text:
Címlap > Szemle - 2000. 08.
5. Bhután
12. Jordánia
14. Kína
15. Kuvait
16. Litvánia
17. Olaszország
18. Omán
19. Pkisztán
20. Szabadalmi Együttműködési Szerződés
21. Szellemi Törvény Szerződés
22. Szellemi Tulajdon Világszervezete
23. Szudán
24. Tajvan
25. Trinidad és Tobago
26. Ukrajna
A) A módosított szabadalmi törvény lehetővé teszi az oltalmi idő meghosszabbítását abban az esetben, ha a Szabadalmi Hivatal bizonyos meghatározott időn belül nem kezdi el a bejelentés vizsgálatát vagy nem végzi el a bejelentés kapcsán a hivatal számára előírt teendőket. Ezt az előnyt a 2000. május 29-én függő bejelentések vagy az ún. folytatólagos intézésű bejelentések (continued prosecution applications, CPA) esetében lehet igénybe venni.
B) 1999. decemberi tájékoztatónkban már beszámoltunk arról, hogy az Egyesült Államokban az üzleti módszerekre is lehet szabadalmi oltalmat szerezni. Most arról kaptunk hírt, hogy az Amerikai Szabadalmi Hivatal 1998 februárjában az Open Market Inc. számára szabadalmat engedélyezett egy 1994-ben benyújtott szabadalmi bejelentés alapján, amely az interneten keresztül történő árurendelés egy sajátos módszerére vonatkozik. A szabadalom széles körben ismertté vált, mert az ún. "vásárlókártya" eljárást védi, amely számos kereskedelmi weboldal közös vonása.
Ez a szabadalom heves vitát váltott ki, mert úgy tűnik, hogy kézenfekvő ötlet szabadalmazását tette lehetővé, és azzal fenyeget, hogy tisztességtelen módon avatkozik be a piaci viszonyokba.
Ahhoz, hogy szabadalmi oltalmat lehessen szerezni, lényeges, hogy a találmány egyértelműen különbözzék attól, ami ismert és amit a bejelentés benyújtásakor használnak. Másrészről a találmány nagyon ismerősnek, sőt kézenfekvőnek tűnhet egy adott terület szakembere számára a szabadalom engedélyezésének időpontjában (általában két vagy három évvel a bejelentés benyújtása után). Ez gyakran előfordul gyorsan fejlődő technológiák esetén, ahol az általános tudásszint rendkívül gyorsan növekszik. Open Market kérdéses szabadalma esetében lehet állítani, hogy a szabadalmazott módszer manapság kézenfekvő bárki számára, aki az interneten szörföl, de teljesen más kérdés, hogy a szabadalmazott módszer kézenfekvő volt-e 1994-ben.
Itt említjük meg, hogy az Európai Szabadalmi Hivatal eltérően ítéli meg az ilyen jellegű találmányok szabadalmazhatóságát. Az amerikai szabadalmi törvény szerint a szabadalmazható találmánynak hasznosnak kell lennie az újdonság és a nem-kézenfekvőség követelménye mellett, míg az Európai Szabadalmi Egyezmény szerint a szabadalmazhatóság feltétele az újdonságon és a feltalálói tevékenységen kívül a műszaki jelleg. Ez a különbség különösen a számítógépen alapuló üzleti módszerek területén jelent eltérést a szabadalmazási gyakorlatban. Míg ugyanis egy ilyen új üzleti módszer szabadalmazható lehet az Amerikai Egyesült Államokban, az Európai Szabadalmi Hivatalnál benyújtott bejelentés csak akkor tekinthető szabadalmazhatónak, ha a megoldás valamilyen különleges műszaki finomsággal is párosul, így például a számítógéprendszer működtetési eljárásának különböző lépései vagy komponensei között van valamilyen együttműködés vagy kölcsönhatás.
A) 2000. október 24-től kezdve gyógyszerszabadalmakat is fognak engedélyezni Argentínában. Bár a Kongresszus elé terjesztettek egy olyan törvényjavaslatot, amely e határidő meghosszabbítását javasolja, jelenleg teljesen valószínűtlen, hogy azt elfogadnák.
Az Argentin Szabadalmi Hivatal jelenleg elfogad 1995. január 1. óta benyújtott, gyógyászati termékekre vonatkozó szabadalmi bejelentéseket, de az argentin szabadalmi törvényt szabályozó, 260/96 sz. kormányrendelet 100. szakaszára hivatkozva visszautasítja a fenti időpont előtt benyújtott ilyen tárgyú bejelentések vizsgálatát.
A TRIPS Egyezmény 70.7 szakasza szerint az egyezmény alkalmazásának időpontjában függő szellemi tulajdonjogi oltalmi igények módosítására van lehetőség, de a módosítás nem tartalmazhat új anyagot. Az "új anyag" kifejezés vonatkozhat az eredetileg benyújtott bejelentésben ki nem nyilvánított anyagra, de éppen a fentebb hivatkozott, 260/96 sz. rendelet szerint ha az eredeti bejelentés gyógyászati terméket is kinyilvánított, a bejelentés módosítása termékigénypontok beiktatásával nem minősíthető új anyagnak, és a szabadalmat engedélyezni kell. Egy másik értelmezés szerint az "új anyag" kifejezés a TRIPS Egyezmény hatálybalépése előtt szabadalommal nem oltalmazható tárgyra vonatkozik. A Szabadalmi Hivatal ezt az értelmezést fogadja el, és ennek megfelelően elutasítja az 1995. január 1. előtt benyújtott és gyógyászati termékigénypontokat tartalmazó szabadalmi bejelentéseket, mert a TRIPS Egyezmény hatálybalépése előtt Argentínában a gyógyászati termékek nem voltak szabadalmazhatók.
1999. december 7-én a Szövetségi Fellebbezési Bíróság I. főosztálya a re Pfizer ügyben az első értelmezést fogadta el, vagyis azt, hogy az "új anyag" az eredeti bejelentésben ki nem nyilvánított anyagot jelent. Így a Bíróság szerint az 1995. január 1. előtt benyújtott, gyógyszer tárgyú szabadalmi bejelentéseket is vizsgálni kell, ha azokban ki van nyilvánítva a gyógyászati hatóanyag.
Az Argentin Szabadalmi Hivatal e döntés ellen fellebbezést nyújtott be. Így később fog eldőlni, hogy a Szövetségi Fellebbezési Bíróság másik két osztálya és a Legfelsőbb Bíróság milyen álláspontot foglal el az ügyben.
B) 2000. június 14-én a hivatalos közlönyben kihirdették azt a rendeletet, amelynek alapján a Szabadalmi Hivatal lehetővé teszi, hogy az engedélyezési eljárás meggyorsítása érdekében a rendelet keltétől számított egy éven belül - ez a határidő további egy évvel meghosszabbítható - az elsőbbség igénylésével benyújtott minden függő szabadalmi bejelentés kiegészítéseként a bejelentő benyújtson olyan iratokat, amelyek azt bizonyítják, hogy ugyanarra a találmányra alapozott külföldi bejelentésére az újdonság, a feltalálói tevékenység és az ipari alkalmazhatóság vizsgálata után szabadalmat engedélyeztek. Az ilyen követelményeket kielégítő bejelentések ügyében a Szabadalmi Hivatal az újdonságvizsgálatot kiegészíti a hazai szabadalmi bejelentések és szabadalmak vizsgálatával, és ha ez a vizsgálat nem tár fel újdonságrontó anyagot, engedélyezi a szabadalmat, amennyiben az nem alapszik az oltalomból kizárt találmányon (például tudományos elméleten, matematikai módszeren stb.).
A fenti rendelet az új szabadalmi törvény hatálybalépése után, vagyis 1995. szeptember 9-től kezdve benyújtott szabadalmi bejelentésekre vonatkozik. A korábbi törvény hatálybanléte alatt benyújtott szabadalmi bejelentésekre és szabadalmakra már hatályban van hasonló előírásokat tartalmazó rendelet.
Egy 1999. évi szövetségi bírósági döntés szerint egy termék értékesítése olyan instrukcióval, amely a termék használata folytán egy szabadalom bitorlásához vezet, a polgári törvénykönyv szerint szabadalombitorlást jelenthet. E döntés értelmében Ausztráliában is lehet közvetetett bitorlást elkövetni.
Az Ausztria és Tajvan között megkötött kétoldalú megállapodás alapján az a bejelentő, aki 2000. június 15-én vagy ezt követően szabadalmi, használati minta vagy védjegybejelentést nyújt be az Osztrák Szabadalmi Hivatalnál, jogosult elsőbbség igénylésére Tajvanon.
Bhután (országkódja: BH) 2000. május 4-én letétbe helyezte a Párizsi Uniós Egyezményhez, továbbá a védjegyek nemzetközi lajstromozására vonatkozó Madridi Megállapodáshoz és az ehhez a megállapodáshoz kapcsolódó Jegyzőkönyvre vonatkozó csatlakozási okmányát. Így ezek a nemzetközi egyezmények Bhutánra nézve 2000. augusztus 4-én lépnek hatályba.
Brazíliában a Szabadalmi Hivatal a TRIPS Egyezmény aláírása, vagyis 1995. január 1-je után csak azokra a szabadalmakra engedélyezett 20 év oltalmi időt, amelyeket az 1997. évi új szabadalmi törvény hatálya alatt nyújtottak be. Emiatt számos olyan bejelentő kérte a bíróságot az oltalmi idő meghosszabbítására, akinek a TRIPS Egyezmény hatálybaléptekor függőben levő bejelentésére a szabadalmat még a régi törvény hatálya alatt rövidebb oltalmi idővel engedélyezték. Többek között az American Cyanamid, a DuPont de Nemours és a Sumitomo is benyújtott ilyen keresetet, és a bíróság szabadalmaik oltalmi idejét 20 évben állapította meg.
2000. május 10-én új iparjogvédelmi törvény lépett hatályba, amely módosítja a találmányokra és ipari mintákra vonatkozó törvényt, a használati minta törvényt, a félvezető termékekre vonatkozó törvényt, valamint a védjegytörvényt.
A legnagyobb mértékben a találmányokra és ipari mintákra vonatkozó törvényt változtatták meg, mert annak szövegét összhangba hozták egyrészt az Európai Szabadalmi Egyezmény (EPC), másrészt a TRIPS Egyezmény előírásaival.
A törvény új módon szabályozza a jogok kimerülését. A szabadalmasnak ezentúl nincs joga, hogy harmadik személyek számára megtiltsa a szabadalmazott termék használatát, ha a terméket ő maga hozta vagy az ő hozzájárulásával hozták a Cseh Köztársaságban forgalomba. A szabadalmak megsemmisítésének okait, valamint a találmány egységességére vonatkozó követelményeket az EPC-vel összhangban határozták meg.
Az új törvény az európai szabadalmi bejelentésekre és európai szabadalmakra vonatkozó külön fejezetet tartalmaz, amely 2002. július 1-jén, vagyis azon a napon lép hatályba, amikor a Cseh Köztársaság az Európai Szabadalmi Szervezet tagja lesz. Ez a fejezet rendelkezéseket tartalmaz az európai bejelentések nemzeti bejelentéssé alakításáról, az európai szabadalmak hatásáról, az európai szabadalomból származó oltalom terjedelméről, a kettős oltalom tilalmáról és az európai szabadalom törléséről.
A szabadalmi törvény egy további fejezete a gyógyászati termékekre és növényvédő szerekre vonatkozó kiegészítő oltalmi bizonylat engedélyezéséről rendelkezik, ami annyit jelent, hogy az Európai Bizottság 1768/92 sz. és 1610/96 sz. irányelveit beépítették a cseh szabadalmi törvénybe. Ilyen bizonylat engedélyezése iránti kérelmet a szabadalmasnak a Cseh Köztársaságban adott forgalombahozatali engedély keltétől számított 6 hónapon belül kell benyújtania. Ha ezt az engedélyt a szabadalom megadása előtt adták, a kiegészítő oltalmi bizonylat iránti kérelmet a szabadalom engedélyezésétől számított 6 hónapon belül kell benyújtani. Ilyen kérelem nem alapozható "pipeline" szabadalmakra.
A kiegészítő oltalmi bizonylat oltalmi ideje annak az időtartamnak felel meg, amely öt év levonásával az alapszabadalom alapját képező bejelentés benyújtási napja és a készítmény csehországi első forgalombahozatali engedélyének kiadása között eltelt, de nem haladhatja meg az öt évet.
A kiegészítő oltalmi bizonylatot az alábbi feltételek teljesülése esetén engedélyezik:
az alapszabadalom a Cseh Köztársaság területén érvényes;
a készítmény az alapszabadalom által védett hatóanyagot tartalmaz, amely érvényesen van lajstromozva gyógyászati vagy növényvédelmi készítményként;
az anyagra még nem engedélyeztek kiegészítő oltalmi bizonylatot.
A kiegészítő oltalmi bizonylat az alapszabadalom oltalmi idejének lejártakor lép hatályba. Érvényben tartásához évdíjat kell leróni.
A kiegészítő oltalmi bizonylat ugyanolyan jogokat biztosít, mint az alapszabadalom, de az oltalom a lajstromozott készítmény hatóanyagára korlátozódik.
A használati mintákra, valamint a félvezető termékekre vonatkozó törvényekben csak elhanyagolható változásokat vezettek be.
Az új védjegytörvény lehetővé teszi hozzájáruló nyilatkozat ("konszent") adását.
2000. július 5-én az Európai Bizottság rendelettervezetet tett közzé az egész Európai Unióban érvényes szabadalom létrehozásáról.
Az Európai Unió egységes piacáért felelős biztos, Frits Bolkestein az Európai Parlamentben arról számolt be, hogy a Bizottság döntésének hátterében az európai szabadalmi oltalom megszerzésének magas költségei állnak. Bolkestein szerint egy amerikai egyesült államokbeli szabadalom megszerzése 10 000 dollárba, egy japán szabadalomé 15 600 dollárba, míg az Európai Szabadalmi Hivatalon keresztül az Unió 8 országában érvényes szabadalom megszerzése 47 000 dollárnál is többe kerül.
A korábbi erőfeszítések, amelyek arra irányultak, hogy lehetővé tegyék az 1975. évi Luxemburgi Egyezmény alapján közösségi szabadalom megszerzését, a szerződő államok általi ratifikálás elmaradása miatt híúsultak meg.
Az új oltalmi formát a müncheni Európai Szabadalmi Hivatal engedélyezné. Bolkestein szerint a Bizottság határozata összhangban áll az Európai Közösség államai vezetőinek az óhajával, akik 2001 végéig szeretnék a közösségi szabadalom megvalósítását. "A közösségi szabadalomra az innováció ösztönzéséhez van szükség, ami kulcsfontosságú Európában a növekedéshez, a versenyképességhez és a munkahelyek létesítéséhez" mondta. Szerinte az új európai közösségi szabadalom egyidejűleg létezne a meglévő rendszerekkel, és kiegészítené azokat azáltal, hogy vonzóbb alternatívát nyújtana mind a kisüzemek, mind a nagyvállalatok számára. A nemzeti szabadalmak, az európai szabadalmak és az új közösségi szabadalmak párhuzamosan működnének. Kifejtette továbbá, hogy az új rendszer létrehozását az Európai Szabadalmi Egyezményt aláíró Európai Unió saját jogán oldaná meg. Ez szabaddá tenné az utat az Európai Szabadalmi Hivatal számára a közösségi szabadalom engedélyezéséhez.
A rendelettervezet kísérőiratában a Bizottság kifejti, hogy bár az Európai Szabadalmi Egyezmény egyetlen bejelentéssel teszi lehetővé az európai szabadalom megszerzését, jelentős többletköltségek merülnek fel annak következtében, hogy az Európai Szabadalmi Egyezmény tagállamai az európai szabadalom érvényesítéséhez megkívánják a saját hivatalos nyelvükre való fordítást. Emellett az európai szabadalommal kapcsolatos vitákban a nemzeti bíróságok maradnak illetékesek, aminek következtében "15 államban elvileg 15 különböző jogi eljárás 15 eltérő módon és eltérő eredmények kockázatával folyhat le".
Az Európai Törvényszék intézményeként működő Luxemburgi Szabadalmi Bíróság megalapítása az Európai Szerződés módosítását teszi szükségessé, és a kérdést jelenleg is tanulmányozza egy kormányközi konferencia. Valószínű, hogy decemberben egy nizzai csúcstalálkozón a szerződést módosítani fogják. A Bizottság kísérőirata szerint ennek a bíróságnak a hatásköre lényegileg közösségi szabadalmak bitorlásával és érvényességével kapcsolatos vitákra fog korlátozódni. "Az egyéb vitákat, így a licenciaszerződésekre vagy a szabadalmak tulajdonjogára vonatkozó vitákat a nemzeti bíróságok fogják tárgyalni."
Az Európai Parlamentnek adott beszámolójában Bolkestein a tervezett közösségi szabadalom jellemzőit az alábbi módon részletezte: "Az egész Közösségben érvényes lesz, és egyetlen szabálysorozatnak lesz alávetve, aminek következtében csökkenni fog a 15 eltérő nemzeti törvényhozás okozta bizonytalanság. A jogbiztonságot jelentősen javítani fogja egy központi bírósági rendszer létrehozása, ami garantálni fogja a közösségi szabadalmakra vonatkozó joggyakorlat minőségét és egyöntetűségét."
A költségeket csökkenteni fogja az Európai Szabadalmi Hivatal három munkanyelven: az angolon, a francián és a németen kívüli további fordítások szükségességének kiküszöbölése. A Bizottság kísérőirata szerint a gyakorlatban az angol a szabadalmak általános nyelve, és a fordításokat "nagyon ritkán tanulmányozzák".
Bolkestein szerint az Európai Unió reformjára vonatkozó jelenlegi kormányközi konferencia olyan lehetőséget kínál, amelyet ki kell használni további tagállamok csatlakozására.
A francia parlament 1999. december 29-én olyan törvényt hagyott jóvá, amely lehetővé teszi a generikus gyógyszerek gyorsabb forgalomba hozatalát. Ez a törvény hasonlít az amerikai "Bolar-kivételhez", amelyet Waxman-Hatch törvényként is ismerünk. Az új törvény szövege a következő:
Egy generikus gyógyszer forgalombahozatali engedélyét az eredeti gyógyszerre vonatkozó szellemi tulajdonjog lejárata előtt is ki lehet adni.
A generikus gyógyszer tényleges forgalomba hozatala azonban nem kezdődhet az ilyen jogok lejárata előtt.
A forgalombahozatali engedély megadására jogosult hatóságnak az engedélyezésről az eredeti gyógyszer forgalombahozatali engedélyével rendelkező tulajdonost is értesítenie kell.
Egy eredeti gyógyszerhez viszonyított bioekvivalencia kimutatására szolgáló biohozzáférhetőségi tanulmányokat, ha azok egy generikus gyógyszer forgalombahozatali engedélyének megszerzését célozzák, a francia iparjogvédelmi törvény L613-5 szakasza értelmében kísérleti használatnak kell tekinteni. (Itt megjegyezzük, hogy ezt az utolsó mondatot a francia Alkotmánybírósági Tanács érvénytelennek tekintette, és így az nincs benne a hatályban levő törvényben.)
Az első és a második mondatban foglaltak nem jelentenek változást a francia jogban, mert a francia Legfelsőbb Bíróság 1998. március 24-én a Promedica & Chiesi v Allen & Handburys ügyben már megállapította, hogy a forgalombahozatali engedély iránti kérelem benyújtása önmagában nem jelent bitorlást. A fő változást az utolsó mondat jelentette, amely a jelenlegi francia törvényben és a legtöbb európai unióbeli ország törvényében foglaltaktól való eltérést jelent, de legalábbis jelenleg nem fog hatályba lépni, mert az Alkotmánybíróság úgy találta, hogy a francia alkotmányba ütközik.
Lehetséges, hogy a francia kormány egy új, a Bolar-kivételhez hasonló törvényt fog majd kidolgozni, ami viszont az Európai Bizottságot arra indíthatja, hogy meggyorsítsa a generikus gyógyszerekre vonatkozó szabályozás kidolgozását.
Ez év márciusában a Hágai Kerületi Bíróság kimondta, hogy egy igényelt vegyület származékának használatával nem bitorolják a második gyógyászati indikációra vonatkozó igénypontot. Négy hónappal korábban egy angol bíróság ennek az ellenkezőjét állapította meg.
A két ügy hátterében az amerikai Calne cég egy második gyógyászati indikációra vonatkozó szabadalma áll, amelynek főigénypontja a következő szövegű: "Rapamicin alkalmazása szervátültetés után szervkilökődés gátlására szolgáló gyógyszer előállítására." A szabadalom használatára az American Home Products cég (AHP) kizárólagos jogot kapott.
A svájci Novartis egy SDZ RAD-nek nevezett, transzplantáció utáni kilökődést gátló anyaggal kapcsolatban klinikai próbákat folytat. Az SDZ RAD a rapamicin egy származéka. AHP angol, holland és német bíróságoknál benyújtott kereseteiben azt állítja, hogy az SDZ RAD használatával Novartis bitorolja a Calne-szabadalmat.
A High Court of Justice szabadalmi bírósága (az angol elsőfokú bíróság) 1999. december 6-án hozott ítéletében megállapította, hogy az SDZ RAD használata a Calne-szabadalom szó szerinti bitorlását jelenti, mert a szabadalom leírása kellő mértékben világos és teljes a rapamicin összes olyan származékának a lefedésére, amely miként az SDZ RAD a kívánt kilökődésgátló hatást mutatja. Az angol bíróság szerint ettől eltérő vélemény ellentmondana a józan észnek.
A Hágai Kerületi Bíróság 2000. március 29-i ítélete ezzel szemben azt állapítja meg, hogy a SDZ RAD használatával nem követtek el bitorlást, mert bár a szabadalmi leírás címe és tartalma utal rapamicin-származékok létezésére, az igénypontok nem tartalmaznak ilyen utalást. A bíróság szerint az ekvivalencia elv figyelembevételével sem követtek el bitorlást az alábbi gondolatmenet alapján: Egy szakember felismerné, hogy vannak olyan rapamicin-változatok, amelyek a kívánt hatást mutatják, és azt is látná, hogy a szabadalmas (Calne) ennek tudatában volt, azonban Calne azt a megoldást választotta, hogy ilyen származékokat nem említ igénypontjaiban. Ilyen körülmények között az Európai Szabadalmi Egyezmény 69. szakaszának (amely az oltalom terjedelmét határozza meg) mérlegelése alapján arra a belátásra kell jutni, hogy harmadik felek jogbiztonsága fontosabb. A felperes nem kielégítő kinyilvánításra vonatkozó érvelésének elbírálásával a holland bíróság nem foglalkozott, és elutasította a megsemmisítésre vonatkozó ellenkérelmet. A bíróság a szabadalmat újnak és feltalálói tevékenységen alapulónak találta.
Mostanáig csak a holland bíróság foglalkozott az ügynek mind a bitorlási, mind a megsemmisítési vonatkozásaival. Az angol ügy annyiban eltérő, hogy Angliában a felek megegyeztek abban, hogy csak a bitorlással és a kielégítő kinyilvánítással foglalkoznak, vagyis az újdonság és a feltalálói tevékenység kérdését nem vették figyelembe.
Németországban a bitorlási perrel más bíróság foglalkozik, mint a megsemmisítési keresettel. A bitorlási ügyben a Müncheni Bíróság ez év májusában tartott tárgyalást, de az eredményről még nem kaptunk hírt. A német megsemmisítési ügy hosszabb ideig fog tartani. Az angol fellebbezés ügyében júliusra tűztek ki tárgyalást.
A) Japán 1900-ban csatlakozott a Párizsi Uniós Egyezményhez. Ebből az alkalomból Tokióban 1999. november 16-án szimpóziumot tartottak, amelyen Desmond Ryan, az AIPPI volt elnöke is beszédet mondott. Beszédében a szabadalmi jogok nemzetközi harmonizációjával foglalkozott. Megállapította, hogy a különböző nemzetközi szerződések révén ez a folyamat kedvező irányban halad, de rámutatott, hogy van egy fontos terület, amely mostanáig alapvetően kimaradt a nemzetközi szabályozásból és harmonizálásból, és ez a szellemi tulajdonjogok érvényesítése. "A szellemi tulajdonjogoknak ez a fontos területe jelenleg rendkívül nagy változatosságot mutat, és ez különösen érvényes a szabadalmakra, ahol az anyagi jog egységessége, a harmonizálási eljárások és a közös adatbázisok növekvő hozzáférhetősége ellenére azonos találmányra vonatkozó szabadalmakkal kapcsolatos peres ügyek különböző államokban alapvetően eltérő megítéléshez vezethetnek."
Ilyen okok miatt az AIPPI elnöke a szellemi tulajdonjogok érvényesítése terén nyomatékosan felhívta a figyelmet az egységesítés szükségességére.
B) A Vogue divatlapot 1909 óta a Conde Nast Publications Inc. (CN) adta ki. Ez a cég 1988-ban egyesült az Advanced Magazine Publisher Inc. (AM) céggel. CN 1961-ben a VOGUE névre védjegybejelentést nyújtott be a nyomtatványokra vonatkozó 26. áruosztályban, és 1964-ben védjegyoltalmat kapott, amelyet 1975-ben, 1984-ben és 1994-ben is megújított.
1986-ban a Top Mercy K. K. (TM) a MEIVOGUE névre lajstromozási kérelmet nyújtott be a ruházkodásra vonatkozó 17. áruosztályban, és 1989-ben 2 108 307 számmal védjegyoltalmat kapott.
1994-ben AM a Szabadalmi Hivatalnál keresetett nyújtott be a MEIVOGUE védjegy törlésére. Kérelmét azzal indokolta, hogy a sérelmezett védjegy használata TM által megtéveszti a fogyasztókat a VOGUE védjeggyel kapcsolatos áruk és szolgáltatások területén; emellett a MEIVOGUE védjegy lajstromozása sértette az első bejelentőt megillető jogra vonatkozó alapelvet. A Szabadalmi Hivatal Fellebbezési Tanácsa elutasította AM keresetét, megállapítva, hogy TM számára jogosult volt a MEIVOGUE védjegy lajstromozása, mert ez a védjegy viszonylag rövid mind vizuálisan, mind verbálisan, és ezért a fogyasztók a védjegyet mint egységes kifejezést tudják felismerni.
AM azzal érvelt, hogy a MEIVOGUE védjegy használata a fogyasztók körében az áruk származását illetően megtévesztést okozhat, mert a VOGUE név a divatmagazin címeként híres, és benne foglaltatik TM védjegyében. Ezt az érvelést azonban a Tanács nem fogadta el, mert a MEIVOGUE védjegy japán átírásban öt szótagból áll, de egy kilégzéssel ejthető ki, és egyetlen szóként való értelmezése nem természetellenes. A Tanács nem talált olyan okot, amely indokolná e védjegynek MEI és VOGUE tagokra való bontását. AM VOGUE védjegye elismerten híres, de nem valószínűsíthető, hogy az alperes védjegye a felperes védjegyével összetéveszthető lenne, és nyilvánvaló, hogy a két fél védjegye eltérő megjelenésű. Emellett a felperes védjegyét "voug"-ként, míg az alperes védjegyét "meiboug"-ként ejtik. Ez a két kiejtés nyilvánvalóan eltérő. Ennek megfelelően, ha TM ruhákon használja védjegyét, a fogyasztók nem fogják azt AM üzletével társítani. Így valószínűtlen a két védjegy összetévesztése.
AM a Fellebbezési Tanács határozata ellen bírósági fellebbezést nyújtott be.
A jordán minisztertanács 2000. március 28-i ülésén elfogadta a szabadalmi törvény olyan módosítását, hogy a gyógyászati, orvosi és élelmiszer-ipari készítmények körébe tartozó vegyi termékek is szabadalmazhatók.
A törvénymódosítás 2000. március 2-án lépett hatályba. Ennek alapján az Egészségügyi Minisztériumot utasították, hogy a hatályos szabadalmi törvénnyel összhangban kezdje el az ilyen készítményekre vonatkozó szabadalmi bejelentések lajstromozását.
A) A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2000. március 17-én jelentést adott ki arról a vitáról, amelyet az Európai Közösség és annak tagállamai kezdeményeztek Kanada ellen, kifogásolva a kanadai szabadalmi törvény két rendelkezését, amelyek szerintük nem biztosítanak a TRIPS Egyezmény követelményeivel összhangban álló oltalmat szabadalmazott gyógyszertalálmányokra. A hivatkozott két rendelkezést korai gyakorlatbavételi, illetve készletezési kivételként szokás említeni. Ez a két kivétel nem kizárólag gyógyszer tárgyú szabadalmakra vonatkozik, de ez a legjelentősebb alkalmazási területük.
A korai gyakorlatbavételi kivétel lehetővé teszi, hogy gyártók használhassanak egy szabadalmazott találmányt, és így gyárthassák például egy szabadalmazott gyógyszer generikus változatát a vonatkozó szabadalom oltalmi idejének lejárta előtt, ha a használat célja csupán az, hogy saját termékükre forgalombahozatali engedélyt kapjanak. A készletezési kivétel azt teszi lehetővé, hogy olyan gyártók, akik a korai gyakorlatbavételi kivételt igénybe veszik, a vonatkozó szabadalom lejárta előtt 6 hónapon át a szabadalom bitorlása nélkül tárolják a saját generikus terméküket. A tárolt termék eladása azonban a szabadalmi oltalom lejártáig tilos.
Kanada arra hivatkozott, hogy mindkét rendelkezés a TRIPS Egyezmény 30. szakaszában meghatározott "korlátozott kivétel" hatálya alá esik, és hogy egyik kivétel sem áll ellentétben a TRIPS Egyezmény 33. szakaszában előírt minimális oltalmi idővel.
A WTO szakbizottsága arra a következtetésre jutott, hogy a készletezési kivétel ütközik a TRIPS Egyezmény 28.1. szakaszában foglaltakkal, ellentétben a gyakorlatbavételi kivétellel, amelyről ez nem állítható. A jelentés olyan ajánlást tartalmaz, amely szerint Kanadának a raktározási kivételt összhangba kell hoznia a TRIPS Egyezmény ratifikálásából származó követelményekkel.
A Kereskedelmi Világszervezet Döntőbírósági Tanácsa (Dispute Settlement Body, DSB) elfogadta a szakbizottság jelentését. Kanada 2000. április 25-én arról értesítette ezt a testületet, hogy az annak ajánlásaiban foglaltak végrehajtásához megfelelő időre van szüksége. Feltételezhető, hogy Kanada kénytelen lesz eltörölni a szabadalmi törvényének 55.2(2)szakaszában foglalt készletezési kivételt és az ahhoz kapcsolódó rendelkezéseket.
B) Előző tájékoztatónkban beszámoltunk arról, hogy a Kereskedelmi Világszervezet Döntőbírósági Tanácsa 2000. március 31-én megállapította, hogy a Kanadában 1989. október 1-je előtt engedélyezett szabadalmak 17 év oltalmi ideje ellentétben van a TRIPS Egyezmény előírásaival. Most arról kaptunk hírt, hogy a WTO szakbizottsága jelentést adott ki erről a kérdésről, amelyben azt a nézetét fejti ki, hogy a korábbi kanadai szabadalmi törvénynek megfelelően a szabadalom engedélyezésének napjától számított 17 év nincs összhangban a TRIPS Egyezmény 33. szakaszának azzal a rendelkezésével, hogy az oltalmi idő nem lehet rövidebb a bejelentés napjától számított 20 évnél. Ennek következtében a szakbizottság azt ajánlotta a Döntőbírósági Tanácsnak, hogy az hívja fel Kanadát a TRIPS Egyezmény elfogadásából eredő azon kötelezettségére, hogy szabadalmi törvényének 45. szakaszát hozza összhangba a TRIPS Egyezmény 33. szakaszának előírásaival. Ha a Döntőbírósági Tanács elfogadja a szakbizottság javaslatát - ez az eljárás egy évig is eltarthat -, Kanadának tájékoztatnia kell ezt a tanácsot arról, hogy hogyan tesz eleget a szakbizottság ajánlásainak. Ha a Kanada által javasolt megoldás nem fogadható el a Kanada ellen panaszt benyújtó Egyesült Államok számára, ismét igénybe lehet venni a Döntőbírósági Tanácsot. Jelenleg nem ismeretes, hogy Kanada milyen megoldást fog választani.
A) A Siemens cégnek Kínában számos mintaszabadalma van, így többek között egy olyan távbeszélőformára, amely számos nemzetközi díjat nyert.
1999-ben ismertté vált, hogy Kína déli részén egy kínai cég olyan távbeszélő készülékeket kezdett gyártani és forgalmazni, amelyek lényegesen hasonlítottak a Siemens által lajstromoztatott mintaszabadalomban védett megoldáshoz. A kínai cég nem úgy hirdette készülékeit, hogy azok a Siemens gyártmányai, hanem saját védjegyét helyezte a készülékekre és így hozta azokat Kínában forgalomba.
2000. áprilisában a Siemens szakértője tárgyalásokat kezdett a kérdésről a Szabadalmi Hivatal Guangzhouban levő vidéki irodájával, amely magáévá tette Siemens álláspontját, megkereste a kínai céget, és a bitorló termékek gyártására vonatkozó további bizonyíték alapján közvetítői tárgyalást tűzött ki.
Tekintettel arra, hogy a Siemens által előadott panasz jól megalapozott volt, és azzal a Szabadalmi Hivatal egyetértett, a bitorló kínai üzem beleegyezett abba, hogy az esetet a Szabadalmi Hivatal által kitűzött tárgyalás előtt rendezzék.
Az ügyből az az érdekes tanulság meríthető, hogy a Kínai Szabadalmi Hivatal és annak vidéki irodái általánosan alkalmazzák a közvetítő eljárást, és hajlandók foglalkozni olyan ügyekkel, amelyek nem egy minta tökéletes utánzásán alapulnak. A tisztességtelen utánzás bizonyos esetekben elegendőnek tűnik ahhoz, hogy a Szabadalmi Hivatal eljárást kezdeményezzen. Ha a Hivatal felvállalta az ügyet, a sértett fél rendszerint nagyon hatékony eljárásban kaphat anyagi kárpótlást.
B) Az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium Védjegyhivatala kinyilvánította, hogy a "personal digital aid" (egy népszerű elektronikai készülék neve) szavak PDA rövidítése általánosan használt kifejezés, és ezért törölte a lajstromból a Fulande Business Development Company 1997-ben lajstromozott ilyen védjegyét.
Fulande szerzői jog bitorlásáért beperelt egy hongkongi céget, amely egyik termékére a PDA rövidítést nyomtatta. A hongkongi cég a per miatt anyagi veszteséget szenvedett, és a Védjegyhivatalhoz fellebbezett, amely 2000. május 16-án hozta meg fenti döntését arra hivatkozva, hogy a kínai védjegytörvény szerint nem lajstromozhatók védjegyként a generikus nevek vagy azok a megjelölések, amelyek egy termék működését vagy használatát írják le.
C) Kilenc évi üzleti tevékenység után a Qiangdao Jiari Jiudan (QJJ) szállodát értesítették, hogy nevét meg kell változtatnia, mert bitorolja az amerikai Holiday Inn (HI) szállodalánc védjegyét.
Holland tulajdonosa szerint HI a JIARI kifejezésnek védjegyként való használatára sok évvel korábban kizárólagos jogot szerzett. Emellett HI az Állami Ipar- és Kereskedelmi Kamaránál 1986-ban lajstromoztatta a "JIARI JIUDAN" és a "HOLIDAY INN" nevek használatának jogát. Ennek következtében a qiangdaoi szállodáknak törölniük kell nevükből a JIARI nevet. A Qiangdao Jiari Jiudan szálloda bár jól ismert, és jelentős vagyona van, újsághirdetésekben bejelentette, hogy nevét megváltoztatta.
A Kuvaiti Szabadalmi Hivatal közleményt tett közzé arról, hogy elsőbbségi bejelentéseket sem fogad el arab nyelvű hiteles meghatalmazás és kivonat nélkül. A szabadalmi bejelentések egyéb mellékletei három hónapon belül pótolhatók.
A Legfelsőbb Bíróság egy 2000. március 14-én hozott ítéletében úgy döntött, hogy a "Birzieciu" szó (jelentése: Birzai körzeti lakosok) nem használható sörüzem védjegyeként, mert ehhez a szóhoz nem társítanak sajátos sörgyártót vagy sörgyártási helyet.
Ebben az ügyben a "Zalsvytis" sörfőzde (a továbbiakban: felperes) a "Ragutis" sörfőzde ellen keresetet nyújtott be, kérve a bíróságot, hogy nyilvánítsa az alperes "Birzieciu" és "Birzieciu naminis alus" (jelentése: "a Birzai körzet lakosai által otthon előállított sör") védjegyeit érvénytelennek, mert a "Birzieciu" szó csak egy bizonyos sörtípust és/vagy a sör származási helyét jelzi.
A felperes keresetét mind az elsőfokú, mind a fellebbezési bíróság elutasította, míg a Legfelsőbb Bíróság törölte a "Birzieciu" védjegy lajstromozását arra hivatkozva, hogy mind a "Birzieciu" szó, mind a "naminis alus" (jelentése: házi sör) szavak nem védhető elemek, ha sör megjelölésére használják őket, mert mindkettő az ilyen típusú sör származási helyét és minőségi tulajdonságait jelzi.
Az ítélet szerint a fogyasztók a "Birzieciu" szót nem társítják egy sajátos sörfőzdével vagy sörgyártó hellyel, hanem inkább egy bizonyos sörfajtával, amelyet a körzet sörfőzdéi által kidolgozott recept szerint állítanak elő bizonyos minőségi tulajdonságokkal. Minthogy a "Birzieciu" sör gyártása nem szükségszerűen igényel ebből a körzetből származó alkotórészeket, "Birzieciu" sört bárhol elő lehet állítani; és az a tény, hogy az ilyen típusú sört nem ebben a körzetben állítják elő, nem vezeti félre a vásárlóközönséget.
Ismeretes, hogy az Európai Unióban a bitorlással gyanúsított személyek vagy cégek jogosultak a Közösségen belül bíróságot választani, és így egy nemleges megállapítási keresetet az Unió területén bármelyik bíróságnál benyújthatnak. Ennek megfelelően sokan választanak olasz bíróságot, ahol a peres ügyek hosszú ideig húzódnak, majd a Brüsszeli Egyezmény 21. szakaszára (amely előírja, hogy egy bíróságnak vissza kell utasítania az ítélkezést, ha egy másik tagállam bírósága előtt ugyanaz az ügy függőben van) hivatkozva kijelentik, hogy az általuk választott bíróság előtt függőben van az ügyük. Ez a taktika "olasz torpedó" néven vált ismertté.
Ilyen vonatkozásban a Brescia-i bíróság egy nemrég hozott ítéletében megerősítette az olasz bíróságok joghatóságát az Olaszországtól eltérő egyéb államokban engedélyezett szabadalmak nemleges megállapítási ügyeiben. A bíró ugyanis bitorlás hiányát állapította meg egy olasz, egy francia és három svájci szabadalom ügyében.
A fentiekből kitűnik, hogy az Európai Közösség szabadalmi pereire vonatkozó rendelkezések nem kielégítőek, különösen, ha figyelembe vesszük, hogy hasonló esetek nem csak olasz bíróságok előtt is egyre gyakoribbá válnak.
2000 májusában Ománban öt új rendelet lépett hatályba a szellemi tulajdon oltalma területén. E szultáni rendeletek alapján új védjegytörvény, új mintaoltalmi törvény, a földrajzi árujelzőkre vonatkozó törvény és integrált áramkörök topográfiájára vonatkozó törvény lépett hatályba.
19. Pakisztán
Pakisztánban egy elnöki rendelettel módosították az 1911. évi szabadalmi törvényt, hogy összhangba hozzák a TRIPS Egyezmény előírásaival. A fontosabb változásokat az alábbiakban foglaljuk össze.
a) A gyógyászatban vagy a mezőgazdaságban való felhasználásra szánt vegyi termékre vonatkozó szabadalmi bejelentések vizsgálatát 2005. január 1-jén fogják elkezdeni.
b) Az a) bekezdés szerinti bejelentéseket 2005. január 1-jétől számított 18 hónapon belül kell elfogadásra kész állapotba helyezni, és a pecsételésre (végleges megadásra) előírt határidőt is ettől az időponttól kell számítani.
c) Ha egy bejelentő a gyógyászatban vagy a mezőgazdaságban való felhasználásra szánt vegyi termékre vonatkozó szabadalmat és forgalmazási engedélyt kapott a Kereskedelmi Világszervezet egy másik tagországában, kizárólagos joga van az említett termék forgalmazására a Szövetségi Kormány forgalmazási engedélyének megadásától számított öt évig vagy ha ez a határidő rövidebb a szabadalom megadásáig vagy elutasításáig.
A) A 2000. év első három hónapjában a Szellemi Tulajdon Világszervezetének Nemzetközi Irodájához a különböző átvevő hivataloknál benyújtott 20 520 nemzetközi bejelentés érkezett, ami az előző év hasonló időszakához képest 15,6%-os növekedésnek felel meg.
Az Egyezmény II. fejezete alapján benyújtott nemzetközi elővizsgálati kérelmek száma ugyanebben az időszakban 14 227 volt.
B) Belize csatlakozásával 2000. március 17-én a Szabadalmi Együttműködési Szerződéshez (PCT-hez) csatlakozott fejlődő országok száma 54-re nőtt, ami a szerződő államok teljes számának a felét jelenti. A fejlődő országok PCT iránti növekvő érdeklődését tükrözi az ilyen országokból származó nemzetközi bejelentések számának a növekedése is. 1999-ben ez a szám 1745 volt, ami az 1998-as évben az ilyen országokból benyújtott bejelentések számához viszonyítva 48%-os növekedésnek felel meg.
21. Szabadalmi Törvény Szerződés
A Szabadalmi Törvény Szerződést (Patent Law Treaty, PLT) elfogadták a Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) által szervezett, 2000. május 11-től június 2-ig tartó genfi Diplomáciai Konferencián. A szerződés azt követően 3 hónappal fog hatályba lépni, hogy tíz állam ratifikálta.
A Diplomáciai Konferencián mintegy 150 állam képviselői vettek részt. A PLT elfogadása öt évig tartó tárgyalássorozatnak az eredménye, és fontos lépésnek tekinthető a szabadalmi jog harmonizációja terén. A WIPO vezérigazgatója, dr. Idris kijelentette, hogy "a következő lépést a jogi szabályok harmonizációja és esetleg egyetlen globális oltalomtípus felé kell megtenni". Szerinte a legnagyobb megtakarítást azzal lehetne a szabadalmazás terén elérni, ha a világ szabadalmi hivatalai képesek lennének a kutatási és vizsgálati eredményeket megosztani egymással. Az Állandó Szabadalomjogi Bizottság múltbeli ülésein és a WIPO tagországainak 1999. szeptemberi közgyűlésén számos küldöttség fejezte ki azt az óhaját, hogy a PLT elfogadása után a szabadalmi törvények további harmonizációját is tűzzék napirendre. Ezt a szándékot tükrözi a WIPO 2000. és 2001. évi munkaterve és költségvetése is.
Hatálybalépése után a PLT világszerte harmonizálni és korszerűsíteni fogja a szabadalmazási és a szabadalom-fenntartási eljárást. A szabadalmi oltalmat kereső feltalálóknak első lépésben bizonyos alaki követelményeket kell kielégíteniük annak érdekében, hogy elkerüljék bejelentésük elutasítását. Ezek az alaki előírások jelenleg országról országra változnak. A PLT a szabályok egységesítésével mind a feltalálók, mind a nemzeti és regionális szabadalmi hivatalok számára számos előnyt jelent, amelyek közül a legfontosabbakat az alábbiakban foglaljuk össze:
egységes nyomtatványok használata és egyszerűsített eljárások, amelyek csökkentik a tévedés kockázatát;
költségcsökkentés a feltalálók, a bejelentők és a szabadalmi ügvivők számára;
nehézkes és bonyolult eljárások kiküszöbölése;
a szabadalmi hivatalok munkájának hatákonyabbá tétele és a működési költségek csökkenése;
a szabadalmi bejelentések elektronikus benyújtásának lehetősége;
a szerződés tagállamaiban a szabadalmi formaságok egységesülése révén a külföldi szabadalmi rendszerek könnyebb hozzáférhetősége;
kivételek a kötelező képviselet alól;
a bejelentők fokozott jogi biztonsága;
bizonyos időhatárok elmulasztása esetén könnyítés és a jogok újbóli érvénybehelyezésének lehetősége;
bejelentési nap elnyerésének lehetősége akkor is, ha a bejelentés leírását idegen nyelven nyújtják be.
A Szellemi Tulajdon Világszervezete (WIPO) még ebben az évben olyan szervezetet kíván létrehozni, amely a genetikai tárgyú szabadalmakkal kapcsolatos véleménykülönbségek és ellentmondások vizsgálatára lesz hivatott.
A WIPO tagországainak küldöttei ez év április 17-től 18-ig Genfben a genetikai források szellemi tulajdoni vonatkozású kérdéseivel foglalkozó ülésen vettek részt, és egyetértettek abban, hogy a WIPO hozzon létre olyan szakértői csoportot, amelynek feladata lesz a genetikával összefüggő iparjogvédelmi kérdések, így a genetikai források hozzáférhetőségének, a biováltozékonyságnak és a genetikai tárgyú ismeretek oltalmának a tanulmányozása.
A Szudáni Védjegyhivatal elnöke új rendeletet adott ki arról, hogy átruházási iratokat csak szudáni konzul által felülhitelesítve fogadnak el. Az átruházási iratot az átruházásra vonatkozó megállapodástól számított 6 hónapon belül kell benyújtani.
A) A tajvani szabadalmi törvény 131.2 szakasza előírja, hogy ha egy szabadalmas bitorlási keresetet nyújt be, a vélt bitorlót írásban fel kell szólítania a vélt bitorlás abbahagyására, és a keresethez csatolnia kell a levél másolatát, valamint egy kárbecslési jelentést. A törvény 131.3 szakasza kimondja, hogy ilyen iratok benyújtása nélkül a bitorlási ügyben az eljárást nem lehet megindítani.
A Legfelsőbb Bíróság 2000. május 19-én hozott ítélete megállapítja, hogy a bitorlási kárbecslési jelentés benyújtása nem kötelező, mert az hátrányosan befolyásolja a fél jogait, és így sérti az alkotmányt.
B) Tajvanon 1998-ban 34 243 belföldről származó és 19 260 külföldről származó, összesen 54 003 szabadalmi bejelentést nyújtottak be és 25 051 szabadalmat engedélyeztek. 1999-ben ezek a számok a következők voltak: 32 643, illetve 19 278, így összesen 51 921 szabadalmi bejelentés és 29 144 megadott szabadalom.
1998-ban 16 558, míg 1999-ben 19 387 szabadalmi bejelentést utasítottak el.
A védjegybejelentések száma 1999-ben 73 212 volt, és 55 429 védjegyet lajstromoztak.
Az 1996. évi szabadalmi törvény és annak végrehajtási utasítása 1997. december 1-jén lépett hatályba. A törvény hatályon kívül helyezte az angoloktól örökölt egyszerű bejelentési rendszert. Főbb rendelkezéseit az alábbiakban foglaljuk össze.
Az új törvény alapján Szellemi Tulajdon Hivatalt létesítettek, és elővizsgálati rendszert vezettek be, de az újdonságkutatást és az elővizsgálatot egy, az országon kívüli hatóság fogja elvégezni, mert az új hivatalnak egyelőre nem állnak rendelkezésére a szükséges személyi és anyagi feltételek.
A szabadalmazás feltétele az újdonság, a feltalálói tevékenység és az ipari alkalmazhatóság. Abszolút újdonságot követelnek meg, de nem újdonságrontó a szabadalmas vagy jogutóda által a benyújtás napja előtt egy éven belüli nyilvánosságra hozatal.
A szabadalmazásból ki vannak zárva a felfedezések, tudományos elméletek és számítási módszerek, a szellemi tevékenység végrehajtására szolgáló szabályok és módszerek, az emberi vagy állati test diagnosztizálására, gyógyítására és sebészeti kezelésére szolgáló módszerek, valamint a közrendbe vagy közerkölcsbe ütköző találmányok.
A szabadalmat újdonságvizsgálat és érdemi vizsgálat után engedélyezik az első bejelentő vagy annak jogutóda számára. Felszólalásra nincs lehetőség.
A szabadalom oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 20 év, és az oltalom az engedélyezés meghirdetésének napján lép hatályba.
Minthogy Trinidad és Tobago tagja a Párizsi Uniós Egyezménynek, valamint a Szabadalmi Együttműködési Szerződésnek, a tagországokban benyújtott korábbi szabadalmi bejelentések elsőbbsége igényelhető.
Az évi illetékeket a bejelentés napjának első évfordulójától kezdve előre kell fizetni.
A korábbi törvény hatálya alatt benyújtott függő szabadalmi bejelentéseket a korábbi törvény alapján kezelik, de az így engedélyezett szabadalmak 14 év oltalmi idejét a bejelentés napjától számított 20 évre fogják meghosszabbítani. Az ilyen szabadalmak esetében nem kell évi illetéket fizetni.
A szabadalmi törvény bevezette a hasznossági bizonylat oltalmi formát, amelynek engedélyezéséhez nem kívánják meg a feltalálói tevékenységet. A hasznossági bizonylat oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 10 év.
Egy szabadalmi bejelentés engedélyezés előtt bármikor átalakítható hasznossági bizonylat bejelentéssé és vice versa.
Az új törvény eltörölte a korábbi törvény szerinti megerősítési szabadalmakat, amelyeket az angol szabadalom alapján lehetett lajstromoztatni.
A szabadalmi törvénnyel azonos napon lépett hatályba az új ipari minta törvény is.
Ukrajnában a Parlament 2000. június 1-jén módosított szabadalmi és mintatörvényt fogadott el, amely június 12-én lépett hatályba. A főbb módosításokat az alábbiakban foglaljuk össze. Szabadalmazhatóvá váltak a növényi és állati sejttenyészetek, és szabadalmazható az ismert termékek vagy eljárások új célra való felhasználása is.
A találmányi szabadalmak mellett bevezették a kinyilvánítási szabadalmat, amelynek oltalmi ideje a bejelentés napjától számított 6 év. Az ilyen bejelentéseket csak alakiságokra és hazai újdonságra vizsgálják, vagyis az újdonságvizsgálat során csupán az Ukrajnában benyújtott szabadalmi bejelentéseket és megadott szabadalmakat veszik figyelembe.
Használati mintákra is engedélyeznek kinyilvánítási szabadalmat, amelynek oltalmi ideje a benyújtás napjától számított 10 év. Az ilyen bejelentéseket csak alaki szempontból vizsgálják.
A gyógyszerekre vonatkozó szabadalmak oltalmi ideje meghosszabbítható a bejelentés időpontja és a forgalombahozatali engedély napja közötti időtartammal, de legfeljebb öt évvel.
Az elsőbbségi irat fordításának benyújtása nem kötelező, azt csak az elővizsgáló külön felhívása esetén kell benyújtani.
Nemzetközi bejelentések esetén a leírás ukrán fordítását a nemzeti szakasz megindításától számított két hónapon belül kell benyújtani.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
bírói méltányosságforrás főoldal vissza
ObudaFan 2009.02.21. 11:33
További 4 hónappal biztosan nem lehet előre hozni a feltételes legkorábbi idejét. Az evsz az más kérdés, arról lehet szó.
_Wasp_ 2009.02.20. 14:47
akkor véleményem szerint járhat. Viszont ez egy nagy kedvezmény, így korántsem biztos, hogy megkapja.
luca5 2009.02.20. 14:18
Köszönöm a gyors választ. Kiderült akkor, hogy ő fél év után kérheti a fogházasítást, de azt nem tudom, hogy ha megkapja a fogházasítást, akkor jár-e neki az 1 évből 4 hó kedvezmény. Ezzel kapcsolatban van valami információd? Segítséged köszönöm
_Wasp_ 2009.02.20. 14:03
A Bv. tvr. 28/A. §-a értelmében 6 hónap börtönbüntetés kitöltése után a büntetés-végrehajtási bíró engedélyezheti az elítélt számára a börtön végrehajtási szabályainál enyhébb szabályok alkalmazását.
A Btk. 41. §-ában a szabadságvesztés végrehajtására meghatározott három fokozat közül a legenyhébb a fogház. Megnyilvánul ez a fogház fokozatra előírt végrehajtási szabályokban, amelynek szigora a börtön, de különösen a fegyház fokozathoz képest lényegesen enyhébb.
Szabadságvesztés büntetés kiszabása esetén a végrehajtási fokozat meghatározása az ítélkező bíróság feladata.
46. § (1) A büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartás esetén a bíróság úgy rendelkezhet, hogy a büntetés hátralevő részét eggyel enyhébb fokozatban kell végrehajtani; ha pedig az elítélt a büntetésvégrehajtás rendjét ismételten és súlyosan megzavarja, a bíróság elrendelheti, hogy a büntetés hátralevő részét eggyel szigorúbb fokozatban hajtsák végre.
A Bv. tvr. 6. és 7. §-ában foglaltak értelmében a büntetés-végrehajtási intézet, ha a szabadságvesztés fokozatának megváltoztatását indokoltnak látja, előterjesztést tesz a büntetés-végrehajtási bírónak, aki az elítélt meghallgatását követően dönt az előterjesztés indokoltsága felől. Az eggyel enyhébb fokozatba helyezésre irányuló előterjesztést természetesen kezdeményezhet az elítélt és a védője is. A büntetés-végrehajtási bíró végzésével szemben fellebbezésnek van helye, melyet a megyei (fővárosi) bíróság másodfokú tanácsa tanácsülésen bírál el.
47. § (1) A bíróság a határozott ideig tartó szabadságvesztésre ítéltet feltételes szabadságra bocsátja, ha - különösen a büntetés végrehajtása alatt tanúsított kifogástalan magatartására és arra a készségére tekintettel, hogy törvénytisztelő életmódot fog folytatni - alaposan feltehető, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető.(2) Feltételes szabadságra bocsátásnak csak akkor van helye, ha az elítélt
Feltételes szabadságra bocsátásra akkor nyílik lehetőség, ha alaposan feltehető, hogy a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető. Erre elsődlegesen az elítéltnek a büntetés végrehajtása során tanúsított kifogástalan magatartásából és arra mutató kézségéből lehet következtetni, hogy törvénytisztelő életmódot fog folytatni.A feltételes szabadságra bocsátás engedélyezéséről a bíróság dönt, még pedig a Bv. tvr. 6. és 8. §-ban foglaltak szerint a büntetés-végrehajtási bíró.A Btk. 41. §-ában a szabadságvesztés végrehajtására meghatározott három büntetés-végrehajtási fokozatban eltérő az az időtartam, melynek a büntetésből el kell telnie ahhoz, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége a bíróság által vizsgálható legyen. Erre ugyanis csak akkor kerülhet sor, ha az elítélt fegyházban végrehajtandó büntetésének legalább 4/5 részét, börtönben végrehajtandó büntetésének legalább 3/4 részét, míg fogházban végrehajtandó büntetésének legalább 2/3 részét már letöltötte. A törvényben körülhatárolt esetekben azonban az ítélkező bíróság ítéletében dönthet úgy is, hogy a feltételes szabadságra bocsátás lehetősége már a büntetés fele részének letöltése után is vizsgálható. Erre azonban csak három évet meg nem haladó szabadságvesztés kiszabása esetén és különösen méltánylást érdemlő esetben kerülhet sort, de csak abban az esetben, ha az elítélt nem többszörös visszaeső.
luca5 2009.02.20. 13:48

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Európai Bizottság - Európai Igazságügyi Hálózat - Bűncselekmények áldozatainak kártalanítása - Litvánia
Bűncselekmények áldozatainak kártalanítása - Litvánia
Kártérítés az elkövetőtől kapott kártérítés formájában 1.1.
Milyen feltételek mellett kérhetek kártérítést az elkövetőtől a tárgyalás során (büntetőeljárásban)? 1.2.
Az eljárás mely pontján nyújtsam be a követelésemet? 1.3.
Hogyan és kinek kell benyújtanom a követelésemet? 1.4.
Hogyan határozzam meg a követelésem összegét (a teljes összeget megjelölve és/vagy az egyedi veszteségeket felsorolva)? 1.5.
Részesülhetek-e költségmentességben az eljárás előtt és/vagy alatt? 1.6.
Milyen bizonyítékkal kell alátámasztanom az igényemet? 1.7.
Ha a bíróság kártérítést ítél meg számomra, van-e lehetőségem bűncselekmény áldozataként arra, hogy az elkövetővel szemben az ítélet végrehajtásához bármiféle külön segítséget kapjak? 2.
Kártérítés az államtól vagy köztestülettől. 2.1.
Lehetséges-e kártérítést kapni az államtól vagy egy köztestülettől? 2.2.
Ez a lehetőség csak bizonyos típusú bűncselekmények áldozatai számára áll fenn? 2.3.
Ez a lehetőség csak bizonyos típusú sérüléseket elszenvedett áldozatokat illet meg? 2.4.
Kaphatnak-e kártérítést bűncselekmény következtében meghalt áldozat családtagjai vagy eltartottjai? 2.5.
A kártérítésre vonatkozó lehetőség csak bizonyos állampolgárságú vagy egy adott országban élő személyeket illet meg? 2.6.
Kérhetek-e kártérítést Litvániában, ha a bűncselekményt másik országban követték el? Ha igen, milyen feltételekkel? 2.7.
Szükséges-e a bűncselekményt a rendőrségen bejelenteni? 2.8.
Szükséges-e megvárnom a rendőrségi nyomozás vagy büntetőeljárás eredményét, mielőtt az igényemet bejelentem? 2.9.
Ha az elkövető ismert, akkor először az elkövetőtől kell megkísérelni kártérítést kapni? 2.10.
Ha az elkövető kilétére nem derült fény, vagy nem ítélték el, akkor is lehet kártérítést kérni? Ha igen, milyen bizonyítékkal kell alátámasztanom az igényemet? 2.11.
Van-e időkorlátja a kártérítés iránti kérelem benyújtásának? 2.12.
Milyen veszteségekért kaphatok kártérítést? 2.13.
Hogyan számítják ki a kártérítés összegét? 2.14.
Van-e alsó és/vagy felső határa a megítélhető összegnek? 2.15.
Levonják-e az állam által fizetett kártérítés összegéből azt a kártérítést, amelyet más forrásból (például biztosításból) kaptam vagy kaphatok ugyanazon veszteségért? 2.16.
Van-e más olyan feltétel, amely befolyásolhatja az esélyemet arra, hogy kártérítést kapjak? Hogyan számítják ki a kártérítés összegét? Figyelembe veszik-e például, hogy saját magatartásom milyen kapcsolatban állt a sérülést okozó eseménnyel? 2.17.
Kaphatok-e kártérítési előleget? Ha igen, milyen feltételekkel? 2.18.
Hogyan juthatok hozzá a szükséges nyomtatványokhoz és a kérelmezés módjával kapcsolatos további tájékoztatáshoz? Van külön segélyvonal vagy honlap, amelyet igénybe vehetek? 2.19.
Részesülhetek-e költségmentességben a kérelem benyújtásakor? 2.20.
Hová kell küldenem a kérelmemet? 2.21.
Működik-e áldozatokat segítő szervezet, amely további támogatást tud nyújtani? 1. Kártérítés az elkövetőtől kapott kártérítés formájában
1.1. Milyen feltételek mellett kérhetek kártérítést az elkövetőtől a tárgyalás során (büntetőeljárásban)?
Az a személy, aki bűncselekmény
következtében anyagi veszteséget vagy nem vagyoni kárt szenvedett, jogosult a
büntetőeljárás során polgári jogi követelést benyújtani a gyanúsított, a
vádlott vagy azon személy ellen, aki a gyanúsított vagy a vádlott cselekedeteiért
anyagi felelősséggel tartozik. Az ilyen igényeket a bíróság a büntetőüggyel
együtt bírálja el.
következtében anyagi veszteséget vagy nem vagyoni kárt szenvedett el, de a
büntetőeljárás során polgári jogi igényt nem terjesztett elő, polgári
eljárásban jogosult ilyen keresettel élni.
1.2. Az eljárás mely pontján nyújtsam be a követelésemet?
A polgári jogi követelés
előterjeszthető a tárgyalást megelőző nyomozati szakaszban, vagy addig, amíg
a bíróság tárgyalja az ügyet, de csak a bizonyítékok vizsgálatának
megkezdését megelőzően.
1.3. Hogyan és kinek kell benyújtanom a követelésemet?
A polgári jogi igényre
vonatkozó kérelmet a főügyészhez kell benyújtani, vagy ha az ügyet a bíróság
tárgyalja, magához a bírósághoz.
1.4. Hogyan határozzam meg a követelésem összegét (a teljes összeget megjelölve és/vagy az egyedi veszteségeket felsorolva)?
A kártérítési igénynek a lehető
legteljesebbnek kell lennie, meghatározva az egyedi veszteségeket (eszközök elvesztése
vagy károsodása, felmerült orvosi és egyéb költségek, bármely olyan
jövedelem, amelyre az érintett személy szert tehetett volna, ha nem válik a
bűncselekmény áldozatává) és az igényelt nem vagyoni kártérítés konkrét,
pénzben kifejezett összegét (a személyes fizikai fájdalomért, érzelmi
szenvedésért és nehézségekért, érzelmi megrázkódtatásért, depresszióért,
leépülésért, jó hírnév elvesztéséért, a társadalmi aktivitásra való képesség
csökkenéséért).
1.5. Részesülhetek-e költségmentességben az eljárás előtt és/vagy alatt?
A bűncselekményből eredő
kártérítési esetekben, ideértve azt is, ha a kártérítési igény elbírálására a
büntetőüggyel együtt kerül sor, a sértett fél költségmentességre jogosult,
tekintet nélkül vagyonára vagy jövedelmére (pénzügyi helyzetére). Más
esetekben akkor nyújtható költségmentesség, ha a bűncselekmény következtében
sérelmet szenvedett személy vagyona vagy jövedelme meghatározott mértéket nem
halad meg.
1.6. Milyen bizonyítékkal kell alátámasztanom az igényemet?
Írásos bizonyítékkal kell
alátámasztani a kért kártérítés összegét (egészségügyi intézmény által
kiállított okiratok az egészségkárosodás megállapításáról, kiadásokat igazoló
számlák és bizonylatok, a fogyatékosság vagy a munkaképesség csökkenésének
szintjét igazoló okiratok, munkáltatói jövedelemigazolás stb.). A bíróság orvos
szakértőt bízhat meg az egészségkárosodás mértékének megállapításával.
1.7. Ha a bíróság kártérítést ítél meg számomra, van-e lehetőségem bűncselekmény áldozataként arra, hogy az elkövetővel szemben az ítélet végrehajtásához bármiféle külön segítséget kapjak?
A bíróság kártérítést megítélő
jogerős ítéletét a bírósági végrehajtó hajtja végre.
2. Kártérítés az államtól vagy köztestülettől.
2.1. Lehetséges-e kártérítést kapni az államtól vagy egy köztestülettől?
Igen. Az erőszakos
bűncselekmény következtében keletkezett károkért állami forrásból kártérítést
2.2. Ez a lehetőség csak bizonyos típusú bűncselekmények áldozatai számára áll fenn?
Igen. Csak az erőszakos
bűncselekmény következtében keletkezett károkért lehet kártérítést kapni.
Erőszakos bűncselekménynek minősül a büntető törvénykönyvben meghatározott
olyan cselekmény, amely révén szándékos emberölés valósul meg, súlyos vagy
mérsékelt egészségkárosodás lép fel, illetve a szexuális önrendelkezési jog
vagy sérthetetlenség sérül.
2.3. Ez a lehetőség csak bizonyos típusú sérüléseket elszenvedett áldozatokat illet meg?
Kártérítés akkor nyújtható, ha a személyt szándékosan megölik, illetve súlyos vagy mérsékelt egészségkárosodást szenved. Nem fizethető kártérítés könnyebb egészségkárosodás esetén. Egy személy szexuális önrendelkezési jogának vagy sérthetetlenségének sérelme esetén az egészségkárosodás mértékére való tekintet nélkül megítélhető kártérítés.
2.4. Kaphatnak-e kártérítést bűncselekmény következtében meghalt áldozat családtagjai vagy eltartottjai?
bűncselekmény következtében meghalt áldozat házastársa és eltartottjai
kaphatnak kártérítést.
Eltartottnak minősülnek az
áldozat kiskorú gyermekei, ellátásra szoruló szülei és más munkaképtelen
eltartottak, akiket az áldozat tartott el vagy akik ellátásra voltak
jogosultak az áldozat halálának idején, valamint az áldozat halála után
született gyermeke.
2.5. A kártérítésre vonatkozó lehetőség csak bizonyos állampolgárságú vagy egy adott országban élő személyeket illet meg?
Ha az erőszakos bűncselekményt
Litvánia területén követték el, akkor kártérítésre jogosultak a Litván
Köztársaság vagy más EU-tagállam állampolgárai, a Litvániában vagy más EU-tagállamban
állandó lakóhellyel rendelkező személyek és azon nem európai uniós országok
állampolgárai, amelyekkel Litvánia nemzetközi szerződést kötött.
2.6. Kérhetek-e kártérítést Litvániában, ha a bűncselekményt másik országban követték el? Ha igen, milyen feltételekkel?
Nem. Kártérítés kérhető
azonban, ha az erőszakos bűncselekményt litván lobogó vagy felségjel alatt
közlekedő hajó vagy légi jármű fedélzetén követték el.
2.7. Szükséges-e a bűncselekményt a rendőrségen bejelenteni?
Igen, kivéve azokat az
eseteket, amikor a büntetőeljárás az áldozat kérelme vagy képviselőjének
nyilatkozata hiányában is megindítható, és a rendőrség vagy a tárgyalást
megelőző nyomozati szakaszban eljáró hatóság tudomást szerzett a
bűncselekményről, és a tárgyalást megelőző nyomozást kezdeményezett.
2.8. Szükséges-e megvárnom a rendőrségi nyomozás vagy büntetőeljárás eredményét, mielőtt az igényemet bejelentem?
Igen, az anyagi veszteségekért
járó előleg kivételével, ha az áldozat meghalt vagy súlyos egészségkárosodást
szenvedett a bűncselekmény következtében.
2.9. Ha az elkövető ismert, akkor először az elkövetőtől kell megkísérelni kártérítést kapni?
2.10. Ha az elkövető kilétére nem derült fény, vagy nem ítélték el, akkor is lehet kártérítést kérni? Ha igen, milyen bizonyítékkal kell alátámasztanom az igényemet?
Ha olyan erőszakos
bűncselekménnyel kapcsolatban, amelynek következtében valaki meghalt vagy
súlyos egészségkárosodást szenvedett, büntetőeljárás indult (ha az elkövető
kilétére nem derült fény, és a tárgyalást megelőző nyomozást nem
függesztették fel), akkor kártérítés ítélhető meg (előlegként) az erőszakos
bűncselekményből származó károkért. A kérelemben meg kell jelölni a
tárgyalást megelőző nyomozást lefolytató szervet vagy a büntetőügyet tárgyaló
bíróságot. A kérelemnek tartalmaznia kell az anyagi kár összegét alátámasztó
okiratokat.
2.11. Van-e időkorlátja a kártérítés iránti kérelem benyújtásának?
Az erőszakos bűncselekményből
származó károkért támasztott kártérítési igényt a bűncselekmény elkövetésétől
számított három éven belül kell benyújtani, kivéve ha ezt a határidőt
különleges körülmények fennállása következtében lépik túl.
2.12. Milyen veszteségekért kaphatok kártérítést?
Kártérítés ítélhető meg anyagi
veszteségekért – eszközök elvesztése vagy károsodása, a felmerült orvosi és
egyéb költségek, bármilyen olyan jövedelem, amelyre az érintett személy szert
tehetett volna, ha nem válik bűncselekmény áldozatává –, valamint a nem
vagyoni károkért is: fájdalom, érzelmi szenvedés, nehézség, érzelmi
megrázkódtatás, depresszió, leépülés, a jó hírnév elvesztése, a társadalmi
aktivitásra való képesség csökkenése.
2.13. Hogyan számítják ki a kártérítés összegét?
A kártérítést a bíróság által
megítélt azon károk tekintetében fizetik, amelyek még kifizetetlenek és nem
haladják meg a megállapított maximális összeget. A kártérítési előleg
megítéléséről szóló határozatot követően (ha még nem zárult le a
büntetőeljárás) az anyagi veszteségekért fizetendő kártérítés összegét a kért
kártérítési összeg alátámasztására benyújtott okiratok (a kiadásokra
vonatkozó számlák és bizonylatok) alapján számítják ki.
2.14. Van-e alsó és/vagy felső határa a megítélhető összegnek?
Nincs sem alsó, sem felső határa a bíróság által kártérítésként megítélhető és a bűncselekmény elkövetője által fizetendő összegnek.Az állam által fizetett kártérítési összegek felső határai a következők.Az anyagi veszteségért fizetett kártérítés nem haladhatja meg: a 9750 litast, ha a személy az erőszakos bűncselekmény következtében meghalt; a 6500 litast, ha a személy súlyos egészségkárosodást szenvedett, vagy szexuális önrendelkezési joga vagy sérthetetlensége sérült; a 3250 litast, ha a személy mérsékelt egészségkárosodást szenvedett. A bíróság által megítélhető nem vagyoni kártérítés nem haladhatja meg:a 3900 litast, ha a személy az erőszakos bűncselekmény következtében meghalt; a 2600 litast, ha a személy súlyos egészségkárosodást szenvedett, vagy szexuális önrendelkezési joga vagy sérthetetlensége sérült; az 1300 litast, ha a személy mérsékelt egészségkárosodást szenvedett. 2.15. Levonják-e az állam által fizetett kártérítés összegéből azt a kártérítést, amelyet más forrásból (például biztosításból) kaptam vagy kaphatok ugyanazon veszteségért?
Igen. A kártérítés összegét
megfelelően csökkentik azzal a kártérítési összeggel, amelyet a kérelmező az
állami költségvetésből, az állami társadalombiztosítási alapból, a kötelező
egészségbiztosítási alapból vagy más biztosítótól kapott vagy kaphat.
2.16. Van-e más olyan feltétel, amely befolyásolhatja az esélyemet arra, hogy kártérítést kapjak? Hogyan számítják ki a kártérítés összegét? Figyelembe veszik-e például, hogy saját magatartásom milyen kapcsolatban állt a sérülést okozó eseménnyel?
Nem fizethető kártérítés, ha:olyan erőszakos bűncselekményből származó kárért kérik a kártérítést, amelyet a sértett fél beleegyezésével követtek el, kivéve ha a beleegyezéskor testi vagy lelki kényszer hatása alatt állt, az áldozat fiatalkorú volt, morálisan gyenge állapotban volt, illetve más hasonló körülmény állt fenn, valamint amikor a sértett fél jogos cselekményhez (vagy mulasztáshoz) adta a beleegyezését és az erőszakos bűncselekményt a fenti cselekmény (vagy mulasztás) megvalósítására vonatkozó szabályok megszegésével követték el; a kártérítést olyan erőszakos bűncselekményből eredő kárért kérik, amelynek elkövetését a sértett fél provokálta jogellenes vagy visszaélésszerű magatartásával; a sértett fél a sérülést szükséges önvédelem vagy más olyan körülmény következtében szenvedte el, amelynek folytán mentesül a büntetőjogi felelősségre vonás alól. Az alábbi személyek szintén nem jogosultak kártérítésre:az erőszakos bűncselekmény elkövetője, aki a bűncselekményéből fakadó kára megtérítését kéri; azon személyek, akik az erőszakos cselekményt követő szándékos magatartásukkal közvetlenül hozzájárultak a sérüléshez vagy annak jelentős súlyosbodásához; azon személyek, akik megtagadják a tanúvallomás tételét, hamisan tanúskodnak vagy más módon akadályozzák a bíróságot az ügy kivizsgálásában, kivéve a jogszabályban meghatározott olyan eseteket, amikor egy személy nem köteles vallomástételre; azon személyek, akik az erőszakos bűncselekmény következtében történő kártérítésre vonatkozó jogukkal visszaélnek, vagy ha a kártérítés bármely más módon jogszabályba ütközne. 2.17. Kaphatok-e kártérítési előleget? Ha igen, milyen feltételekkel?
Kártérítési előleg fizethető
mindaddig, amíg a büntetőeljárás folyamatban van, a sértett halálával vagy
súlyos sérülésével járó erőszakos bűncselekményből eredő anyagi veszteségekért.
2.18. Hogyan juthatok hozzá a szükséges nyomtatványokhoz és a kérelmezés módjával kapcsolatos további tájékoztatáshoz? Van külön segélyvonal vagy honlap, amelyet igénybe vehetek?
Az információk és a kérelmezési nyomtatványok az Igazságügyi Minisztérium honlapján érhetők el:http://www.tm.lt/default.aspx?item=smurt - Tel.: (+370 5) 266 2949Fax: (+370 5) 262 5940E-mail: tminfo@tic.lt
2.19. Részesülhetek-e költségmentességben a kérelem benyújtásakor?
kártérítési ügyekben, ideértve azokat az eseteket is, amikor a kártérítést a
büntetőeljárásban bírálják el, a sértett fél költségmentességre jogosult,
vagyona és jövedelme mértékétől (pénzügyi helyzetétől) függetlenül. Más
esetekben költségmentesség akkor nyújtható, ha a bűncselekmény következtében
sérelmet szenvedett személy vagyona és jövedelme meghatározott összeget nem halad
meg. Az Igazságügyi Minisztérium segítséget tud nyújtani az erőszakos
bűncselekményből eredő kár megtérítése iránti kérelem elkészítésében.
2.20. Hová kell küldenem a kérelmemet?
A kérelmeket az Igazságügyi Minisztériumba kell küldeni:
Tel.: (+370 5) 266 2980
2.21. Működik-e áldozatokat segítő szervezet, amely további támogatást tud nyújtani?
Működnek olyan civil
szervezetek, amelyek célja a bűncselekmények áldozatai részére történő
tájékoztatás és segítségnyújtás.
« Bűncselekmények áldozatainak kártalanítása - Általános információk | Litvánia - Általános információk »

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Mitől lesz jó egy végső nyertes egy választottbírósági? • Nemzetközi Választottbírósági információ
Mitől lesz jó egy végső nyertes egy választottbírósági?
12/01/2019 által Aceris törvény LLC
A végső nyertes a legfontosabb döntés a választottbírósági, hogy fontos következményei, abban az értelemben, hogy a végeredményt a vita, vagy vita benyújtott választottbíróság vagy a egyesbírót, és ez hatással lesz a jogokat a felek között, és általában nem lehet fellebbezni. Amellett, hogy megoldása a jogi vagy ténybeli különbség a felek között, a végső nyertes is dönt értelmezése a szerződési feltételek, vagy meghatározza a jogait és kötelezettségeit a felek a szerződés.
A kifejezés végső díj nem csak használják, hogy megkülönböztesse a más típusú díjakat, mint amilyen az átmeneti vagy ideiglenes díjat [1] és részleges díjat[2], hanem annak jelölésére két különböző helyzetekben:
Első, arra utal, hogy egy díjat, amely a végét választottbírósági eljárás és rendezi állítások a felek között. Ez az út a kifejezést használják az UNCITRAL Model Law Nemzetközi Kereskedelmi Választottbíróság („Model Law”), ahol cikk 32(1) kimondja, hogy „a választottbírósági eljárás megszűnik a végső nyertes”. Amikor egy végső nyertes készül, a hatóság a bíróság véget ér;
Második, Egy díj végleges, mivel az általa előállított jogerő hatás a felek között, és lehet megtámadni vagy kényszerű.
Annak ellenére, hogy a fenti, nincs általánosan elfogadható definíciót választottbírósági „díjat”. A szerkezet, forma és a tartalom egy díj függhet az összetétele a bíróság, vagy a döntőbíró, aki készíti a díjat, A természet a vita, valamint az alkalmazandó törvények és szabályok. Valójában, választottbíróság szabadon határozhatja meg, hogy milyen módon fog tenni díjat.
Mivel fontosak, díjat kell gondosan megfogalmazott, és ez mindig ajánlatos kezdeni kidolgozása ez a korai szakaszban a választottbírósági eljárás annak biztosítására, hogy bőven van idő az esetleges módosítások. Ez még fontosabbá válik, ha a választott bíróság három tagból, úgy, hogy minden döntőbíró elég ideje, hogy a saját véleményét a tervezettel. Egy vizsgálatban, amely három választott, az elnök általában elkészítéséért felelős a díjat, de ha az ügy bonyolult a munkát lehet részekre, bár az egyik fő, Általában az elnök, koordinálja a munkát, és biztosítja, hogy az érvelés összhangban.
Alapvető jellemzői a végső nyertes
Jó végső díjak általában felismerhető, mivel azok általában tartalmaznak több jellemzője. Például, a Nemzetközi Választottbíróság szabályai („ICC szabályok”), egyes odaítélési, mielőtt kiolvasztott, feltétele, hogy a jóváhagyás az ICC Bíróság által a vizsgálati eljárás (Cikk 34) garantálni, hogy ez egy jó állapotú, és csökkenti annak kockázatát, hogy végrehajtási elutasítása. Az ellenőrzés folyamata van egy iránymutatást feladatlista választottbírák követheti.
Egy rövid ellenőrző listát is megtalálható cikk 31 A Model Law, amely előírja, hogy a díjat kell egy aláírt írásbeli; indokolni, amelyek alapján épül; jelölni azt a napot, és a bíráskodás; és hogy el kell szállítani az egyes felek.
A végső nyertes közölnie kell az alapvető információkat, mint például az azonosító az választottbírák, azonosítását a felek és jogi képviselőik, a feltételek a választottbírósági megállapodás, alapján joghatóságát a bíróság, az a hely, a választottbírósági, a vonatkozó jogszabályok érdemi és eljárást az eljárás nyelvét.
Azután, a fő tartalma a díjat kell rögzíteni az igények és a védekezés a felek, A bíróság összefoglalja a problémákat és annak indokolása, és végül egy diszpozitív részt, ahol a bíróság kimondja a határozatait károk, érdeklődés és a közbeszerzési költségek.
A díjat kell tömör és kell korlátozni a pontokat, hogy kell dönteni, hogy elérje a végső következtetések. Ahol csak lehetséges, a díjat kellene használni az egyszerű, de pontos nyelvi és kifejezések, elkerülve jogi vagy technikai zsargon, amely lehet, hogy nehéz megérteni,. A választottbírák szem előtt kell tartania, hogy azok teszik díjat a felek, de különösen a vesztes fél, és végül a nemzeti bíróság a végrehajtás. Kifejezése az azonos pontok az érvelés különböző módon zavaró lehet, és ahhoz vezethet, hogy kétség vagy kétértelműség.
A következtetés a végső nyertes
Díjat kell indokolni, amelyre a döntések. Ez gyakran tekintik, mint követelmény a tisztességes eljárás, mivel például, Az Európai Emberi Jogi Egyezmény. Is, legtöbb választottbírósági szabályok megállapítása, hogy „a díjat meg kell indokolni, amelyek alapján épül” (ICC szabályok (Cikk 32(2)), Model Law (Cikk 31(2)) bekezdésében és 48(3) A beruházási viták rendezésének nemzetközi központja egyezmény („ICSID egyezmény”), például).
A kérdés, azonban, merül fel, hogy egy díjat lehet megtámadni csak egy teljes indokolás hiánya vagy elégtelensége is érvelés. Valójában, sem a törvényeket indokolást, amelyre a díj alapja az adott, hogy milyen mértékű az az érvelés, hogy szükség van, és ezért, csak teljes hiánya okokból kell vezetnie a megsemmisítsék díjat. Más szavakkal, nincsenek konkrét útmutatás konkrét és részletes indoklást kell. Egy érdekes példa a fogalmának a „az indokolási kötelezettség”Volt, esett a Határozat megsemmisítése az enyém v Guinea [3] és követte a különvéleményét Sir Frank Berman, Az ICSID Lucchetti ügy [4], aki a következőképpen fogalmazott:
„[T]ő követelmény, hogy egy díjat kell motiválta azt jelenti, hogy meg kell, hogy az olvasó, hogy kövesse indokolásában a bíróság a ténybeli és jogi […]. [T]ő az indokolási kötelezettség teljesül, amíg a díjat lehetővé teszi, hogy kövesse, hogy a Törvényszék származó bevétel pontból B és végül a megállapodás megkötésére, akkor is, ha hibát ténybeli vagy jogi.”
Rendszerint, A választottbíróság kerülnie kell kapcsolódó dokumentumokat a díjat. Dokumentumokat nem szabad referenciának, de fizikailag el kell része a díjat. A díjat kell egy önálló dokumentum.
A díjat is kell tartalmaznia oka a kiszámítását adat, hogy a választottbíróság érkezik, valamint minden érdek oda, ha a felek kérik, és meg kell foglalkozni a költségek választottbírósági és azok elosztása.
A legvégén, a díjat kell tartalmaznia, fent említett, egy szakaszt, amely a diszpozitív része a díjat. Ez meghatározza az eredmények egyszerű szavakkal, hogy a bíróság a végrehajtásért felelős képesnek kellene lennie arra, hogy érvényt szerezzenek nekik nehézség nélkül. Ez a rész általában előszóval megfogalmazás, mint a: „Ezen okok miatt a választottbíróság a következőket díjat.” A választottbíróság majd kifejti határozatok és rendeletek, pontról pontra.
Születési hely és a végső nyertes
Végül, a díjat meg kell jelölnie a bíráskodás (használva, előnyösen, a szokásos forma „A választottbíráskodás helye . . .”, inkább mint "Kelt . . .”). A nevét a választottbírák kell adni az alábbiakban aláírásukkal és a díjat kell kelt.
Amennyiben a szerződés odaítélése releváns lehet az állampolgárság odaítélésének amely érinti a joghatósága kihívás az eljárást, és az érintett végrehajtó rendszer. Következésképpen, A választottbírósági szabályok és törvények gyakran előírják, hogy a választottbírósági eljárás helye megállapítható, mint például az ICC szabályok, Cikk 32(3) és a Model Law cikk 31(3). A hely aláírásakor a díjat meg kell különböztetni attól a helytől, ahol az odaítélés.
A dátum a díj fontos, többek között, a futás törvényes határidőn belül a kihívást a díjat, és hogy mikor kezdődik a díjat, amelynek jogerő hatás.
Különvélemény a végső nyertes
Bevett gyakorlat, hogy a választottbíróság egynél több tag dönthet úgy, többségi vagy egyhangú határozattal. Míg egyhangúlag kívánatos, ez nem mindig érhető. A többségi döntések jogos eredményeként tanácskozás tagjai között a bíróság, és eleget tesznek a tisztességes eljárás elvárásai a felek. Általában, ha az egyik fél által kijelölt választott bíró nem hajlandó aláírni egy díjat az aláírás a fennmaradó választottbírák elegendő, feltéve, hogy az oka a hiányzó aláírás szerepel.
Egy bírót, aki nem ért egyet a bíróság többségi úgy dönthet, hogy kifejtse véleményét a díjat, vagy a mellékletben található meg.
Határidők Rendering egy végső nyertes
Ez általában elvárható, hogy a díjak lesznek azonnal. azonban, nagy része a választottbírósági törvények Nem meghatározott határidők előállításával végső nyertes. Ezek általában hagyja, hogy saját belátása szerint a bíróság megállapítja a megfelelő időben a renderelés díjat.
azonban, határidők készítése egy díjat is megtalálható néhány választottbírósági szabályok. határidők, amikor elfogadott választottbírósági szabályok, tartományban 120 nap lezárását követően az eljárás (ICSID szabályzat 46), hat hónapon elfogadása feladatmeghatározás (ICC szabályok Cikk 31(1)), például. ennek ellenére, ezek a szabályok gyakran olyan mechanizmust meghosszabbítását idő.
Miután a szerződés odaítélése, azt közölni kell a feleknek. A legtöbb törvények és szabályok rendelkezéseket tartalmaznak az értesítést a díjat a felek. Notification elengedhetetlen, úgyhogy fél kérheti a korrekciós vagy értelmezése a díjat, ha szükséges, és kihívás a díjat, ha így kívánják.
Ana Constantino, Aceris törvény LLC
[1] Ideiglenes vagy ideiglenes díjat, amelyek lényege odaítélése, amely nem véglegesen meghatározzák egy kérdést, mielőtt a bíróság. (volt. ICC cikk 2(v))
[2] részleges díjat, azt jelenti, hogy a bíróság úgy dönt, egy korai szakaszban bizonyos állítások a felek által benyújtott, mert több esetben, míg hagynak más kérdések további beadványok és értékelés. Általában, részleges odaítélése veszi hatására döntene a választottbírósági továbbra is egy újabb lépést, nevezetesen döntés joghatóságát a bíróság
[3] Tengeri Nemzetközi jelöltek létrehozása (ENYÉM) v. Guineai Köztársaság, ICSID Case No. ARB / 84/4, Határozata az Ad hoc bizottság megsemmisítése, mert. 5.09.
[4] Empresas Lucchetti, S. A.. és Lucchetti Peru, S. A.. v. A Perui Köztársaság, ICSID Case No. ARB / 04/03, Döntés megsemmisítése, különvéleménye, mert. 14.
Kategória: Az ügy tárgya választottbírósági díj, választottbírósági díj, választottbírósági szabályzata

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hír archívum: 2008. január
Nemzetközi konzultáció az ENSZ kábítószer-politikájáról
Az ENSZ 10 évre visszatekintő kábítószer-politikáját értékelő nemzetközi folyamat részeként külföldi és hazai civil szervezetek folytatnak eszmecserét 2008. január 24-én és 25-én Budapesten.
Erőteljesebb védelem a fogyasztóknak
Idén a fogyasztóvédelmi ellenőrzéseknél az eddigieknél szigorúbb szankciókra számíthatnak azok, akik a fogyasztókat megkárosítják - mondta Wittich Tamás, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) főigazgatója hétfőn a fővárosi fogyasztóvédelmi tanácsadó iroda évnyitó találkozóján, Budapesten.
Tájékoztató a közlekedésrendészeti jogszabályok változásairól
A 35/2000. (XI. 30.) BM rendelet módosítása miatt a jövőben ittas vezetés esetén ismét kötelezővé válik a vezetői engedély elvétele.
A Bel- és Igazságügyi Tanács 2008. január 25-26-i informális ülése
A szlovén elnökség szervezésében, 2008. január 25-26-án került sor Brdoban az európai bel-és igazságügyi miniszterek idei első informális találkozójára. A magyar delegációt dr. Takács Albert igazságügyi és rendészeti miniszter vezette, az ülésen részt vett dr. Fazekas Judit európai uniós jogi szakállamtitkár is.
Informatikával a "lakásmaffia tevékenység" ellen
A KEK KH új szolgáltatásaival és informatikai megoldásaival kívánja megelőzni a "lakásmaffia tevékenységként" elhíresült bűncselekményeket, mely során az elmúlt években gyanútlan tulajdonosokat fosztottak meg otthonuktól hamisított okmányokkal.
A Fővárosi Bíróság megsemmisítette a nemzeti fogyasztóvédelmi hatóság két dohányipart támogató határozatát
A Fővárosi Bíróság gondatlannak és szakszerűtlennek minősítette a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) két határozatát, és megsemmisítette azokat, új eljárásra kötelezve a pervesztest. A Füstirtók Egyesület azért perelte be az NFH-t, mert az nem volt hajlandó érdemben fellépni a dohányipar egyre tömegesebb méreteket öltő promóciós kampányai ellen.
Globex-ügy - az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését kérte az ítélőtáblán az ügyész
Az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és új eljárást kért az ügyész a Globex-ügyben a Fővárosi Ítélőtábla szerdai másodfokú tárgyalásán.
Felmentették Budaházyt az állam elleni bűncselekmény vádja alól
Felmentette Budaházy Györgyöt az alkotmányos rend erőszakos megváltoztatásának előkészülete alól a Fővárosi Bíróság nem jogerősen szerdán.
Nyitott Alkotmánybíróság- Megjelent az Alkotmánybíróság 2007-es évkönyve
2008. január 30-án mutatta be Bihari Mihály, az Alkotmánybíróság elnöke a taláros testület 2007-es évkönyvét egy sajtótájékoztató keretében, ahol az elnök szóban is értékelte az Alkotmánybíróság működését.
ORTT: Köszolgálati szabályokat sért az MR2 Petőfi Rádió
Az Országos Rádió és Televízió Testület közigazgatási eljárás keretében vizsgálta a Magyar Rádió Zrt. MR2-Petőfi Rádió műsorszolgáltatását, és széles körben tanulmányozta a közszolgálati műsorszolgáltatás meghatározásában irányadó európai szabályozási környezetet.
Félmilliós kártérítést ítélt meg a bíróság egy 2006. október 23-án meghurcolt tüntetőnek
Megszületett az első ítélet a 2006 őszén meghurcoltak által indított perek egyikében: nem jogerősen félmilliós kártérítésre kötelezték a jogsértésekért felelős rendőri szerveket.
A francia felsőház is jóváhagyta a Lisszaboni Szerződés ratifikálásához szükséges alkotmánymódosítást
A francia felsőház elfogadta azt az alkotmánymódosítási javaslatot, amely az eddigi gyakorlattal ellentétben lehetővé teszi, hogy az EU-szerződéseket a képviselők hagyják jóvá.
Szlovénia és Málta is ratifikálta a Lisszaboni Szerződést
Szlovénia és Málta kedd este nagy többséggel jóváhagyta a Lisszaboni Szerződést. Szlovákiában a pártok vitája miatt könnyen elhúzódhat a ratifikáció.
Lendületbe jött az uniós deregulációs program
A közösségi joganyag 5 ezer oldallal történő megkarcsúsítása, az üzleti szférának pedig 500 millió euróra becsült megtakarítás az Európai Unió új bürokráciamentesítő programjának eddigi eredménye - a Bizottság számítása szerint.
Az elektronikus szeményazonosítás adatvédelmi követelményei
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség megbízásából készített tanulmányt az Eötvös Károly Közpolitikai Intézet. Célja, hogy adatvédelmi szempontból értékelje a közigazgatás informatizálásával kapcsolatos terveket, koncepciókat, megvalósítási tanulmányokat, kiemelten az elektronikus ügyfélazonosítás modelljeit és az ehhez a problémakörhöz kapcsolódó személyes adatkezelési megoldásokat.
EKB: a szellemi tulajdonjogok védelméről az információs társadalomban
A közösségi jog nem kötelezi a tagállamokat arra, hogy a szerzői jog hatékony védelmének biztosítása céljából előírják a személyes adatok polgári eljárás keretében történő hozzáférhetővé tételének a kötelezettségét.
Üdülési jogot értékesítő cégeket bírságolt meg a GVH
Két üdülési jogot értékesítő vállalkozást marasztalt el a fogyasztók megtévesztése miatt a Gazdasági Versenyhivatal (GVH). A Kereknap 2003 Kft. 5 millió forint, a Holiday Club Hungary Kft. pedig 2 millió forint bírságot kapott.
Zalában még kevéssé használják a mediációt
Büntetőügyekben közvetítői tevékenységre az eddiginél több esetben lenne lehetőség, de kevéssé ismert ez a jogintézmény, és a hatóságok sem élnek még elég gyakran ezzel az eljárással - vélekedtek a Zala Megyei Igazságügyi Hivatal szakmai napján részt vevők hétfőn Zalaegerszegen.
Lomnici: az állami szervek iránti bizalom hiánya szélsőségekhez vezet
Az állami szervek iránti bizalom rendkívül fontos, mert annak hiánya a szélsőségek felerősödéséhez vezethet - mondta Lomnici Zoltán, a Legfelsőbb Bíróság elnöke az MTI-nek azzal kapcsolatban, hogy a Medián legfrissebb közvélemény-kutatása szerint nem változott a lakosság körében a bíróságok megítélése.
Bíróság: értékelés és botrányok
A közelmúltban megjelent újságcikk és az alapjául szolgáló tanulmány nyomán élénk vita bontakozott ki a Komárom- Esztergom megyei bíróság körül, amelynek hatása lehet az egész bíróság rendszer megítélésére.
A bíróságok működésének zavarait a nagyobb átláthatóság orvosolhatná
Az ítélkező munka és a bírósági igazgatás zavarait Fleck Zoltán és Hack Péter szerint a nagyobb átláthatóság és számonkérhetőség orvosolhatná; a kutatókat konzultációra hívta a parlament alkotmányügyi bizottságának elnöke.
Az Alkotmánybíróság dönt a közigazgatási hivatal által törvénysértőnek talált két fővárosi rendeletről
A fővárosi önkormányzat távhőszolgáltatásról szóló rendelete törvénysértő szakaszainak megsemmisítése érdekében az Alkotmánybírósághoz fordult a Közép-Magyarországi Regionális Közigazgatási Hivatal, a települési szilárd hulladékgazdálkodással kapcsolatos fővárosi rendelet esetében pedig már szintén készül egy ugyanilyen jellegű beadvány - nyilatkozta a hivatal vezetője pénteken az MTI-nek.
EP-előzetes, 2008. január 30-31.
Az Európai Parlament rövid plenáris ülést tart Brüsszelben. A képviselők második olvasatban szavazhatják meg a postai szolgáltatások liberalizációjáról szóló irányelvet.
Az AB helybenhagyta a Parlament népszavazási határozatait
Az Alkotmánybíróság (Ab) január 22-i teljes ülésén helybenhagyta a Fidesz és a KDNP által benyújtott népszavazási kezdeményezésekről szóló országgyűlési határozatokat.
Polisztirol kartell működik Magyarországon?
A Gazdasági Versenyhivatal (GVH) 2008. január 17-én előzetes értesítés nélküli helyszíni szemlét tartott a Linpac Plastics Hungária Kft-nél, a Propack Kereskedelmi Kft-nél, valamint a Petruzalek Kereskedelmi és Szolgáltató Kft-nél, mert azt feltételezi hogy a három vállalkozás korlátozta a piaci versenyt.
Az Európai Bizottság ma egy jövőbemutató javaslatcsomagot fogadott el, amelynek elemei biztosítják az Európai Tanácsnak az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatban és a megújuló energiaforrások alkalmazására vonatkozóan tett vállalásai megvalósítását.
Életveszélyt okozó testi sértés Kecskeméten - Ítélet a Szegedi Ítélőtáblán
Helybenhagyta a Szegedi Ítélőtábla Gyurisné dr. Komlóssy Éva vezette büntető tanácsa a Bács-Kiskun Megyei Bíróság I. fokon meghozott döntését, így jogerősen 3 év 6 hónap börtönbüntetést kapott az a lajosmizsei férfi, M. L. F., akit életveszélyt okozó testi sértés bűntettében mondta ki bűnösnek. Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.
Kiterjesztené a közigazgatási bírságot az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium (IRM) annak érdekében, hogy el lehessen szállítani a mozgássérültek parkolóhelyeit jogosulatlanul igénybe vevő gépkocsikat. Erről a kormányszóvivői iroda tájékoztatta csütörtökön az MTI-t.
Feljelentés a Bírósági zűrök után
A Komárom-Esztergom Megyei Bíróság Elnöke a Központi Nyomozó Fõügyésznél feljelentést tett annak a cikknek kapcsán, amely a HVG 2008. évi 2. számában Bírósági zûrök Komárom-Esztergom megyében jelent meg, egyúttal személyiségi jog megsértése miatt pert indít a cikk írója és Fleck Zoltán jogszociológus, a cikk alapját képezõ dolgozat szerzõje ellen.
Közlemény a magánélet védelmének szintjét vizsgáló nemzetközi felmérésről
A brit Privacy International és az amerikai Electronic Privacy Information Center közös felmérése 2007-ben 70 országot rangsorolt a megfigyelésnek és a magánélet védelmének szintje alapján.
Egy lépéssel közelebb a digitális átálláshoz
A Nemzeti Hírközlési Hatóság (NHH) az Országgyűlés eseti bizottságának jóváhagyásával honlapján nyilvános konzultációra bocsátotta a digitális átállást megalapozó, országos földfelszíni digitális televízió (DVB-T*) és rádió (T-DAB*) műsorszóró pályázatok kiírási dokumentációját.
A Legfelső Bíróság elnökének válasza a Helsinki Bizottság nyílt levelére
Nyílt levélben fordult dr. Lomnici Zoltánhoz, a Legfelsőbb Bíróság (LB) elnökéhez a Magyar Helsinki Bizottság.
Méltányosnak tűnik a magyaroknak szánt zöldcsomag
Az Európai Bizottság szerdán elfogadta azt a majd fél tucat jogszabály-tervezetből álló zöldcsomagot, amely az üvegházhatású gázok kibocsátásának radikális csökkentését célozza.
Emberölés Geszten - Ítélet a Szegedi Ítélőtáblán
Megváltoztatta a Békés Megyei Bíróság döntését a Szegedi Ítélőtábla dr. Hegedűs István büntető tanácsa abban az ügyben, amelyben egy Geszten élő férfit, N. Z.-t édesanyja megölésével vádoltak meg, s I. fokon az emberölés alapestében mondták ki bűnösnek.
A hitelválság hatásai a nemzetközi jogéletben
A világgazdaságot sújtó amerikai subprime hitelválság hatásai a világ vezető pénzügyi központjaiban működő jogászok számára is érezhető változásokat hoznak, amelyek egyrészt a piaci igények, másrészt a szabályozási környezet átalakulásában lesznek érezhetők.
Emberi jogok és demokratizálódás európai mesterképzés az ELTE-n
Emberi jogok és demokratizálódás címmel intenzív, egyéves mesterképzést indít az ELTE - olvasható az egyetem honlapján.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Fővárosi Bíróság elnöke már döntött a Magyar Gárda elleni per soron kívüli tárgyalásáról | hírek | Jogi Fórum
A Fővárosi Bíróság elnöke már döntött a Magyar Gárda elleni per soron kívüli tárgyalásáról
2008.02.22. MTI / Fővárosi Bíróság
A Fővárosi Bíróság elnöke saját hatáskörben már döntött a Magyar Gárda ellen indított per soron kívüli tárgyalásáról - mondta Lomnici Zoltán, az Országos Igazságszolgáltatási Tanács (OIT) elnöke csütörtökön azt követően, hogy előző nap az igazságügyi és rendészeti miniszter kezdeményezte ezt a testületnél.
Az ügyben eljáró bíró a soron kívüli eljárás elrendelésére tekintettel a 2008. április 14. napjára kitűzött tárgyalási nap helyett az első tárgyalási napot 2008. március 12. napjára tűzte ki.
Lomnici Zoltán hangsúlyozta: a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény szerint soron kívüli eljárást az OIT bármely tagja kezdeményezhet és a testületnek a mindenkori igazságügyi és rendészeti miniszter is tagja. Draskovics Tibor ezért kezdeményezhette a soron kívüli eljárást, de mint az az OIT ülésén kiderült: erről a Fővárosi Bíróság elnöke, Gatter László már döntött és a határnapot is kitűzték.
A Fővárosi Bíróság sajtótitkárságán az MTI-t korábban arról tájékoztatták, hogy a Magyar Gárda ellen, a társadalmi szervezet megszüntetése érdekében indított per tárgyalását április 14-ére tűzték ki.
Arra az újságírói kérdésre, miszerint ennél hamarabbi időpontban nem tárgyalható-e a per, Lomnici Zoltán azt mondta: az Országos Igazságszolgáltatási Tanács csak arra jogosult, hogy a soron kívüli eljárás indokoltságáról döntsön, a testület határnapot nem tűzhet ki.
A Fővárosi Főügyészség közigazgatási jogi osztálya december 17-én nyújtott be keresetet a Magyar Gárda Kulturális és Hagyományőrző Egyesület feloszlatása érdekében. Az ügyészség akkor azzal indokolta döntését, hogy álláspontjuk szerint a Magyar Gárda az egyesületi törvénybe ütközően gyakorolja tevékenységét. Az ügyészség tájékoztatása szerint keresetlevelük zömében a Tatárszentgyörgyön történteken alapul. Bizonyítékokat, felvételeket és egyéb adatokat szereztek be, amelyek alapján arra jutottak, hogy a szervezet feloszlatását kérik.
A Magyar Gárda 260, és a nyírségi szerveződésű Nemzeti Őrsereg 50 tagja december elején tartott felvonulást a Pest megyei Tatárszentgyörgyön A vidék közbiztonságáért címmel. Az eseményre annak ellenére került sor, hogy a rendezvényt a település polgármestere - megváltoztatva korábbi álláspontját - a roma társadalom ellen irányulónak minősítette, ezért visszavonta a korábbi területfoglalási engedélyt.
A Fővárosi Főügyészség már októberben közölte: törvénytelenül működik a Magyar Gárda, mert a szervezet egyes céljai, mint a katasztrófaelhárítási és rendvédelmi feladatok ellátása, nem szerepelnek az egyesület alapszabályában.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság