text:
Kvk.II.37.890/2016/3. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.II.37.890/2016/3. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.II.37.890/2016/3.
A tanács tagjai: Dr. Tóth Kincső a tanács elnöke,
Dr. Rothermel Erika előadó bíró,
A felülvizsgálni kért határozat: Nemzeti Választási Bizottság 81/2016. sz. határozata
- a Nemzeti Választási Bizottság 81/2016. számú határozatát helybenhagyja;
- kötelezi a kérelmezőt, hogy – külön felhívásra – fizessen meg az államnak 10.000 (azaz tízezer) forint eljárási illetéket.
[1] A kérelmező 2016. szeptember 15-én kifogást nyújtott be a Vas Megye 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OEVB) a Kormány „Ne kockáztassuk Magyarország jövőjét” kezdetű, a megyei napilapban megjelent hirdetései miatt. A kérelmező álláspontja szerint az OEVB hatáskörét az alapozta meg, hogy a kampánytevékenység közvetlen hatást gyakorol a Vas Megye 01. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi választópolgárokra.
[2] Állította, hogy a kifogásolt kampánytevékenység és a kampányeszköz használata sérti a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjaiban foglalt, az esélyegyenlőség a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
[3] Állításainak alátámasztásaként – a kampánytevékenységre fordítható összegek tekintetében – állította, hogy a kifogásolt hirdetés megjelentetése alkalmanként hétfő-csütörtöki lapszámokban 633.412 forint/nap, a pénteki és szombati lapszámokban 760.095 forint/nap. Így összesen a hivatkozott hirdetések költsége 2.533.648 forint. Ehhez képest az MSZP szombathelyi szervezetének havi működési kiadása 304.261 forint, melynek a kigazdálkodása igen nagy nehézséget jelent, akár egy hirdetés megjelentetése. Álláspontja szerint a Kormány tevékenysége sérti az esélyegyenlőség alapelvét és a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét, mert a Kormány csak a saját maga számára teremt forrást, az ellenfelek számára nem.
[4] A fentiek alapján kérte, hogy a választási bizottság a kifogásnak adjon helyt, állapítsa meg a jogszabálysértés tényét és a Kormányt tiltsa el a jogszabálysértő kampánytevékenység folytatásától az országgyűlési egyéni választókerületben.
[5] Az OEVB elnöke 2016. szeptember 16-án kelt 2/2016.(IX.16) Vas 01. OEVB számú határozatában a kifogást elutasította. Megállapította – összhangban a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) hasonló tárgyú határozataiban kifejtette állásponttal –, hogy a Kormánynak az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdéséből levezethető alkotmányos joga, hogy az általa kezdeményezett népszavazási kampány szereplőjeként kampánytevékenységet folytasson, amelyhez felhasználhatja a rendelkezésére álló erőforrásokat. Az OEVB kifejtette, hogy nem rendelkezik jogszabály a népszavazás költségeiről, továbbá téves az a felvetés, miszerint a Kormány kötelezettsége lett volna a választási ellenfelek számára erőforrás biztosítása. Hangsúlyozta, hogy miután az Országgyűlés a népszavazási kampányban a résztvevők számára forrást nem biztosított, az OEVB a résztvevők anyagi erőforrásait nem is vizsgálhatja. Megállapította, hogy a kampánytevékenység nem sérti a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) pontjába foglalt esélyegyenlőség alapelvét és az e) pontba foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét, ezért a kifogást a Ve. 220.§-a értelmében elutasította.
[6] A kérelmező 2016. szeptember 19-én 12 óra 15 perckor fellebbezést nyújtott be az OEVB 2/2016.(IX.16.) Vas 01. OEVB számú határozatával szemben, melyben kérte, hogy a Nemzeti Választási Bizottság (a továbbiakban: NVB) az OEVB határozatát változtassa meg és a kifogásnak adjon helyt. A tényállás kiegészítéseként megjelölte a megyei napilap 2016. szeptember 17-i és 19-i számát, mellyel együtt a kifogásban és a fellebbezésben megjelölt lapszámokban megjelent hirdetések költsége összesen 3.927.155 forint. Mindezek alapján a kérelmező szerint a Kormány a kampány 13 napja alatt 4 millió forintot költött egyetlen kampányeszközre a Vas megyei 01. számú országgyűlési egyéni választókerületben. Álláspontja szerint a Kormány a népszavazási eljárásban nem a végrehajtó hatalom letéteményeseként jár el, nem a közigazgatás legfőbb szerveként, nem az államigazgatás feladatait látja el. Hivatkozott a Kúria Knk.I.37.723/2016/3. számú végzésére, melyben a Kúria kimondta, hogy a Kormány jogosult kampánytevékenységet folytatni. A kérelmező kifejtette, hogy az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésében meghatározott személyi kör alapján a Kormánynak nincs többlet jogosultsága, hogy a rendelkezésére álló forrásokat és eszközöket használja kampánytevékenysége során.
[7] Az NVB 2016. szeptember 23. napján kelt 81/2016. számú határozatában az OEVB 2/2016.(IX.16.) Vas 01. OEVB számú határozatát helybenhagyta. Hangsúlyozta a Kormány közjogi feladatának és funkciójának részletes ismertetését követően, hogy a Kormány – mint a népszavazási kezdeményezés szervezője – szerepét a népszavazási kampányban a többi résztvevő szereplővel összefüggésben kell vizsgálni, mivel a Kormány az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésében deklarált és a népszavazás kezdeményezéséről, az európai polgári kezdeményezésről, valamint a népszavazási eljárásról szóló 2013. évi CCXXXVIII. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 5.§-a értelmében jogosult országos népszavazás kezdeményezésére. A Kormány a népszavazási eljárásban szervezői státuszt tölt be [NVB 14/2016. számú határozata, Kúria Knk.IV.37.222/2016/9. számú végzése], s mint ilyen a népszavazási kampány egyik legfontosabb szereplője, nem puszta szemlélő vagy semleges résztvevő, hanem meghatározott szereplő [NVB 53/2016. számú határozata – a Kúria Knk.I.37.723/2016/3. számú végzése]. Mindebből levezette, hogy a Kormány alkotmányos jogával élve megszólítja a választópolgárokat, az alkotmányos jogkörnek a részeként fejti ki véleményét, megilleti a véleménynyilvánítás, a kifejezés szabadsága, jogosult a választópolgárok akaratának befolyásolására, vagy annak megkísérlésére irányuló tevékenységet, azaz kampánytevékenységet folytatni.
[8] Az NVB megállapította, hogy a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) pontjában deklarált esélyegyenlőség választási eljárási alapelvéből olyan következtetést nem lehet levonni, hogy a Kormány kiemelt státusza miatt számára tiltott volna a rendelkezésére álló eszközök és források felhasználása a népszavazási kampány során. Az NVB szerint az ezzel ellentétes álláspont kiüresítené a Kormánynak az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdéséből levezethető, a népszavazás kezdeményezéséhez való alkotmányos jogát.
[9] Az NVB szerint az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdésében foglalt rendelkezésben a jogalkotó kizárólag a politikai reklámok vonatkozásában kívánt alaptörvényi szinten esélyegyenlőségi szabályokat biztosítani a kampányidőszakban, mely az Alaptörvény, valamint a választásra és népszavazásra irányadó jogszabályok kifejezett rendelkezése nélkül, önkényesen sem a politikai hirdetésekre, sem további kampányeszközre nem terjeszthető ki.
[10] Az NVB hangsúlyozta, hogy nem fogadható el az országgyűlési képviselők választása kampányköltségeinek átláthatóvá tételéről szóló 2013. évi LXXXVII. törvény (a továbbiakban: Kftv.) kampányköltségekkel kapcsolatos szabályainak kérelmező által megfogalmazott kiterjesztő értelmezése, mert sem a Kftv., sem az Nsztv., sem a Ve. rendelkezéseiből az nem vezethető le, vagyis az ilyen irányú jogi következtetés a jogszabály téves értelmezéséhez vezetne. Rögzítette továbbá, hogy a hatályos jogszabályi rendelkezések a népszavazási kampányköltségek vonatkozásában nem állítanak fel korlátokat egyik kampányban résztvevő számára sem, így a kérelmező által az esélyegyenlőségre vagy a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás sérelmére alapított alapelvi sérelem nem állapítható meg.
[11] Mindezek alapján a Nemzeti Választási Bizottság megállapította, hogy a Kormány kampánytevékenysége nem sérti a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) pontjában foglalt esélyegyenlőség alapelvét, valamint az e) pontban foglalt jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
[12] A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelmében az NVB határozata megváltoztatását és a kifogásában foglaltak elfogadását kérte. Állította, hogy a támadott döntés sérti az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdését, IX. cikk (3) bekezdését, az Nsztv. 5.§-át, a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjait, a Ve. Általános rész VIII. Fejezetét.
[13] Érdekeltsége alátámasztásaként a Kúria Knk.I.37.723/2016/3. számú végzésében foglaltakra utalt.
[14] Az NVB által elbírált tényállást – a Ve. 225.§-a alapján – azzal egészítette ki, hogy a népszavazási kampányra országosan elköltött közpénz 2016. augusztus eleje és 2016. szeptember közepe között meghaladja a 2 milliárd forintot. Ennek alátámasztására hivatkozott a Népszabadság 2016. szeptember 7-én megjelent cikkére, továbbá a Népszabadság szeptember 6-án megjelent cikkére, mely szerint a FIDESZ 100 millió forintot költött a kampányra, ami annyi, mint az összes többi párt költése, de csak töredéke a Kormány által kiadott összegnek. E körben idézte a Magyar Nemzet 2016. szeptember 17-i cikkét, valamint Harangozó Tamás országgyűlési képviselő által a rendelkezésére bocsátott adatokat. A fentiekre utalva kifejtette, hogy a Kormány egyenes szándéka, hogy senki ne ismerhesse meg a Kormány által a kampány költségeire vonatkozó adatokat annak érdekében, hogy a kifogásolt alapelvi sérelmek miatt indult választási eljárásokban senkinek se álljanak rendelkezésére egzakt adatok. Sérelmezte, hogy a Vas 01. OEVK-ban a Kormány 37,74 millió forintot költött el, míg az MSZP-nek rendelkezésére álló pénzösszege nincs.
[15] Álláspontja szerint a határozatnak a Kormány közjogi funkciójára, feladatára vonatkozó része jogi relevanciával nem bír, mivel a kifogásolt tevékenység a kampány- és nem a közjogi tevékenység része. Sérelmezte, hogy a Kormány annak ellenére biztosított forrást a kampánytevékenységére, hogy arra az Országgyűlés forrást senkinek sem állapított meg, és a korábbi népszavazások során sem állt ilyen rendelkezésre, a Kormány országgyűlési felhatalmazás nélkül, korlátlanul és önkorlátozás nélkül használja fel az erőforrásait. Kérelmező álláspontja szerint az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése szerinti népszavazási kezdeményezők között nem tehető különbség, a Kormánynak nincs többletjogosultsága.
[16] Véleménye szerint nem rendeltetésszerűen és nem jóhiszeműen jár el a Kormány, amikor a tárgybeli kampánykiadvánnyal kifejtett offenzív véleményét az ellenzéknek – anyagi erőforrás hiányában – még csak elméleti lehetősége sincs ellensúlyozni, a defenzív véleményét nem tudja a választópolgárhoz ugyanilyen vagy hasonló intenzitással eljuttatni. A Kúria Knk.I.37.723/2016/3. számú döntését idézve rámutatott, hogy nem lehet különbséget tenni az egyes szervezők között, minden szervező azonos jogokkal és kötelezettséggel rendelkezik, a Kormány nem élhet vissza azzal, hogy korlátlan eszközökkel és erőforrással rendelkezik.
[17] Az Alkotmánybíróság 3149/2016.(VII.22.) számú végzése és a Kúria Kvk.IV.37.468/2009/2. számú döntése alapján hangsúlyozta, hogy a Kormány kampánytevékenysége nem áll alapjogi védelem alatt, arra csak a jogszabályi keretek között kerülhet sor, a tételes szabály hiánya nem eredményezheti azt, hogy nem vonatkozik semmiféle szabály e tevékenységre, mert az Nsztv. 1.§ (1) bekezdése alapján a népszavazási eljárásokra a Ve. rendelkezéseit kell mögöttes szabályként alkalmazni, s ennek keretében kell a népszavazási eljárásban résztvevő személyek és szervek egyenlőségét biztosítani. Utalt az Alaptörvény 28. cikk (3) bekezdésében foglaltakra, melyet valamennyi jogalkalmazó köteles követni.
[18] Az Alkotmánybíróság 24/2014.(VII.22.) számú határozatában vázolt állami intézményvédelmi feladatra utalva hangsúlyozta, hogy a jelöltek és jelölőszervezetek esélyegyenlősége a kampány folyamán kiemelt alkotmányos jelentőséggel bír. Az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését az esélyegyenlőség követelményének biztosítékaként hivatkozta meg. A Kúria Knk.I.37.723/2016/3. számú végzése alapján kiemelt jelentőséget tulajdonított az ellentétes vélemény egyenlő mértékű kifejezésének, bemutatásának, mely biztosítéka a választópolgárok kellő tájékoztatásának és a megalapozott döntéshozatalnak.
