116/2003. (XI. 18.) FVM rendelet
a sertések jelöléséről,
valamint Egységes Nyilvántartási és Azonosítási Rendszeréről1
1. § A sertések egységes nyilvántartási és azonosítási rendszerét e rendelet előírásai szerint kell bevezetni.
2. § (1)2 E rendelet alkalmazásában:
1.3 Tenyésztési hatóság: a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH).
4. Tenyészetkód: a tenyészet azonosító száma az országos adatbázis nyilvántartásában.
7. Állatmozgás: az állat tenyészetek közötti helyváltoztatása, amely lehet szállítás vagy lábon hajtás.
8.6 Sertés szállítólevél: az állatok eredetét igazoló és a szállított sertéseket kísérő dokumentum, amely egyben a szállítás Országos Adatbázisnak való bejelentésére is szolgál.
9. Állatmozgás-nyilvántartás: a beérkezett és a kiszállított sertésekről az állattartó által tartási helyenként vezetett naprakész nyilvántartás.
10. Sertés ENAR (a továbbiakban: ENAR): a sertések egységes nyilvántartási és azonosítási rendszere, amely kapcsolódik a tenyészetek nyilvántartásához (TIR), biztosítja az állatmozgások nyomon követését, továbbá alapját képezi az érintett szakterületek (állategészségügy, állattenyésztés, piacszabályozás stb.) nyilvántartási rendszereinek.
13.8 ENAR jelölés: ENAR füljelző, azaz a sertések megjelölésére szolgáló, a tenyésztési hatóság által engedélyezett, az ENAR-számot tartalmazó jelölő eszköz, vagy a jelölőkalapáccsal végzett jelölés.
14.9 ENAR-szám: a sertések megjelölésére és azonosítására használt, Magyarország ISO kódjeléből (HU) és a legfeljebb tizenkettő jegyű számból álló kód, amelyet az országos adatbázis ad ki, jelölőkalapács esetében a tenyészetkód.
18.11 Útmutató: a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (a továbbiakban: NÉBIH) által készített és saját honlapján közzétett ENAR formanyomtatvány-gyűjtemény és kitöltési-eljárási tájékoztató.
19.12 Sertés: A tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 2. § 1. pont c) alpontjában meghatározott fajok.
20.13 Állat-egészségügyi bizonyítvány: az élő állatok belföldi szállításának állat-egészségügyi szabályairól szóló 87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 2. melléklete szerinti okirat.
(2)14 Az e rendeletben nem meghatározott fogalmakra a tartási helyek, a tenyészetek és az ezekkel kapcsolatos egyes adatok országos nyilvántartási rendszeréről szóló 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 2. §-a irányadó.
A sertések egységes nyilvántartási és azonosítási rendszerének szabályai
3. § (1)15
(2)16 A sertéseket legkésőbb a születési tenyészet elhagyásakor hasznosítási módtól függetlenül meg kell jelölni. Élő sertéseket csak ENAR-füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal megjelölve szabad szállítani.
(3)17 Állatmozgás során a sertéseket a NÉBIH által rendszeresített és a honlapján közzétett formátumú szállítólevélnek kell kísérnie, amely legalább a következő adatokat tartalmazza:
b) kiszállított állatok azonosítói,
c) céltenyészet adatai,
d) állat-egészségügyi bizonyítvány adatai,
e) fogadó tenyészet beérkeztetési adatai.
(4) A sertés szállítólevelet a 7. § (2) bekezdés alá tartozó esetekben is ki kell állítani.
A tenyészetek nyilvántartásba vétele és a megyei körzetek kialakítása
5. § (1)19
6. § (1)22
(3)–(6)24
7. § (1)25 A sertéseket a jobb fülben elhelyezett engedélyezett ENAR-füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal kell megjelölni. Az e rendelet szerint még nem jelölt sertések jelölését el kell végezni:
a) az állat tenyészetből történő kiszállítását megelőzően;
b) importált állat esetében a karanténból történő kiszállítást megelőzően;
c) amennyiben állategészségügyi okból szükséges;
d) szükség esetén tenyésztési célból.
(2) Nem kell megjelölni:
b)26 azon sertéseket, melyek esetében külön jogszabály alapján a megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatósága (a továbbiakban: élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság) zárt vágást rendel el.
(3)27 Nem kell átjelölni:
a)28 a más tagállamból vagy másik hazai tenyészetből származó sertéseket; amennyiben az állattartó a sertéseket mégis átjelöli, annak minden költsége az állattartót terheli, átjelöléskor az állattartó köteles a rendelet 17. § g) pontja szerint eljárni;
b) az azonnali vágásra importált sertéseket, amelyek a vágóhídra érkezésük után öt napon belül levágásra kerülnek.
8. § (1) Az ENAR-füljelzők jellemzői:
a) csak egyszeri felhasználást tesznek lehetővé;
b) valódiságuk és eredetiségük megállapítható;
c) tartósak, kopásállók, a sertés élettartamára, illetve vágóhídi füljelző esetén, a vágóvonalon a leolvasási pontig biztosítják a leolvashatóságot;
d) anyaguk állat- és környezetbarát;
e) tartalmazzák az ENAR-számot;
f) feliratuk jól látható és olvasható.
(2) Az alkalmazott füljelzők és feliratok:
a) a továbbtartásra eladott sertések tartós műanyag füljelzőt, a vágóhídra szállítandók a perzselésnek ellenálló fém füljelzőt, vagy erre a célra kialakított vágóhídi műanyag füljelzőt kapnak;
b) a feliratozás az önálló tenyészetekben a tenyészetkód első hat számjegye és egy futó sorszám;
c) megyei körzetbe sorolt tenyészetekben a vágóhídi füljelzőn országosan folyamatos futósorszám, amely a tartós műanyag füljelzőn egyjegyű ellenőrző számmal egészül ki.
(3)30 A NÉBIH a sertés ENAR-füljelzők gyártására és szállítására évenként pályázatot hirdet, melynek kiírását honlapján közzéteszi.
(4)31 A közzététel alapján a gyártók által benyújtott sertés füljelzők minőségét és a gyártóval szemben támasztott feltételek meglétét a tenyésztési hatóság, a meghirdetett feltételek szerint, füljelző teszt keretében megvizsgálja.
(5)32 Az elfogadott füljelzőket és azok forgalmazóinak listáját a NÉBIH saját honlapján közzéteszi, és megállapodást köt a nyertes pályázókkal. A sertés ENAR-ban kizárólag ezek a füljelzők igényelhetők.
(6) A füljelzőket és behelyező eszközöket, valamint az ENAR bizonylatokat az Útmutatóban leírt módon kell igényelni.
A jelölőkalapács használata33
8/A. §34 (1)35 A jelölőkalapács kizárólag az önálló tenyészetből a hazai vágóhídra szállított sertések esetében használható.
(2) A jelölőkalapácson a hat vagy a hét jegyű tenyészetkódot kell feltüntetni. A jelölőkalapáccsal a jelölést úgy kell végezni, hogy a vágóhídon az állat lapockáján a tenyészetkód minden számjegye más eszköz használata nélkül olvasható legyen, a jelölés ne hagyjon nyitott, roncsolt sebet. A sertés élelmezési célú felhasználását csak ilyen jelölés esetén lehet engedélyezni.
(3) A jelölőkalapács alapanyaga nem tartalmazhat nehézfémet vagy más veszélyes anyagot, a nagy erővel történő beütés miatt kopásállónak kell lennie és jól fertőtleníthetőnek.
(4) A jelölőkalapács használatát a tenyésztési hatóság kérelemre engedélyezi, a kérelem benyújtása az Útmutatóban szereplő formanyomtatvány szerint történik.
(5)36 A jelölőkalapács használatát az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság ellenőrzi.
(6) Ha a vágóhídon a jelölőkalapáccsal végzett jelölés nem olvasható, vagy a kalapács, illetve a jelölés nem felel meg az (1), (2) és (3) bekezdésben foglaltaknak, a tenyésztési hatóság a kalapács használatára vonatkozó engedélyt visszavonja, és a továbbiakban a tenyészetben előírja a füljelző használatát.
9. § A sertések megjelölését csak e feladat ellátására jogosult személy végezheti:
a) a megyei körzetekben a kapcsolattartó állatorvos vagy megbízottja;
b) az önálló tenyészetekben az állattartó vagy az általa megbízott személy.
10. § (1)37 Ha az állat füléből a füljelző kiesett, vagy olyan nagymértékben károsodott, hogy a feliratozás nem olvasható, az állat csak akkor szállítható, ha az illetékes ENAR-felelős ismételten megjelölte. A más tagállamból vagy másik tenyészetből származó egyedek ismételt megjelölése esetén a rendelet 17. § g) pontja szerint kell eljárni.
(2) Az önálló tenyészet törzskönyvezési vagy egyéb okból teljes körű egyedi jelölést végezhet. Ez esetben az egyedi jelölés igényét az Útmutatóban megadott módon jelenteni kell az országos adatbázisnak. Ebben az esetben az ENAR biztosítja a kiesett tartós műanyag füljelző pótlását.
11. § A füljelzőket kizárólag az állatot levágó vágóhíd távolíthatja el az állat levágását és azonosítását követően.
12. §38 (1)39 A NÉBIH látja el:
a) az Országos Adatbázis létrehozásával, fenntartásával és fejlesztésével kapcsolatos feladatokat,
b) az ENAR működtetésével kapcsolatos feladatokat, és
c) az állattartó feladatai végrehajtásának hatósági ellenőrzését az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságokkal együttműködve.
(2)40 Az ENAR működtetésével kapcsolatos feladatokat a NÉBIH és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságok közösen látják el.
(3)41 Az állattartó feladatai végrehajtásának hatósági ellenőrzését a NÉBIH és az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság látja el.
13. §42 Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság részletes feladat- és hatásköre az ENAR működtetésével kapcsolatban:
a)–c)43
d) az ENAR működése során szükséges hatósági ellenőrzések végrehajtása, jogszabálysértés esetén szankcionálás a 32. §-ban foglaltak szerint;
e)44 a rendszer működtetésével kapcsolatos befizetések és térítések pénzügyi lebonyolítása, a NÉBIH által meghatározott módon;
f)45 a jelölőkalapács használatának ellenőrzése.
14. §46 A tenyésztési hatóság részletes feladat- és hatásköre az ENAR működtetésével kapcsolatban:
a) ellátja az információk biztonságos központi tárolásával, az országos adatbázis működtetésével és fejlesztésével összefüggő feladatokat az adatvédelmi előírások betartásával;
b) gondoskodik az állatok jelöléséhez szükséges füljelzők és behelyező eszközök, valamint a kapcsolódó bizonylatok engedélyezéséről, beszerzéséről és továbbításáról;
c) gondoskodik arról, hogy a felhasználók a jogosultságuknak megfelelő információkat megkapják;
d)47 elkészíti és kiadja az Útmutatót;
e) engedélyezi és ellenőrzi a jelölőkalapács használatát.
A vágóhíd üzemeltető és a felügyeletet ellátó hatósági állatorvos feladatai
15. § A vágóhíd üzemeltetője köteles:
a) kijelölni ENAR-felelősét, akin keresztül gondoskodik a jelen rendeletben a vágóhíd feladataként megjelöltek végrehajtásáról, a vágóhíd adatainak és az adatok változásának bejelentéséről az ENAR-koordinátor felé;
b)48 biztosítani, hogy vágásra csak ENAR-füljelzővel vagy jelölőkalapáccsal megjelölt és sertés szállítólevéllel érkezett sertés kerüljön, kivéve a 7. § (2) és (3) bekezdésben foglalt eseteket, valamint, ha a sertés a vágóhíd felügyeletét ellátó hatósági állatorvos által a csoport részeként, más hitelt érdemlő módon azonosítható;
c) gondoskodni a füljelzők eltávolításáról és megsemmisítéséről a veszélyes hulladékokra vonatkozó külön jogszabályokban foglaltak szerint.
16. § A vágóhíd felügyeletét ellátó hatósági állatorvos köteles:
a)49 ellenőrizni a vágásra kerülő sertés szállítólevelét és az állat-egészségügyi bizonyítvány érvényességét;
b) folyamatosan ellenőrizni és felügyelni a 15. §-ban előírtak betartását.
Az állattartó és az ENAR-felelős feladata
és kötelezettsége
17. § Az állattartó köteles:
a) a tenyészetében lévő sertésekről az e rendelet 26. §-ában előírtaknak megfelelően állatmozgás-nyilvántartást vezetni;
c) az ENAR szabályai szerint a tenyészetében lévő állatok jelöléséről gondoskodni, és ennek költségeit viselni;
d) megyei körzetbe sorolt tenyészet esetén a tervezett állatmozgásról a kapcsolattartó állatorvost időben értesíteni;
e) megakadályozni a füljelzők szándékos eltávolítását, megrongálását, illetve olvashatatlanná tételét;
f) a 10. § (2) pont szerinti teljes körű egyedi jelölés esetén a kiesett, elveszett vagy olvashatatlanná vált füljelző pótlása esetén annak költségeit viselni;
g)51 az új azonosítóval átjelölt sertések adatait az állatmozgás-nyilvántartásban úgy feltüntetni, hogy a korábbi és az új azonosító közötti kapcsolat megállapítható legyen;
h) a sertés szállítólevelet és az egyéb ENAR-bizonylatot 3 évig megőrizni.
18. § Az ENAR-felelős köteles:
a)52 a nyomtatványok, a füljelzők és a jelöléshez szükséges eszközök megrendeléséről, a jelölés elvégzéséről, a sertés szállítólevéllel kapcsolatos feladatok ellátásáról és az országos adatbázis felé történő jelentésekről az Útmutatóban leírtak szerint gondoskodni;
c) az adatbázistól kapott információk alapján a hibajavításokat elvégezni;
d) az e rendeletben és az Útmutatóban meghatározott feladatokat az adott határidőn belül elvégezni, az Útmutatóban meghatározott bizonylatokat kitölteni és az előírás szerint továbbítani.
Az országos adatbázis
19. § (1)53 Az állatmozgások nyomon követése, illetve a támogatások ellenőrzése céljából az Országos Állattenyésztési Adatbázis részeként országos adatbázist kell fenntartani, illetve működtetni, az adatvédelmi előírások betartásával.
(4) Az országos adatbázisban az ENAR keretében kell nyilvántartani az állatmozgások alábbi adatait:
c)55 a szállított sertések darabszámát és a bejelentett ENAR-számokat;
(6) Az országos adatbázisból a járványügyi nyomozáshoz, a forgalomkorlátozás elrendeléséhez és feloldásához külön jogszabályban előírt adatokat kell szolgáltatni.
(7) Az országos adatbázis az állattartók és az ellenőrző szervezetek részére a rájuk vonatkozó adatok tekintetében nyilvános.
A sertés szállítólevél és a kiegészítő bizonylatok
és felhasználásuk követelményei
20. § (1)57 A sertés szállítólevél mintáját az Útmutató tartalmazza. A sertés szállítólevelet négy példányban kell kitölteni, a kitöltésre vonatkozó tájékoztatót és a kiegészítő bizonylatokat az Útmutató tartalmazza.
(2) A sertés szállítólevélen fel kell tüntetni:
a) a kiszállító és a céltenyészet kódját és címét, az állattartók nevét;
c)58 a sertések ENAR-számát és a jelölés módját;
d) a szállítójármű és a pótkocsi rendszámát, kivéve a rakodóhelyre történő szállítás esetében;
g)59 az állat-egészségügyi bizonyítvány sorszámát;
h)60 a szolgáltató állatorvos bélyegzőszámát és a kiállítás dátumát.
(3)61 A szállítólevél adatainak valódiságát a kiszállító és a beérkeztető tenyészet ENAR-felelőse aláírásával igazolja. A szállítólevélen fel kell tüntetni az élő-állat szállítás állategészségügyi bizonyítványának sorszámát, a kiállítás dátumát, az állatorvos bélyegzőszámát.
(4)62 A sertés szállítólevélre alkalmazni kell a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 168. §-ának rendelkezéseit.
21. § Az állattartó, illetve az állat szállítója köteles:
a) gondoskodni arról, hogy az állatokat szállításkor érvényes ,,sertés szállítólevél'' kísérje;
22. § A sertéstartó tenyészet, vágóhíd, kereskedőtelep, karantén, mesterséges termékenyítő állomás ENAR-felelőse köteles:
a) a tenyészetéből kikerült sertések szállítólevelét kitölteni és 7 munkanapon belül az országos adatbázishoz megküldeni;
b)63 a beérkezett sertések adatait a belföldi szállítólevél és külföldi kísérő dokumentum tartalmával egyeztetni, szükség esetén az eltéréseket jelezni, a szállítólevelek megfelelő példányát – import esetén az útmutató szerinti import bejelentő lapot – hét munkanapon belül az Országos Adatbázisnak megküldeni, vagy a szükséges adatokat elektronikus úton bejelenteni;
c) a hibásan jelentett adatok javításáról az Útmutatóban foglaltak szerint gondoskodni.
23. § Az állatvásár (piac), a kiállítás és az állatkórház ENAR-felelőse köteles:
b) a beérkező sertések szállítólevelét bevonni, kiszállítás esetén új szállítólevelet kiállítani és gondoskodni a szükséges adatok országos adatbázis felé 7 munkanapon belül történő bejelentéséről.
24. § A rakodóhely ENAR-felelőse köteles az Útmutatóban előírtak szerint ellenőrzést elvégezni, a szállított sertésekről gépkocsi rakományonként sertés szállítólevél gyűjtő bizonylatot kiállítani, valamint az országos adatbázisnak jelenteni.
A sertések exportja
25. § (1) A sertések exportja esetén az export rakodóhelyre szállított sertéseket az importáló ország által előírt érvényes állategészségügyi bizonyítvány mellett sertés szállítólevélnek is kísérnie kell.
(3) Az exportrakodásért felelős állatorvos, a rakodóhelyre érkezett, illetve a tenyészetben exportra berakodott sertések szállítóleveleinek adatait ellenőrzi, szükség esetén az eltérést jelentő bizonylatot kitölti, és az országos adatbázisnak hét munkanapon belül az előírt jelentést megteszi az Útmutatóban leírtak szerint.
(4) Meghiúsult export esetén az export rakodóhelyen, az exportrakodásért felelős állatorvos, visszaszállításra, illetve továbbszállításra kerülő sertésekről az Útmutatóban megadott módon bizonylatot állít ki, és jelentést tesz az adatbázis felé.
Az állatmozgás-nyilvántartás
26. § (1)64 Az állattartó köteles a tenyészetében lévő sertésekről állatmozgás-nyilvántartást vezetni és azt naprakészen tartani.
(2) Az állatmozgás-nyilvántartásban az állattartó az alábbi adatokat köteles feltüntetni:
a) a tenyészetbe érkezett és abból kikerült állatok számát, valamint azonosítóját vagy származási tenyészetkódját;
e)65 az új azonosítóval átjelölt sertések adatait olyan módon, hogy a korábbi és az új azonosító közötti kapcsolat megállapítható legyen.
a) a sertés szállító levelek adatait az állatmozgás-nyilvántartásba 24 órán belül bevezetni;
b) gondoskodni arról, hogy az állatmozgás-nyilvántartás, amely elektronikus (nyomtatható) formában is vezethető, az előírt tartalommal állandóan rendelkezésre álljon;
c) az ellenőrzésre jogosult hatóság képviselőjének rendelkezésre bocsátani a szükséges információkat és adatokat.
(4) Az állatmozgás-nyilvántartást és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyveket legalább három évig megőrizni.
27. § (1) Az ENAR működésével kapcsolatos költségek az állattartót terhelik.
(2) Az állam a költségek viselését külön jogszabályban előírtak szerint részben vagy egészben átvállalhatja.
28. §67 (1)68 A sertések jelölésével és nyilvántartásával kapcsolatos, e rendelet végrehajtásának ellenőrzése az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság és a NÉBIH feladata.
(2) A hatóság által végzett helyszíni ellenőrzés más jogszabályban előírt ellenőrzéssel együtt is végrehajtható.
29. §69 Az ellenőrzésbe vont tenyészetek kijelölése kockázatelemzéssel történik.
30. § (1)70 Az ellenőrzéseket az országosan egységes ellenőrzési adatlap felhasználásával és az országos adatbázisban szereplő információk figyelembevételével kell végezni.
(2)–(3)71
(4) Az állatmozgás-nyilvántartásban rögzíteni kell az ellenőrzést végző nevét és az ellenőrzés időpontját, amit az ellenőrzést végző személy aláírásával és bélyegzővel igazol.
31. §72 Az ellenőrzések eredményének jelentése
Az ellenőrzések eredményéről az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság éves jelentést készít, amit évente április 30-áig megküld a NÉBIH-nek. A jelentés tartalmazza az ellenőrzött tenyészetek számát, az észlelt szabálytalanságokat, hiányosságokat, valamint az alkalmazott szankciókat.
32. § (1)73 Ha megállapítható, hogy a tenyészetben elmulasztották a szállítólevelek használatát vagy az országos adatbázis felé történő jelentést vagy nem tartják be a jelölésre és állatmozgás-nyilvántartás vezetésére vonatkozó szabályokat vagy a 27. § (1) bekezdésében előírt fizetési kötelezettségnek nem tesznek eleget, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság a tenyészet egészére forgalmi korlátozást rendelhet el. Ha a hiányosságok az ellenőrzést követően ismételten előfordulnak, a forgalmi korlátozást el kell rendelni.
(2)74 Ha az ellenőrzés során az állattartó nem tudja igazolni az állatok származási helyét, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság forgalmi korlátozást rendel el. Az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság az állomány további sorsának tisztázása érdekében vizsgálatot folytat. Az elrendelt vizsgálatok az állattartó költségére folynak, s ezeknek eredményétől függően dönt a forgalmi korlátozás további fenntartásáról, illetve feloldásáról.
33. § (1) Ez a rendelet a kihirdetést követő 90. napon lép hatályba.
35. § E rendelet a Magyar Köztársaság és az Európai Közösségek és azok tagállamai között társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16-án aláírt Európai Megállapodás tárgykörében, a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-sal összhangban szabályozási körében az Európai Közösségek következő jogszabályaival összeegyeztethető szabályozást tartalmaz:
a) a Tanács 97/12/EK irányelve a szarvasmarhafélék és sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állategészségügyi problémákról szóló 66/432/EGK irányelv módosításáról és naprakésszé tételéről;
b) az Európai Parlament és a Tanács 2000/15 EK irányelve a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő egészségügyi problémákról szóló 64/432/EGK tanácsi irányelv módosításáról;
c) a Bizottság 2000/678/EK határozata a gazdaságoknak a 64/432/EGK tanácsi irányelv szerint a sertésfélékre vonatkozó nemzeti adatbázisokban történő nyilvántartásba vételéhez szükséges részletes szabályok meghatározásáról;
d) a Tanács 92/102/EGK irányelve az állatok azonosításáról és nyilvántartásáról;
e)77 a Tanács 2008/71/EK irányelve a sertések azonosításáról és nyilvántartásáról.
Melléklet a 116/2003. (XI. 18.) FVM rendelethez78
1 A remdeletet a 83/2015. (XII. 16.) FM rendelet 31. §-a hatályon kívül helyezte 2015. december 24. napjával.
2 A 2. § eredeti szövegének jelölését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (2) bekezdése (1) bekezdésre változtatta.
3 A 2. § (1) bekezdés 1. pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 25. § (1) bekezdése iktatta be.
4 A 2. § (1) bekezdés 2–3. pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
5 A 2. § (1) bekezdésének 5–6. pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
6 A 2. § (1) bekezdés 8. pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 25. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 2. § (1) bekezdésének 11–12. pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
8 A 2. § (1) bekezdésének 13. pontja a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 2. § (1) bekezdésének 14. pontja a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 2. § (1) bekezdésének 15–17. pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
11 A 2. § (1) bekezdés 18. pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 25. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 2. § (1) bekezdés 19. pontját a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 3. §-a iktatta be.
13 A 2. § (1) bekezdés 20. pontját a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 25. § (4) bekezdése iktatta be.
14 A 2. § (2) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva.
15 A 3. § (1) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
16 A 3. § (2) bekezdése a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 3. § (3) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 26. §-ával megállapított szöveg.
18 A 4. §-t a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
19 Az 5. § (1) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
20 Az 5. § (2) bekezdését a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 36. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
21 Az 5. § (3)–(5) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
22 A 6. § (1) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
23 A 6. § (2) bekezdését a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 36. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
24 A 6. § (3)–(6) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
25 A 7. § (1) bekezdése felvezető szövegének első mondata a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
26 A 7. § (2) bekezdés b) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
27 A 7. § (3) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
28 A 7. § (3) bekezdés a) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
29 A 7. § (4) bekezdését a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 32. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
30 A 8. § (3) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 8. § (4) bekezdése a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (13) bekezdése szerint módosított szöveg.
32 A 8. § (5) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 27. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
33 A 8/A. §-t megelőző alcímet a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (5) bekezdése iktatta be.
34 A 8/A. §-t a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (5) bekezdése iktatta be.
35 A 8/A. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
36 A 8/A. § (5) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
37 A 10. § (1) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 28. §-ával megállapított szöveg.
38 A 12. § a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 12. § (1) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
40 A 12. § (2) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
41 A 12. § (3) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
42 A 13. § nyitó szövegrésze a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
43 A 13. § a)–c) pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
44 A 13. § e) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 30. §-ával megállapított szöveg.
45 A 13. § f) pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (7) bekezdése iktatta be.
46 A 14. § a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 14. § d) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 15. § b) pontja a 143/2007. (XII. 4.) FVM rendelet 56. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 16. § a) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
50 A 17. § b) pontját a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
51 A 17. § g) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 31. §-ával megállapított szöveg.
52 A 18. § a) pontja a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
53 A 19. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 19. § (2)–(3) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
55 A 19. § (4) bekezdés c) pontja a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
56 A 19. § (5) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
57 A 20. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 9. §-ával megállapított, a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
58 A 20. § (2) bekezdésének c) pontja a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
59 A 20. § (2) bekezdés g) pontját a 87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 24. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 32. §-a iktatta be.
60 A 20. § (2) bekezdés h) pontját a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 32. §-a iktatta be.
61 A 20. § (3) bekezdése a 87/2012. (VIII. 27.) VM rendelet 19. §-ával megállapított szöveg.
62 A 20. § (4) bekezdését a 37/2013. (V. 22.) VM rendelet 2. §-a iktatta be.
63 A 22. § b) pontja a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
64 A 26. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
65 A 26. § (2) bekezdés e) pontját a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 34. §-a iktatta be.
66 A 26. § (3) bekezdésének d) pontját a 12/2004. (I. 31.) FVM rendelet 24. §-a hatályon kívül helyezte.
67 A 28. § a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
68 A 28. § (1) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 9. pontja szerint módosított szöveg.
69 A 29. § a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
70 A 30. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
71 A 30. § (2)–(3) bekezdését a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 32. § (2) bekezdése hatályon kívül helyezte.
72 A 31. § a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (14) bekezdése, a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
73 A 32. § (1) bekezdése a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 14. §-ával megállapított, a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
74 A 32. § (2) bekezdése a 88/2013. (X. 2.) VM rendelet 35. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
75 A 33. § (2) bekezdését a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.
76 A 34. §-t a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 9. §-ának 261. pontja hatályon kívül helyezte.
77 A 35. § e) pontját a 4/2009. (I. 16.) FVM rendelet 15. §-a iktatta be.
78 A mellékletet a 119/2007. (X. 18.) FVM rendelet 16. § (16) bekezdése hatályon kívül helyezte.


text:
Debreceni Ítélőtábla Pf.IV /2017/7. számú ítélete - PDF Free Download
Debreceni Ítélőtábla Pf.IV /2017/7. számú ítélete
Download "Debreceni Ítélőtábla Pf.IV /2017/7. számú ítélete"
Sándor Gál
1 Debreceni Ítélőtábla Pf.IV /2017/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/19 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: Iktatószám: 1474/2018 CPV Kód: Ajánlatkérő: Teljesítés helye: Ajánlattételi/részvételi jelentkezési határidő: Nyertes ajánlattevő: Ajánlatkérő típusa: Ajánlatkérő fő tevényeségi köre: Fővárosi Bíróság ítélete Szöveg: Debreceni Ítékőtábla Pf.IV /2017/7. A Debreceni Ítélőtábla a dr. Csanádi Péter jogtanácsos által képviselt Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság (1026 Budapest, Riadó u. 5.) felperesnek a dr. Prokaj Rudolf jogtanácsos által képviselt Markhot Ferenc Oktató Kórház és Rendelőintézet (3300 Eger, Széchenyi u ) I. rendű, és a Sántha & Pozsgai Ügyvédi Iroda (1062 Budapest, Aradi u. 63.1/3., ügyintéző: dr. Sántha Ágnes ügyvéd) által képviselt TEVA Gyógyszergyár Zrt. (4042 Debrecen, Pallagi út 13.,Cg , adószám: ) II. rendű alperesek ellen szerződés érvénytelenségének megállapítása iránt indított perében az Egri Törvényszék június 29. napján meghozott 12.P /2016/25. számú ítélete ellen a felperes részéről 28. sorszámon előterjesztett fellebbezés alapján indult másodfokú eljárásban - a december 6. napján megtartott nyilvános fellebbezési tárgyaláson - meghozta a következő Ítéletet: Az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletének nem fellebbezett részét nem érinti, a fellebbezett rendelkezéseit részben megváltoztatja és - megállapítja, hogy az alperesek között augusztus 3-án létrejött szállítási szerződés a március 15. napját követő és évi megrendelések szerinti teljesítései tekintetében érvénytelen és az érvénytelenség jogkövetkezményeinek alkalmazásával nyilvánítja érvényessé, - kötelezi az I. rendű alperest, hogy fizessen meg a felperesnek - a Magyar Államkincstárnál vezetett számú előirányzat felhasználási keretszámlájára átutalással 15 napon belül (Ötszázhetvenezer) Ft bírságot, - mellőzi az államnak az alperesek javára perköltség fizetésére kötelezését, - kötelezi az I-II. rendű alpereseket, hogy egyetemlegesen 15 napon belül (Egyszázezer) Ft elsőfokú perköltséget fizessenek meg a felperesnek, - kötelezi a II. rendű alperest, hogy fizessen meg az államnak - a székhelye szerinti adó-és vámigazgatóság felhívásában megjelölt módon és számlára (Hétszázötvenezer) Ft kereseti illetéket, 1
2 egyebekben az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. Kötelezi a II. rendű alperest, hogy fizessen meg az államnak - a székhelye szerinti adó- és vámigazgatóság felhívásában megjelölt módon és számlára (Huszonnégyezer) Ft fellebbezési illetéket. A peres felek a másodfokú eljárással felmerült egyéb költségeiket maguk kötelesek viselni. Ez ellen az ítélet ellen nincs helye fellebbezésnek. Indokolás Az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás szerint az I. rendű alperes az ellátási területére kiterjedően járó- és fekvőbetegeket ellátó egészségügyi intézmény. A II. rendű alperes gyógyszer nagykereskedelemmel foglalkozó gazdasági társaság. Az alperesek augusztus 3. napján határozatlan időtartamra szállítási szerződést kötöttek gyógyszer beszerzésre. Az I. rendű alperes mint beszerző között Ft-ot fizetett meg a II. rendű alperesnek az általa forgalmazott gyógyszerek szállítására. Az I. rendű alperes a II. rendű alperessel közbeszerzési eljárás lefolytatása mellőzésével kötötte a szállítási szerződést. Az Állami Számvevőszéknek az I. rendű alperesnél lefolytatott vizsgálata alapján hivatalból indult eljárásban a felperes D.679/15/2016. számú határozatában megállapította, hogy az I. rendű alperes mint beszerző megsértette A közbeszerzésekről szóló évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 5. -át, ezért vele szemben Ft bírságot szabott ki. A döntését azzal indokolta, hogy az I. rendű alperes a közbeszerzési eljárás mellőzésével megkötött szerződés alapján Ft értékű árut szerzett be, amellyel megsértette a Kbt. 5. -án túl, a 18. -ának (2) bekezdését, valamint a 19. -át. Az arra jogosultak pedig nem kérték a rendelkezésükre álló törvényes határidőn belül e határozat bírósági felülvizsgálatát. A felperes a kereseti kérelmében elsődlegesen az alperesek által augusztus 3. napján megkötött szállítási szerződés semmisségének a megállapítását akként kérte, hogy a bíróság állítsa helyre az eredeti állapotot. Másodlagosan az alperesek által megkötött szállítási szerződésnek a határozathozatalig terjedő időre hatályossá nyilvánítását és az alperesekkel szemben bírság kiszabását, míg harmadlagosan a Kbt a (2) bekezdésének b) pontjában foglaltakra hivatkozással a szerződés érvényessé nyilvánítását és az alperesekkel szemben bírság kiszabását, valamint az alperesek perköltség megfizetésére való kötelezését kérte. Az I-II. rendű alperesek a felperes keresetének elutasítását és perköltségében való marasztalását kérték. Az elsőfokú bíróság a felperes elsődleges és másodlagos keresetét elutasította. A harmadlagos keresetét részben megalapozottnak találta, és az alperesek között augusztus 3. napján létrejött szállítási szerződést, annak március 15. napját követő és évi teljesítései tekintetében a szerződés megkötésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényessé nyilvánította, ezt meghaladóan a felperes keresetét elutasította, és az államot kötelezte az alperesek javára perköltség megfizetésére. Megállapította, hogy a felperes a Kbt ának (1) bekezdése alapján indított pert, amelyben a március 15. napját megelőzően megkötött szerződéseket a kiemelkedően fontos közérdek fennállása okán érvényessé kellett nyilvánítani, ezért az elsődleges kereseti kérelmet elutasította. A felperes másodlagos kereseti kérelme tárgyában kiemelte, hogy A Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló évi CLXXVII. törvény (a továbbiakban: Ptké.) 1. és 54. -a alapján jelen perben még A Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) rendelkezéseit kell alkalmazni. Mivel az alperesek által megkötött 2
3 szerződés érvénytelenségének a megállapítását célzó kereset alaptalan volt, az érvénytelenségnek nem csak a régi Ptk ának (1) bekezdésében meghatározott, hanem a ának (2) bekezdésében írt jogkövetkezményét sem alkalmazhatta. A felperes harmadlagos kereseti kérelmét pedig azért találta részben megalapozottnak, mert az alperesek között létrejött szállítási szerződés és évi teljesítéseihez kiemelten fontos közérdek fűződött, ezért a Kbt ának (3) bekezdése alapján ezeket visszamenő hatállyal érvényessé nyilvánította. Nem látott azonban lehetőséget a bírság kiszabására, ezért e vonatkozásában a harmadlagos keresetet elutasította. Hangsúlyozta, hogy a Kbt ának (5) bekezdése szerinti feltételek nem állnak fenn, mivel a per tárgyát képező szerződést nem közbeszerzési eljárás során kötötték meg, hanem kifejezetten annak mellőzésével. Ezen túlmenően nem maradt ellenszolgáltatás nélküli szolgáltatás sem, mivel az I. rendű alperes a gyógyszerek ellenértékét megfizette, ezért a bírságolás feltételeit nem látta megállapíthatónak. A felperes nagyobb arányú pervesztességére tekintettel pedig A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) Pp ának (3) bekezdése alapján az államot kötelezte az alperesek javára perköltség megfizetésére. Ez ellen az ítélet ellen a felperes terjesztett elő fellebbezést, amelyben - tartalma szerint - a per tárgyát képező szerződések érvényessé nyilvánítása jogkövetkezménye mellett - a szerződések semmisségének a megállapítását, és az alpereseket egyetemlegesen bírság és perköltség megfizetésére kérte kötelezni. Állította, az elsőfokú bíróság jogszabálysértően állapította meg, hogy a közbeszerzési eljárás jogtalan mellőzésével megvalósított beszerzés miatt a Kbt a (1) bekezdésének a) pontja szerinti semmisség nem áll fenn, és tévesen utasította el az érvénytelenség kimondása iránti keresetét. Hangsúlyozta, hogy a Kbt a (1) bekezdésének a megsértése miatt a Kbt ának (1) és (4) bekezdései értelmében a bíróságnak rendelkeznie kellett volna az alperesek bírság fizetési kötelezettségéről is. Arra hivatkozott, hogy ha az alperesek között létrejött szerződések kiemelkedően fontos közérdekűnek minősülnek, akkor is kötelező a bírság kiszabása, ezért a harmadlagos kereset tekintetében jogszabálysértően utasította el az elsőfokú bíróság az erre vonatkozó kereseti kérelmét. Sérelmezte a Pp a (3) bekezdésének az alkalmazását, mivel álláspontja szerint a pernyertességére tekintettel a Pp ának (2) és 81. -ának (1) bekezdése alapján kellett volna az alpereseket a perköltség megfizetésére kötelezni. Az I. rendű alperes a fellebbezési ellenkérelmében - tartalma szerint - az elsőfokú határozat indokai alapján történő helybenhagyását kérte. A II. rendű alperes szintén az elsőfokú határozat helybenhagyását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg a tényállást és érdemben helytálló ítéletet hozott, a megváltoztatásának a feltételei nem állnak fenn. Kiemelte, hogy a felperes által előterjesztett kereseti kérelmek nem minősíthetőek eshetőleges kérelemnek. Az eredeti állapot helyreállítása körében az alperesek már az elsőfokú eljárás során egyezően nyilatkoztak arra, hogy a gyógyszerek felhasználására figyelemmel, arra nem kerülhet sor. Az ítélőtábla megállapította, hogy a peres felek nem nyújtottak be fellebbezést a szerződés érvénytelensége jogkövetkezményének alkalmazásával összefüggő rendelkezések ellen (a szerződés teljesítéséhez kiemelkedően fontos közérdek fűződésének megállapítása és az érvényessé nyilvánítás mint jogkövetkezmény alkalmazása), ezért azok (részjjogerőre emelkedtek a Pp ának (3) és (4) bekezdései alapján. Emiatt az ítélőtábla az elsőfokú 3
4 bíróság ítéletét a Pp ának (3) bekezdése értelmében a fellebbezési kérelem és ellenkérelmek korlátai között bírálta felül. A fellebbezés részben megalapozott. Az ítélőtábla mindenekelőtt megállapította, hogy a per tárgyát képező szállítási szerződés vonatkozásában - tekintettel arra, hogy az keretszerződésként került megkötésre - a Kbt. módosítása miatt a március 15. napját megelőző teljesítések vonatkozásában A bizalmi vagyonkezelőkről és tevékenységük szabályairól szóló évi XV. törvény 83. -ának (19) és (25) bekezdéseivel módosított Kbt ának (2) és a (4)-(5) bekezdéseinek a módosított rendelkezései még nem alkalmazhatóak. A Kbt március 14. napjáig hatályban volt a (2) bekezdésének b) pontja szerint az (1) bekezdéstől eltérően a szerződés nem semmis, ha kiemelkedően fontos közérdek fűződik a szerződés teljesítéséhez. A felperes a fellebbezésében nem sérelmezte az elsőfokú bíróságnak az arra vonatkozó megállapítását, hogy a per tárgyát képező szállítási szerződés teljesítéséhez kiemelkedően fontos közérdek fűződött, ezért a Kbt március 14. napjáig alkalmazandó a (2) bekezdésének b) pontjában foglaltakat is figyelembe véve, az ítélőtábla csak a március 15. napját követő teljesítések vonatkozásában rendelkezett a semmisség megállapításáról. A Kbt ának (2) bekezdésének március 15. napjától hatályos szabálya ugyanis már nem rendelkezik arról, hogy ebben az esetben a Kbt ának (1) bekezdésétől eltérően nem semmis a szerződés. Az ítélőtábla egyetértett a fellebbezésnek azzal az érvelésével, hogy a Kbt ának (1) bekezdése alapján a felperesnek kötelessége pert indítania a szerződés érvénytelenségének kimondása és a jogkövetkezmények alkalmazása iránt, emiatt a március 15. napját követő teljesítéseknél a másodfokú ítélet rendelkező részében döntött az érvénytelenség megállapításáról is, mivel az elsőfokú bíróság ezt elmulasztotta és csak az érvénytelenség jogkövetkezményeként a szerződés érvényessé nyilvánítását mondta ki. Az ítélőtábla a határozatának meghozatalakor iránymutatónak tekintette a Kúria Pfv.V /2016/7. számú döntésében írtakat, amely szerint a Kbt. által meghatározott közbeszerzési érvénytelenségi okok fennállása esetén a közbeszerzési eljárások szabálytalanságának súlyos megsértése - így a közbeszerzési eljárás indokolatlan mellőzése -miatti semmisség megállapítására a Ptk. szabályaitól eltérően mindenképpen szükség van (22. pont). E határozatban a Kúria arra is rámutatott, hogy a lex speciális elvének megfelelően a közbeszerzési érvénytelenségi okokhoz sajátos közbeszerzési jogkövetkezmények társulnak, melyek a semmisség alternatív következményei. E sajátos jogkövetkezmények pedig a Ptk. főszabály szerinti semmisségi jogkövetkezményei mellett is érvényesülnek (24. pont). Az ítélőtábla a bírsággal összefüggésben ugyancsak egyetértett a felperes érveivel, figyelemmel a Pécsi ítélőtábla Pf.IV /2016/16. számú ítéletében foglaltakra is. A megjelölt irányelv szabályaira tekintettel ugyanis a bíróságnak bírságolási kötelezettsége van akkor is, ha a közbeszerzési eljárás mellőzésével kötötték meg a szerződést. A Kbt ának (5) bekezdése a ának (3) bekezdésére utal vissza - ha kiemelkedően fontos okból érvényessé nyilvánítható a szerződés -, a Kbt ának (3) bekezdése viszont valamennyi, a Kbt ának (1) bekezdése szerinti szerződésre vonatkozik, így a Kbt a (1) bekezdésének a) pontja alapján a közbeszerzési eljárás mellőzésével kötött szerződésekre is. Nem értett egyet az ítélőtábla a Kbt ának (5) bekezdésében írtaknak az alperesek által előadott módon való értelmezésével. A Kúria a BH számon közzétett határozata [11] pontjában rámutatott, hogy az irányadó jogszabályok értelmezésénél az irányelv célkitűzéseinek való megfelelésre is 4
5 figyelemmel kell lenni. Az irányelv preambulumának (21) bekezdése kifejezetten utal arra, hogy a nemzeti jogszabályok által meghatározott érvénytelenséghez kapcsolódó jogkövetkezmények alkalmazása nem vezethet a szigorú szankciók hiányához, ha a szerződéses kötelezettségeket már egészben vagy majdnem egészben teljesítették. Az irányelv preambulumának (13) bekezdése szerint pedig a szerződések jogellenes, közvetlen odaítélésének visszaszorítása érdekében hatékony, arányos és visszatartó erejű szankcióról kell rendelkezni. Az ítélőtábla a bírság kiszabása körében figyelemmel volt arra, hogy a Kbt. a bírság alanyáról kifejezetten nem rendelkezik, de a módosított irányelv 2.e. cikke (2) bekezdésében kifejezetten nevesített szankció az ajánlatkérőkre kiszabott bírság. Emiatt az ítélőtábla csak az I. rendű alperest kötelezte a bírság megfizetésére. Az ítélőtábla a felperes által indítványozott bírság mértékével részben értett egyet, figyelemmel az ügy sajátosságaira és az I. rendű alperes által is felhozott indokokra is, azt Ft-ban állapította meg. E döntés értelmében megváltozott a felek pemyertességének-pervesztességének aránya, ezért az ítélőtábla mellőzte az állam marasztalását az alperesek javára perköltség fizetésére és őket kötelezte a felperes javára a kifejtett tevékenységgel arányban álló perköltség megtérítésére. Az ítélőtábla ugyanis nem látta megállapíthatónak azt, hogy a Pp ának (1) bekezdése szerinti feltételek fennállnának, figyelemmel a Kúria Pfv.V /2016/9. határozat [23] pontjában írtakra is. A felperest perindítási kötelezettség terhelte a szerződések érvénytelenségének megállapítása iránt, az alperesek perben állása nélkül nem lett volna érdemi döntés hozható, így a pervesztes kényszerű pertársaknak egyetemlegesen kell viselniük a Pp ának (1) bekezdése alapján a perköltséget. A következetes bírósági gyakorlat szerint a perköltség fizetésére egyetemlegesen kötelezhető pertársak az illeték megtérítésére egyetemlegesen kötelesek még akkor is, ha bármelyikükkel szemben az ellenérdekű fél a perköltségéről lemond, illetve, ha bármelyikük a követelést az első tárgyaláson azonnal elismeri. Az alperesek a Pp ának a) pontja alapján egységes pertársaknak minősülnek, azonban az I. rendű alperes Az illetékekről szóló évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 5. -a (1) bekezdésének c) pontja alapján teljes személyes illetékmentes, ezért az állam által előlegezett illeték felének megtérítésére csupán a II. rendű alperest kötelezte az ítélőtábla, ugyanis csak március 15-től történt teljesítésekre találta megalapozottnak a keresetet, azt meghaladóan az elsőfokú bíróság helyesen utasította el, mely tükröződik az államnak járó illeték összegében. Az ítélőtábla az illeték viseléséről az Itv ának (3) bekezdése folytán irányadó A költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban című 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. -ának (2) bekezdése alapján döntött. Mindezekre tekintettel az ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletének fellebbezett rendelkezését a Pp ának (2) bekezdése alapján részben megváltoztatta és egyebekben helybenhagyta. A másodfokú perköltség tekintetében az ítélőtábla megállapította, hogy a felperes fellebbezése részben eredményre vezetett, ezért a Pp a (1) bekezdésének 2. mondata alapján a felek a költséget maguk kötelesek viselni. Az Itv ának (3) és 46. -ának (1) bekezdése alapján Ft-ban megállapított, állam által előlegezett illeték felének megfizetésére a II. rendű alperest kötelezte, mivel a fellebbezés csak az érvénytelenség kimondására irányult, mely meg nem határozható pertárgy értéknek minősül, a bírság pedig a Pp ának (4) bekezdése szerint 5
6 járulék, amely külön - ha csak a fellebbezés önállóan nem arra irányult volna - nem vehető figyelembe. Debrecen, december 6. Dr. Drexlemé dr. Karcub Edit s.k. a tanács elnöke, Dr. Dzsula Marianna s.k. előadó bíró, Dr. Szűcs Lajos s.k. bíró 6
Debreceni Ítélőtábla Gf.IV /2017/5. számú ítélete
Debreceni Ítélőtábla Gf.IV.30.212/2017/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/13 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.18.
Budapest Környéki Törvényszék 14.Gf /2018/5. számú ítélete
Budapest Környéki Törvényszék 14.Gf.40.005/2018/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/149 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.08.03.
Debreceni Ítélőtábla Pf.III /2017/10.számú ítélete
Debreceni Ítélőtábla Pf.III.20.856/2017/10.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/29 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.02.09.
Egri Törvényszék 2.Gf /2017/4. számú ítélete
Egri Törvényszék 2.Gf.20.274/2017/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/16 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.23. Iktatószám:
Miskolci Törvényszék 3.Gf /2017/10. számú ítélete
Miskolci Törvényszék 3.Gf.40.112/2017/10. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/232 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2017.12.21.
Székesfehérvári Járásbíróság 6.G /2016/6.számú ítélete
Székesfehérvári Járásbíróság 6.G.40.009/2016/6.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/109 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Kaposvári Járásbíróság 6.P /2014/6/II. számú ítélete
Kaposvári Járásbíróság 6.P.21.898/2014/6/II. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/55 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.05.15.
Budapest Környéki Törvényszék 6.G /2016/9.számú ítélete
Budapest Környéki Törvényszék 6.G.40.630/2016/9.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/183 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2017.10.11.
Gyulai Törvényszék 14.G /2016/4. számú ítélete
Gyulai Törvényszék 14.G.20.412/2016/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/133 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.11.18.
Szerencsi Járásbíróság 2.G /2015/10. számú ítélete
Szerencsi Járásbíróság 2.G.40.005/2015/10. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/8 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.01.20.
Pécsi Törvényszék mint másodfokú bíróság 1.Kf /2013/7/2. számú ítélete és 1.Kf /2013/7/1 számú végzése
Pécsi Törvényszék mint másodfokú bíróság 1.Kf.20.875/2013/7/2. számú ítélete és 1.Kf.20.875/2013/7/1 számú végzése Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/57 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság
Kúria mint felülvizsgálati bíróság ítélete Kfv.III /2016/4
Kúria mint felülvizsgálati bíróság ítélete Kfv.III.37.353/2016/4 Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/139 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.12.02.
í t é l e t e t: A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
A Kaposvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság a dr. Mészáros Győző Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Mészáros Győző, ügyvéd 1076 Budapest, Dózsa Gy. u. 68. I/5.) által képviselt Banco Primus S. A. (Portugália
Fővárosi Törvényszék 117.Pf /2018/7.számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 117.Pf.637.583/2018/7.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2019/69 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2019.04.09.
Pesti Központi Kerületi Bíróság 19.P /2016/8-I számú ítélete
Pesti Központi Kerületi Bíróság 19.P.87.684/2016/8-I számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/110 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Miskolci Törvényszék 21.G /2017/11.számú ítélete
Miskolci Törvényszék 21.G.40.077/2017/11.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/19 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.26. Iktatószám:
Miskolci Járásbíróság 39.P /2015/6. számú ítélete
Miskolci Járásbíróság 39.P.23.159/2015/6. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/66 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.06.10.
NYÍREGYHÁZI TÖRVÉNYSZÉK 1.Gf40023/2017/6/I.számú ítélete
NYÍREGYHÁZI TÖRVÉNYSZÉK 1.Gf40023/2017/6/I.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/231 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2017.12.20.
Budai Központi Kerületi Bíróság 4.P/G.21744/2017/13.számú ítélete
Budai Központi Kerületi Bíróság 4.P/G.21744/2017/13.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/18 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.25.
Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium
SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium JOGSZABÁLYI
Budapesti XX.,XXI.és XXIII.Kerületi Bíróság 5.P.XX /2017/6/II. számú ítélete
Budapesti XX.,XXI.és XXIII.Kerületi Bíróság 5.P.XX.21.189/2017/6/II. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/223 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2016/4 számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.045/2016/4 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/119 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.10.14.
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/33.számú ítélete
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.27.064/2016/33.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/113 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája:
ítéletet: A Kaposvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság 2.PÍ /2016/6. szám
2.PÍ.21.046/2016/6. szám A Kaposvári Törvényszék mint másodfokú bíróság a dr. Csuka Zoltán ügyvéd (7400 Kaposvár, Csokonai u. 2. III/18.) által képviselt szám alatti lakos felperesnek - dr. Fábián Bernadett
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III /2014/5. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.38.073/2014/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/62 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
FővárosiTörvényszék 3.Kf /2013/6.
FővárosiTörvényszék 3.Kf.650.219/2013/6. Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/46 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.04.18. Iktatószám: 7441/2014
5.P /2014/8.számú ítélete
5.P.20.009/2014/8.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/84 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.07.18. Iktatószám: 14037/2014
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2015/5. szám
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.009/2015/5. szám Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/77 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.07.10. Iktatószám:
ítéletet: A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatja és a felperes keresetét elutasítja.
. M A Kaposvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság A Kaposvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság dr. Csuka Zoltán ügyvéd (7400 Kaposvár, Csokonai u. 2.) által képviselt szám alatti ) felperesnek - Klincsik
Kúria mint felülvizsgálati bíróság
Pfv.V.21.986/2014/3. Kúria mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Hámori és Soltész Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Soltész Beatrix ügyvéd) által képviselt felperesnek a személyesen eljáró alperes ellen
Pfv.V.21.828/2014/5. Kúria mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Hámori és Soltész Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Soltész Beatrix ügyvéd felperesnek a Bertók Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Bertók Mihály
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2015/6. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.105/2015/6. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/48 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.04.27.
Í t é l e t e t. Ez ellen az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye. I n d o k o l á s
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Pfv.V.21.950/2014/3. szám A Kúria a Hámori és Soltész Ügyvédi Iroda, ügyintéző: dr. Hámori Péter által képviselt felperesnek Dr. Kovács Kornélia ügyvéd által képviselt
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14. K /2014/4. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14. K. 32.860/2014/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/144 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája:
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2015/4. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.044/2015/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/115 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 13.K /2016/10 számú ítélete
Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 13.K.27.173/2016/10 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/133 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája:
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K /2015/10. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.30.868/2015/10. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/69 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2014/6. szám
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.566/2014/6. szám Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/144 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2014.12.10.
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2015/7. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.106/2015/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/32 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.03.18.
Pfv.V.21.850/2014/7. szám A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a Hámori és Soltész Ügyvédi Iroda által (eljáró ügyvéd: dr. Soltész Beatrix) képviselt felperesnek, dr. Juhász Ádám ügyvéd által képviselt
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kpkf /2006/3.
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kpkf.50.422/2006/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Magyar Autóklub (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) alperes ellen versenyfelügyeleti ügyben hozott közigazgatási
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2015/4. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.152/2015/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/74 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.06.29.
Budapest Környéki Törvényszék Gazdasági kollégium 8.G /2017/9 számú ítélete
Budapest Környéki Törvényszék Gazdasági kollégium 8.G.40.809/2017/9 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/196 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K /2015/12. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.30.939/2015/12. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/27 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K /2016/17.számú ítélete
Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.27.296/2016/17.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/135 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája:
Í T É L E T E T : A le nem rótt (huszonegyezer) Ft eljárási illetéket az állam viseli.
1 Az Dr. Szegedi Zsolt ügyvéd (4400 Nyíregyháza, Iskola u. 3/b. 1/3.) által képviselt Nagy Róbert (3200 Gyöngyös, Zöldhíd u. 11. 1/2/1.) felperesnek Dr. Szabó Attila ügyvéd (3200 Gyöngyös, Bugát Pál tér
PERTÁRGYÉRTÉK SZÁMÍTÁSA LÁTSZÓLAGOS KERESETHALMAZATNÁL
PERTÁRGYÉRTÉK SZÁMÍTÁSA LÁTSZÓLAGOS KERESETHALMAZATNÁL A látszólagos keresethalmazatban álló kérelmek pertárgyának értékét is csak egyszer, a nagyobb perértékő kereseti kérelem alapján kell megállapítani.,nincs
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA A Debreceni Ítélőtábla a Detrekői Ügyvédi Iroda (1022 Budapest, Detrekő utca 3/A., ügyintéző: dr. Detrekői Zsuzsa ügyvéd) által képviselt Net Média Zrt. (1033 Budapest, Polgár utca
Kúria Kfv.III /2016/8 számú ítélete
Kúria Kfv.III.37.875/2016/8 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/90 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2017.06.01. Iktatószám: 7745/2017
Tatabányai Járásbíróság 9.P /2015/11. számú ítélete
Tatabányai Járásbíróság 9.P.21.306/2015/11. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/82 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.07.20.
A KÚRIA, mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2015/7. számú ítélete
A KÚRIA, mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.727/2015/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/86 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2015/5. számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.067/2015/5. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/138 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2015.12.02.
Fővárosi Törvényszék 17.H/P /2015/16.számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 17.H/P.24.538/2015/16.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/97 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.08.24.
Győri Ítélőtábla Pf.III /2015/3. szám
A közgyűlési határozat felülvizsgálata iránt a tagot önállóan megillető keresetindítási jog több tag általi gyakorlása nem eredményez egységes pertársaságot. Alkalmazott jogszabályok: Ptk. 62. (6) bekezdés,
Miskolci Törvényszék 21.G /2016/10.számú ítélete
Miskolci Törvényszék 21.G.40.168/2016/10.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2017/18 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2017.02.10. Iktatószám:
A a Dr. Bencze Péter és Társa Ügyvédi Iroda (ügyintéző dr. Bencze Péter ügyvéd) által képviselt Magyar Szocialista Párt (kérelmező címe) kérelmezőnek a Megyei Területi Választási Bizottság 2014. október
v é g z é st: Megállapítja, hogy az alperes (nyolcezer) felülvizsgálati illeték visszatérítésére jogosult. I n d o kol
~ ~ loqq ~ (Ill>'" 'o" L. '\ ~ A Magyar Köztársaság Legfelsobb Bírósága mint felülvizsgálati bíróság ""JI~~o:!'.n: 1999-03- 1 2 I ""!U)"N'' '.'-=-- Stl fl.1$ II KEHULE~ \ WL'
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 5.M. 406/1997/10. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőrszakszervezet Jogi Képviseleti Szolgálat (1388 Budapest, Pf. 52. ügyintéző:
Fővárosi Munkaügyi Bíróság
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V., Markó u. 27. 23.M.684/2003/8. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Bp., Pf.: 52., eljáró képviselő:
Nyíregyházi Törvényszék 1.P /2017/34.számú ítélete
Nyíregyházi Törvényszék 1.P.20.026/2017/34.számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2018/18 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2018.01.25.
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.M.491/2002/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Gyulai Munkaügyi Bíróság dr. Csányi Éva jogtanácsos (Független Rendőr Szakszervezet 1077 Budapest, Király u. 71., 1388 Pf.: 52.)
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3071/2015. (IV. 10.) AB VÉGZÉSE. Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz eljárás tárgyában meghozta a következő.
3071/2015. (IV. 10.) AB végzés 1611 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3071/2015. (IV. 10.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz eljárás tárgyában meghozta
AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3088/2015. (V. 19.) AB VÉGZÉSE. Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő.
3088/2015. (V. 19.) AB végzés 1759 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 3088/2015. (V. 19.) AB VÉGZÉSE alkotmányjogi panasz visszautasításáról Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.II /2015/4. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság, Kfv.II.37.166/2015/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/138 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III /2014/4. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.III.37.675/2014/4. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/138 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2015/8. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.881/2015/8. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/49 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
Székesfehérvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság 3.Kf /2013/16. szám
Székesfehérvári Törvényszék, mint másodfokú bíróság 3.Kf.20.998/2013/16. szám Közbeszerzési Értesítő száma: 2014/83 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel
Fővárosi Törvényszék 3.Kf /2016/3 számú ítélete
Fővárosi Törvényszék 3.Kf.650.012/2016/3 számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2016/98 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Bíróság ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2016.08.26.
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II /2014/7. számú ítélete
A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.II.37.957/2014/7. számú ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2015/80 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Bírósági határozat KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma:
^DANY:...^,.,,.. v:.. 'MKLLÉKLET:...a^. ^, KÖ.7TŰK:.
')/. FO!;,;, iosi KÖZIGAZGATÍSI ÉS NUHIuÖGyi GiBOSÁG MUNKAUG>1 UGYSü. ff 4. FOUUSTROMSZÁM KFZnŰIRATON:. Pcstán / Cyüjtöi^-;7á / Sz&máfyárón /Jfc-m.iilen/ Faxon Érteett 2017 ^DF-2 7. ^DANY:...^,.,,.. v:..
3.Kf.27/340/2010/3.szám ítélete
3.Kf.27/340/2010/3.szám ítélete Közbeszerzési Értesítő száma: 2011/8 Beszerzés tárgya: Hirdetmény típusa: Fővárosi Ítélőtábla ítélete KÉ Eljárás fajtája: Közzététel dátuma: 2011.01.19. Iktatószám: 0716/2011

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
KÚRIA
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
KÚRIA
bíróság
KÚRIA
bíróság


text:
Galamus - Strasbourgé a végső szó
Strasbourgé a végső szó
2014. november 09. vasárnap, 05:12
2010-es hatalomra jutása után a Fidesz szisztematikusan bontotta le a fékek és ellensúlyok rendszerét. Kasztrálta az Alkotmánybíróságot, majd saját delegáltjaival töltötte fel a mindenkori kormány legjelentősebb ellensúlyaként számon tartott testületet. Kilenc évre biztosan bebetonozták Polt Pétert a legfőbb ügyészi pozícióba, és létrehozták az egyszemélyes vezetésű Országos Bírói Hivatalt, amelynek élére Handó Tündét, Szájer József feleségét ültették.
A kormánypártok elsőként az Alkotmánybíróság (Ab) tagjainak jelölési metódusát változtatták meg, majd a megüresedett alkotmánybírói székekbe saját jelöltjeiket választották meg. Egy újabb alkotmánymódosítással pedig jelentősen korlátozták az Ab hatásköreit. Ezzel párhuzamosan átalakították a bírói igazgatási szervezetet. Az Alaptörvényt nyíltan kritizáló, a jobboldali igazságügyi csomag alkotmányosságát megtámadó Baka Andrást, a Legfelsőbb Bíróság elnökét a Kúria kialakításának okán elmozdították tisztségéből. A korábbi, testületi vezetésű Országos Igazságszolgáltatási Tanács feladatait az egyszemélyi vezetésű Országos Bírósági Hivatalra ruházták át, amelynek hatásköreit még rendkívüli módon ki is szélesítették. Elnökét a kétharmados hatalom választotta meg kilenc évre. A bírók mindenható vezetője ezután Orbán Viktor személyes jóbarátja, a Fidesz egyik európai parlamenti képviselőjének Szájer Józsefnek a felesége, Handó Tünde lett.
Handó Tündéről nyilván sok mindent le lehet írni, annyi azonban bizonyos, hogy tevékenységének első időszaka összeforrott az ügyáthelyezés intézményével, illetve annak összes hazai, illetve külhoni kritikájával. A peráthelyezésekre 2012 februárjától az év októberéig került sor, több mint negyven polgári-, és kilenc büntetőügyben. A büntetőügyek között volt két kiemelt jelentőségű, amelyek a regnáló hatalom szempontjából a politikai ellenfelek folyamatos támadására kiválónak bizonyultak. Ugyanis mind a Sukoró-ügy, mind a BKV-, vagy más néven Hagyó-per a politikai riválisok lejáratásának klasszikus aduászává vált. Hogy ezen perekben még a 2014-es választások előtt döntés szülessen, elsődleges – bár később feleslegesnek bizonyult – célja volt a kormánypártnak. Az, hogy egyikben sincs még elsőfokú ítélet sem, nem a Nemzeti Együttműködés Rendszerén múlott, bár nyugodtan kijelenthető, hogy ennek érdekében minden olyan jogi eszközt felhasználtak, amelyet az általuk újjászervezet ítélkezési rendszer lehetővé tett számukra.
A kétharmados hatalom az ügyáthelyezés jogi feltételeit több lépésben teremtette meg. 2011-ben az újonnan létrehozott Országos Bírósági Hivatal elnökéhez, a kilenc évre kinevezett Handó Tündéhez, valamint Polt Péter legfőbb ügyészhez delegálta azt a jogot, hogy a törvényileg illetékes bíróság helyett egy másik bírósághoz küldjenek kiemelt büntetőügyeket. A jogszabályi alapot ehhez a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) 62., 63. és 64. §-aiban, valamint a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (Be.) 20/A. §-ában teremtették meg a jogalkotók 2011 nyarán. Az Alkotmánybíróság azonban 2011. december 20-án, mint alkotmányba és nemzetközi jogba ütközőt, megsemmisítette ezeket a jogszabályhelyeket.
Erre válaszul a Fidesz 2011. december 31-én az Alaptörvény Átmeneti Rendelkezései közé emelte az ügyáthelyezések intézményét, ezáltal a következőket rögzítette: 11. cikk (3,4) bekezdés: (3) Az Alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése érdekében mindaddig, amíg a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése nem valósul meg, az Országos Bírósági Hivatal (OBH) elnöke bármely ügy tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, de azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki.(4) Az alaptörvény XXVIII. cikkének (1) bekezdésében biztosított ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése érdekében mindaddig, amíg a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése nem valósul meg, a legfőbb ügyész, mint az Alaptörvény 29. cikke alapján az igazságszolgáltatás közreműködőjeként működő ügyészség vezetője és irányítója az általános illetékességű bíróságtól eltérő, de azonos hatáskörű bíróság előtti vádemelésre adhat utasítást.
Az új lehetőséget példás gyorsasággal alkalmazták is. 2012. január 5-én Handó Tünde kinevezte a Fővárosi Törvényszék elnökévé Fazekas Sándort, aki már január 17-én élt az új jogszabályok adta lehetőségével, és indítványozta a néhány hete hivatalban lévő OBH-elnöknél, hogy a Hagyó Miklós és 14 társa ellen bűnszervezetben elkövetett különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntette miatt indult büntetőeljárás lefolytatására más bíróságot jelöljenek ki, méghozzá a bíróság „országos átlagot meghaladó” leterheltsége miatt. A BKV-per vádiratát az iktatópecsét szerint 2012. január 11-én érkeztették a Fővárosi Törvényszéken, ahol Fazekas – kinevezése után mindössze néhány nappal – úgy ítélte meg, hogy az ügyet át kell helyezni, így ezt indítványozta Handó Tündénél. Arra hivatkoztak, hogy a Fővárosi Törvényszéken nemcsak a bírók leterheltsége, hanem a súlyos tárgyalóterem-hiány miatt sem lehetséges a tárgyalás lefolytatása. Később kiderült, hogy mindössze négy százalékpontot nyert Handó Tünde, amikor a Kecskeméti Törvényszéket jelölte ki a fővárosi helyett, a két bíróság között ugyanis mindössze ekkora különbség volt leterheltségben. De nem ez volt a döntés egyetlen gyenge pontja.
Az áthelyezést úgy indítványozták, hogy még nem volt készen az ügyek áthelyezését megalapozó eljárási rend, csupán egy tervezet keringett a bíróságok között. 2012. február 16-án, négy nappal az eljárásrendet megalkotó OBH elnöki határozat előtt elsőként két ügyet helyeztek át vidéki bíróságokra. Az egyik a Hagyó-ügy, a másik pedig a balassagyarmati bíróságra áttett 28 vádlottas „kalózper”. Mindkét ügyben a védők Strasbourghoz, illetve az Alkotmánybírósághoz fordultak. A két strasbourgi beadvány között azonban majd két hét telt el. Nem tűnik nagy különbségnek, de a közeljövőben sokat fog számítani.
Nemrég ugyanis egyes hírportálok megszellőztették, hogy hamarosan döntés születik Strasbourgban, méghozzá a „kalózper” kapcsán. Ha esetlegesen ott kimondja Strasbourg, amit egyébként a magyar Alkotmánybíróság legutóbb 2013 decemberében mondott ki, miszerint a rendelkezések a tisztességes eljárás két követelményét, így a törvényes bíróhoz való jogot, illetve a pártatlan bírósághoz való jogot is sértették, akkor egy igen érdekes helyzet állhat elő. De kanyarodjunk egy pillanatra vissza az itthoni eseményekhez..
Az Alkotmánybírósághoz a BKV-ügy vádlottjainak védői, Bánáti János, Kádár András, Bárándy Péter és további ügyvédek 2012. április 20-án fordultak panaszukkal, amelyben azt kifogásolták, hogy az OBH vezetője jogorvoslat biztosítása nélkül jelölt ki bíróságot az ügy tárgyalására. Ez ügyben egyébként 2013 tavaszán meghallgatták – igaz, zárt ajtók mögött – Handó Tündét is. A meghallgatás után megjelent közleményében az OBH elnöke kijelentette: jogalkalmazóként a mindenkor hatályos jogszabályok szerint járt el. Itt meg kell jegyezni: a másik, politikailag kényes kiemelt ügyben, a Sukoró-perben az áthelyezésről szóló döntést az után hozták meg, hogy már biztosított volt a döntés elleni jogorvoslati lehetőség, amely a két, fent említett ügy esetében még nem állt rendelkezésre.
Újabb fordulóponthoz érkezett a peráthelyezések kérdése 2012 decemberében. Az áthelyezésre lehetőséget adó átmeneti rendelkezéseket az Ab visszamenőleges hatállyal megsemmisítette, ám a Fidesz nem engedett. Magyarország Alaptörvényének negyedik – 2013. március 26-án hatályba lépő – módosításával a kétharmados Országgyűlés beemelte az Alaptörvénybe a bíróságok közötti ügyáthelyezés intézményét. A 27. cikk (4) bekezdése kimondta, hogy az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése és a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke sarkalatos törvényben meghatározott ügyek tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki. A negyedik módosítás egyes rendelkezései kapcsán megfogalmazott nemzetközi bírálatok hatására azonban a hatalom Magyarország Alaptörvényének ötödik módosításával 2013. október 1-jével hatályon kívül helyezte az Alaptörvény egyes rendelkezéseit, köztük a 27. cikk 4. bekezdését is.
2013. december 5-én jött az újabb – már említett – alkotmánybírósági verdikt, amely úgy tűnt, pontot tesz az ügy végére. A testület kifejtette, hogy az Alaptörvényben az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezménnyel összhangban előírt, a törvény által felállított bíróságra vonatkozó követelmény magába foglalja a törvényes bíróhoz való jogot, vagyis a törvényben előre meghatározott hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróságon működő, előre megállapított ügyelosztási rend szerint kijelölt bíróhoz való jogot. A törvényes bíróhoz való jog garanciális érvényesülése alól az ügyáthelyezéseket lehetővé tevő rendelkezések úgy engedtek kivételt, hogy nem határozták meg az áthelyezések feltételeit. A szabályozás az eljáró bíróság kijelölését az OBH elnökének szabad belátására bízta, ami a törvényes bíróhoz való jog sérelmére vezetett. Az Ab továbbá megállapította: a garanciális elemeket nélkülöző szabályozás a pártatlan bírósághoz való jog követelményeit is sértette. Megállapították továbbá, hogy a vizsgált rendelkezések az Alaptörvényből és az Egyezményből egyaránt következő követelménynek, a pártatlanságnak és a pártatlanság látszatának nem tettek eleget. Emellett alaptörvény-ellenesnek és az Egyezménybe ütközőnek ítélte az Alkotmánybíróság, hogy a törvényhozó egyáltalán nem biztosított jogorvoslatot az érintettek számára az Országos Bírósági Hivatal elnökének ügyáthelyező határozata ellen.
Az Ab döntése után több mint egy héttel reagált az eseményekre a Kecskeméti Bíróság, amely 1.B.73/2012/292. sz. végzésében (B/2) megállapította illetékességének hiányát, és áttette az ügyet az eredetileg illetékes Fővárosi Törvényszékhez. A törvényszék arra hivatkozott, hogy az AB döntésének következtében az előtte „folyamatban lévő eljárás mögött jelenleg nincs hatályos törvény, illetve hatályos alaptörvényi klauzula”, ezért a bíróságnak „nincs törvényes, az eljárási szabályokon alapuló illetékessége”.
A kecskeméti döntést követően jogi pingpong mérkőzés kezdődött, amelyet – vélelmezhetően – befolyásolt a 2014 tavaszán megtartott országgyűlési választás. Mert mi is következett az egyértelmű Ab döntés, illetve a több tucat tárgyalási napot lezavaró Kecskeméti Bíróság döntése után?
2014. január 7-én 31.B.254/2013/2. sz. végzésében (B/3) a Fővárosi Törvényszék szintén megállapította az illetékességének hiányát, és az iratokat felterjesztette a Kúriához az eljáró bíróság kijelölése céljából. A törvényszék arra hivatkozott, hogy a tárgyalás megkezdése után az illetékesség rögzül, és a Be. 308. §-ában (ahol azok a helyzetek szerepelnek, amelyekben a tárgyalás megkezdése után is helye van az illetékessége hiánya miatti áttételnek) nem található a tárgybelihez hasonló ok. A törvényszék kifejtette: „függetlenül attól, hogy az eljárás lefolytatására utóbb alaptörvény-ellenesnek bizonyult jogszabály alapján került más, azonos hatáskörű bíróság kijelölésre, az illetékesség rögzült, így a büntetőeljárást annak a bíróságnak kell lefolytatnia és befejeznie, ahol a tárgyalást megkezdték.” A törvényszék hivatkozott még arra, hogy ez az értelmezés áll összhangban az eljárások időszerű befejezésének követelményével, amely komoly sérelmet szenvedne, ha az eljárás újraindulna a Fővárosi Törvényszéken, míg az ügyáthelyezést lehetővé tévő „alaptörvény-ellenes rendelkezés csupán elvont jogsérelmet” okozott. A Fővárosi Törvényszék végzése azonban nem tartalmazott jogorvoslati kioktatást: ezt észlelve az illetékes Kúria visszaküldte a végzést a Fővárosi Törvényszéknek, hogy biztosítsa a fellebbezés lehetőségét az érintettek számára. A törvényszék ezt követően azzal a kiegészítéssel küldte meg a végzést, hogy az ellen az érintettek fellebbezhetnek a Fővárosi Ítélőtáblához. A védők természetesen fellebbeztek a törvényszék végzése ellen.
Hagyó Miklós védője 2014. február 24-én kelt fellebbezésében rögzítette: a magyar jogrendszer alapelve, hogy jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel, az Ab döntése mindenkire kötelező, maga az Ab rögzítette a határozatában, hogy az alkotmányjogi panasz alapján megsemmisített jogszabály a testület eljárására okot adó ügyben nem alkalmazható. Kádár András azzal érvelt, hogy ezen indokok mellett összeegyeztethetetlen az alkotmányos jogértelmezés követelményével, ha a jogalkalmazó az Alaptörvénynél alacsonyabb rendű, szintű jogforrásra (a büntetőeljárási törvényre) hivatkozva próbálja meg az Ab döntését negligálni és azt az abszolút jogellenes helyzetet legalizálni, hogy a Kecskeméti Törvényszék az eljárásának alapjául szolgáló – és az Ab döntése értelmében az adott ügyben nem alkalmazható – normák alkotmányellenességének és nemzetközi jogba ütközésének kimondása után a „nullum judicium sine lege” elvet megsértve folytatja az eljárást.
2014. február 19-én kelt fellebbezésében a másodrendű vádlott, Mesterházy Ernő védője hangsúlyozta: „az Ab határozatban kifejtett alkotmányos indokok elsőbbséget élveznek az illetékességre vonatkozó szabályokkal [szemben]. Az alkotmányos indokok figyelmen kívül hagyása súlyosan sérti a tisztességes (fair) eljárás követelményét, példátlan eset lenne a magyar joggyakorlatban, hogy olyan bíróság jár el egy kiemelt jelentőségű ügyben, amelynek kijelölésére alkotmányellenesen került sor.”
Az ügyben a következő labdát a Fővárosi Ítélőtábla dobta fel, rögtön az országgyűlési választások után három nappal. 2014. április 9-én a 3.Bpkf.10369/2014/3. sz. végzésében az Ítélőtábla (B/10) eljárási okra hivatkozva hatályon kívül helyezte a Fővárosi Törvényszék végzését, és visszaküldte az ügy iratait a Kecskeméti Törvényszékre. Az érvelés lényege az volt, hogy a Be. nem általában zárja ki a tárgyalás megkezdését követően foganatosított áttétel elleni fellebbezést, hanem csak bizonyos esetekben, és az Ab-döntésre hivatkozó áttétel nem tartozik ezek közé. Ezért a Kecskeméti Törvényszéknek fellebbezési jogot kellett volna biztosítania a decemberi végzés ellen, amely – mivel ez elmaradt – nem emelkedett jogerőre, így a Fővárosi Törvényszék nem is kezelhette és vehette volna lajstromba új ügyként a kérelmezők elleni eljárást, s így abban döntést sem hozhatott volna. A Fővárosi Ítélőtábla azt is megállapította, hogy az OBH elnökének kijelölését követően a Fővárosi Törvényszék egyébként is az ügy elintézésből kizárt bíróságnak minősül. Az ítélőtábla – azon túlmenően, hogy említést tett arról, hogy a kérelmezők, illetve védőik fellebbeztek a Fővárosi Törvényszék döntése ellen – a védők érveivel egyáltalán nem foglalkozott.
2014. április 23-án a Kecskemét Törvényszék arra hivatkozva, hogy negatív illetékességi összeütközés alakult ki különböző ítélőtáblák illetékességi területén lévő bíróságok között, az ügyet megküldte a Kúriának.
A Kúria 2014. május 5-én Bkk.I.591/2014/3. sz. végzésében (B/12) megállapította, hogy valamennyi az ügyben addig eljárt bíróság tévedett valamilyen mértékben, és arra a következtetésre jutott, hogy van olyan negatív hatásköri összeütközés, amely az eljáró bíróságnak a Kúria általi kijelölését szükségessé teszi. A Kúria arra az álláspontra helyezkedett, hogy „kifejezett alkotmánybírósági rendelkezés hiányában […] a folyamatban lévő büntetőeljárásra nem hat ki az, ha az Alkotmánybíróság megállapítja a már hatályon kívül helyezett eljárásjogi természetű törvényhelyek alaptörvény-ellenességét.” Megállapították, hogy az eljárás jogerős befejezését követően megnyílik az Ab lehetősége az alaptörvény-ellenes jogszabály alkalmazása alapján befejezett büntetőeljárás felülvizsgálatának elrendelésére, „jelen ügyben azonban nincs olyan bírósági határozat, amely az Alkotmánybíróság által megsemmisíthető lenne, mivel az ügy első fokon folyamatban van, abban ügydöntő határozat nem született”. Ennek a gondolatmenetnek a végigvitele azonban ahhoz az abszurd eredményhez vezet, hogy ha már a büntetőeljárás menetében nyilvánvalóvá válik egy alkalmazott szabály alaptörvény-ellenessége, akkor is le kell folytatni az eljárást két fokon, és csak azután lehet az alaptörvény-ellenesség jogkövetkezményeit érvényesíteni, hogy a mindenki számára egyértelműen jogellenes eljárásban hozott döntés – akár évekkel később – jogerőssé válik.
2011.07.12 Elfogadta az Országgyűlés az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintő egyéb törvények módosításáról szóló 2011. évi LXXXIX. törvényt, mely módosította többek között a Büntető eljárásról szóló 1998. évi XIX. törvényt.
2012.01.01 Hatályba lépett Magyarország Alaptörvénye és ekkor kezdte meg működését az OBH, valamint az Országos Bírói Tanács. A bírósági szervezetre és a bírák jogállására vonatkozó korábbi törvényeket is újak váltották fel: a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról a 2011. évi CLXI. törvény (Bszi), míg a bírák jogállásáról és a javadalmazásáról a 2011. évi CLXII. törvény Bjt.) rendelkezik.
2012.02.16 Az OBH elnöke 21/2012. (II.16)-ai határozatával a Hagyó Miklós és 14 társa ellen bűnszervezetben elkövetett különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntette miatt indult büntetőeljárás lefolytatására a Kecskeméti Törvényszéket jelölte ki.
2012.02.20 Négy nappal később, a beérkezett észrevételek feldolgozását követően az OBH elnöke közzétette „az eljáró bíróság kijelöléséről az ügyek ésszerű elbírálásának biztosítása érdekében” című 3/2012 (II.20.) számú OBH elnöki ajánlást.
2012.12.29 A peráthelyezésre lehetőséget adó átmeneti rendelkezéseket az Alkotmánybíróság visszamenőleges hatállyal megsemmisítette
A szerk. megj.: A szerző joghallgató. A név – kérésének megfelelően – álnév, mert témája miatt már eddig is ki volt téve politikai zaklatásoknak. Korábbi írása: A nokiás doboz legendája és a valóság

matches: Bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság