXCVII. törvény 2. §. Hatályos: 2015. XII. 12-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 2. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) d).
Megállapította: 2018. évi CXV. törvény 33. §. Hatályos: 2019. II. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) e).
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 3. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2017. évi L. törvény 155. §.
Megállapította: 2018. évi CXXI. törvény 61. §. Hatályos: 2019. I. 5-től.
Beiktatta: 2018. évi CXXI. törvény 62. §. Hatályos: 2019. I. 5-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 49. § (1).
Megállapította: 2011. évi LXXXVII. törvény 31. § (2). Módosította: 2015. évi CLXXIX. törvény 22. § b).
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 4. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2009. évi XLVII. törvény 103. § (1). Hatályos: 2009. VI. 30-tól.
Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 276. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Módosította: 2017. évi XXXIX. törvény 23. §.
Megállapította: 2017. évi CXCVII. törvény 98. § (1). Hatályos: 2018. VII. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi LXXXVII. törvény 31. § (3). Hatályos: 2011. VIII. 3-tól.
Beiktatta: 2009. évi XLVII. törvény 103. § (2). Módosította: 2015. évi XLII. törvény 366. § (12).
Beiktatta: 2009. évi XLVII. törvény 103. § (2). Hatályos: 2009. VI. 30-tól.
Beiktatta: 2009. évi XLVII. törvény 103. § (2). Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) d).
Megállapította: 2017. évi CXCVII. törvény 98. § (2). Hatályos: 2018. VII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi LXXXVII. törvény 31. § (4). Hatályos: 2011. VIII. 3-tól.
Megállapította: 2015. évi CLXXIX. törvény 19. § (1). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CXCVII. törvény 3. §. Hatályos: 2015. XII. 12-től.
Módosította: 2016. évi CLXXXIV. törvény 24. §.
Megállapította: 2015. évi CLXXIX. törvény 19. § (2). Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 5. § (2). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2013. évi LXXXIV. törvény 31. § (1). Hatályos: 2013. VII. 1-től.
Megállapította: 2010. évi CLXXX. törvény 52. § (1). Módosította: 2011. évi CXLI. törvény 64. § (3), 2015. évi CXCVII. törvény 5. §.
Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 13. § (1) 41., 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) b).
Megállapította: 2016. évi CXVI. törvény 21. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 2011. évi LXXXVII. törvény 31. § (5). Hatályos: 2011. VIII. 3-tól.
Módosította: 2015. évi CLXXIX. törvény 22. § c).
Módosította: 2017. évi CXCVII. törvény 99. § a).
Módosította: 2017. évi CXCVII. törvény 99. § b).
Módosította: 2015. évi CLXXIX. törvény 22. § d).
Beiktatta: 2016. évi CXVI. törvény 22. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Módosította: 2017. évi CXCVII. törvény 99. § c).
Megállapította: 2018. évi CXXI. törvény 63. § (1). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 6. § (1). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Beiktatta: 2015. évi CLXXIX. törvény 20. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Beiktatta: 2018. évi CXXI. törvény 63. § (2). Hatályos: 2019. I. 1-től.
Megállapította: 2016. évi CXVI. törvény 23. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LXXXIV. törvény 49. § (1). Hatálytalan: 2009. IX. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 6. § (2). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (38).
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 6. § (2). Módosította: 2011. évi CXLI. törvény 64. § (4), 2011. évi CLXXV. törvény 127. §, 2012. évi XCIII. törvény 45. § a).
Megállapította: 2015. évi CXCVII. törvény 4. §. Hatályos: 2015. XII. 12-től.
Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 65. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) k), 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) f).
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 7. § (2). Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. a). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (2). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 8. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (3). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. bb). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. ba).
Módosította: 2011. évi CXLI. törvény 64. § (5), 2011. évi CLXXV. törvény 127. §, 2012. évi XCIII. törvény 45. § b).
Megállapította: 2016. évi CXVI. törvény 24. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. c). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Módosította: 2009. évi LXXXIV. törvény 49. § (1), 2013. évi CXXVIII. törvény 15. §.
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 61. §, 2013. évi LXXXIV. törvény 31. § (2).
Megállapította: 2000. évi CXXXIX. törvény 1. §. Hatályos: 2001. I. 7-től.
Megállapította: 2009. évi XXVIII. törvény 9. § (1). Hatályos: 2009. V. 15-től. Ezt követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
Beiktatta: 2012. évi CXX. törvény 33. § (4). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. d). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Módosítva: 21/1999. (VI. 25.) AB határozat alapján. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 61. §, 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) b).
Módosította: 2006. évi CIX. törvény 61. §, 2009. évi LXXXIV. törvény 48. § (1) b).
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (5). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (6). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 2012. évi CXX. törvény 33. § (7). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2009. évi LXXXIV. törvény 11. §. Hatályos: 2009. IX. 1-től.
Megállapította: 2017. évi XXXIII. törvény 28. §. Hatályos: 2017. V. 5-től.
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 11. §. Módosította: 2011. évi CXLI. törvény 64. § (6), 2011. évi CLXXV. törvény 127. §, 2012. évi XCIII. törvény 45. § b).
Beiktatta: 2009. évi LXXXIV. törvény 11. §. Módosította: 2012. évi XXXI. törvény 25. § (3).
Hatályon kívül helyezte: 2012. évi CXX. törvény 42. § 3. e). Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 33. § (8). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Hatályos: 1998. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 353. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
Megállapította: 2011. évi LXXXVII. törvény 31. § (6). Hatályos: 2011. VIII. 3-tól.
Lásd: 487/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet IV. Fejezet.
Beiktatta: 2017. évi CLXXIX. törvény 11. §. Hatályos: 2018. I. 1-től.
Megállapította: 2015. évi CLXXIX. törvény 21. §. Hatályos: 2016. I. 1-től.
Módosította: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 353., 13. § (1) 41.
Lásd: 29/1998. (IV. 30.) FM rendelet.
Megállapította: 2009. évi XXVIII. törvény 9. § (2). Módosította: 2010. évi CXXX. törvény 44. § (31).
Lásd: 64/2009. (V. 22.) FVM-PM együttes rendelet.
Megállapította: 2013. évi XXXV. törvény 17. §. Hatályos: 2013. IV. 5-től.
Beiktatta: 2013. évi XXXV. törvény 17. §. Hatályos: 2013. IV. 5-től.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 114. § (3). Hatályos: 2007. VII. 1-től.
Beiktatta: 2007. évi I. törvény 114. § (3). Hatályos: 2007. VII. 1-től. Korábban 31. § már volt.

matches:
bíróság
§ 353
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 3
§ 353
§ 353


text:
HITELES MOZGALOM - Véleményünk, álláspontunk - MTI közlemény - 2014.07.07.
MTI közlemény - 2014.07.07.
A Hiteles Mozgalom közleménye
A Kúria és a Parlament lakossági kölcsönszerződéseivel kapcsolatos döntései után úgy látjuk, szükséges néhány fontos tényt rögzíteni és ideje több kérdést feltenni.
Kölcsön a jogszabályok alapján meghatározott pénzösszeg átadása, melyet vissza kell fizetni a kölcsönszerződés szerint.
FORINT KÖLCSÖN esetén a kapott forintösszeg visszafizetése forint törlesztő részletekkel történik. A bank forintban tartja nyilván a kölcsön aktuális összegét. A kölcsön folyósítása után banknak forint követelése, az adósnak forint kötelezettsége van.
DEVIZA KÖLCSÖN esetén pl. a kapott CHF összeg visszafizetése CHF törlesztő részletekkel történik. A bank a kölcsön devizájában tartja nyilván a kölcsön aktuális összegét. A kölcsön folyósítása után banknak deviza követelése, az adósnak deviza kötelezettsége van.
Forint kölcsön esetén kérhetjük a folyósítást pl. EUR-ban a devizaszámlánkra. A CHF kölcsön folyósítását forintban kérhetjük a forint bankszámlánkra, ha nincs deviza számlánk a bankban. CHF kölcsön esetén megállapodhatunk a bankkal, hogy a törlesztő részletet forint számlánkról fizetjük. A teljesítés devizája eltérhet a kölcsön devizanemétől, azonban a kölcsönszerződés tárgyát nem változtatja meg: CHF kölcsön akkor is CHF kölcsön, ha a bank a forint számlára folyósít, az adós forint számláról törleszt.
Amennyiben a banktól a CHF kölcsön folyósítását forint bankszámlára kérjük, a bank a CHF kölcsön összeget konvertálja forintra. Ez a konvertálás vételi árfolyammal történik. A CHF kölcsön CHF törlesztő részleténél a bank eladási árfolyammal konvertált forint összeggel terheli meg a forint folyószámlát. A vételi és eladási árfolyam közti különbséget nevezik árfolyamrésnek. Az árfolyamrés költséget jelent az adósnak. Az árfolyamrés a kölcsön teljesítéséhez kapcsolódik.
DEVIZA NYILVÁNTARTÁS
A bankok kidolgoztak egy olyan kölcsönterméket, ami forintkölcsön és a kölcsönt devizában tartja nyilván a bank. Ez híresült el hazánkban „mintha devizahitel”-ként, a bank mintha devizát venne és a bank mintha devizát adna el. Ennél az elszámolási gyakorlatnál a bank forint összeget ad és CHF összeget követel. A törvények ilyent nem tesznek lehetővé! Ha a kölcsön tárgya 15 millió forint, akkor a bank nem követelhet 100.000 CHF-t. 15 millió forint kölcsön felvételét követően, az adósnak 15 mFt visszafizetési kötelezettsége keletkezik valamint a pénz használatáért kamatot kell fizetnie. Ha a bank CHF kölcsönt akart volna adni, akkor azt megtehette volna.
Van tehát CHF KÖLCSÖN FORINT TELJESÍTÉSSEL, ennél a kölcsönszerződésnél jogos a tényleges konvertálások miatt az árfolyamrés. Ha az árfolyamrés mértékét (pl. 2%) illetve az árfolyamrés okozta költséget (pl. 560.000 Ft) eltitkolta a bank, akkor az a kölcsönszerződés teljes mértékben semmis. A Kúria visszavonta azt a rendelkezését, hogy a hiányzó árfolyamrés mértéket a bíróságoknak utólag kell beleírnia a szerződésekbe. Ezeknél a kölcsönszerződéseknél az árfolyamrés nem tisztességtelen, a semmisség vizsgálható.
Van még FORINT KÖLCSÖN DEVIZA NYILVÁNTARTÁSSAL, ami sérti a bankkölcsön Ptk.-ban szereplő meghatározását. A bank követelése nem arra vonatkozik, amit rendelkezésre bocsátott. A teljes szerződés semmis, mert törvénybe ütközik.
Létezik olyan változat is, hogy FORINT KÖLCSÖN DEVIZA ELSZÁMOLÁSSAL. Ezeknél a kölcsönszerződéseknél a szerződési pontokból nem derül ki, hogy a forint törlesztő részletek kiszámolásánál minként veszi a bank figyelembe pl. a CHF napi aktuális árfolyamát. Ez nem érthető és nem világos szerződési pont. A deviza kikötés a kölcsönszerződés szerződési pontjai közül törölhető, mivel ezeknél a szerződéseknél az elsődleges szolgáltatás a forint kölcsön, a deviza szerepe a kölcsönszerződésben másodlagos. A deviza nem befolyásolja a kölcsön tőke visszafizetését. A forint kölcsön a szerződésben szereplő kamatlábbal teljesíthető. Tisztességtelenség szempontjából vizsgálható a kölcsönszerződés.
A Kúria és a Parlament úgy hozott döntést, hogy nem vizsgálták meg ezeknek a kölcsönszerződéseknek az összes jellemzőit. Rész elemek vizsgálatából vontak le általános következtetést. A Kúria döntése ellentétes a Kúria korábbi álláspontjával, a Kúria vissza vonni kényszerült egy pár hónappal korábbi döntését. A Parlament bizottsági ülésére nem engedték be a civileket. A Kúria nem tart átfogó vizsgálatot annak ellenére, hogy a civilek folyamatosan kérik.
Vannak olyan városok, ahol a bíróságok szerint minden banki szerződés törvényes és tisztességes és a szerződéskötés után is a bankok tisztességesen, törvényesen emelték a kamatlábakat, valamint az árfolyamrés nem költség e bíróságok szerint.
A bíróságok számtalan esetben éveken keresztül húzzák a tárgyalásokat, például úgy, hogy nem tudják megállapítani jogosultságukat. A perek vándorolnak bíróságról bíróságra évekig. Most a Parlament fél évre megállította a bírósági tárgyalásokat.
Szükségesnek tartjuk parlamenti bizottság felállítását a problémák feltárása és a jogállamiság helyreállítása érdekében.
Banki károsultak éveken keresztül hiába jelezték a törvénytelenségeket és a tisztességtelen banki gyakorlatot a PSZÁF-nek, a GVH-nak és az Ügyészségnek. Hatáskör és jogosultság hiányára hivatkozva ezek az állami szervek semmilyen lényeges (pl.: árfolyamrés, kamatláb emelés….) vizsgálatot nem végeztek, ismereteink szerint most sem végeznek.
Nem jött létre erős és határozott pénzügyi fogyasztóvédelem, annak ellenére, hogy már 2006-ban felhívta egy kormánybizottság a bankok erőfölényére és a várható veszélyre a figyelmet és már 2004-től érkeztek figyelmeztetések a „devizahitelezés”-sel kapcsolatban állami szervekhez.
Szükségesnek tartjuk parlamenti bizottság felállítását, mely megvizsgálná az állami szervek elmúlt 14 éves tevékenységét.
A jogkövetés és a törvények betartatása nem szociális kérdés és nem társadalmi szolidaritás kérdése. Amennyiben egy bank törvénytelen módón, Ügyfelét megtévesztve jutott több százezer vagy több millió forintnyi összeghez, akkor ez az összeg neki visszajár. Annak is, aki élt a végtörlesztés lehetőségével és annak is aki az eszközkezelőnek adta át kényszerből a lakását. Nem csak az alaptörvénnyel, hanem minden józan észnek ellentmond a károsultak közti szelektálás.
Szükségesnek tartjuk parlamenti bizottság felállítását mely megvizsgálja, miként lehet igazságos megoldást kidolgozni.
Nem lehet a kölcsönszerződésben szereplő kamatlábat véglegesíteni, mivel a mértékadó bankközi kamatláb nagy mértékben csökkent. A véglegesítés az erőfölénnyel visszaélő bankoknak kedvez.
A felsorolt problémák csak részei a problémahalmaznak.
Szükségesnek tartjuk, hogy a civilek is részt vegyenek a létrehozandó parlamenti bizottság munkájában.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
GVH - Vj-110/2007/56
Vj-110/2007/56
2 Kpk. 45980/2007/14.
[...] ügyvéd által képviselt [...] kérelmezőnek
dr. László Ildikó Katalin ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal Versenytanács (Budapest) kérelmezett ellen
eljárási bírság tárgyú közigazgatási végzés felülvizsgálata iránt indított nemperes eljárásban meghozta a következő
Kötelezi a bíróság a kérelmezőt, hogy az állami adóhatóság külön felhívására fizessen meg 5.300.-Ft (ötezer háromszáz) Ft le nem rótt eljárási illetéket.
Kötelezi a bíróság a kérelmezőt, hogy tizenöt nap alatt fizessen meg kérelmezettnek 20.000.-(húszezer) Ft eljárási költséget.
A Gazdasági Versenyhivatal 2007. július 13.-án versenyfelügyeleti eljárást (a továbbiakban alapügy) indított a kérelmezővel szemben. A Gazdasági Versenyhivatal Fogyasztóvédelmi Iroda (elsőfokú hatóság) 2007. július 30-án hozott végzésével kérelmezőt adatközlésre hívta fel tizenegy pontban, melyek közül a jogorvoslati eljárás szempontjából lényeges felhívások az alábbiak voltak:
Csatolja partnereivel kötött hatályos megállapodásait, különös tekintettel a jutalékok mértékére.
Készítsen listát a 2007. évben kiközvetített összes termékről. A felsorolásban szerepeljen a termékek neve, a termék szolgáltatója, az ára, valamint a jutalék mértéke is.
Készítsen összefoglaló táblázatot az [...] működésének kezdetétől fogva kiközvetített termékek darabszámáról és értékéről éves bontásban az alábbiak szerint:
pénzpiaci szereplők termékei
tőkepiaci szereplők termékei
biztosításpiaci szereplők termékei
pénztár piaci szereplők termékei.
Csatolja az [...] alkalmazottai, illetve szerződéses ügynökei képzését biztosító oktatási anyagokat az Allfinanz közvetítői forma bevezetésétől kezdődően, valamint ismertesse az oktatási- képzési rendszert.
Csatolja az [...] 2006. évi Éves beszámolóját, valamint nyilatkozzon 2007. évi árbevételéről.
Csatolja a GVH előtt eljáró képviselőjének nevét, címét, e-mail címét, telefon- és faxszámát, szükség esetén meghatalmazását.
Csatolja a GVH határozatának végrehajtásáért felelős személy nevét, címét, e-mail címét, telefon- és faxszámát.
Kérelmező 2007. augusztus 21. napján kelt beadványában előadta, hogy az idő rövidsége miatt nem tudta teljesíteni a felhívás 5. pontjában foglaltakat, ugyanakkor megjegyezte, hogy a kérelmezett e vonatkozásban tett felhívása nem megalapozott, az eljárást elrendelő végzés indokolásával logikai összefüggést a felhívás nem mutat. A partnerekkel kötött szerződést addig nem csatolja, amíg kérelmezett írásbeli garanciát nem nyújt azok üzleti titokként való zárt kezelésére. Az adatkérő végzés 6. pontja körében előadta, hogy a közvetített termékek összetettsége és nagy száma miatt a kérelmezett felhívása nem értelmezhető, pontosabb meghatározás mellett is nagy időráfordítással nehezen állítható csak össze egy adathalmaz. Utalt a 33/2004. (VI. 23.) PM rendeletre, továbbá előadta, hogy a felhívás 7. pontja nem értelmezhető, a 8. pont pedig nem teljesíthető; az oktatást nem a kérelmező végzi, kérelmezőnek saját oktatási anyaga nincsen. A 9. ponthoz előadta, hogy az éves beszámoló a cégbíróságon és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeleténél megtalálható, e körben adatközlésre a kérelmező nem kötelezhető. Kérelmező a 10-11. pontok vonatkozásában adatot szolgáltatott.
Az elsőfokú hatóság a 2007. augusztus 29. napján hozott Vj-110/2007/56. sz. végzésével kérelmezővel szemben 1.000.000 forint eljárási bírságot szabott ki. Indokolásában megállapította, hogy kérelmező 2007. augusztus 21 .-ig nem teljesítette az adott szolgáltatásra irányuló végzés 5-11. pontokban felsoroltakat, ezért az 1996. évi LVII. törvény (Tpvt.) 61.§ (3) bekezdés és 78.§ (1) bekezdés alapján határozott, hivatkozva a Tpvt. 56. § (3) bekezdés, 4.§ (3) bekezdés a.) pont és az 1959. évi IV. tv. (Ptk.) 81.§ (2) bekezdésre is.
A kérelmező jogorvoslati kérelme folytán eljárt kérelmezett a 2007. szeptember 18. napján hozott Vj-110/2007/62. sz. végzésével az elsőfokú hatóság végzését helybenhagyta. Megállapította, hogy a versenyfelügyeleti eljárást megindító és adatkérést elrendelő végzésekkel szemben az ügyfél jogorvoslati joggal nem élhet a Tpvt. alapján, a Tpvt. 75.§ alapján előterjesztett kötelezettség vállalás az eljárási bírság kapcsán indult jogorvoslati eljárásban nem értékelhető. Hivatkozott a 2004. évi CXL. törvény (Ket.) 6.§-ára és arra, hogy a vizsgálók Tpvt. 65.§ (2) bekezdése alapján hozott adatkérő végzése a Tpvt. 44.§-ra figyelemmel - utalva a Ket. 36.§ (2) bekezdésére -megfelelt a törvényi követelményeknek. Az üzleti titok vonatkozásában a Ket. 51 .§ (4) bekezdés és Tpvt. 65.§ (2) bekezdésére, továbbá az 55.§ (3) bekezdésre hivatkozott. Megállapította, hogy kérelmező a 2007. július 30-i végzés 10-11. pontjában foglaltakat teljesítette. Utalt arra, hogy a kérelmezett által közölt árbevételi adatok hiányában a bírság összege részleges jutalékbevételekből volt kiszámítható.
Kérelmező a Tpvt. 82.§ szerinti bírósági jogorvoslati kérelmében az versenyfelügyeleti bírság törlését kérte.
Előadta, hogy az adatszolgáltatást elrendelő végzés 1-4., és 10-11. pontjaira válaszolt.
Az 5., 6., 7. pontok vonatkozásában - megismételve tartalmilag 2007. augusztus 21-i nyilatkozatát - továbbra is vitatta, hogy a lista és összefoglaló táblázat készítés nélkülözhetetlen lenne az alapügy tényállásának feltárásához. Fenntartotta, hogy a kérelmezett által igényelt oktatási anyagok nem állnak kérelmező rendelkezésére. Előadta, hogy a Tpvt. 75.§ vonatkozásában törvény határidőt nem állapít meg, ezért kérelmező e jogszabályhelyre alapított nyilatkozatát akkor is megteheti, ha álláspontja szerint a kérelmezett által szakszerűtlenül megfogalmazott kérdések és elvárt adatok az alapüggyel összefüggést nem mutatnak.
Pontosított, kiegészített jogorvoslati kérelmében hivatkozott kérelmezett előzetes álláspontjára és -utalva a Tpvt. 65.§ (2) bekezdésére - kifejtette, hogy a kérelmező által becsatolni elmulasztott adatok az ügy érdemi eldöntéséhez nem voltak szükségesek, emiatt az eljárási bírság alkalmazása sem volt megalapozott. Indítványozta, hogy a bíróság értékelje a kérelmezett 2007. november 15. napján hozott Vj-110/2007/106. sz. végzését, mellyel az alapügyben az eljárás megszüntetésre került a Tpvt. 75.§ (1) bekezdése alapján. Hivatkozott kérelmezett 2007. március 17. napján hozott Vj-110/2007/112. sz. végzésére is, mellyel kérelmezett az utóvizsgálatot is megszüntette.
Kérelmezett a jogorvoslati kérelem elutasítását kérte. Előadta, hogy kérelmező érvei az eljárási bírság vonatkozásában keverednek az eljárás indításának és jogsértés elkövetésének vitatásával kapcsolatos érvekkel. A határozat jogi indokolásában megjelölt jogszabályhelyekre tekintettel fenntartotta, hogy az eljárási bírság kiszabására a kérelmező birtokában lévő adatok és dokumentumok megküldésének szándékos elmulasztása miatt került sor. Kiemelte, hogy a Tpvt. 75.§-a alapján előterjesztett kötelezettségvállalás az ügy érdemére tartozó kérdés, az eljárási bírság kiszabásakor nem értékelhető.
A kérelmező jogorvoslati kérelme nem megalapozott.
A bíróság a kérelmezett határozatát a Tpvt. 61.§ (3) bekezdés és a 82.§ (3) bekezdése, továbbá a 2005. évi XVII. törvény (Knp.) 3-4.§ alapján vizsgálta felül, figyelemmel az alábbi jogszabályhelyekre:
Tpvt. 61. § (1) Az ügyféllel, az eljárás egyéb résztvevőjével, illetve a tényállás tisztázása során közreműködésre kötelezett személlyel szemben eljárási bírság szabható ki, ha az eljárás során olyan cselekményt végez, vagy olyan magatartást tanúsít, amely az eljárás elhúzására, a valós tényállás feltárásának meghiúsítására irányul, vagy azt eredményezi.
Tpvt. 65.§ (2) Hivatalból folytatott eljárásban a vizsgáló, illetve az eljáró versenytanács felhívására az ügyfél köteles közölni az érdemi döntéshez szükséges adatokat, ideértve a személyes adatokat is. Az ügyfél jogsértést beismerő nyilatkozatot nem köteles tenni, azonban az egyéb, rá nézve terhelő bizonyíték rendelkezésre bocsátását nem tagadhatja meg.
Pp. 339/A. § A bíróság a közigazgatási határozatot - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a meghozatalakor hatályban volt jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül.
A Tpvt. 61.§ -ban szabályozott eljárási bírság jogintézményének alkalmazhatósága független attól, hogy az ügy érdemében utóbb a hatóság milyen döntést hoz, ez egyúttal a Knp. 4.§-ra tekintettel alkalmazandó Pp. 339/A.§ rendelkezéséből is következik.
A Tpvt. 65.§ (2) bekezdés gyakorlati alkalmazásának célja a teljes körű adatszolgáltatás annak érdekében, hogy a versenyfelügyeleti eljárásban a tényállást a hatóság minél pontosabban feltárhassa. Tekintettel arra, hogy a tényállás feltárása nem az ügyfél, hanem a hatóság feladata, nem az ügyfél kompetenciája annak előzetes elbírálása, hogy valamely adatszolgáltatás teljesítése szükséges-e vagy sem, és ha igen, milyen körben. Az ügyfél a hatóság által lefolytatott bizonyítási eljárás eredményeként, az ügy érdemében hozott döntést vitatva fejtheti ki azt, hogy megítélése szerint valamely eljárási cselekmény, bizonyítási eszköz az ügy érdemének megítéléséhez miért felesleges. A kérelmező jelen eljárás tárgyával összefüggő magatartásának elfogadása annak elismerését jelentené, hogy a kérelmezett hatáskörét a kérelmező ügyfél is gyakorolhatja; ilyen hatáskör delegálást tartalmazó jogszabály nincsen.
Amennyiben az ügyfél arra hivatkozva nem teljesíti adatszolgáltatási kötelezettségét, hogy a kért adat nem tartozik az ügy érdemére, akkor az ügyfél nem a feltárt tényállást vitatja, hanem a hatóság kötelezettségének részét képező bizonyítási eljárás lefolytatását, a Tpvt. 44. § folytán irányadó Ket. 2.§ (3) bekezdés és 50.§ (1) bekezdésben rögzített tevékenységét akadályozza.
A bíróság a Tpvt. 65.§ (2) bekezdés alapján kiadott felhívások tartalmával szemben kizárólag olyan követelményt támaszt, amely a kérelmezett hatáskörgyakorlásának sérelme nélkül, az alapügy érdemi megítélésétől függetlenül, objektív módon megítélhető. Ennek megfelelően akkor tekinthető az ügyfél által tudatosan nem teljesített adatszolgáltatás miatt kiszabott eljárási bírság megalapozatlannak a felhívás tartalmának függvényében, ha a felhívás
érthetetlen, ellentmondó, önmagában teljesíthetetlen, illetve
a felhívás az ügy tárgyával összefüggést - az ügy részleteit nem értékelve - nyilvánvalóan nem mutat.
A bíróság megállapította, hogy az adatszolgáltatásra kötelező végzés 5.-9. pontjai mind megfogalmazását, mind pedig tárgyát tekintve adekvát volt az ügyindító végzéssel, az alapügy tárgyával. A kérelmező 2007. augusztus 21-i keltezésű beadványa hangvételét és tartalmát tekintve is azt fejezte ki, hogy kérelmező nem kívánja teljesíteni az adatszolgáltatás 5-9. pontjaiban írtakat. A Tpvt. 65.§ (2) bekezdésével kapcsolatban kifejtett kérelmezői álláspontot a bíróság erre való tekintettel sem tartotta megalapozottnak.
A Tpvt. 75. § (1) bekezdés szerinti nyilatkozat megtételére a jogszabály határidőt valóban nem ír elő, e kérelmezői hivatkozás ugyanakkor azért közömbös, mert az eljárási bíráság ténybeli alapját képező 2007. augusztus 21 -i beadvány nem értelmezhető a Tpvt. 75.§ (1) bekezdés szerinti nyilatkozatként. A később előterjesztett ilyen tartalmú nyilatkozat a Tpvt. 61.§ (1) bekezdésben rögzített magatartásra vonatkozó felelősséget nem szünteti meg, és az eljárási bírság alkalmazásának törvényességét sem érinti.
Kérelmező adatszolgáltatás megtagadására vonatkozó nyilatkozata okszerű ténybeli alapját képezte a Tpvt. 61.§ (1) bekezdés alkalmazásának, mert - a fentiek szerint - kérelmező maga foglalt állást abban a kérdésben, hogy a vele szemben indított versenyfelügyeleti eljárásban milyen szempontokat értékelhet illetve nem értékelhet a hatóság. Ezen ügyféli magatartás egyaránt alkalmas az eljárás elhúzására, és a valós tényállás feltárásának meghiúsítására.
A Tpvt. 44.§ kizárja a Ket. 36.§ (2) bekezdés alkalmazását versenyügyekben, ezért kérelmező tévesen hivatkozott arra, hogy kérelmezett felé adatszolgáltatási kötelezettsége nem áll fenn a beszámoló vonatkozásában, következésképpen kérelmezett jogalap nélkül tagadta meg e körben is az adatszolgáltatást.
Kérelmezett végzése mind a releváns tények, mind az alkalmazott jogszabályhelyek tekintetében megalapozott volt, az ügy érdemében a jogsértés időpontjához képest később hozott döntés tartalma közömbös, mindezért a bíróság a jogorvoslati kérelmet elutasította.
Az 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) eljárás megindításakor hatályos 62.§ (1) bekezdés h.) pont alapján feljegyzett 39. § (3) bekezdés b.) pont és 42. § (1) bekezdés h.) pont szerint számított 5.300 forint jogorvoslati eljárási illetéket a 6/1986 (VI.26.) IM rendelet 13.§ (2) bekezdése értelmében a kérelmező köteles megfizetni az állam javára.
Az ügyvéd által képviselt kérelmezett eljárással felmerült költségét a bíróság a Pp. 78.§ (1) bekezdésére, 79.§ (1) bekezdésére, valamint a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3.§ (3)-(4) bekezdéseire tekintettel 20.000 forintban állapította meg.
A végzés elleni jogorvoslat lehetőségét a Knp. 3.§ (3) bekezdése zárja ki.
Vj-110/2007/112 2008.03.26.
Vj-110/2007/62 2012.06.07.
Vj-110/2007/106 2007.11.26.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kokik és sallerek az ügyészségnek Quaestor-ügyben | Átlátszó blog
„A pótlólag megküldött elektronikus adatok vizsgálata alapján a törvényszék megállapította, hogy azok gyakorlatilag áttekinthetetlenek, közöttük számos, a törvényszék előtt folyamatban lévő büntetőügyhöz bizonyosan nem kapcsolódó magánjellegű dokumentum, üdvözlet, zenefájl stb. is található”
Aki (lehet, most túlzunk, vigyázat, de nem nagyon) cicás gifeket és randikérő üzeneteket bizonyítékként tálalt a Fővárosi Törvényszéknek, nem más, mint a Fővárosi Főügyészség, méghozzá nem egy akármilyen tyúkperben.
A bíróság a magyar gazdaság- és jogtörténet eddigi legnagyobb banki csalása ügyében indult büntetőeljárás, a Tarsoly Csaba és társai ellen csalás és más bűncselekmények miatt indult úgynevezett Quaestor-ügyben született vádiratot szedte ízekre a tárgyalás-előkészítő tanácsülésen április elején.
Az esetről április elején, a bírósági közleményre reagálva kiadott ügyészségi MTI-reagálás nem kicsit szépített az ügyön: e szerint mintha nem különösebben lényeges, ám technikailag kivitelezhetetlen elvárásokat támasztott volna a bíróság.
A gond azonban úgy fest, nagyobb a váddal. A törvényszék az Átlátszó birtokába jutott határozatában arra jutott: hatvan napot ad az ügyészségnek a vádirat hiányosságainak pótlására. A határozat indokolásában egyebek mellett olyan megalázó kijelentések szerepelnek, hogy például:
„…a fenti, milliós nagyságrendű adat kapcsán arra vonatkozó álláspontját, hogy azok közül a vádhatóság mit tekint a vádat alátámasztó bizonyítéknak, sem a vádirat, sem a pótlólagosan megküldött ügyészségi átirat nem tartalmazza még utaló jelleggel sem.”
A törvényszék végzését átolvasva úgy fest, szinte semmi sincsen rendben a nagy csinnadrattával kezdett büntetőügyben.
Az Átlátszó főbb cikkei a Quaestor-ügyről és a bankbotrányokról
Csak a feljelentések 62 ezer (!) oldalt tesznek ki a bíróságra megküldött paksamétában. Csakhogy itt is teljes az összevisszaság: nem derül ki, hogy melyik sértett esete melyik vádpontot alapozta meg.
A bizonyítékokkal is sok a gondja az Idzigné Novák Csilla vezette büntetőtanácsnak. A vádirat tárgyi bizonyítékként szinte kizárólag nyomozati cselekményekről (házkutatásról, motozásról, lefoglalásról stb.) készült határozatokat és jegyzőkönyveket prezentált, csakhogy a vádiratból nem derül ki, hogy melyik bizonyíték mely cselekmény megtörténtét támasztja alá az ügyészek szerint.
A törvényszék nehezményezi, hogy az ügyészség egyetlen elektronikus adathordozót sem csatolt a 226 kötetnyi nyomozati irathoz, illetve, hogy – bár arra törvény kötelezi – nem bocsájtotta a bíróság rendelkezésére az aktákat elektronikus formában, még felhívás ellenére sem (ezt az előkészítő ülésen pótolta az ügyész).
Utólag kaptak ugyan 104 darab CD-t és DVD-t, illetve egy USB merevlemezt, de csak kvázi kölcsönbe: a tárgyalás után az ügyészség visszakéri az adathordozókat. Egyébiránt ezeken található az a milliós nagyságrendű fájl, bennük az oda nem illő tartalmak.
Az előkészítő ülésen a bíróság kérdésére az ügyész úgy válaszolt: azért nem lehetséges megjelölni, az adattengerből mi számít egyáltalán bizonyítéknak és mit támaszt alá, mert „a terheltek a nyomozás során nem tettek érdemi vallomást”, azt hogy később „a bizonyítékoknak milyen relevanciája lesz, az eljárás során jelölöm majd meg”.
A bíróság szerint azonban ez az „improvizatív, ad hoc” hozzáállás sérti az Emberi Jogok Európai Egyezményében és a magyar alaptörvényben rögzített tisztességes eljáráshoz való jogot. Mivel a terheltek és a védők nem tudnak felkészülni a védekezésre.
A bíróság hívta fel az ügyészség figyelmét – holott fordítva kellett volna történnie – hogy 5 procedúrában a nyomozást elkülönítették. Ezek: Magyar Nemzeti Kereskedőház, dán Saxo Bank, Soltvadkert és Vidéke Takarékszövetkezet esetei, az USA-beli Quaestor-cégek ügye, illetve az Orgován Béla ellen folyó büntetőeljárás.
Erre az ügyész az ülésen úgy reagált: „ezek kimaradtak a vádiratból”.
A bíróság itt is szigorúbban kér számon: miután az ügyész a „szatelit-ügyekben” érintettek közül többeket tanúként kíván meghallgatni, nem lényegtelen az elkülönített ügyek állása.
A törvényszék mindezen hiányosságok ellenére törvényesnek mondta a vádat, felhívta ugyanakkor az ügyészséget a hiányok pótlására, így például arra is, hogy jelölje meg, kiket kíván értesíteni a tárgyalásról.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
• Polgári jog - Szerződés kötés Ptk. ide vonatkozó szabályai
VATTACUKOR POPCORN GÉP PAVILON SÁTOR ESKÜVŐI SÁTOR
VATTACUKOR POPCORN GÉPEK ELADÁSA! 2x2 2x3 3x3 3x4,5 3x6 4x4 4x6 4x8 5x5 és hexa 6m FÉM ÉS EXCLUSIV ALUMÍNIUM VÁZAS PAVILON SÁTOR
220V és Gázos Vattacukor készítő gépek profi - szerelése, - javítása, - felújítása, - átalakítása
VATTACUKOR ÁRUSÍTÁS!
B/3 A SZERZŐDÉSKÖTÉS ÁLTALÁNOS ÉS KÜLÖNÖS SZABÁLYAI
Kötelmi jogunk a konszenzuál-szerződés elvi alapján áll. A szerződés létrejöttéhez a szerződéskötésre irányuló akaratot megfelelő módon ki kell fejezni.
A kölcsönösen kinyilvánított akaratnyilatkozatok egybehangzósága jogszabályi tilalom hiányában kiváltja a szándékolt joghatást. A mellérendelt alanyok szabad akaratukkal hozzák létre a szerződést és határozzák meg annak milyenségét (típusát, tartalmát). Kivételes jelenség a szerződések jogában, amikor kötelező érvényű jogi normák irányítják a felek akaratát, ennél pedig még ritkább, hogyha már a szerződés létrejöttét illetően kogencia uralkodik.
Az akaratnyilatkozat szerepei:
Az akaratnyilatkozat a szerződés szerkezeti alapeleme. A szerződés létrejöttéhez, módosításához, megszüntetéséhez általában legalább két egybehangzó akaratnyilvánításra van szükség. A szerződés tehát legalább két egybehangzó akaratnyilatkozatból áll.
Hatalmasságról (alakító jogról) beszélünk akkor, ha – a törvényben meghatározott esetekben – egyoldalúnyilatkozat keletkezteti, módosítja vagy szünteti meg a szerződést (pl. elővásárlási jog gyakorlása, elállás)
199. § Egyoldalú nyilatkozatból csak a jogszabályban megállapított esetekben keletkezik jogosultság a szolgáltatás követelésére; az egyoldalú nyilatkozatokra – ha a törvény kivételt nem tesz – a szerződésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Kivételesen előfordulhat, hogy egy akaratnyilatkozat önmagában is létrehoz szerződési viszonyhoz hasonló jogviszonyt: ilyenkor egyoldalú jogügylet jön létre. Egyoldalú nyilatkozattal mindenki rendszerint csak a maga terhére vállalhat el kötelezettséget. (végrendelet, díjkitűzés)
Akaratnyilatkozatok csoportosítása:
Nem címzett – címzett akaratnyilatkozatok
Az egyoldalú jogügylet rendszerint nem címzett akaratnyilatkozat: csak általában van közlésre szánva, létrejön, ha a jogi hatást célzó akaratkifejezés megtörténik.
A címzett akaratnyilatkozat létrejöttéhez az is szükséges, hogy az akaratkifejezés annak a személynek az irányában történjék meg, akihez a kérdéses jognyilatkozatot intézni kell. (kivétel pl. az árverés)
Múló eszközzel – maradandó eszközzel tett akaratnyilatkozat
Címzett akaratnyilatkozatot múló eszközzel (szóban, telefonon) vagy maradandó eszközzel (levél, fax) lehet tenni. (Ld. alább a különbség jelentőségét)
Formája szerint
216. § (1) Szerződést [Akaratnyilatkozatot] jogszabály ellenkező rendelkezése hiányában akár szóban, akár írásban lehet kötni [megtenni]. A szerződési akaratot ráutaló magatartással is kifejezésre lehet juttatni.
(2) A nyilatkozattétel elmulasztása – ha az nem ráutaló magatartás – csak akkor minősül elfogadásnak, ha ezt jogszabály rendeli, vagy ha a felek ebben megállapodtak.
A hallgatás tehát főszabályként nem beleegyezés. Elfogadásnak csak akkor minősül, ha ezt jogszabály kivételesen előírja vagy a felek így állapodtak meg.
A szerződés létrejöttéhez annyi szerződési nyilatkozatnak az egybehangzására van szükség, ahány fél a szerződésben részt vesz. Legegyszerűbb eset, ha két fél vesz részt: az egyik fél ajánlatot tesz, a másik fél az ajánlatot elfogadja. Az ajánlat és az elfogadás egyaránt joghatás kiváltására irányuló akaratnyilatkozat. A szerződés a kettő egybehangzása és kölcsönössége esetében jön létre.
Ajánlat tág értelemben: minden olyan szerződési nyilatkozat, amelyet ajánlattétel szándékával tettek meg. Szűk értelemben: az a nyilatkozat, amelynek elfogadásával a szerződés létrejött.
Az ajánlat olyan megállapodást kezdeményező nyilatkozat, amely legalább a lényegesnek tekintett szerződéses elemeket tartalmazza, és egyértelműen kitűnik belőle, hogy az abban foglaltak ügyletkötési akaratot tükröznek, tehát a nyilatkozó – elfogadás esetén – azt magára nézve kötelezőnek ismeri el. Az ajánlattételre bármelyik fél jogosult, megbízott útján is lehet tenni.
Formája attól függ, hogy jogszabály vagy a felek kifejezett megállapodása a megkötendő szerződés érvényes létrejöttét milyen alakszerűségi követelmény betartásához köti.
Az ajánlattól el kell határolni a felhívást ajánlattételre, amely valójában nem tekinthető szerződési nyilatkozatnak. Nem tartalmaz minden feltételt, kötelezettséget,amelyek elfogadása esetén létrejönne a kétoldalú jogügylet. (pl. szórólapok szétosztása, áruk elhelyezése a kirakatban, biztosító ügynöke felkeresi a másik felet biztosítási szerződés megkötése végett)
GK 5. szám
b) A megkötendő szerződés egyes feltételeire nézve az egyezkedések során létrejött megállapodások sem a feleket, sem a szerződési vitában eljáró bíróságot nem kötik. A gazdasági perben eljáró bíróságok egyébként a diszpozitív jogszabályok rendelkezéseit sem kötelesek a szerződési ügyek elbírálása során figyelembe venni.
Ajánlatra vonatkozó rendelkezések:
211. § (1) Aki szerződés kötésére ajánlatot tesz, ajánlatához kötve marad, kivéve, ha kötöttségét azajánlat megtételekor kizárta.
(2) Az ajánlattevő kötöttségének idejét meghatározhatja.
Ennek hiányában jelenlevők között vagy telefonon tett ajánlat esetében az ajánlati kötöttség megszűnik, ha a másik az ajánlatot nyomban el nem fogadja.
Távollevőnek tett ajánlat esetében az ajánlati kötöttség annak az időnek elteltével szűnik meg, amelyen belül az ajánlattevő – tekintettel az ajánlatban megjelölt szolgáltatás jellegére és az ajánlatelküldésének módjára – a válaszmegérkezését rendes körülmények között várhatta.
Jogszabály az ajánlati kötöttség idejét eltérően is szabályozhatja.
Ajánlatra és más szerződési nyilatkozatra (elfogadó nyilatkozatra) vonatkozó szabályok:
GK 7. szám
Az ajánlatra vonatkozó eltérő véleményt – az ajánlati kötöttségre megállapított határidőn belül – több részletben is lehet közölni.
GK 6. szám
A gazdálkodó szervezetek közötti szerződések megkötése során az egyik fél a másik szerződő fél ajánlati kötöttségének idejét nem hosszabbíthatja meg. Ez vonatkozik arra az esetre is, ha a fél olyan tartalmú nyilatkozatot tesz, hogy kész szerződést kötni, de bizonyos határidőt kér a részletes szerződési feltételeket is tartalmazó elfogadó nyilatkozat (rendelésigazolás, megrendelés) közlésére.
Jelenlévők között vagy telefonon tett ajánlat esetében az ajánlati kötöttség megszűnik, ha a másik azajánlatot nyomban el nem fogadja.
A távollévőknek tett ajánlathoz való kötöttség akkor kezdődik, amikor az ajánlat a címzettel szemben hatályossá válik. Vagyis ha múló eszközzel tették: amikor a tudomására jut. Ha maradandó eszközzel tették: amikor hozzá megérkezik.
Fontos kiemelni, miszerint közömbös, hogy az elfogadás elkésettsége (későbbi megérkezése) milyen okra vezethető vissza. Ha tehát ennek oka az elfogadó fél döntést halogató magatartása, belső kézbesítési hanyagsága, vagy akár közreműködőjének (pl. posta) mulasztása, a következmény egy és ugyanaz: a forgalomban résztvevő alanyok biztonsága érdekében az ajánlattevő mentesülni fog kötöttsége alól. Vagyis a válaszadás időbeli megfelelősége felróhatóságtól független, objektív alapú ténykérdés. A jogbiztonság követelménye azonban azt is jelenti, hogy az elfogadó nyilatkozatot tevő fél nem lehet bizonytalanságban.
tekintetben, hogy létrejött-e a szerződés vagy nem. A kérdést a Ptk. úgy oldja meg, hogy elutasításról szóló nyilatkozattételi kötelezettséget ír elő az időben elküldött, de késve érkezett elfogadó nyilatkozatra vonatkozóan az ajánlattevő számára, ennek hiányában a szankció a szerződés létrejötte.
A Javaslat nem sorolja fel, hogy mi minősül jelenlévők között tett jognyilatkozatnak, hanem úgy rendelkezik, hogy jelenlévők között tett ajánlatnak minősül minden olyan jognyilatkozat, amelyről a címzett az ajánlattétellel egyidejűleg tudomást szerez. A meghatározás magában foglalja a Ptk. 211. § (2) bekezdésben meghatározott eseteken (szóban vagy telefonon tett ajánlat) túl például az internetes valósidejű kommunikációt (például: chat) is. Jelenlévők esetében a jognyilatkozat azonnal hatályossá válik, és azt a másik félnek azonnal el kell fogadnia, különben az ajánlati kötöttség megszűnik.
A Javaslat a távollévők definícióját nem tartalmazza: távollévőnek tett ajánlat minden nem jelenlévők között tett ajánlat. A Javaslat változatlan formában tartja fenn a Ptk. 211. § (1) bekezdésének és a 213. § (1) bekezdésének vonatkozó szabályait.
Az ajánlat nem vonható vissza, ha az ajánlat tartalmazza, hogy visszavonhatatlan vagy az ajánlat az elfogadásra határidőt állapít meg.
Az ajánlat elfogadásáról akkor beszélhetünk, ha azzal az elfogadó nyilatkozat teljes tartalmi azonosulást jelent. Ha az ajánlatra adott válasz elutasító, akkor disszenzus van, azaz nem jön létre a szerződés, és a létrehozási folyamat is véglegesen megszakad. Ha az ajánlatra adott válasz nem elutasító ugyan, de tartalmában eltér az ajánlattól, a szerződés nem jön ugyan létre, de nem is zárult le a szerződéskötésfolyamata. Az ajánlat hatályát veszti, az eltérő tartalmú válasz pedig új ajánlatnak minősül, amelyhez már a másik fél részéről kötődik az ajánlati kötöttség. Ez esetben az eredeti ajánlattevőn a sor, hogy érdemi választ adjon. A folyamat tehát vagy disszenzussal szerződés nélkül, vagy konszenzussal, azaz a szerződés létrejöttével zárul le.
A Ptk. 213. § (2) bekezdése az ajánlattól bármely kérdésben eltérő elfogadást új ajánlatnak minősíti. A Legfelsőbb Bíróság egy felülvizsgálati ítéletében kimondta, hogy „[a] felek akarategységének – az ajánlat eltérő tartalmú elfogadása folytán bekövetkezett – hiánya a szerződés létrejöttének akkor is akadálya, ha a felek ellentétes akarata kevésbé lényeges feltételekre vonatkozik.” (BH 2000/149. sz.) A Javaslat az üzleti élet szerződéskötési szokásait figyelembe véve szakít ezzel a merev megközelítéssel.
Ha az ajánlat és az elfogadás a lényeges kérdésekben megegyezik, a szerződés akkor is létrejön, ha a felek a szerződés nem lényeges kérdéseinek vonatkozásában ellentétes jognyilatkozatot tettek… ilyen esetekben az elfogadó nyilatkozat tartalma szerint létrejöttnek tekinti a szerződést. Az ajánlat tartalmazhatja, hogy az ajánlattevő csak az ajánlat változatlan tartalmú elfogadása esetén tekinti a szerződést létrejöttnek (azaz az ajánlat valamennyi kikötését lényeges kikötésnek minősíti). Ennek hiányában is lehetősége van az ajánlattevőnek arra, hogy a módosított tartalmú elfogadás ellen tiltakozzon. Ha a módosított tartalmú elfogadó nyilatkozat olyan kikötést tartalmaz, amely az eltérést vagy kiegészítést olyan lényeges kérdésnek tekinti, amelynél fogva a szerződés csak az elfogadó nyilatkozatban foglalt eltérésekkel együtt jöhet létre, új ajánlatról van szó. Ebben az esetben az eredeti ajánlattevő általi elfogadás szükséges a szerződés létrejöttéhez.
(3) Ha a felek a szerződést nem foglalták írásba, és az egyik fél a szerződés megkötését követően késedelem nélkül olyan írásbeli nyilatkozatot küld a másik félnek, amely a szerződés megerősítését jelenti, de amely lényegesnek nem minősülő további vagy eltérő feltételt tartalmaz, e feltétel a szerződés részévé válik, kivéve, ha a címzett a feltétel ellen haladéktalanul tiltakozik.
A Javaslat külön is kimondja azt a magától értetődő tételt, hogy az elfogadó nyilatkozat késedelmes megtétele esetén a szerződés nem jön létre, és az ajánlati kötöttség megszűnik. E főszabály alól a Javaslat a következő bekezdésekben két kivételt állapít meg:
Ha az ajánlattevő jelzi, hogy a késedelem ellenére létre kívánja hozni a szerződést és erről haladéktalanul értesíti az ajánlat címzettjét, a szerződés létrejön.
Ha az elfogadó nyilatkozatot az ajánlat címzettje időben megtette és az csak a nyilatkozat továbbítójának hibájából nem jutott el időben az ajánlattevőhöz, a szerződés – hacsak az ajánlattevő nem tájékoztatja az ajánlat címzettjét arról, hogy ajánlatát hatályát vesztettnek tekinti – létrejön.
A Javaslat a Ptk. 213. § (1) bekezdését pontosítja és egészíti ki. Szóban és írásban megtett elfogadás esetén is a jognyilatkozat hatályossá válásával jön létre a szerződés.
A feleknek tehát nem kell minden részletkérdésben megegyezniük. Ez vonatkozik már az ajánlatra is. (GK 5. szám c.) Azt, hogy mit kell lényeges elemnek tekinteni, részben maga a jogszabály, részben a felek határozzák meg. Lényegesnek kell tekinteni a következő kérdéseket:
a joggyakorlat egységesen lényeges kérdésnek tekinti a felek személyét, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás meghatározását.
amelyet a törvény főkötelezettségnek minősít
amelyet a felek bármelyike a szerződéskötést megelőző tárgyalások során lényegesnek minősített
Nem kell a feleknek megállapodniuk olyan kérdésekben,amelyeket jogszabály rendez.
Ha a jogszabály egyes elemeket kógens tartalommal szabályoz, attól a felek egyező akarattal sem térhetnek el.
Ha a jogszabály diszpozitív tartalommal szabályoz egyes szerződési elemeket, akkor az adott kérdést a szabálynak megfelelően kell rendezettnek tekinteni. Amennyiben a felek attól el kívánnak térni, egybehangzó nyilatkozatot kell tenniük.
(Klaudikálóan kógens rendelkezésről van szó, ha a szabály eltérést valamelyik fél irányában nem enged.)
(3) A szerződés tartalmává válik az a szokás, amelyet a felek korábbi üzleti viszonyukban alkalmaztak, és az a gyakorlat, amelyet egymás között kialakítottak, továbbá az a szokás, amelyet a felekkel hasonló helyzetben lévő személyek általában irányadónak tartanak, kivéve, ha az ilyen szokás alkalmazása – a felek közötti korábbi üzleti viszonyra is figyelemmel – indokolatlan volna.
Az értelmezéskor alapvetően azt kell tisztázni, hogy az adott nyilatkozaton mit kellett értenie a másik félnek. Ez a törvény szerint úgy állapítható meg, ha értékeljük
a) a szavak általánosan elfogadott jelentését,
b) az eset összes körülményét és
c) a nyilatkozó feltehető akaratát.
Az értelmezés nem követi tehát tisztán az ún. nyilatkozati elvet, mely a megállapodások érvényességének megítélésében - s így az értelmezés során is - a nyilatkozatnak tulajdonít döntő jelentőséget, hanem azt az akarati elvvel ötvözi. A bírói gyakorlat a nyilatkozói akarat feltárása helyett gyakorta a felek - tehát valamennyi fél - valódi ügyletkötési akaratának felderítésével oldja meg az értelmezési kérdéseket.
Számos jogvita fakad abból, hogy az ajánlat és az elfogadás egybehangzónak látszik ugyan, valójában a felek között nincs valóságos akaratmegegyezés (ez az ún. rejtett disszenzus problematikája). Előfordulási eseteik: pl. ha valamelyik fél akaratának kialakítása, kifejezése, illetőleg a másik fél nyilatkozatának értelmezése során tévedett.
Ebben az esetben először meg kell vizsgálni, hogy megállapítható –e a szerződés tartalma. Ha nem állapítható meg, disszenzus van, szerződés nem jön létre.
Ha szerződés tartalma megállapítható, azt kell vizsgálni, hogy tévedés vagy megtévesztés címén fennállnak –e a szerződés megtámadásának feltételei. Ha igen, és a megtámadás sikeresen megtörtént, akkor a létrejött szerződés érvénytelen.
Ha a megtámadási feltételek nem állnak fenn, akkor a szerződés az értelmezés útján megállapított tartalommal létrejön.
A Ptk. 199. §-ából következően - eltérő előírás hiányában - ez a rendelkezés érvényesül az olyan egyoldalú jognyilatkozatok esetében is, amelyek nem a szerződéskötési folyamat részeként jelennek meg (díjkitűzés, joglemondás stb.).
A szerződéssel kapcsolatos jogvitákban a nézetkülönbség sokszor abból ered, hogy létrejött-e egyáltalán megállapodás a felek között, illetve ha igen, milyen tartalommal. A ráutaló magatartás ugyanis - aktív cselekvéssel vagy éppen passzivitást tanúsítva - szóbeli nyilatkozat nélkül közvetíti a szerződéses vagy egyéb jogügyleti akaratot. Egy magatartás sokféle üzenetet hordoz, számos indoka lehet. Joghatás kiváltására azonban csak az alkalmas, amelyből az arra irányuló akarat az általános élettapasztalat szerint a másik fél által kétségtelenül felismerhető volt. A ráutaló magatartás nem hoz létre szerződést, ha a felek magatartása - önmagában vagy a korábbi tárgyalásokkal, az ügyletkötés körébe eső körülményekkel együtt - nem fejezi ki a megegyezést a szerződés lényeges, vagy bármelyik fél által lényegesnek minősített pontjaiban.
A ráutaló magatartással megtett jognyilatkozat kiterjesztően nem értelmezhető.
217. § (1) Jogszabály a szerződésre meghatározott alakot szabhat. Az alakiság megsértésével kötött szerződés – ha jogszabály másként nem rendelkezik – semmis.
Ptké. 38. § (1) Ha az okiratot több példányban állítják ki, a szerződés akkor is érvényes, ha mindegyik fél csak a másik félnek szánt példányt írja alá.
(2) Ha jogszabály a szerződés érvényességéhez írásbeli alakot rendel, jogszabály eltérő rendelkezése hiányában írásbeli alakban létrejött szerződésnek kell tekinteni a levélváltás, a táviratváltás valamint a távgépírón és telefax útján történt üzenetváltás, továbbá a külön törvényben meghatározott maradandó eszközzel tett nyilatkozatváltás – így különösen fokozott biztonságú elektronikus aláírással aláírt okirat – útján létrejött megegyezést.
(3) Ha a szerződésre a felek megállapodása rendel írásbeli alakot, a felek megállapodása kiterjedhet arra is, hogy az írásba foglalás követelményét a (2) bekezdés szerinti módok közül melyik alkalmazásával kell teljesíteni.
(4) A közokirat minden más alakszerűséget pótol.
Jogszabály az írásbeli alak mellett többbet: minősített írásbeliséget vagy közokiratot is megkövetelhet.
A törvény érvényességi kellékként rendeli alkalmazni az elvárt különleges alakot, amikor kimondja, hogy - eltérő szabályozás hiányában - az alakiság megsértésével kötött szerződés semmis. Az érvénytelenség jogkövetkezménye alól természetesen csak jogszabály adhat felmentést. A feleknek csupán a semmisség orvoslására nyílhat lehetősége. Ezért külön vizsgálatot érdemel, milyen hatással van az alaki szabálysértéssel létrejött megállapodás érvényességére az a tény, hogy
- utóbb azt a felek a megkívánt alakban rögzítették. Egyértelmű a gyakorlat abban, hogy a később írásba foglalt ügylet a szóbeli megállapodás időpontjára visszamenő hatállyal nem bír, azt az írásba foglalás időpontjában létrejött új megállapodásnak kell tekinteni. Az alaki hiba utólagos írásba foglalással tehát nem
orvosolható. Annak azonban nincs akadálya - amennyiben ebből vita támad -, hogy ilyenkor a bíróság a megállapodást érvényessé nyilvánítsa, az érvénytelenségi ok megszüntetésére figyelemmel [Ptk. 237. § (2)].
- a felek annak alapján teljesítettek. Eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában nem orvosolja az érvénytelenséget ez a körülmény sem. A mezőgazdasági termékértékesítési szerződések vonatkozásában azonban a törvény e megállapítással ellentétben, mintegy kivételként rögzíti, hogy az írásba foglalás elmulasztása esetén is érvényes a megállapodás, amennyiben annak alapján a teljesítésre sor került [Ptk. 418. § (2)].
Különleges alaki szabály alkalmazását a felek is kiköthetik. Kifejezett e tárgyú megállapodás hiányában azonban ez érvényességi kellékként nem értékelhető. Olyankor, amikor a formai követelmény a felek nyilatkozatán alapul, az annak megsértésével létrejött megállapodás érvényessége nemcsak a törvényben nevesített teljesítéssel, de lényegében bármilyen más ráutaló magatartással is orvoslást nyerhet.
BH2000. 299. Ha az írásbeli alakot jogszabály rendeli, és a fél nem tud vagy nem képes írni, közjegyzői hitelesítés nélkül is érvényes az okirat, ha a fél azt kézjegyével ellátta, és a kézjegynek tőle származását két tanú aláírásával igazolja. A kézjegy hiányát azonban nem pótolja az, ha a fél nevét az okiratra – akár az ő kérésére – más személy rávezette [Ptk. 218. § (2) bek., 586. § (2) bek., Pp. 196. § (1) bek. c) pont].
EGYÜTTMŰKÖDÉSI KÖTELEZETTSÉGà B/6
SZERZŐDÉSKÖTÉSI KÖTELEZETTSÉG à B/2
206. § (1) A szerződéskötési kötelezettség körében, ha a felek nem állapodnak meg, a bíróság – jogszabály eltérő rendelkezése hiányában – a szerződést létrehozhatja és tartalmát megállapíthatja. Nem hozza létre a bíróság a szerződést, ha a szerződéskötésre kötelezett fél bizonyítja, hogy a szerződés teljesítésére nem képes, vagy a szerződés teljesítése nemzetgazdasági érdeket sértene.
(4) Ha a felek megállapodása valamely nem lényeges kérdésre nem terjed ki, és a kérdést jogszabály vagy más kötelező rendelkezés sem rendezi, a bíróság a szerződést – a szerződés céljának és tartalmának figyelembevételével – a forgalmi szokások alapján kiegészítheti.
A törvényi előírás szerint szerződéskötési kötelezettség esetén és megállapodás hiányában a fél kérelmére (keresete alapján) a bíróság ítélete hozza létre az ügyletet, mégpedig az abban meghatározott tartalommal.
A szerződéses kikötések meghatározásában a diszpozitív szabályok a bíróságot sem kötik, hiszen azoktól maguk a szerződő felek is eltérhetnek.
Szerződéskötési kötelezettség esetén nemzetgazdasági érdekből a bíróság gyakorolhatja az ügyletkötő felek bármelyike helyett a jogviszonyt alakító vagy megszüntető jogosítványokat is, a megkívánt törvényi
feltételek fennállása mellett a szerződést ki is egészítheti. A kiegészítés jogával azonban csak akkor élhet, ha a felek a lényeges kérdésekben már megállapodtak és az ügylet nem lényeges pontját illetően kógens jogszabályi vagy más rendelkezés nincs.
GKT 26/1973. szám
A bíróságnak a szerződés megkötése, módosítása, felbontása vagy megszüntetése iránt előterjesztett keresetnek helytadó jogerős határozatával - a felek további jogcselekménye nélkül - a szerződés létrejön, módosul, illetőleg megszűnik.
GKT 18/1973. szám
a) Szerződéskötési kötelezettség hiányában szerződési ügyben a bíróság konstitutív jogkörének terjedelmét a felek alávetési nyilatkozatának tartalma határozza meg. Ez nem érinti a bíróságnak azt a jogát, hogy nem lényeges kérdésben a szerződést kiegészítse.
b) Szerződési ügyben a gazdasági per indítására vonatkozó alávetési megegyezés nincs alakszerűséghez kötve.
c) Az alávetésre vonatkozó megegyezéstől egyoldalú nyilatkozattal elállni nem lehet. Ez nem érinti a megrendelőnek azt a jogát, hogy szerződési nyilatkozatát a szerződés létrejöttéig visszavonja.
A szerződéskötés mechanizmusa:
Az ajánlat elfogadására szóban, írásban és ráutaló magatartással egyaránt sor kerülhet. Az e tárgyú jognyilatkozat megtételének formája csupán akkor kötött, ha jogszabály rendelkezése folytán vagy a felek kifejezetten erről szóló megállapodására tekintettel kizárólag meghatározott alakiságok betartásával jöhet létre érvényesen az ügylet (Ptk. 216-217. §). A nyilatkozat elmulasztása a Ptk. 216. § (2) bekezdése szerint minősülhet csak elfogadásnak.
HARMADIK SZEMÉLY BELEEGYEZÉSE VAGY HATÓSÁGI JÓVÁHAGYÁS
(2) A beleegyezés, illetőleg a jóváhagyás megtörténtével a szerződés – ha jogszabály kivételt nem tesz
– megkötésének időpontjától kezdődő hatállyal jön létre.
A harmadik személy hozzájárulása vagy hatósági jóváhagyást igénylő megállapodások megkötésével a nyilatkozattól függő jogi helyzet jön létre. Ez idő alatt mindkét fél kötve van a nyilatkozatához. Ez nem felfüggesztő feltétel (228.§)
A beleegyezéstől, illetve jóváhagyástól függő szerződés annak megadásával jön létre, de az ügyletkötés időpontjától kezdődő hatállyal. Ha azonban azt megtagadják, a szerződéskötés meghiúsul. Ilyenkor az érvénytelenségre vonatkozó szabályok megfelelő alkalmazásával kell dönteni az ebből származó igényekről. A kötöttség időtartama alatt a feleknek a 205.§ (4) bekezdésében foglaltaknak megfelelően kell eljárniuk. Együttműködési kötelezettségükből következően meg kell tenniük mindent annak érdekében, hogy a kívánt beleegyezés megszülessék.
Leggyakrabban az elidegenítési és terhelési tilalom jogosultja az a harmadik személy, akinek a beleegyezése nélkül nem jön létre a szerződés. A Ptk. 114.§-a szerint az elidegenítési és terhelési tilalomba ütköző szerződés semmis, ugyanakkor úgy tűnik, a semmisség ezekben az esetekben nem orvosolhatatlan, hiszen a bírói gyakorlat ezeket úgy tekinti, mint a Ptk 215.§-ban szabályozott szerződéseket, amelyeknél a függő jogi helyzet a fent tárgyalt módokon szűnik meg.
BH 2002. 332. A Ptk. 373. §-ában szabályozott elővásárlási jog intézményét meg kell különböztetni az olyan szerződésektől, amelyek érvényes létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy hatósági jóváhagyás szükséges. A Ptk. 215. §-ának (1) bekezdése kimondja, hogy ha a szerződés létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése vagy hatósági jóváhagyás szükséges, ennek megtörténtéig a szerződés nem jön létre, de a felek nyilatkozatukhoz kötve vannak. Az elővásárlási jog fennállása esetén az annak megsértésével kötött szerződés is érvényesen létrejön, és joghatása az, hogy az ajánlat elfogadása esetén a szerződés az eladó és az elővásárlási jog jogosultja között jön létre, illetve a jóhiszemű vevő az ingatlan tulajdonjogát is megszerezheti adott körülmények mellett. A Ptk. 215. §-ának (1) bekezdése szerinti szerződésnél azonban a harmadik személy beleegyezésének hiányában a szerződés létre sem jön, és arra az érvénytelenség jogkövetkezményeit kell alkalmazni (ennek leggyakrabban előforduló esete a jelzálogjog biztosítására bejegyzett elidegenítési és terhelési tilalom jogosultjának az érintett ingatlan átruházásához történő beleegyezése.
ELŐSZERZŐDÉSà B/2
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEKà B/4 (akaratmegyegyezés látszata, fiktív konszenzus, alkura nincs lehetőség
A szerződés létrejöttének speciális módozatai
Az ügyletek tömegesen előforduló, tipikus jellemzői, az egyes ügyletek speciális jellege, vagy akár pl. a nyilvánosság fokozott követelménye kikényszerítette, hogy a szerződés létrejötte, a konszenzus kialakításának a módja a klasszikus alkuhoz képest módosuljon. A szocializálódás a szerződések létrejötte körében a szabványosodásban, egyszerűsödésben, ill. a szerződési akaratnyilatkozatok ellenőrizhetőségében, végül pedig a gazdaságszervező - előkészítő jellegben nyilvánul meg.
1. Reálaktus
Ebben az esetben a szerződés szóban vagy írásban kifejezett akaratnyilatkozatok nélkül jön létre, ugyanis mindkét fél ráutaló magatartása egyértelmű tényeivel fejti ki a joghatás kiváltására irányuló szándékát. Előfordulási területe a mindennapi, gyors lebonyolítást igénylő, kisértékű ügyletek köre (automata benzinkút, önkiszolgáló bolt, parkolóórás gépkocsiőrző, stb.).
2. Széleskörű nyilvános ajánlat elfogadásával létrejövő szerződés
Az ily módon létrejövő szerződések specialitása, hogy a korrekt tájékoztatást kogens jogszabályok írják elő. A tájékoztatásnak nyilvánosnak, teljes körűnek, hiteles és friss adatokat tartalmazónak kell lennie, amely a közzétételkor még ismeretlen leendő szerződő felek számára megfelelő biztonságot ad, vagy legalábbis a kockázat tényét és mértékét nyilvánvalóan tudatosítja az elfogadásra hajló féllel. Ilyen módon jön létre az értékpapírok elsődleges kibocsátása (részvény-, ill. kötvényjegyzés, stb.). A kibocsátott tájékoztatót az állami felügyeleti szerv előzetes ellenőrzésnek veti alá, ennek hiányában az ügylet eleve érvénytelen.
376. § (1) A felek megállapodhatnak, hogy a vevő a vételárat meghatározott időpontokban, több részletben fizeti meg, és a dolgot a vételár teljes kiegyenlítése előtt neki átadják (részletvétel).
(2) Az eladó írásban kikötheti az elállás, illetőleg a részletfizetési kedvezmény megvonásának jogát arra az esetre, ha a vevő a részletet az esedékességkor nem fizeti meg. Ezzel a jogával az eladó a részlet megfizetésének első ízben való elmulasztása esetében csak akkor élhet, ha a vevőt erről előzőleg értesítette, és neki a teljesítésre megfelelő időt engedett.
(3) Ha az eladó a szerződéstől elállt, a vevő köteles használati díjat fizetni, továbbá meg kell térítenie azt a kárt, amely a dolog rendeltetésszerű használatával járó értékcsökkenést meghaladja.
(4) A vevőnek átadott dolog elpusztulásának vagy értékcsökkenésének veszélyét – a tulajdonjog fenntartása esetében is – a vevő viseli.
[Vállalkozási szerződés]
390. § (1) A felek megállapodhatnak abban, hogy a vállalkozó részletes műszaki és gazdasági adatokat tartalmazó ajánlatot készít, a megrendelő pedig díjat fizet, és az ajánlatot átveszi.
(2) A megrendelő a részletes ajánlatot – a törvény eltérő rendelkezésének, illetőleg a felek eltérő megállapodásának hiányában – szabadon felhasználhatja abban az esetben is, ha annak alapján a vállalkozóval nem köt szerződést.
(3) A felek a szolgáltatást műszaki tervekre és költségvetésre utalással is meghatározhatják.
[Fuvarozási szerződés]
488. § (1) Fuvarozási szerződés alapján a fuvarozó díjazás ellenében köteles a küldeményt rendeltetési helyére továbbítani és a címzettnek kiszolgáltatni.
(2) A szerződés a fuvarozás elvállalásával jön létre. Jogszabály kimondhatja, hogy a küldemény átvétele jelenti a fuvarozás elvállalását.
[Szállítmányozási szerződés]
514. § (1) Szállítmányozási szerződés alapján a szállítmányozó köteles valamely küldemény továbbításához szükséges fuvarozási és egyéb szerződéseket a saját nevében és megbízója számlájára megkötni, valamint a küldemény továbbításával kapcsolatos egyéb teendőket elvégezni, a megbízó pedig köteles az ezért járó díjat megfizetni.
(2) A szerződés a megbízás elfogadásával jön létre.
Össz.: 133 075
Oldal: Polgári jog - Szerződés kötés Ptk. ide vonatkozó szabályai
VATTACUKOR POPCORN GÉP PAVILON SÁTOR ESKÜVŐI SÁTOR - © 2008 - 2019 - vattacukorkiraly.hupont.hu

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Adatvédelem, gdpr, sütikezelés | Best in Sailing
2020. augusztus 10. hétfő, 20:02
Előjelzés 2020. augusztus 10. hétfő
Előjelzés 2020. augusztus 11. kedd
Előjelzés 2020. augusztus 17. hétfő
Előjelzés 2020. augusztus 18. kedd
Adatvédelem, gdpr, sütikezelés
A hajozas.biz domain alatt elérhető weboldal (a továbbiakban: Weboldal) üzemeltetője és az azon kezelt személyes adatok tekintetében az adatkezelő a Best in Sailing KFT. (8000 Székesfehérvár, Sár utca 39.) Az adatkezelő a Weboldal üzemeltetése során tiszteletben tartja a felhasználók információs önrendelkezési jogát és mindenben a hatályos magyar adatvédelmi jogszabályok, így különösen
– a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény (Avtv.),
– az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28-án kelt Egyezménynek a felügyelő hatóságokról és a személyes adatok országhatárokat átlépő áramlásáról szóló, Strasbourgban, 2001. november 8-án kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2005. évi LIII. törvény és az
– elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő egyéb szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény (Ekt.) rendelkezései szerint jár el.
· személyes adat bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; a személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható; a személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt – közvetlenül vagy közvetve – név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet (Avtv. 2. § 1. pont);
· különleges adat a faji eredetre, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó adat, valamint a bűnügyi személyes adat (Avtv. 2. § 2. pont);
· adatkezelő az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja (Avtv. 2. § 8. pont);
· adatkezelés az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása; adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is (Avtv. 2. § 9. pont);
· adatfeldolgozó az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatkezelő megbízásából – beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő megbízást is – személyes adatok feldolgozását végzi (Avtv. 2. § 16. pont);
· adatfeldolgozás az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől (Avtv. 2. § 15. pont).
· a célhozkötöttség elvét: az Ön személyes adatait csak meghatározott célból, a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezeljük;
· a jogszerű adatkezelés elvét: az Ön személyes adatait csak az Ön hozzájárulása alapján, vagy törvényi (illetőleg annak alapján, abban meghatározott körben) önkormányzati rendeleti felhatalmazás alapján kezeljük, illetőleg továbbítjuk harmadik személynek;
· biztosítjuk az adatminőség követelményét, vagyis mindent megteszünk azért, hogy az Ön személyes adatai a cél eléréséhez mérten pontosak, teljesek és időszerűek legyenek;
· tiszteletben tartjuk – az alább részletezettek szerint – a személyes adatok biztonságára vonatkozó előírásokat, megtesszük azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítjuk azokat az eljárási szabályokat, amelyek e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek;
· biztosítjuk – az alább részletezett módon – az Ön személyes adataival kapcsolatos jogait, így a tájékoztatáshoz, helyesbítéshez, törléshez való jogát.
A regisztráció és/vagy adatszolgáltatás során Ön olyan adatokat ad meg számunkra, amelyek az Avtv. 2. § 1. pontjában foglalt meghatározás szerint személyes adatoknak minősülnek. Társaságunk csak olyan adatok megadását kéri Öntől, amelyek szükségesek az igénybevett szolgáltatás nyújtásához, így tesz eleget az Avtv. 5. § (1) bekezdésében rögzített követelménynek.
· az az IP-cím, amelyről a látogató elérte a Weboldalt;
· az az IP-cím, amely azt a linket tartalmazza, amelyről a látogató elérte a Weblapot („referer”);
· a látogató által használt böngésző és operációs rendszer típusa;
· a használt protokollra vonatkozó adat;
· az elért fájlokkal kapcsolatos adatok;
· a letöltött adatmennyiség
· a kapcsolódás státuszára vonatkozó információk.
3.3. Cookie-k / sütik
Ön az info @ hajozas.biz e-mail címre intézett, elektronikusan aláírt levélben, az Adatkezelő székhelyére küldött levélben, vagy személyesen az Adatkezelő székhelyén kérhet tájékoztatást adatai kezeléséről, így
– az adatkezelés céljáról;
– az adatkezelés jogalapjáról;
– arról, hogy kik, milyen célból kapják és kapták meg az adatokat.