[19] Mindezekből levonta azt a következtetést, hogy a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) pontját a választási kampány során az Alaptörvény 28. cikkére és a törvényi rendelkezés céljára is figyelemmel kell értelmezni, és a kampányköltésekre vonatkozó tételes szabály hiányában is biztosítani kell a népszavazásban résztvevő személyek és szervezetek egyenlő esélyeit, mivel ezzel biztosítható az, hogy a választópolgárok megismerhessék az ellentétes álláspontokat.
Véleménye szerint, ha a jogalkalmazó – tételes jogszabályi rendelkezés hiányában – nem állít fel az alapelvekre visszavezetve korlátozást, akkor kiüresedik az esélyegyenlőség alapelve. Hangsúlyozta, hogy a népszavazásra vonatkozó tételes jog hiányában az országgyűlési képviselők választására vonatkozó szabályok analóg alkalmazása indokolt, tekintettel az azonos jogalkotói célra.
[20] A kérelmező bírósági felülvizsgálat iránti kérelme nem megalapozott.
[21] A felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának abban a jogkérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Kormány kampánykiadványa terjesztésével (adott kampánytevékenysége folytán) és annak költségei révén megsértette-e az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését, a 8. cikk (1) bekezdését, az Nsztv. 5.§-át, a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjait. A Kúria jelen tanácsa a hasonló kérdésben hozott Kvk.IV.37.848/2016/3. számú végzésben foglaltakat iránymutatónak tekinti, az abban foglaltakkal maradéktalanul egyet ért.
[22] A jelen ügyben is elengedhetetlen – az Nsztv. 1.§ (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás miatt és a Ve. megfelelő alkalmazása érdekében – vizsgálni a Kormány országgyűlési képviselők választásában és a népszavazási eljárásban betöltött szerepét.
[23] A Ve. hatálya alá tartozó választási eljárásokban a Kormány szerepéről a Kúria Kvk.II.37.478/2014. számú határozatában egyértelművé tette, hogy „[a] Kormány, valamint a hatáskörükben eljáró központi államigazgatási szervek és a települési önkormányzatok a Ve. 1. és 2.§-aira tekintettel nem alanyai a választási eljárásnak, ugyanakkor tevékenységük a kampányidőszakban kétség kívül érinti a választásokkal kapcsolatos egyes közjogi viszonyokat”. Ebből eredően a Kormánynak a választási eljárásban semleges pozíciót kell elfoglalnia, azonban a választási eljárás során is feladat- és hatáskörébe tartozik a tájékoztatás, az információk szolgáltatása.
[24] Ehhez képest a népszavazási eljárásban – épp az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése és az Nsztv. 5.§-a alapján – a Kormány aktív szereplő. E körben állapította meg a Kúria a Knk.I.37.723/2016/3. számú határozatában, hogy a Kormány a népszavazás szervezőjeként, a Ve. alapján jogosult a választói akarat befolyásolására, „politikai véleménye” kifejtésére, azaz lehetősége van a vélemények versengésébe bekapcsolódni, abban részt venni {Indokolás [33]}.
[25] Ebből következően tehát a Kormány helyzete nem összevethető az országgyűlési választásokban és azon népszavazási eljárásban, amelyet maga kezdeményezett: az első esetében kifejezetten passzív, az utóbbiban aktív szereplő.
[26] A fentiekben hivatkozott kúriai határozatban foglalt megállapítások a Kormány Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdése szerinti alkotmányos felhatalmazása körében értékelendők. A Kormány a népszavazási eljárásban nem másokkal – személyekkel, szervezetekkel – szemben érvényesítheti jogait, hanem az Alaptörvényben meghatározott hatáskörét és az abból fakadó részjogosítványokat gyakorolja.
[27] Az intézményvédelem – ezen belül a Kormányt a népszavazási kampányban megillető jogok terjedelme – az alkotmányos feladatok teljesíthetőségéhez igazodik. A Kormány által kezdeményezett népszavazás az Alaptörvényben rögzített kormányzati feladatok garantálását szolgálja, a népszavazási kampányban gyakorolt kormányzati jogok terjedelmét pedig a kormányzati feladat súlya határozza meg.
[28] A Ve. 2.§ (1) bekezdés c) pontja szerint „[a] választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a következő elveket: (…) esélyegyenlőség a jelöltek és a jelölő szervezetek között (…)”.
[29] A Kúria álláspontja szerint a Ve. hivatkozott alapelvi szabálya kifejezetten az országgyűlési választásokhoz kapcsolódik, a parlamenti demokrácia, a politikai pluralizmus alapjaként értelmezhető. A közhatalom létrehozásának folyamatában „[a]z azonos feltételeket tartalmazó jogi keret garantálja az állam semlegességét (…) a pártok országgyűlési mandátumáért folytatott küzdelmében (...)” [Kvk.IV.37.360/2014]. Az államnak – és az önkormányzatoknak – ebben a küzdelemben semlegesnek kell maradnia, amely akkor valósul meg, ha „(…) a jelölő szervezetek és a jelöltek számára azonosak azok az objektív, külső feltételek, amelyek mellett képesek választási üzeneteiket eljuttatni” a politizáló polgárok számára [Kvk.IV.37.359/2014.].
[30] A jelölő szervezetek és jelöltek esélyegyenlőségének több kúriai határozat is jelentőséget tulajdonított. Esetenként az alapelvi rendelkezés önmagában megalapozta a 2014-es országgyűlési választási kampányidőszakban jogsértés megállapítását és az annak megfelelő jogkövetkezmények levonását (Kvk.IV.37.360/2014., Kvk.IV.37.359/2014., Kvk.I.37.364/2014., Kvk.II.37.397/2014., Kvk.V.37.490/2014., Kvk.II.37.907/2014., Kvk.I.38.024/2014., Kvk.II.38.037/2014., stb.). Mindezen döntések azonban nem automatikusan alkalmazhatók a jelen ügyben.
[31] Lényeges, hogy a Ve. elsősorban a választójog gyakorlásával összefüggésben tartalmaz alapelvi szabályozást, a népszavazáshoz való politikai alapjog tartalmát az Alaptörvény és elsődlegesen az Nsztv. szabályozza. A népszavazási eljárásban a Ve. másodlagos, szubszidiárius jellegű. A Ve. 2.§-ában meghatározott alapelveket a népszavazási eljárásban a népszavazási eljárás céljához, résztvevőihez, sajátosságaihoz igazítva lehet csak értelmezni, érvényesíteni. Semmiképp sem lehet e szabályok értelmezését egy rendkívül speciális helyzet, a Kormány által kezdeményezett népszavazás szemszögéből elvégezni. A Ve. 2.§-ában meghatározott alapelvek a népszavazási eljárásban akkor alkalmazhatók közvetlenül, ha azok nem igénylik – speciális, az adott népszavazási eljárásra vonatkozó – más jogi szabályozás közbejöttét.
[32] A népszavazási eljárás célja, hogy a hitelesített – a jelen esetben a Kormány által feltett – kérdésre adott érvényes döntéssel a nép közvetlenül fejezze ki akaratát, és az Országgyűlést meghatározott törvény megalkotására bírja. Ez a cél nem azonosítható a képviseleti demokráciában a közhatalom létrehozatala céljából folyó választási eljárással. A népszavazási eljárásban jelölő szervek, jelöltek nincsenek, a szervezők – így a Kormány – az általuk kezdeményezett népszavazási eljárásban nincsenek semlegességre szorítva.
[33] A Kormány az Alaptörvényben kapott felhatalmazását gyakorolja akkor, amikor az általa megfogalmazott kérdésben a nép döntését kéri [Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdés második mondata]. Jogosítványa – épp a bíróság által is elismert aktív szerepéből eredően – ebben az esetben kiterjed a tájékoztatás mellett arra is, hogy a közvetlen demokrácia kiteljesülése, a döntés legitimitása érdekében a választópolgári részvételre biztasson és a választói akaratot befolyásolja. E kormányzati szerep korlátait, kereteit törvénynek kell meghatároznia, az alkotmányos felhatalmazás korlátait normatív alap nélkül jogértelmezés, jogalkalmazói döntés nem szabhatja meg. A népszavazási kampány finanszírozásának kereteit és korlátait tételes jogi szabályozás azonban nem határozza meg.
[34] A kérelmező a felülvizsgálni kért határozat Ve.2. (1) bekezdés c) pontjába ütköző jellegét a Kftv. 7.§-ára tekintettel – analógia útján – kérte megállapítani. A Kúria ebben a kérdésben is a fentiekhez hasonló következtetésre jutott. A Kúria rögzíti: a népszavazási eljárásban a szubszidiáriusan alkalmazandó Ve.-vel szemben, az Nsztv. egyáltalán nem vonja a népszavazási eljárás szabályozási – jogalkalmazási – körébe a Kftv.-t. A népszavazáshoz való alapjog gyakorlása – és korlátozása – körében a kampányra fordítható összegszerűség megállapításának, a Kormány alaptörvényi felhatalmazáson alapuló jogosultságainak – és kötelezettségeinek – törvényi tisztázása nélkül, bírói döntéssel törvénysértést megállapítani és ahhoz szankciót rendelni nem lehet. Tehát a kérelmező által felvetett probléma megalapozott elbírálására tételes jogi szabályozás nem áll a bíróság rendelkezésére.
[35] Megjegyzi a Kúria, hogy az Alaptörvény szigorú rendelkezéseket fogalmaz meg az államháztartás egyensúlyának védelme érdekében, kifejezetten a Kormány számára „(...) a közpénzek eredményes kezelésével és az átláthatóság biztosításával” kapcsolatosan [37. cikk (1) bekezdése]. Ezért súlya és jelentősége van annak, hogy a népszavazási eljárásban, a kampányidőszakban a résztvevők, így a Kormány is milyen forrást, hogyan, milyen kontroll és összegszerűség mellett használ(hat) fel.
[36] A Kúria álláspontja szerint a népszavazási eljárásban is követelmény az eljárás tisztaságának megóvása, a rendeltetésszerű, jóhiszemű joggyakorlás, a népszavazási eljárásban résztvevők esélyegyenlősége, mégis ezen alapelveknek a népszavazási eljárásban történő rendezése törvényalkotói feladat, amelyet a bírói jogértelmezés nem vehet át, nem pótolhat. A normatív alapok nélkül meghozott bírói döntés önkényes bíráskodásra vezethet.
[37] Fentieken túlmenően a Kúria megállapította, hogy a jelen ügyben a döntés ténybeli alapja is hiányzik. A jelen eljárásban is alkalmazandó Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) [Nsztv 1.§ (1) bekezdése, Ve. 228.§ (2) bekezdése] 206.§ (1) bekezdése, melynek értelmében a bizonyítás terhe a kérelmezőn volt.
[38] A Kúria a Ve. szabályaihoz a tényállás megállapítása és a bizonyítás lehetőségei tekintetében egyértelmű és töretlen, az Alkotmánybíróság által alkotmányossági oldalról támogatott gyakorlatot alakított ki. Eszerint a Ve. által a bírósági jogorvoslatra előírt rövid határidők kizárják annak a lehetőségét, hogy a Kúria bizonyítás felvételébe bocsátkozzon, ezért a Kúria a felülvizsgálati kérelemmel együtt elé tárt bizonyítékok, dokumentumok alapján hozza meg döntését (Kvk.IV.37.316/2014., Kvk.I.38.024/2014.).
[39] E jogértelmezést az Nsztv. 79.§ (1) bekezdése is alátámasztja, mely a kúriai eljárás pertartamát 5 munkanapban limitálta, amely ezért – a Ve. rendelkezéseihez hasonlóan – kizárja annak lehetőségét, hogy a Kúria ebben a jogorvoslati eljárásban bizonyítást vegyen fel és annak eredménye alapján állapítsa meg határozati döntésének ténybeli alapját.
[40] A jelen esetben a kérelmező nagyobbrészt a sajtóból származó információkra és következtetéseire alapozta a kormányzati kampánykiadvány és tágabb értelemben a kampány költségének összegszerűségét. Ahogy egyebekben a népszavazási eljárásban résztvevő, a Kormánytól eltérő álláspontot népszerűsítő politikai csoportok által felhasználható forrás összegszerűségét sem támasztotta alá bizonyítékokkal. A kérelmező a Kormánytól eltérő álláspontot elfoglaló szervezetek által a kampányra költött pénzek forrása és összege kapcsán is csupán állításokat fogalmazott meg, konkrét bizonyítékok nélkül.
[41] A népszavazási eljárás jelen fázisában, a kampányidőszakban az egyes résztvevők által alkalmazott kampányeszközök tekintetében ugyanakkor „köztudomásúként” elfogadható tények [Pp. 163.§ (3) bekezdés], amelyekre bírósági döntés alapozható lenne, nincsenek.
[42] Mindezek alapján a Kúria nem látott lehetőséget annak megállapítására, hogy az NVB határozata a Ve. 2.§ (1) bekezdés c) és e) pontjaiba ütközött, valamint megsértette az Alaptörvény IX. cikk (3) bekezdését. A kérelmező érdemi indokolásának hiányában a Kúria nem látta megalapozottnak az Alaptörvény 8. cikk (1) bekezdésének, az Nsztv. 5.§-ának, illetve a Ve. Általános rész VIII. Fejezetében foglaltak megsértését sem.
[43] A kifejtett indokokra tekintettel a Kúria az NVB határozatának megváltoztatására sem jogi, sem pedig ténybeli alapot nem látott, ezért azt a Ve. 231.§ (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta.
[44] Az Alaptörvény értelmében alapjogot, illetve a Kormány Alaptörvényben kapott felhatalmazását normatív megalapozottság hiányában bírói döntéssel nem lehet korlátozni.
[45] 2013. évi XXXVI. törvény 208.§, 231.§ (5) bekezdés a) pont, 2013. évi CCXXXVIII. törvény 79.§, 2013. évi LXXXVII. törvény 7.§, 1952. évi III. törvény 163.§ (3) bekezdés, 206.§ (1) bekezdés.
[46] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 229.§ (2) bekezdése értelmében nemperes eljárásban bírálta el.
[47] A Kúria az eljárási illetéket az illetékekről szóló többször módosított 1990. évi XCIII. törvény 43.§ (7) bekezdése alapján állapította meg, melynek viselésére a 6/1986.(VI. 26.) IM rendelet 13.§ (2) bekezdés alapján a kérelmező köteles.
[48] A jogorvoslatot a Ve. 232.§ (5) bekezdése zárja ki.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Hogyan kezeljem a kölcsönöm
Bank: CIB 10701331-67706985-51100005
reg.sz:14850/2012/ Főv Tszék. Adószám: 18333484-1-42
Székhely: H-1154 Budapest, Őrjáró tér 5. (+36)30/589-3950
www.batorprogram.hu Email: bator@kerekesdr.hu
A Fehérkéményseprők Országos Társadalmi Szervezetek Szövetsége tagja
Félfogadás hétfőn 10:00 és 16:00 óra között. Tel ügyelet: hétfőn 08:00 és 09:00 között
Intézkedési javaslat a devizaadósok részére
Panasz az elszámolás ellen a bankhoz (kézhezvételtől számított 30 napon belül):
- az elszámolással szemben panasszal élek;
- a kimutatott összegeket nem fogadom el;
- kérem a kiszámított tételek részletes kimutatását.
A bankok megtévesztő módon, a hivatalos elszámolás előtt is küldenek különböző felszólításokat, kimutatásokat, elszámolásokat, amelynek az lehet a következménye, hogy pont a törvény szerinti elszámolásra már nem fog az adós figyelni, válaszolni, ezért célszerű minden tartozást, elszámolást tartalmazó levélre a fentiek szerint válaszolni (térivevényes levélben, nem csak emailen!)
Az elszámolás alapján visszafizetett összeget nyugodtan el lehet fogadni, az nem jelenti az elszámolás elfogadását. (2015.04.17.)
Tartalom: A) 3 ALAPELV
B) ÜGYKEZELÉS
C) INTÉZKEDÉSEK
D) KÖLTSÉGKEDVEZMÉNYEK
E) ÉRVEK A BANKI TÁRGYALÁSHOZ
F) HA AZ EREDETI TÖRLESZTŐRÉSZLETET SEM TUDJA FIZETNI
G) Néhány gondolat a gépkocsi hitelek kezelésére
H) Néhány gondolat a cégeknek
I) Közjegyzőkről összefoglalóan
A) 3 ALAPELV I. Perelünk
II. Fizetünk
III. Megállapodunk
I. Indítsa el a semmisségi keresetet, hogy pernyertesség esetén visszakaphassa a devizaárfolyam és törvénytelen kamatemelés miatt elszenvedett veszteséget (elszámolás alapja az MNB alapkamat). Ha már végtörlesztett, vagy teljes egészében visszafizette a kölcsönt, akkor is perelhet. Ebben az esetben, ha halogatja a perindítást, akkor annyit tegyen meg, hogy felszólítja a bankját a túlfizetés visszafizetésére azért, hogy ne évüljön el a követelés (5 év).
II. Törlessze a kölcsönét, hogy elkerülje a végrehajtás és fogyjon a tartozása! (Behajtó, faktor cég, engedményezés esetén is a banknak fizessen). Felmondás esetén is folytassa törlesztést, mert folyamatos teljesítésnél a bank nem indítja el azonnal a végrehajtást. A bíróság is sokkal lojálisabb a fizető adóssal szemben.
Ha tudja, addig fizesse a teljes (megemelt törlesztő részletet), amíg nincs jogerős ítélet.
Ha csak kevesebb pénz marad a bankra, akkor megállapodás nélkül is (!) fizesse be.
Nagyban segíti az eredményességet, ha az eredeti, első havi forint törlesztés összegét fizetni tudja.
Fontos a folyamatosság és a rendszeresség. Folyamatos, ha minden hónapban fizet. Rendszeres, ha sikerül egy szinten tartani a teljesítés összegét (nem ingadozik, viszonylag állandó összeg.)
A CSALÁD NE ÉHEZZEN! Ha csak kevesebb pénz marad a bankra, akkor azt a kevesebbet, de RENDSZERESEN fizessen.
Indokolásul elmondjuk, hogy az eredeti állapot helyreállításánál az ítélet előtti időszak befizetéseiből dönti el a bíró. hogy érdemes-e Önnek részletfizetési kedvezményt adni.
III. Felmondás (felmondás közeli helyzetben) törekedjen megállapodásra a bankkal. Az Ön ajánlatát az eredeti Ft törlesztő részlet közelében tegye meg, nagyobb összegű első befizetés nélkül és fix havi törlesztő összegre. A semmisségi perben kedvező ítélet esetén a szerződés módosításai (megállapodások, árfolyamgát) is semmisek lesznek. Bármit aláírhat, mert a semmisségre később is hivatkozhat (www.batorprogram.hu/1/Megtámadási jogról.htm). A "bármi" elsősorban a fennálló tartozásra vonatkozik, továbbá arra, hogy megígéri, nem támadja meg a megállapodást/egyezséget. Közös ingatlan értékesítésbe, közreműködő ingatlanközvetítő segítségébe, de még belső felvételek készítésébe (eladás céljából) nem szabad belemenni, ilyet tilos aláírni!
A közüzemek, adótartozás ügyében is igyekezzen megállapodni a hitelezővel. A megállapodást nem a végrehajtóval, hanem a bankkal, egyéb hitelezővel kell megkötni, ő fogja felfüggesztetni a végrehajtást.
1. A banki levelezéshez
Legyen 3 kérelme a bankhoz: 1. elszámolásról;
2. törvényi fizetési könnyítésről;
3. tartozás átütemezésről.
Felmondás esetén nyilatkozzon, hogy nem ismeri el a felmondást.
1.1. Kérjen elszámolást a befizetéseiről
A banktól érdemes személyesen és levélben is kérni egy elszámolást, amely tartalmazza, hogy a havi befizetéseket mire számolták el: tőke, kamat, költség, árfolyam, kamatláb, kamatozó napok megjelölésével. Hivatkozni kell arra, hogy a befizetéseket áttekintve a bank által megállapított havi törlesztő részletek magasabbak, mint azt a szerződés indokolná. A bank adjon tájékoztatást az Ön befizetései elszámolásánál alkalmazott pontos deviza árfolyamról, a kamat mértékéről havi bontásban úgy, hogy az Ön számára is ellenőrizhető legyen. Ha költséget számolt el, indokolja meg, mi alapján, milyen értékeket vett alapul. Minden értékhez csatolja az alapul fekvő szerződéses feltételt, üzletszabályzatot, hirdetményt, amely szerinte megalapozza az elszámolást. Tájékoztassa Önt, hogy a szerződéses időszakban mennyi volt és mikor változott a devizaárfolyam és kamat. Ha változott, akkor mi indokolta és azt az egyoldalú szerződésmódosítást és bejelentette-e az Ügyfélnek/Önnek.
Ha nincs meg a szerződése, szerződéskötéskor hatályos üzletszabályzata (általános szerződési feltételek/ÁSZF), azt is kérje ki banktól. Kérje ki mindazon okiratokat (üzletszabályzat, hirdetmény/kondíciós lista, kamat és költség változás, amely befolyásolta a szerződés szerinti törlesztő részlet kiszámítását, módosítását. Jelöljék meg, hogy a futamidő alatt milyen árfolyamokat használtak az elszámolásnál és az hol ellenőrizhető hitelesen (interneten MNB igazolás, stb.)
1.2. Lakáshitelnél kérje törvényes fizetési könnyítést
Önálló levélben kérjen tájékoztatást, hogy az állami fizetéskönnyítési rendszerből Ön melyik kedvezményre jogosult. A kedvezményekről a www.hitelsegitseg.hu oldalon tájékozódhat. Szeretnénk összegyűjteni a válaszokat (nagy mennyiségben!), hogy mutathassuk az országgyűlésnek, az adósok számára nem jelentett kedvezményt az eddigi fizetéskönnyítési törvénycsomag.
3. Kérjen átütemezést, megállapodást
A kérelem szempontjait az E) fejezetben írtuk le.
Mindent írásban tértivevénnyel postázzon a banknak és természetesen személyesen is érdeklődhet a banknál (nem a behajtónál!). A beérkező levél átvételi időpontjától indul a határidő, ezért azt a dátumot mindig írja az iratra, borítékra. Ha személyesen tárgyal, még aznap írja le és adja fel postán a tárgyaló partnernek (banknak), hogy mi hangzott el ajánlat, ígéret, stb. Minden kimenő leveléről, iratról készítsen másolatot. Másnak (tanácsadó, civil szervezet, ügyvéd) csak másolatban adjon ki okiratot.
Minden levelet át kell venni (legfeljebb az utolsó napon), mert átvétel nélkül is jogerőre emelkedik a határozat!
Ha mégis "becsúszna" olyan irat, amely átvétel nélkül emelkedett jogerőre, akkor a tudomásszerzést követő 15 napon belül lehet kérelmet előterjeszteni a "kézbesítési vélelem megdöntésére". Itt hivatkozás lehet, ha meghatalmazott vette át az iratot és címzettnek/adósnak nem tudta átadni avagy abban az időben a címzett/adós nem tartózkodott a megadott címen (betegség, ápolás, külföldi munkakeresés...). Vigyázat! Ha más címen tartózkodik, az nem elég érv, mert akkor azt be kellett volna jelentenie a banknak, hatóságnak.
Pp. 99/A. § (1) A 99. § (2) bekezdésben szabályozott kézbesítési vélelem megdöntése iránt - a (3) bekezdésben meghatározott okokból - a címzett mint kérelmező a kézbesítési vélelem beálltáról való tudomásszerzésétől számított tizenöt napon belül terjeszthet elő kérelmet annál a bíróságnál, amelynek eljárása alatt a kézbesítés történt. A kérelem benyújtásának a kézbesítési vélelem beállta napjától számított hat hónap elteltével - a (2) bekezdésben, illetve a 99/B. §-ban foglalt kivétellel - nincs helye. E határidő elmulasztása miatt igazolással élni nem lehet.
Pp. 99/A. § (3) A kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelem arra hivatkozással terjeszthető elő, hogy a kérelmező a hivatalos iratot önhibáján kívüli okból nem vehette át, mivel
b) az iratot más, az a) pontban nem említett okból nem volt módja átvenni (pl. azért, mert a kézbesítésről önhibáján kívül nem szerzett tudomást).
Az iratait rendszerezze, mert tanácsot is akkor kap könnyebben, ha helyzete átlátható, iratai rendezettek. Rendezett iratok, rendezett körülmények, eredményes megoldásokhoz vezetnek!)
Rendszerezés alapelve: levelező partnerenként (bank, behajtó, engedményes, közjegyző, peres bíróság, végrehajtási bíróság, rendőrség, földhivatal, stb.) külön dossziéban, dossziékban pedig a keltezés dátuma szerint besorolt iratokat tartalmazza (kézhezvételtől vagy feladástól függetlenül) az átvétel feltüntetésével, illetve a feladás igazolásával.
Bank intézkedése
Az Ön válasza/intézkedése
Hatályos szerződés időszakában
Törlesztő részlet megemelése
(mindegy milyen indokkal)
Kérje az eredeti törlesztő részlet visszaállítását (akár az első Ft részlet mértékéig), mivel a havi befizetések emelkedése az Ön és családja megélhetését veszélyezteti, amely mint alapvető emberi jog, lényeges jogos érdekét sérti.
A Ptk. 241.§ szerint bíróságtól kérheti a törlesztő részletek mérséklését, ha erre a bank nem hajlandó.
Havi rezsi
Akár a bankhoz, akár a bírósághoz fordul: készítsen havi kimutatást a bevételeiről és kiadásairól. Egyet a kölcsön felvétel időpontjából (ez egyezzen meg a banknak benyújtott adatokkal) egyet a jelenlegi állapotokról. A friss adatból világossá tehető, nem egy lóra alkudoznak, hogy mennyiért éri megvenni, hanem a fix béréből fennmaradó összeget ajánlja fel teljesítésre, amely nem licitálható összeg, ahogy azt a bank "pénzbenforgó szemei" elképzelik.
devizaárfolyam változása miatt
Ellenőrizze az árfolyamot, mert előfordul, hogy a bank nagyobb mértékben emeli a törlesztő részletet, mint az árfolyam azt indokolná.
kamat emelés miatt
A bank indokolja meg a kamatemelést, mert indokolás nélkül a kamatláb kedvezőtlen változtatása vagy a felmondási lehetőség nélküli módosítás semmis.
A Hpt. 213.§ (1) d) pontja és a Ptk. 209.§ (1) szerint a kamatváltozást az alapszerződésben objektív külső körülményhez kell ellenőrizhető levezetéssel kapcsolni.
A kamatemeléshez Önnek felmondási jogot kell adni, ha át szeretne szerződni másik bankhoz, ahol nem ilyen rosszak a feltételek (Európában működik, nálunk még jogszabályi szinten is csak "kullog" ez a piac szabályozó eszköz)
Díj, költség emelés
Kamat emeléssel azonos a szabályozás
Egyenlegértesítő kiküldése
Hívja fel a bank figyelmét, hogy az egyenleg hibás. Az Ön számítása szerint nem tartozik ezzel az összeggel. Kérje a befizetési tételes kimutatását, hogy mit mire számoltak el (Tőke, kamat, költség, árfolyam, stb.)
Felmondás időszakában
Banki felmondás
1. A banki felmondásra feltétlenül válaszolni kell:
T. Bank! Hivatkozva levelükre, amelyben Önök a _________ számú kölcsönszerződésemet felmondták, és ______ Ft _____ CHF tartozást állapítottak meg; nem fogadom el. Az eddigi befizetéseimet figyelembevéve nem estem késedelembe. A felmondásban szereplő összegeket sem tudom elfogadni, így a felmondásuk sem jogalapjában, sem összegszerűségében nem jogszerű, azt vitatom. A felmondásban feltüntetett összegek nem tartalmazzák, hogy a befizetéseim elszámolását milyen árfolyamon, milyen jogcímre (tőke/kamat/költség) számolták el és mire alapozzák az árfolyam, kamat, költség mértékét. Álláspontom szerint az alkalmazott árfolyam, kamatláb és egyéb költségek értéke, számítása törvénytelenül került megállapításra. A 2014. XXXVIII. törvény alapján már részemre jár vissza a kétnemű árfolyam alkalmazása miatti tisztességtelen díj felszámítása, továbbá a kamat és költség emelések miatt fizetett összegek is visszajárnak azok tisztességtelen emelése miatt. Ennek értelmében kérem a felmondás visszavonását, a tartozásom átszámolását és a túlfizetés részemre történő vissztérítését.
2. Aki tudja, (fizetni) tegye meg, hogy elmegy egy közjegyzőhöz a kölcsönszerződés aláírásakor készített közjegyzői okirattal és jegyzőkönyvbe mondja:
a korábbi nyilatkozatát visszavonja, mert a Kúria Gfv.VII.30.078/2013/14. számú felülvizsgálati eljárásában 2013.07.04-én hozott döntése alapján tudomására jutott, hogy a szerződése semmis. A Kúria 2/2014. PJE határozata további érvénytelenségi okokat állapított meg. A jogegységi határozatból az is nyilvánvaló, hogy a szolgáltatás nélküli díj felszámítása tisztességtelen, így a kezelési költség, a folyósítási jutalék, a bevizsgálási, szerződéskötési díj, hitelbeállítási díj, stb.
Közjegyzői felmondás
A felmondás közjegyzői tanúsítványban, jegyzőkönyvben történő rögzítése után a közjegyzőnek is meg kell válaszolni a felmondás érvénytelenségét az előző pontban leírtak szerint. Ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a bankot és a kölcsönszerződést (kötelezettségvállaló nyilatkozatot) közokiratba foglaló közjegyzőt is (ha ez különböző), hogy a vitatott felmondás, követelés alapján végrehajtási záradék nem állítható ki. A vitatást jó alátámasztani egy bíróságnál érkeztetett keresettel. Egy eseti döntés indokolásában rögzített ítélőtáblai állásfoglalást idézzenek a felhíváshoz:
Az ítélőtábla konkrétan fogalmaz a 5.Pkf.25.481/2012/4. számú végzése indokolásában a törvénytelen záradékolási gyakorlatról:
"A felmondás csak érvényes szerződést képes megszüntetni és csak akkor, ha jogszerű, azaz a Ptk. 321.§ (1) bekezdésben foglaltaknak mindenben megfelel. A kölcsönszerződés érvényességéről, illetve a felmondás jogszerűségéről pedig vita esetén csak bíróság dönthet, így az I. rendű alperesi felmondás felperesekhez való megérkezése önmagában még akkor sem ad alapot a szerződés megszűnésének megállapítására, ha a felmondást közjegyzői okirat tartalmazza."
"... ha a bíróság az okiratot a törvény megsértésével látta el végrehajtási záradékkal, a végrehajtási záradékot törölni kell."
Ha kötelezettségvállaló/tartozás elismerő nyilatkozatot írt alá a kölcsönszerződés aláírásakor (nem közjegyzői okiratba foglalt a kölcsönszerződés, csak egyoldalú nyilatkozat készült a közjegyzőnél), akkor válasszon magának egy közjegyzőt, vigye magával a nyilatkozatot és vonja vissza közjegyzői okiratba foglaltan, mint ténytanúsítványt. Ha a közjegyző ezt megtagadná, akkor ezt kérje jegyzőkönyvbe venni. Ha ezt is megtagadja, akkor a Magyar Országos Közjegyzői Kamaránál tegyen panaszt.
A közjegyzői okiratba foglalás, a ténytanúsítvány adósi elismertetése és felhasználása tisztességtelen feltétel, mert megfordítja a bizonyítást.
Vételi jog/Opció
A kölcsön felmondásakor azonnal nyilatkozni kell a bank felé, hogy az opciós szerződésben vállalt adásvételt a továbbiakban nem áll érdekében fenntartani, azt felmondja.
Ptk. 375. § (3) A bíróság a tulajdonost - törvény eltérő rendelkezése hiányában - a vételi jogból folyó kötelezettsége alól mentesítheti, ha a tulajdonos bizonyítja, hogy a vételi jog engedése után körülményeiben olyan lényeges változás állott be, hogy a kötelezettség teljesítése tőle nem várható el.
Opció alapján adásvétel bejegyzése a tulajdoni lapra
Keresetet kell indítani a bíróságon a szerződés semmisségének megállapítására. A bíróságon érkeztetett keresetet mellékelve lehet kérni a földhivataltól az új tulajdonos bejegyzésének felfüggesztését az Inytv. 47.§ (2) bekezdése alapján.
Inytv. 47.§ (2) Az ingatlanügyi hatóság felfüggeszti eljárását akkor is, ha a bejegyzés, illetőleg a feljegyzés alapjául szolgáló okirat jogszerűsége, illetőleg a bejegyezni kért jog, feljegyezni kért tény jogosultjának személye tekintetében a felek között jogvita alakul ki.
Behajtási intézkedések
Magyarország jogállam, nincs egyéni bíráskodás, csak jogerős ítélet alapján lehet foglalni és csak állami végrehajtó!
Alaptörvény C) cikk (3) bekezdés: Az Alaptörvény és a jogszabályok érvényre juttatása érdekében kényszer alkalmazására az állam jogosult.
A behajtó a bank megbízottja, semmire nincs joga, nem zaklathat, és nem erőszakoskodhat. Az ügyfél ezzel szemben a tulajdona megvédése érdekében erőszakot is alkalmazhat kőkeményen, tehát ne kíméljük a behajtókat! Segíthet a szomszédi, kisközösségi összefogás, vagy az erre specializálódott védelmi csoportok (Fehérkéményseprők Robinhood csoport, Koppány Otthonvédők)
A bankot és a behajtót (írásban is) fel kell szólítani, hogy a behajtást fejezze be, mert feljelentést tesz a nyomozóhatóságnál zaklatás (Btk. 222.§), önbíráskodás (Btk. 368.§) miatt.
Amennyiben az ingatlanba bejönne, gépjárművet el akar vinni, vagy utcáról elszállít, ne csak a rendőrségen tegyen feljelentést (nem fognak intézkedni), hanem a jegyzőnél kell birtokvédelmet kérni a Ptk. 5:8.§ alapján. A birtokháborítást megszüntetése akkor is kérhető, ha zaklatja a behajtó.
Végrehajtás időszakában
Mielőtt áttekintenénk a végrehajtást, vizsgáljuk meg az adós vagyonát
Ami nem zálog fedezet, azt célszerű eladni, mert a pénzzel nem kell elszámolni, de a vagyont lefoglalják. A saját eladás nyilván magasabb bevételt eredményez, mint a végrehajtásban a kényszerértékesítés. A bevétel felhasználásáról pedig maga az adós dönthet, ráadásul a végrehajtási költséget nem emeli, ha a befolyt összegből a banknak teljesít.
Végrehajtás alól mentes a gyermektartási díj. Akinek a jövedelméből 50%-ot vonnak, további követelésre már nincs letiltás.
Mentes a szövetkezeti részjegy is a végrehajtás alól {Vht. 94.§ a)},
1. Az adós vagyonához tartozik
hatósági nyilvántartásba vett
a nevén szereplő ingatlan, gépjármű (és egyéb hatósági nyilvántartásba vett eszköz), társasági részesedés; továbbá bankszámlapénz, befektetési számla egyenlege,
a házastárs nevén szereplő ingatlan, gépjármű, stb., ha az része a házastársi közös vagyonnak 1/2 része (nem része a közös vagyonnak a házasság előtt szerzett, a házasság alatt az örökölt, ajándékba kapott vagyontárgy, továbbá ha házastársak a házastársi vagyonközösséget megszüntették);
adós lakóhelyén
mindazon vagyontárgyak, amelyről az adós vagy harmadik személy nem tudja igazolni, hogy az nem az adós tulajdona (számlával, adásvételi szerződéssel, stb.)
2. Javaslat: amennyiben csak az egyik házastárs felelős a kölcsön visszafizetéséért, vagy egyéb (közüzemi) tartozásért, akkor érdemes még a végrehajtás előtt a házastársi vagyonközösséget megszüntetni ügyvéd vagy közjegyző előtt.
A kezes teljes vagyonával felel, de vagyontárgyait eladhatja, a vételárral nem kell elszámolnia. Az ajándékozást és hozzátartozók között még az adásvételt sem szabad választani az átruházásra, mert a törvény azt rosszhiszeműnek minősíti és a bíróság hatálytalannak mondja ki, ha a családtag nem tudja bizonyítani a jóhiszeműségét.
Ptk. 6:120. § [Fedezetelvonó szerződés]
(Tehát egy adásvételnél a banknak kell bizonyítania a rosszhiszeműségünket.)
Régi Ptk. 203. § (1) Az a szerződés, amellyel harmadik személy igényének kielégítési alapját részben vagy egészben elvonták, e harmadik személy irányában hatálytalan, ha a másik fél rosszhiszemű volt, vagy reá nézve a szerződésből ingyenes előny származott.
(2) Ha valaki hozzátartozójával vagy olyan jogi személlyel, amellyel való viszonyában többségi befolyás áll fenn, továbbá ha a jogi személy a tagjával vagy vezető tisztségviselőjével, illetve annak hozzátartozójával köt ilyen szerződést, a rosszhiszeműséget, illetve az ingyenességet vélelmezni kell.
Ptk. 8:1. § [Értelmező rendelkezések]
A hitel fedezetéül kifejezetten lekötött vagyontárgyakat is át lehet ruházni, de csak úgy, hogy a követelés fennmarad. Ennek értelme, hogy más hitelező végrehajtása már nem fogja terhelni a fedezeti vagyontárgyat (pl. ingatlant.)
Btk. 405. § (1) Aki írásbeli szerződés alapján fennálló követelés fedezetéül szolgáló vagyont részben vagy egészben elvonja, és ezzel a tartozás kiegyenlítését részben vagy egészben meghiúsítja, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
Ha a végrehajtást megelőzően az ingatlant terhelő magán kölcsönt is vettünk fel valakitől, akkor a végrehajtásban először a bejegyzett zálogjogosultakat elégítik ki, ezt követően a végrehajtást kérő egyéb követeléseket, így különösen az adó és közüzemi tartozásokat.
Vht. 170. § (1) Ha az ingatlan, továbbá a vízi, illetőleg a légi jármű értékesítéséből befolyt összegből jelzálogjoggal biztosított követelést is ki kell elégíteni, az ilyen követelést a 165. § d)-f) pontjában meghatározott követeléseket megelőzően kell kielégíteni.
(2) Jelzálogjoggal biztosított több követelés esetén e követeléseket a jelzálogjogok bejegyzésének sorrendjében kell kielégíteni.
Vht. 165. § d) a büntető és a büntetésvégrehajtási, valamint a szabálysértési eljárásban az adóssal szemben megállapított, az állam javára fizetendő összeg, a vagyonelkobzásból eredő követelés (a polgári jogi igény kivételével),
Végrehajtó I. felhívása, amely tartalmazza a közjegyző végrehajtási záradékát
1. Végrehajtási kifogást nem érdemes előterjeszteni 15.000Ft-ért, mert alaptalan, elutasítják és a végrehajtást sem függesztik fel, mivel a végrehajtó a végrehajtási záradék alapján törvényesen jár el.
2. A végrehajtási záradékot kell töröltetni, amely kérelem illetékmentes:
Kérni kell a közjegyzőt, hogy a Vht. 211.§ (2) bekezdés alapján törölje a végrehatási záradékot és a kérelem jogerőre emelkedéséig a Vht. 49.§ (1) bekezdés alapján függessze fel a végrehajtást.
A záradék törvénytelenül került kiállításra, mert:
a) a követelés vitatott (a felmondásra adott ellenvetésre, a már megindított semmisségi perre kell hivatkozni), ezért a záradék nem állítható ki, illetve azt törölni köteles a közjegyző;
b) a semmis szerződés vagy egyoldalú kötelezettségvállaló nyilatkozat közjegyzői okiratba foglalásával a közjegyző megsértette a közjegyzői törvény (Ktv.) 3. § (1) és (2) bekezdését, a Ktv. 121.§-t, ezért az okirat a Ktv. 131.§ szerint nem közjegyzői okirat, nem záradékolható;
c) Ha a végrehajtási záradék devizában tartalmazza a követelést, akkor az törvénytelen, mert a szerződés forint fizetésére kötelezi az ügyfelet, megszüntetett szerződés után nem lehet szerződéses árfolyamot fenntartani, azt a felmondás napján forintosítani kellett (ahol csak deviza elszámolás van a szerződésben és nincs virtuális devizaszámla is, jellemzően az OTP-s szerződésekben);
d) törvénytelen a végrehajtási záradék a Vht. 23/C.§ c) és d) pontjai szerint, mert a követelés összege nem vezethető le az alapulfekvő kölcsönszerződés vagy egyoldalú kötelezettségvállaló nyilatkozat közjegyzői okiratba foglalt összegeivel és határidejével.
e) a szerződésben kikötött azon feltétel, hogy az adós elfogadja a bank könyvei alapján a végrehajtást (ténybizonyítást) megfordítja a bizonyítást a fogyasztó terhére, ezért tisztességtelen, semmis kikötés, erre végrehajtás nem indítható.
f) az Üzletszabályzat nem lett közjegyzői okiratba foglalva, ezért az abban foglalt rendelkezésekre végrehajtást alapozni nem lehet.
3. Végrehajtási per
Végrehajtás megszüntetési kereset kell benyújtani a végrehajtást indító bírósághoz (lakóhelyhez kötődik, sajnos adósonként külön-külön) a kölcsönszerződés semmisségére (érvénytelenségére) hivatkozással. Itt is kérni kell a végrehajtás felfüggesztését a Pp. 370.§ szerint. Már megindított semmisségi per esetén lehet kérni a tárgyalás felfüggesztését is -a semmisség, mint- előzetes kérdésre hivatkozással a Pp.152.§ (2) bekezdés alapján.
Újabban a végrehajtási pert megelőzően kéri a bíróság a bank végrehajtásban történő felszólítását, amelyet a végrehajtóhoz kell benyújtani:
Az adós kéri a végrehajtási eljárást, mint alaptalan követelés iránt indított eljárás megszüntetését a Vht.41.§-a alapján, mivel végrehajtást kérő által elrendelt végrehajtás törvénytelen a Hpt. 213.§ (1), a Ptk. 200.§ (2), 205.§ (2), 209.§ (1) bekezdései miatt
Gyakorlatilag a bank válaszának megérkezéséig a végrehajtó nem intézkedik, bár erre törvényi rendelkezés nincs.
Aki elmulasztotta a Vht.41.§ szerinti felszólítást és sürgős a vh megszüntetési per indítása, az indokolja meg, hogy felesleges a Vht. 41.§ szerinti eljárás:
A Vht. 41.§ arra az esetre vonatkozik, ha az adós/felperes már teljesített vagy megszünt a szerződés. Felperes nem a szerződés teljesítésére és ennek okán a megszüntetésre hivatkozik, mert akkor nem a Pp. 369.§ a) pont alapján kérte volna a végrehajtás megszüntetését, hanem a Pp. 369.§ b) pontra hivatkozott volna. Felperes a szerződés semmisségére hivatkozik, amely nem tartozik a Vht. 41.§ körébe. A Pp. 366.§ éppen azt fogalmazza meg, hogyha nincs mód a peres eljáráson kívüli megegyezésre, akkor közvetlenül végrehajtás megszüntetési pert lehet indítani.
Végrehajtó további intézkedései: nyilvántartásokban kutat gk, társasági üzletrész foglalása, helyszíni ingóság foglalás
Oda kell rá figyelni, hogy olyan dolgot nem foglalhat le, amely más tulajdonában van. Jellemzően ingatlanban történő ingóság foglalásnál fordul elő. Például az adós bútorozott bérlakásban lakik, mégis a végrehajtó lefoglalja. Avagy a saját lakásában lakik, de már eladta az ingóságait, talán éppen abból fizette az utolsó részletet. A végrehajtást megelőzendő legyen kéznél a tulajdonos igazolása (bérleti szerződés a bútorozottságról, vagy az adásvételi szerződés) Ha a végrehajtó mégis foglal; igényperben lehet a foglalást megszüntetni.
A végrehajtó a jegyzőnél kivonja a gépkocsit a forgalomból.
1. Mentes a foglalás alól az a gépkocsi, amely az ügyfél foglalkozásának (hivatásának) gyakorlásához nélkülözhetetlen és becsértéke nem haladja meg az 1,2MFt-ot [Vht. 103.§ (6) bekezdés és 13/2001. (X. 10.) IM rendelet 1.§].
Vht. 103.§ (6) Ha az (5) bekezdésben említett gépjármű becsértéke nem éri el az igazságügyért felelős miniszternek (a továbbiakban: miniszter) az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott rendeletében foglalt összeget, a gépjármű mentes a végrehajtás alól.
13/2001. (X. 10.) IM rendelet
az adós foglalkozásához nélkülözhetetlen gépjármű lefoglalás alóli mentességéről
A bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) 307. §-a (2) bekezdésének l) pontjában foglalt felhatalmazás alapján - a pénzügyminiszterrel egyetértésben - a következőket rendelem el:
„1. § A bírósági végrehajtás során a természetes személy adós foglalkozásának (hivatásának) gyakorlásához nélkülözhetetlen gépjármű akkor mentes a foglalás alól, ha a becsértéke nem éri el
a) motorkerékpár esetén a 150 000 Ft-ot;
b) személygépkocsi esetén az 1,2 millió Ft-ot;
c) autóbusz esetén a 3,5 millió Ft-ot;
d) tehergépkocsi esetén a 3,5 millió Ft-ot;
e) nyerges vontató esetén (szerelvénnyel együtt) az 5 millió Ft-ot.
A kérelemhez mellékelni kell az egyéni vállalkozása igazolásáról szóló vállalkozói engedély másolatát vagy a munkáltatója igazolását arról, hogy a foglalkozásának gyakorlásához nélkülözhetetlen a gépkocsi.
A mentességet azonnal be kell jelenteni a végrehajtónak, foglalást követően kifogással lehet érvényesíteni;
2. Csak a törzskönyv foglalható és a gépkocsi forgalomban maradhat, ha a gk. értéke meghaladja az 1,2MFt-ot [Vht. 103.§ (5) bekezdés].
3. A gépkocsi forgalomban maradhat, ha az adósnak:
- a munkavégzése helyszínére történő eljutása;
- üzleti tevékenységének folytatása;
- saját és családtagjainak szállítása érdekében
van szüksége a gépkocsira.
Vht. 103.§ (8) A végrehajtást foganatosító bíróság a természetes személy adósnak a foglalásról való tudomásszerzést követő 8 napon belül a bírósághoz előterjesztett kérelmére a kérelem beérkezését követő 8 napon belül, meghallgatás tartása esetén pedig a meghallgatáson meghozott végzéssel engedélyezheti a lefoglalt gépjármű - több gépjármű esetén egyik gépjárműve - árverésig történő használatát, ha az adósnak arra a munkavégzése helyszínére történő eljutása, üzemi, üzleti tevékenységének folytatása vagy saját és családtagjainak szállítása érdekében van szüksége, és az eljárás során korábban rendbírsággal nem sújtották. A kérelemben meg kell jelölni annak indokát és azt, hogy a kérelmező a meghallgatásra rövid úton milyen módon idézhető, továbbá csatolni kell hozzá a kérelem indokainak alátámasztását igazoló okiratokat. A bíróság a gépjármű használatát engedélyező végzését megküldi a végrehajtónak, aki intézkedik a gépjármű forgalomba történő visszahelyezése iránt. A bíróság végzése ellen nincs helye fellebbezésnek. Az adós köteles a gépjárművet az árverés megtartása érdekében a végrehajtó felhívására a felhívásban megjelölt időpontban és helyszínre szállítani, ennek elmulasztása esetén vele szemben rendbírság kiszabásának van helye.
Végrehajtó ingóságot foglal
Ha az adós bútorozott bérlakásban lakik, akkor a végrehajtó csak az adós személyes tárgyait foglalhatja. Ha a saját lakásából már maga értékesítette a vagyontárgyait, akkor igazolnia kell a tulajdonos váltást (Adásvételi szerződés, vételár teljesítés)
Végrehajtó ingatlant foglal a földhivatalnál
Bármilyen földhivatali értesítés érkezik, kérni kell a bejegyzés felfüggesztését a végrehajtás megszüntetési kereset beadott példányának mellékelésével az Inytv. 47.§ (2) bekezdése alapján. Így kell eljárni, ha a bank az ügyfél ingatlanát bárkinek eladja például vételi joga alapján, de akkor elegendő a semmisségi per igazolása.
A végrehajtó értékbecslését (amit a helyi önkormányzat adóosztálya állít ki) végrehajtási kifogással kell megtámadni (15.000Ft illeték). Sajnos csak a szakértői díj előlegezésével fogadja be a bíróság (
Vht. 140. § (7) Ha a közléstől számított 15 napon belül végrehajtási kifogást terjesztettek elő, a becsértéket a bíróság - szükség esetén szakértő közreműködésével - állapítja meg. A becsérték megállapításával szemben előterjesztett, a becsérték bíróság általi megállapítására irányuló végrehajtási kifogás előterjesztésével együtt letétbe kell helyezni az igazságügyi szakértő díjának fedezésére szolgáló, az igazságügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott összeget.
39/2012. (VIII. 27.) KIM rendelet az ingatlan becsértékének bíróság általi megállapítására irányuló végrehajtási kifogás előterjesztésével együtt letétbe helyezendő szakértői díj előlegének összegéről
1. § A végrehajtási kifogást előterjesztő által az ingatlan, vagy az ingatlan meghatározott tulajdoni hányada végrehajtó által közölt becsértékének (a továbbiakban együtt: becsérték) megállapításával szembeni, a becsérték bíróság általi megállapítására irányuló végrehajtási kifogás előterjesztésével együtt az igazságügyi szakértő díjának fedezésére letétbe helyezendő összeg
a) 10 000 000 forint alatti becsérték esetén a becsérték 0,75%-a,
b) 10 000 000 forint és azt meghaladó összegű becsérték esetén 75 000 forint és a 10 000 000 forint feletti rész 0,25%-a,
legalább azonban 20 000, és legfeljebb 300 000 forint.
2. § (2) A végrehajtási kifogás előterjesztésekor a végrehajtási kifogáshoz mellékelni kell a befizetés igazolását. A befizetés teljesítésére irányuló fizetési megbízás közlemény rovatában fel kell tüntetni a becsérték közléséről szóló végrehajtói irat sorszámát is tartalmazó végrehajtói ügyszámot.
1. Költségmentesség
Csak az ellenfél költségét kell fizetni elvesztett per esetén.
A bíróság akkor engedélyezi a költségmentességet, ha a fél és hozzátartozójának egy főre eső jövedelme nem haladja meg a munkaviszony alapján megállapított öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (28.400Ft) és egyéb vagyona kivéve az életszükségleti és berendezési tárgyakat nincs. Engedélyezheti, ha az egyéb körülmények figyelembevételével a fél létfenntartása veszélyeztetett.
2. Pártfogó ügyvéd
Aki költségmentes, az jogosult a nép ügyvédje intézmény térítésmentes igénybevételére.
A jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény a rászorultak számára ingyenes állami jogi segítségnyújtást biztosít:
a) peren kívüli segítségnyújtásként: jogi segítők által adott jogi tanácsadás és okiratszerkesztés;
b) polgári eljárásokban: pártfogó ügyvédi képviselet biztosítása, elsősorban a jogi segítők által;
c) büntető eljárásokban: sértett, magánvádló, magánfél, egyéb érdekelt pártfogó ügyvédi képviselete, pótmagánvádló személyes költségmentességének engedélyezése, és ennek keretében pártfogó ügyvédi képviselet biztosítása – főszabályként – jogi segítők által.
3. Illetékfeljegyzési jog
A bírósági illetéket nem kell előlegezni.
Itv. 60. § (1) Ha az illeték előzetes megfizetése a félnek jövedelmi és vagyoni viszonyaival arányban nem álló megterhelést jelentene, mentesíteni lehet az illeték előzetes megfizetése alól, különösen, ha a lerovandó illeték a fél és a házastársa, valamint vele egy háztartásban élő, általa eltartott gyermekei előző adóévben elért egy főre eső adóköteles jövedelme 25%-át meghaladja.
A megállapodási tárgyaláson érvként az alábbiakat használja fel:
1) Ön a hitelt vissza szeretné fizetni és vissza is tudja, de!
2) A szerződés semmiben nem felel meg a biztonságos teljesítés feltételeinek. A törlesztő részletek minden hónapban emelkedtek a deviza árfolyam növekedés miatt.
3) A bank nem adta indokát és vélelmezhetően nem is volt törvényes a szerződéses kamat megemelése. A szerződés számtalan érvénytelen (tisztességtelen) feltételt tartalmaz, amely alapján, ha bírósághoz fordul, az megállapíthatja akár az egész szerződés semmisségét és eredeti állapot helyreállításának van helye [Ptk. 209.§ (1) bek., Hpt. 210.§ (1), (2) és (3) bek., Hpt. 213.§ (1) a), b), c), d) és e) pontok]
4) A bank a szerződésben csak saját pozícióját biztosította, az adós teljesítőképességét semmi nem védte, ami tisztességtelen (semmis). Igazából egy olyan nyitott pozíciójú tőzsdei ügyletet kötött az ügyféllel (határidős devizacsere ügylet), amelyből az adósnak nincs módja kilépni, nem tudja lezárni. A Kúria fogalmazásában bár kölcsönügylet, de az árfolyamkockázat korlátlanságára nem hívták fel a figyelmet, az ügyintézés során a törlesztő részletek változásáról annyi tájékoztatást kaptak, hogy az nem fogja meghaladni a forint hitelek részletét, vagy nem emelkedik "x" százalék, vagy "y" összeg fölé.
5) Hivatkozzon a tárgyalásokon az Üzletszabályzatot nem írta alá és ne m vette át (már ami ebből igaz).
6) Nagyon fontos körülmény, hogy a civil szervezetek segítségével egyre eredményesebben lehet fellépni a devizakölcsönök semmisségének megállapítása ügyében. Az Unió partner a fogyasztóvédelemben és egyre több marasztaló ítélet kerül ki a magyar bíróságtól is akár a Ptk. 209/A.§, akár a Hpt. 213.§ (1) bekezdés alapján.
7) A 2014. évi XXXVIII. törvény óta jogszabály mondja ki, hogy a banki feltételek tisztességtelenek voltak a kettős árfolyam alkalmazása és a kamatemelések miatt.
8) A Luxemburgi Bíróság C-26/13 határozatában tisztességtelennek minősítette a szolgáltatás nélküli díj követelését. Így a bankoknak vissza kell fizetniük a bevizsgálási díjat, szerződéskötési díjat, folyósítási jutalékot, egyszeri vagy havi kezelési költséget, hitelbeállítási jutalékot, behajtási költséget, stb.
9) Ha megállapítják a semmisséget a bank még kártérítést is fog fizetni minden egyes ügyfelének, akinek tönkretette a vállalkozását, egészségét, családi életét, elvette lakását, gépkocsiját.
10) Ha átgondolja a bank a helyzetét, akkor jár a legjobban, ha az eredeti törlesztő részlet mértékében forintosítja a követelést visszamenőleg, mert nem kell a pervesztességet elszenvednie, perköltséget és netán kártérítést fizetnie.
11) Ön pedig vállalja, hogy az első (Ft!) törlesztő részlet mértékét -amire Önt szakszerűen bevizsgálták - ma is tudja teljesíteni és visszafizeti a kölcsönt.
Erre csak akkor hivatkozzon, ha nem a bank hibájából és nem a saját hibájából (hanem külső objektív körülmény hatására) olyan helyzetbe került, hogy csak az eredeti törlesztő részletnél kevesebbet tud fizetni.
Tájékoztassa a bankot a megváltozott körülményekről és kérje a szerződés módosítását csökkentett havi törlesztő részlettel. Hivatkozzon arra, hogy a banki elutasítás esetén bíróságtól is kérheti a törlesztő részletek csökkentését, akár jelentősen az eredeti havi törlesztő részlet összege alatt is.
Erre azonban csak az hivatkozzon, aki e devizafelár miatt nem perel, mert a bíróságok rosszhiszeműnek tartják a fizetni nem tudó ügyfeleket a devizaperekben.
A gépkocsi kölcsönöknél elvileg ráér bevárni, amíg a hitelező perli be, de akkor már nagyon az események után vagyunk.
1. Az eseménynapló alapján már most kezdje meg az események, iratok, elszámolás összeállítását.
2. A gépkocsit semmiképpen nem kell leadni, azt erőszakkal nem vehetik el, csak jogerős ítélet alapján a végrehajtó teheti meg.
3. Behajtóval nem kell tárgyalni, nincs hatósági joga, sőt fel lehet jelenteni.
Behajtó és végrehajtó jogainak különbözőségéről
A behajtó nem hatósági személy, a hitelező (bank) megbízása alapján annak nevében jár el, nincs több joga, mint a banknak, vagy a bank ügyvédjének. Szabályos, ha felszólító levelet ír és -amíg el nem tiltottuk- személyesen is keresheti az adóst. A továbbiakban nem zaklathatja az adóst személyesen. Az első alkalommal akár telefonon világosítsuk fel, hogy ne zaklasson, személyesen ne keressen, mert azzal az önbíráskodás bűntettét követi el vagy akár a zsarolás bűntettének is minősülhet és ezért feljelentést teszünk a nyomozóhatóságnál.
Önbíráskodás: Btk. 368. § (1) Aki abból a célból, hogy jogos vagy jogosnak vélt vagyoni igénynek érvényt szerezzen, mást erőszakkal vagy fenyegetéssel arra kényszerít, hogy valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön, bűntett miatt egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(Ez a kivétel a végrehajtót és a birtokost/használót illeti meg. Tehát nem a tulajdonost!)
Ha az erőszak nem állapítható meg, akkor is zaklatás. Sem a hitelező, sem a behajtó nem jogosult igazoltatni, feltartóztatni, de még a zaklatásra sem.
Zaklatás Btk. 222. § (1) Aki abból a célból, hogy mást megfélemlítsen, vagy más magánéletébe, illetve mindennapi életvitelébe önkényesen beavatkozzon, őt rendszeresen vagy tartósan háborgatja, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
4. Ha a hitelező a jegyzőnél kéri a gk. ideiglenes kivonását a forgalomból, akkor feltétlenül el kell indítani a semmisségi megállapítási pert és arra hivatkozva (a keresetlevél érkeztetett példányának csatolásával) kell kérni az eljárás felfüggesztését is a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 32.§ (1) bekezdése alapján.
Ket. 32. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, a hatóság az eljárást felfüggeszti. Amennyiben a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre őt megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a hatóság az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
5. Ha közjegyzői (MOKK) fizetési meghagyás érkezik, arra azonnal ellentmondással kell élni (határidő: 15 nap) és a -semmisségi kereset tartamának megfelelő ellenkérelmet benyújtani legkésőbb a per első tárgyalásán.
6. Ha a behajtó elszállítja az utcán parkoló gépkocsit, ne csak a rendőrségen tegyen feljelentést (nem fognak intézkedni), hanem a jegyzőnél kell birtokvédelmet kérni a Ptk. 5:8.§ alapján. A birtokvédelme akkor is kérhető, ha tartozás áll fenn, vagy a szerződését már felmondták! A birtokvédelem azért jogos, mert a BIRTOKBAADÁSKOR jogszerűen szerezte meg a birtokot!
Ptk 5:8. § [Birtokvédelem a tényleges birtoklási helyzet alapján]
7. Vételi jog megszűnése
Ha az 5 éves vételi jog lejárata után újra akarja kötni a bank a szerződést az tisztességtelen, jogszabály megkerülésére irányul, tehát érvénytelen. Ha megtagadja az aláírást, erre hivatkozással a hitelező felmondása nem szabályos. Az 5 év leteltével követelje a törzskönyv, az elidegenítési és terhelési tilalom valamint a vételi jog törlési engedély kiadását a bankjától. A bank nem hivatkozhat a fedezet megszűnésére és az erre hivatkozással történő felmondásra, mert a fedezet törvényesen csak 5 évre szólt és továbbit nem nevezett meg. A Hpt. 213.§ (1). bek. e) pontja semmis a szerződés, ha nem szerepel benne a (pót)fedezet. Tehát, ha fedezetre hivatkozással mondja fel, akkor éppen a bank jelenti ki a semmisséget.
8. Törzskönyv visszaigénylése:
Az Önökkel 5 évre kötött vételi jog/opciós szerződésem 2013. március 13-án lejárt. A szerződés alapján kérem szíves intézkedésüket az Önöknél lévő ABC-012 forgalmi rendszámú gépkocsim törzskönyvének kiadására, megküldésére postai úton a címemre.
1. Követelés vitatása
A cégeknek különösen figyelni kell a törlesztő részletek teljesítésére, mert elmaradás esetén gyorsan felszámolás indulhat ellenük! A felszámolás csak akkor kerülhető el, ha az első teljesítés mulasztását követő 20 napon belül tértivevényes levélben értesítik a bankot, hogy vitatják a követelést. Természetesen lehet tovább fizetni egészben vagy részben tartozást. Ha kicsúsztak a 20 napból, pótolhatják az értesítést, de legfeljebb a banki felszólításig. Ezt ne várják meg, mert az (gyakorlatilag) egyenlő a felszámolási eljárás megindításával.
Cstv. 27.§ (2) A bíróság az adós fizetésképtelenségét akkor állapítja meg, ha
a) az adós szerződésen alapuló nem vitatott vagy elismert tartozását a teljesítési idő lejártát követő 20 napon belül sem egyenlítette ki vagy nem vitatta, és az ezt követő hitelezői írásbeli fizetési felszólításra sem teljesítette
2. Lízingeszköz visszakövetelése
A lízingnél a bank tulajdonában marad az eszköz (gk.). A behajtó feljelentésére a nyomozóhatóság hajlamos csalás, sikkasztás miatt nyomozást elrendelni. A nyomozást jó eséllyel akkor lehet megszüntetni a gépek megtartása mellett, ha bemutatják a semmisségi kereset elindítását és a gépeket, miszerint nem került ki a birtokukból (nem adták el, nem adták tovább).
3. Nincs fogyasztóvédelem
A vállalkozókat nem támogatják a fogyasztóvédelmi törvények, ezért nehezebb a semmisségi perben eredményt elérni. Értelemszerűen a cégfinanszírozásért kezességet vállaló tulajdonosokat sem segítik e törvények, ezért fokozott figyelemmel és mielőbbi perindítással célszerű gondoskodni a devizakölcsön/lízing kezeléséről. Pernyertesség esetén a kezes minden kötelezettségétől szabadul.
4. Nincs kézbesítési vélelem megdöntése
Jogi személy (Kft. Zrt. Szövetkezet) esetén nincs mód az át nem vett levelek kimentésére.
5. Felszámolás alatt
A kezes vagy zálogjogosult a felszámoló tudta és beleegyezése nélkül is indíthat pert a semmisség megállapítására a saját érdekei védelme érdekében.
6. Per előkészítése
Jogi személy (Kft. Zrt. Szövetkezet) esetén a pert csak akkor lehet megindítani, ha előtte a bankot tájékoztattuk a semmisség okairól és felajánlottuk az egyezséget.
Pp. 121/A. § (1) A jogi személy vállalkozások egymás közötti jogvitáiban a keresetlevél benyújtása előtt a feleknek meg kell kísérelniük a jogvita peren kívül elintézését. Ez mellőzhető, ha a felek a közöttük felmerült véleményeltérésről közös jegyzőkönyvet készítenek.
Pp. 121/A. § (2) Ha a felek jogvitájukat peren kívül nem rendezik, és a felperes keresetet indít, a keresetlevélhez csatolnia kell:
Pp. 121/A. § (3) A (2) bekezdés a) pontjában meghatározott iratoknak tartalmazniuk kell különösen:
a) az előzetes levélváltás, illetőleg az előzetes tárgyalás (jegyzőkönyvkészítés) során felmerült véleményeltérés adatait,
b) az esetleges előzetes elszámolás eredményét, továbbá
c) ha az üggyel kapcsolatban bírósági vagy más hatósági határozat született, annak ügyszámát és tartalmának lényegét.
1. MOKK levél fizetési meghagyásról
A gépkocsi kölcsönöknél fordul elő (és a közüzemi tartozásoknál...)
15 napon belül ellentmondással kell élni, ha nem ért egyet a tartozással, mert jogerőre emelkedik és végrehajtható (ítélet erővel bír!)
A közüzemi tartozásokról megjegyzem: ne pereljenek, inkább részletfizetési megállapodást kössenek a közüzemmel, ne a végrehajtóval.
2. Felmondott ingatlanfedezetű kölcsön
2.1. A közjegyzőnél nyilatkozzanak, hogy a valóságban felvett kölcsön összege kevesebb, mint az okiratban szereplő.
2.2. Szólítsák fel a közjegyzőt, hogy nyilatkozzon az általa készített közjegyzői okirat nem felel meg a közokirati feltételeknek, az csak magánokirat a Közjegyzői törvény 131.§ (1) bek. szerint.
A szerződéskötéskor aláírt közjegyzői okirat (szerződés vagy tartozáselismerő nyilatkozat) nem közokirat, mert semmis szerződésen alapul, ugyanis nem tartalmazza a Hpt. 213. (1) bekezdés c) pont szerinti minden költséget, így különösen az deviza-árfolyamrés éves százalékos mértékét, továbbá a Hpt. 213. (1) bekezdés c) pont szerint nem részletesen meghatározott a díjemelés .
Ktv. 1. § (2) A közjegyző a jogügyletekről és jogi jelentőségű tényekről közokiratot állít ki, okiratokat őriz meg, a felek megbízásából pénzt, értéktárgyat és értékpapírt vesz át a jogosult részére történő átadás végett, a feleket a hatáskörébe utalt eljárásokkal kapcsolatban - a felek esélyegyenlőségének biztosításával - kioktatással segíti jogaik gyakorlásában és kötelességeik teljesítésében.
Ktv. 3. § (1) A közjegyző köteles megtagadni a közreműködését, ha az kötelességeivel nem egyeztethető össze, így különösen ha közreműködését olyan jogügylethez kérik, amely jogszabályba ütközik, vagy jogszabály megkerülésére irányul, illetőleg amelynek célja tiltott vagy tisztességtelen.
Ktv. 121. § A közjegyzői okirat elkészítésénél aggályos körülménynek kell tekinteni különösen, ha a fél a közjegyzői okiratba olyan rendelkezés felvételét kéri, amely jogvita keletkezéséhez vezethet, vagy amelynek nincs joghatása.
Ktv. 131. § (1) Nem tekinthető közokiratnak az az okirat, amelyet a közjegyző a 120-129. §-ban foglaltak megsértésével vagy elmulasztásával készített.
3. Végrehajtási záradék kiállításakor
Kérni kell a közjegyzőt, hogy törölje a végrehajtási záradékát, mert az érvéntelen szerződésen alapul. Fővárosi Törvényszék 2012. december 07-i jogerős ítélete, ahol a Törvényszék megállapította a devizakölcsön szerződés semmisségét, mivel az nem tartalmazta százalékosan a deviza vételi és eladási árfolyam különbség közötti árrés költségét (43.Pf. 636.553/2012/7). A Kúria Gfv.VII.30.078/2013/14. számú felülvizsgálati eljárásában 2013.07.04-én hozott döntése megerősítette a semmisséget.
Ez a döntés Önre is irányadó lehet, ha a hitelezővel egyedileg megtárgyalták, hogy a forint forrása miatt a hitelező a szerződés keretei között fogja átváltani a forintot devizára, amelynek költsége van.
A törvénysértő végrehajtási záradékot törölni kell.
Vht. 211. § (2) Ha a bíróság az okiratot a törvény megsértésével látta el végrehajtási záradékkal, a végrehajtási záradékot törölni kell.
A törvénysértésre bármelyik fél határidő nélkül hivatkozhat.
Vht. 212. § (1) A végrehajtást elrendelő bíróság a végrehajtási lap visszavonását, illetőleg a végrehajtási záradék törlését bármelyik fél kérelmére, a végrehajtó jelentése alapján vagy saját kezdeményezéséből végzéssel bármikor elrendelheti.
A közjegyzői okiratokra a bírósági határozatok szabályait kell alkalmazni
Vht. 31/E. § (2) A közjegyző eljárása - mint polgári nemperes eljárás - a bíróság eljárásával azonos hatályú. A közjegyző által hozott határozat a helyi bíróság határozatával azonos hatályú.
Javasoljuk, hogy keresse a kapcsolatot a devizahitelesekkel foglalkozó civil szervezetekkel és minden intézkedés előtt kérje ki tanácsukat, kérje jogi segítségüket, mert önállóan nem lesz képes a hatékony érdekérvényesítésre.
Kelt: Budapesten, 2014. július 17. napján.
Bátor Program munkatársai

matches: bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A pozíciómegmaradás elve | Beszélő
44. szám, Évfolyam 3, Szám 45 » Beszélő
A bírói – illetve ami ezzel szorosan összefügg: a bírói szervezeti – függetlenség érdekében tettek már lépéseket Kulcsár Kálmán minisztersége idejében; kimondták a hivatásos bírák pártatlanságának követelményét, a parlament kizárólagos jogát a bíróság szervezése és átszervezése ügyében, és azt, hogy az igazságügy-miniszter – amellett hogy tiszte a bíróság működéséhez szükséges személyi és tárgyi feltételek biztosítása – csak igazgatási kérdésekben (de nem az ítélkezésben) ellenőrizheti a bíróságok tevékenységét. Hogy valóban sikerült ekképpen összhangba hozni a bírói törvényt az akkor kikiáltott köztársaság alkotmányával, arról épp a múlt héten hozott határozatot az Alkotmánybíróság. A bíróság eszerint már akkor is függetlennek tekinthető, ha most semmit sem csinál a parlament. Megnőtt tehát a kormány és koalíciója számára a mozgástér, azaz a tér a mozdulatlanságra; úgyhogy a múlt heti alkotmánybizottsági ülésen sorjában le is szavazták az ellenzék módosítványait.
A kormányjavaslat óvatosan továbblép a megkezdett úton. Most már a megyei bírósági elnökök sem „általánosan”, hanem csak igazgatásilag fogják ellenőrizni a területükön tevékenykedő bírákat. A Kulcsár Kálmán idejében körvonalazódó önkormányzati elképzelésből, amely a rendszer váltásának hevében országos és megyei bírói tanácsok igényében fejeződött ki, egyelőre most csak a megyei szintű testület megalakítását tartják szerencsésnek. Az új testületeket a megyei összbírói értekezlet fogja megválasztani. E testületek (a szakmai bírói testületekkel, a kollégiumokkal együtt) korlátozott jogkörre számíthatnak a kinevezés kérdéseiben. A bírói tanácsok egyetértése nélkül nem lehet bírákat felavatni. Az előmenetel dolgában viszont csak véleményezési és javaslattételi jog illeti meg a megfelelő testületeket: csak arról foglalnak állást, hogy a megyei bíróság elnökének, kollégiumvezetőjének, csoportvezetőjének stb. állására pályázó alkalmas-e a tisztség betöltésére. Ha nincs alkalmas pályázó, vagy ha a kinevező a javaslatot nem fogadja el, új pályázatot kell kiírni; ha pedig ez is eredménytelen, a kinevező maga dönthet három évre szólóan az állás betöltéséről. A kinevező pedig nem más, mint az igazságügy-miniszter (a legfelsőbb bírósági vezető állásoknál a Legfelsőbb Bíróság elnöke), mint ahogy az eddig is volt. Igaz, a kormánytervezet szerint a pályázott tisztségekre a kinevezés öt évre szól, és ez jelentős fejlemény a mostani szabályozáshoz képest, amely szerint az igazságügy-miniszter ki is nevezheti, de fel is mentheti a vezető bírókat. Ám továbbra is az igazságügyminiszter osztaná be a bírákat első munkakörükbe, és ami ennél is fontosabb: egyetértési (tehát vétó-) jogot gyakorolna akkor, amikor legfelsőbb bírósági bíró kinevezésére terjesztened fel javaslatot. Ezt az egy utóbbi kitételt Solt Pál, a Legfelsőbb Bíróság elnöke nehezményezte is parlamenti felszólalásakor: ezáltal ugyanis – mondotta – a kormány óhatatlanul politikai felelősséget vállalna a Legfelsőbb Bíróság működéséért.
A bírói függetlenség mellett dr. Balsai István igazságügy-miniszter és különösképp Solt Pál hangsúlyozta a négy héttel korábbi vitában a bírói legitimitás szempontjait. Igaz, Solt Pál nem egészen ugyanazt értette ezen, mint az igazságügy-miniszter, hogy tudniillik a pályázati rendszer kölcsönöz legitimitást a bírói karnak, inkább annak a puszta ténynek a fontosságát emelte ki, hogy törvény születik a bíróságról. A bíróságot nyomasztó klíma veszi körül, még a bírák is megkérdőjelezték saját vezetőik kompetenciáját a törvény előzetes vitái során, és még egy – meg nem nevezett, vélhetően kormánypárti – képviselő is oly levelet intézett az egyik másodfokú bírókollegának, melyben „a pártállam lelkes apollogetáinak” (így, két l-lel) titulálva az igazságszolgáltatás napszámosainak egy részét, „az elmúlt évtized szégyenteljes ítéleteit” emlegette föl. A törvény meghozatalának gesztusa tehát – hámozhatjuk ki a Legfelsőbb Bíróság elnökének hozzászólásából – nem jelent kevesebbet, mint hogy a bírói kar bizalmat kap az új rendszertől is.
Megvalljuk, felkeltette érdeklődésünket a legitimitáséhség, amit Solt Pál tolmácsolt a képviselőknek; felhívtuk ezért Berényi Margit bírónőt, aki ’83-ban a Budai Központi Kerületi Bíróságon a Demszky-perben hathavi felfüggesztett szabadságvesztésre ítélte a későbbi főpolgármestert, és aki azóta a Legfelsőbb Bíróságig vitte: mi a véleménye a törvényről. A bírónő haladéktalanul kollégiumvezetőjéhez irányított. „Á, maga az az újságíró?” – kérdezett vissza a telefonba két perc múlva a kollégiumvezető titkárnője, majd a sajtóosztályhoz irányított. Nem jártunk különbül Bürky István dr.-ral, a Pesti Központi Kerületi Bíróság elnökével, akinek tanácsa ’72-ben Szalay Miklóst és másokat tényleges börtönre ítélt a március 15-i nemhivatalos ünneplés miatt (Beszélő, 1991. március 19.). Tartózkodásuk persze messzemenőkig alkotmányos, ugyanis mindennemű megnyilatkozás vagy kormánypárti, vagy ellenzéki álláspontot jelent akarva-akaratlanul, márpedig a bírót csakis a meghozott törvény kötheti.
A Fővárosi Bíróságon (és nyilván másutt is) nagyarányú személyi lapcserékre került sor a rendszerváltás előtt. Ettől persze még borzasztóan káros és igazságtalan a kisgazda Kávássy Sándor a plénum és a tévényilvánosság előtt: „vérbírák ülnek vezetői pozíciókban!” Áder János Fidesz-képviselő statisztikai adatokat szegezett szembe e felfogással: a bíróknak csupán valamivel több mint egyharmada volt párttag ’89 elején, a vezető bírók harmada-negyede ’90–91-ben kapta megbízatását, az összbírói létszám 30 százaléka Fidesz-korú stb. Tehát folyik a vérátömlesztés szakmai és nemzedéki alapon is. Ám a statisztika nem ad ábrázolást arról, hogy a lojalitásnak, amely minden hivatali szervezet természetszerű sajátja, milyen mértékben volt vezérlő elve a rendszerhűség követelménye. Ez a most formálódó bírói függetlenség szempontjából sem közömbös; a felejtés a hála lojalitását ébresztheti azok iránt, akiknek módjukban és kegyükben áll felejteni.
A szabad demokraták ebben az irányban tapogatózva szorgalmazzák a bírói szervezet rendszerszerű, ám a kormányelképzelésnél jóval radikálisabb átalakítását. „A mi célunk nyilvánvalóan az, hogy megtörjük a folyamatosságot” – magyarázta Tölgyessy Péter a múlt heti alkotmánybizottsági ülésen. A bírói (igazságügyi) önkormányzatoknak jóval szélesebb körű jogosítványokat adnának, elvéve a kormánytól a kinevezési hatásköröket. Sőt, mondják, a szakmai testületek vezetőit ne kinevezzék, hanem válasszák, így erőteljesebb lesz a szakmai megmérettetés. A Hack Péter–Laborczi Géza-féle javaslat szerint a legfőbb önkormányzati szerv az Igazságügyi Tanács volna, amelynek 23-as tagsága nemcsak bírókból, hanem – kisebb részben – ügyvédekből, ügyészekből és jogászprofesszorokból is állna. E megoldás a szintén diktatúrából demokráciává vált Spanyolország és Portugália példáját tartja szem előtt; oly módon mozdítja elő a bírói szervezet függetlenségét, hogy közben a bírói belterjességnek, vagyis a bírói hatalom ellenőrizhetetlen növekedésének is elejét próbálja venni. Ezért akarja az SZDSZ az önkormányzati hierarchia alárendelt pozíciójában látni a bírói testületeket, amelyek viszont, a kormánytervezettel ellentétben, országos, megyei és legfelsőbb bírósági szinten egyaránt működnének. Az országos szintig felmenő önkormányzati elképzelés megtalálható Vastagh Pál MSZP-s képviselő indítványában is; Vastagh azonban csak a legfelsőbb bírósági elnökhelyettes és bírák kinevezése kérdésében fosztaná meg a kormányt egyetértői hatáskörétől.
Hogy elejét kell venni a bírói belterjesség veszélyének, a kormány érvelésében is szerepel. A kormány bírói szervezeti modellje, a maga igazságügy-miniszteri kontrolljával, a némethez áll közel. E modellt kétféleképpen védelmezik az ádáz szabad demokrata támadásokkal szemben. Az egyik érvrendszer lényégé, hogy ne változtassunk sokat, részint a fent említett legitimitási okok miatt, melyek a törvény mielőbbi meghozatalát sürgetik, részint mert távol vagyunk Portugáliától. Ezt hangoztatják az Igazságügy-minisztérium és a Legfelsőbb Bíróság képviselői. „Nagyon relatív biztonságérzetet tulajdonítok ennek a bizonyos latin modellnek – mondta a múlt heti bizottsági ülésen Dr. Horeczki Károly, a Magyar Bírói Egyesület elnöke az SZDSZ-es javaslatról – azzal együtt, hogy tudjuk, hogy ennek sok előnye van. De most ezzel nem tudunk mit kezdeni… Tehát én nem mondom azt, hogy vegyük le a napirendről, de úgy vegyük le, hogy itt most valamit végre fogadjunk el, ami jobb, mint ami most van… Akkor gondolkozhat tisztelettel a törvényalkotó azon, hogy legyen-e… ilyen absztrakció, amiben akkor sem lesz boldog a bírói kar, ha most ebben egyetértene a két nagy politikai erő Magyarországon, hogy legyen, mert azt mondaná, hogy ez ugyan nekünk nem kell, de ha adják, akkor adják.”
De miért kell látszat-önkormányzati testületeket fölállítani? Talán azért, mert a koalíció valódi kormánybefolyást akar. A koalíció meg van sértve, amikor az ellenzék garanciákat követel (okulva a tévéalelnökök példáján). Ez már nem kommunista rendszer – hangoztatja Kónya – és „az igazságügy-miniszternek a beleszólása… nemcsak megengedhető, hanem, meggyőződésem szerint, egyfajta biztosítékot is jelent.” Továbbá – az MDF-frakcióvezető szerint – „a bírói szervezet vezetésében nem következett be a szükséges változás!” A koalíció – kontrázott rá Füzessy Tibor (KDNP) két szarvashibát követett el eddig: egyszer, amikor a vállalati igazgatóválasztást a vállalati tanácsokra, másodszor meg, amikor a kórházi igazgatók választását a kórházi kollektívákra bízta. Hát, persze, hogy újraválasztották őket! A rendszerváltást csak kívülről lehet megcsinálni.
Egyszóval, a múlt héten magabiztos volt a koalíció. „Magatokra fogtok maradni!” – mondta Hack Péternek négyszemközt az igazságügy-miniszter. Csakugyan magukra maradtak, mert az ellenzéki pártok még kétharmados törvény esetében sem képesek összehangolni álláspontjukat. Lapzártakor mégis kompromisszumot ígért Balsai, megint négy szem között: belemennének az országos bírói tanács felállításába; a testületnek egyetértési joga volna a bíróságokra vonatkozó költségvetés és más törvények előkészítésekor, de csak véleményt nyilváníthatna személyi ügyekben.
Végül egy beosztott (helyi) bírói vélemény: nincs szükség erre az egész szervezeti módosításra. Előbb az anyagi feltételeket kell megjavítani, mert még ha akarják sem tudják elérni a főnökök, hogy a bíró bent, a munka helyén dolgozzon, ott még egy vagyonkimutatást se lehet kihajtogatni; ugyanaz a szoba az iroda és a tárgyaló. Egyébként is: a volt főnökök vagy helyetteseik újrakinevezésére számíthatunk. És vajon Balsai úr miért nem maga akarja kinevezni őket? Át óhajtja tolni a bírói karra a felelősséget?
Előző cikk: 1991. október / Védőernyő / Bukaresti parlament / Közakarat Egyesület
Következő cikk: A végig nem gondolt lépés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Strasbourgból lett az új ellenség - Népszava
Strasbourgból lett az új ellenség
Népszava|2017. márc 18. 05:04
A 2017-es strasbourgi évnyitó, Guido Raimondi elnök beszél FOTÓ: SANDRO WELTIN
Sajátos válaszlépést javasolt a kormányközeli Alapjogokért Központ igazgatója azután, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága (EJEB) elmarasztalta és kártérítés fizetésére kötelezte két menekült ügyében a magyar államot. A központ igazgatója szerint úgy vélte: egyszerűen ki kellene lépéni a strasbourgi bírásóság joghatósága alól. Mindeközben Orbán Viktor miniszterelnök szokásos pénteki nyilatkozatában gyanús hibákat vétve beszélt az ügyről.
Akár az Emberi Jogok Európai Bírósága(EJEB) joghatóságának felmondását is megfontolandónak tartja a kormányközeli Alapjogokért Központ igazgatója a bíróság újabb, hazánkat elítélő döntése miatt. Szánthó Miklós minderről azzal összefüggésben beszélt az Magyar Hírlapnak, hogy az EJEB egy keddi döntésében elmarasztalta a magyar államot, mert az egyezményt megsértve fogva tartottak két bangladesi menedékkérőt még 2015-ben a röszkei tranzitzónában, majd kitoloncoltak őket Szerbiába. Megkerestük a Külügyminisztériumot és az igazságügyi tárcát is, hogy megtudjuk mi a véleményük a felvetésről, ám lapzártánkig nem kaptunk választ.
Szánthó javaslatát Valki László nemzetközi jogász úgy kommentálta a Népszavának: „Ez rendkívül durva lépés lenne, ennek kilátásba helyezése hasonlítana ahhoz, mint amiket mostanában Donald Trump mondott, miszerint ha így folytatódik, az Egyesült Államok kilép az ENSZ emberi jogi tanácsából. Csúnyán néz ki, hogy ilyesmivel fenyeget az Egyesült Államok, de az még csúnyább, ha Magyarország teszi ezt”.
Valki hangsúlyozta, minden szervezetből ki lehet ugyan lépni, de ennek súlyos következményei lennének. Az EJEB-ből való kilépés ugyanis azt jelentené, hogy Magyarország nem tartja magára nézve kötelezőnek az 1950-ben megkötött és később sokszor kiegészített Emberi jogok európai egyezménye rendelkezéseit, magyarul, a jövőben nem kívánja tiszteletben tartani az alapvető emberi jogokat. Ráadásul a szakértő szerint „sorozatlövés” következne be, mivel fel kellene mondanunk az európai egyezményt is, és egy lendülettel az Európa Tanácsból is ki kellene lépnünk. Az utóbbit ugyanis 67 évvel ezelőtt éppen az emberi jogok tiszteletben tartatása és folyamatos fejlesztése céljából hozták létre.
Szánthó Miklós a két bangladesi menekült ügyében hozott ítéletről szólva azt is mondta: ahogy az ENSZ kiforgatta eredeti értelméből a genfi menekültügyi egyezményt, ugyanezt teszi a strasbourgi bíróság is, amely a „társadalmi fejlődésre” hivatkozva folyamatosan újra értelmezi az emberi jogok tartalmát, ezáltal jogalkalmazás helyett valójában jogalkotást végez a tagállamok helyett.
"Fogalmam sincs mire gondolt Szánthó, az ENSZ ugyanis nem értelmezett át semmit. Maguk a tagállamok voltak azok, amelyek a világszervezet vagy különböző regionális szervezetek, mint például az Európai Unió keretében továbbfejlesztették az 1951. évi genfi konvenció előírásait. Emellett a nemzeti vagy nemzetközi bíróságok gyakorlata alakította egy-egy konkrét írott szabály értelmezését" - vélekedett Valki. Egyébként, tette hozzá, a menekültjog fejlesztése érdekében történetesen az unió tette a legtöbbet. Olyan kötelező irányelveket alkotott, amelyek sokkal részletesebb és humánusabb előírásokat tartalmaztak, mint a genfi egyezmény. Amikor beléptünk az Európai Unióba, kötelezettséget vállaltunk a már meglevő szabályok végrehajtására, később pedig, már tagállamként, magunk is részt vettünk a jogalkotásban és a jogszabályok értelmezésének alakításában. A szuverenitásunk így a legcsekélyebb mértékben sem sérült, ellenkezőleg, a nemzetközi együttműködésben éppen szuverenitásunkat gyakoroltuk.
Megkerestük az ügyben az Emberi Jogok Európai Bíróságát is, amely azonban nem kívánta kommentálni Szánthó Miklósnak a Magyar Hírlapban megjelent felvetéseit. A bíróság sajtóosztálya ugyanakkor leszögezte, hogy az EJEB Kamarájának az „Ilias és Ahmed kontra Magyarország” ügyben 2017. március 14-ikén meghozott döntése nem végleges. Az ítélethozatalt követő három hónapon belül bármely fél kérheti, hogy az ügyet a bíróság Nagykamarája elé utalják. A kérés benyújtását követően egy öttagú bírói testületnek kell döntenie arról, hogy szükség van-e további vizsgálódásra. Ha úgy ítélik meg, hogy igen, akkor a Nagykamara meghallgatja az ügyet, és meghozza a végső döntést. Ha a bírói kollégium visszautasítja a kérelmet, akkor a Kamara döntése véglegessé válik.
Jelenleg egyébként Fehéroroszország az egyetlen európai állam, amely nem szerződő fél az Emberi Jogok Európai Konvenciójában, s ily módon nem tartozik az EJEB joghatósága alá sem. Az Egyesült Királyság egy idő óta mérlegeli, hogy felmondja-e az egyezményt, vagy csupán korlátozza a strasbourgi bíróság ítéleteinek hatályát. A jelenlegi miniszterelnök, Theresa May még belügyminiszterként sürgette, hogy hazája mondja fel az egyezményt. Érvelése szerint a strasbourgi bírók rendre olyan döntéseket hoznak, amelyeket a szigetország lakói és választott képviselőik elutasítanak. Példaként azt a bírósági ítéletet említette, amely megakadályozta a radikális iszlám imám, Abu Katada gyors kiutasítását az Egyesült Királyságból. Az Európai Unió szerződései nem mondják ki, hogy az EU-tagság feltétele az emberjogi egyezményhez való csatlakozás. Az Európai Bizottság ugyanakkor egy 1997-es közleményében világossá tette, hogy minden csatlakozni vágyó országtól megköveteli, hogy ratifikálja a konvenciót és a fontosabb jegyzőkönyveit.
Jelenleg minden EU-tagállam részese az egyezménynek. Ha egyikük úgy döntene, hogy felmondja a konvenciót, „az bizonyos körülmények között aggályokat vetne fel azzal kapcsolatban, hogy a hatóságok megfelelően védelmezik-e az alapvető jogokat” - válaszolt az Európai Bizottság még 2011-ben Nigel Farage brit EU-ellenes EP-képviselő ezzel kapcsolatos kérdésére. A testület azt is világossá tette a válaszlevélben, hogy az emberjogi egyezményből való kihátrálás az EU-szerződés – a magyarok számára ismerősen hangzó - 7. cikkelye szerinti szankciós eljárást vonhatna maga után. Az eljárás az alapvető jogokat súlyosan sértő tagállam szavazati jogának a felfüggesztésével végződhet.
Címkék: Strasbourg, ellenség	Kapcsolódó cikkek:
Fogva tartott menekültek - Strasbourg ítélt a magyar bánásmódról [2017-03-14 11:24]
Megerősítette elmarasztaló ítéletét a strasbourgi bíróság [2016-12-13 15:17]
Magyarország ellen ítéltek Strasbourgban [2016-11-22 15:02]
Szétolvasták	Özönvíz - Megbénult Budapest (fotók,videók)
Szexbotrány egy újabb elitiskolában - Tanárok erőszakolták meg a gyerekeket
Azbesztper - Végre bizonyították a nyilvánvalót
Alföldi Róbert galériavezető is lesz a jövőben
Most jött	Manchesteri robbantás - Németországban járt a merénylő Everest-expedíció - Suhajda visszafordult, Klein egyedül folytatja
Sorszámot húztak? Veronai tragédia - Méltatlan a biztosító ajánlata
Az amerikai elnök Brüsszelbe érkezett - Tüntetők is fogadták
Kidőlt fa miatt másfél órás késés is lehet a balatoni vasútvonalon
200 millió egy szexfüggő macskáról szóló képregény borítójáért Az Európai Parlamentben is megemlékeztek a terror áldozatairól
Csütörtökön is jöhet az "égi áldás"
Vélemény	Korunk sátánjai
Vár-fejlesztés
Csoda. Esetleg lufi
Kacagó győztesek

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság