text:
⭐Farkas Henrietta Regina* A tisztességes eljárás főbb részjogosítványainak érvényesülése a büntetőperben. Büntetőjogi Szemle 2014/1.
Download "Farkas Henrietta Regina* A tisztességes eljárás főbb részjogosítványainak érvényesülése a büntetőperben. Büntetőjogi Szemle 2014/1."
1 Bevezető gondolatok Farkas Henrietta Regina* A tisztességes eljárás főbb részjogosítványainak érvényesülése a büntetőperben (A magyar büntetőeljárás az európai emberi jogi bíráskodás mérlegén) Az alapvető jogtárgyak súlyos megsértése jogkövetkezményeket, büntetést von maga után már évezredek óta az emberi társadalomban. Nincs ez másképp a modern jogban sem. A bűncselekményeket és jogkövetkezményeit a büntető anyagi jog határozza meg. A büntetőtörvény normái azonban önmagukban nem érvényesülnek, a törvényhozói cél egy speciális, igen részletesen szabályozott procedúra keretében realizálódik, mely maga a büntetőeljárás. A büntetőeljárás a nemzeti jog által részletesen szabályozott, normáinak alkalmazása során azonban soha nem lehet szem elől téveszteni nemzetközi jogi kötelezettségeinket. Az Emberi Jogok Európai Egyezménye 1 ratifikálása óta nemzeti jogunk része, szabályai jelentőséggel bírnak a büntetőeljárásban, mely alapvető, alkotmányos, emberi jogokat érinthet hátrányosan. 2 A nemzetközi emberi jogi bíráskodás lámpást kell, hogy tartson a magyar bíróságoknak is, döntéseivel összhangban lehet csak meghozni olyan ítéleteket, melyek megfelelnek a tisztességes eljárásnak és a lehetőségekhez mérten biztosítják a határozat igazságát, a büntetés igazságosságát is. Tanulmányomban az Egyezmény egyes alapvető, garanciális előírásainak érvényre jutását, vagy annak hiányát kívánom bemutatni olyan fontos büntetőeljárási jogintézmények tükrében, mint a terheltivédelmi jogok, a fegyverek egyenlőségének elve és az eljárások ésszerű határidőn belüli befejezése. A dolgozat a nemzetközi emberi jogi bíráskodás alapintézményeinek és azok működési rendjének felvázolása után a vizsgált kérdésekben tételesen veti össze az Egyezmény normáinak hatását a magyar büntető ítélkezésre, figyelembe véve az Emberi Jogok Európai Bíróságának (továbbiakban: EJEB vagy Bíróság) elvi jelentőségű döntéseit is. 1. Alapvetések az Emberi Jogok Európai Bíróságáról 1.1. Előzmények A második világháború borzalmai láttán egyre többen emelték fel szavukat az emberi jogok tiszteletben tartása mellett. Az első átfogó jellegű emberi jogi katalógus az 1948-ban az ENSZ által elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata volt. A nyugat-európai államok azonban elhatározták, hogy létrehoznak egy emberi jogokkal foglalkozó regionális nemzetközi szervezetet, ezért egy 1949-ben aláírt egyezménnyel 3 megalakult az Európa Tanács. Az Európa Tanács Európa legnagyobb regionális kormányzati nemzetközi szervezete és az egyik legjelentősebb emberi jogokat védő szervezet. Az Európa Tanácsot létrehozó nemzetközi szerződést csupán tíz európai állam 4 írta alá. Mára azonban 47 európai ország a tagja. A nemzetközi szervezethez csatlakozhat bármely európai állam, amely elfogadja a jogállamiság elvét és biztosítja minden joghatósága alatt élő személy számára az emberi jogokat és az alapvető szabadságokat. 5 Az Európa Tanács számos feladatot vállalt magára. Célja elsősorban az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság védelme, de olyan területeken is szerepet vállal, mint a környezetvédelem, oktatás, egészségügy. Ezenkívül foglalkozik szociális és gazdasági * a Debreceni Eg yetem Állam- és Jogtudományi Kar V. évfolyamos, nappali tagozatos, köztársasági ösztöndíjas hallgatója 1 Hivatalos nevén: Az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló, Rómában november 4-én kelt Egyezmény (továbbiakban: EJEE vagy Egyezmény). 2 Magyarország november 6-án vált az Európa Tanács tagjává, a közép-kelet európai országok közül elsőként. 3 Az Európa Tanács május 5-én, Londonban aláírt Alapszabálya (továbbiakban: Alapszabály) 4 Belgium, Dánia, Franciaország, Hollandia, Írország, Luxemburg, Nagy- Britannia, Norvégia, Olaszország és Svédország 5 LAWSON, Rick: A nemzetek európai családjának bővítése, Fundamentum 2000/4. szám, 5 6. o. 112 12 kérdésekkel is. 6 Egy területet említhetünk, ami nem képezi részét feladatkörének, ez a honvédelem. Ezen célok megvalósítása érdekében nemzetközi jogi egyezményeket alkot, létrehozza a regionális emberi jogvédő mechanizmus kereteit és működteti azt az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmében. 7 Az Európa Tanács nevéhez köthető például az Emberi Jogok Európai Egyezménye, az Európai Szociális Charta, a Regionális vagy Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája vagy az Európai Egyezmény a Kínzás és az Embertelen vagy Megalázó Büntetések vagy Bánásmód Megelőzéséről. Magyarország november 5-én ratifikálta az Egyezményt. Azóta bárki a Bírósághoz fordulhat, aki szerint a magyar hatóságok megsértették az Egyezményt, a hazai jogorvoslati lehetőségeket kimerítette, hat hónapos határidőn belül, saját nyelvén, illetékmentesen, kötelező jogi képviselet nélkül Az Európa Tanács szervezete Az Európa Tanács székhelye Strasbourg. Működésének fő fórumai a Miniszteri Bizottság, a Parlamenti Közgyűlés és az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusa. A három munkafórum adminisztratív feladatait a Titkárság látja el. A Miniszteri Bizottság az Európa Tanács döntéshozó szerve, amely a tagállamok külügyminisztereiből álló testület. Végrehajtó és ellenőrző szerv, őrzi az Európa Tanács alapvető értékeit, figyelemmel kíséri az egyezmények végrehajtását, a tagállamok által vállalt kötelezettségek tiszteletben tartását. Dönt a szervezet új tagjainak felvételéről, nemzetközi szerződéseket dolgoz ki, politikai ajánlásokat fogad el, cselekvési tervekről határoz. A külügyminiszterek évente egyszer ülnek össze, döntéseiket pedig egyszerű vagy minősített többséggel hozzák. A Bizottság ajánlásokat, kötelező érvényű megállapodásokat, nyilatkozatokat fogadhat el, amelyek tárgya elsősorban emberi jogi kérdések. 8 A Parlamenti Közgyűlés a nemzeti parlamentek által delegált képviselőkből álló konzultatív szerv. Döntéseket nem hoz, de ajánlásokat fogadhat el, ill. tanácskozhat minden olyan kérdésben, amely az Európa Tanács hatáskörébe tartozik. Ajánlásai iránymutatásul szolgálnak a Bizottság és a tagállamok számára is. A Közgyűlés működése a nemzeti parlamentekéhez hasonló, a képviselők frakciókba tömörülve végzik munkájukat. 9 A Közgyűlés napirendje között szerepelnek európai szintű és világesemények megvitatása is, kü- 6 A teljesség igénye nélkül ide sorolható pl.: a sokszínűség tudatosítása vagy megoldások keresése olyan kihívásokra, mint a kisebbségek hátrányos megkülönböztetése, az idegengyűlölet, az intolerancia, az emberi klónozás, a terrorizmus, az emberkereskedelem vagy a szervezett bűnözés és a korrupció. (Forrás: id=40&langid=1#2 (utolsó lekérdezés: november 1.) 7 BAKA András KECSKÉS László LAMM Vanda LOMNICI Zoltán: Intézmények Európában, HVG-ORAC Kiadó, Budapest o. 8 Forrás: d=39&langid=1 (utolsó lekérdezés: november 18.) 9 BAKA KECSKÉS LAMM LOMNICI: i. m o. lönösen, ha egy kérdés megoldásánál európai összefogásra van szükség ben hozták létre az Európa Tanács Helyi és Regionális Önkormányzatok Kongresszusát, amely egy tanácsadó szerv. A Kongresszus Európa régióinak és városainak érdekeit jeleníti meg, a Kongresszuson a helyi és regionális képviselők megvitathatják problémáikat, ill. tanácsadó testületként működik a Bizottság és a Közgyűlés mellett helyi és regionális politikai kérdésekben Az Emberi Jogok Európai Bírósága Az alapvető jogok és szabadságok érvényre juttatása elsősorban az EJEB feladata. 11 A Bíróság Strasbourgban székel. Létszáma az Európa Tanács tagállamainak számától függ, ugyanis minden tagállam egy bírát küldhet. A bírák személyére javaslatot a tagállamok tesznek, megválasztásuk feladata azonban a Parlamenti Közgyűlést terheli. 12 A tagállamok három jelöltje közül jelöl ki egyet a Közgyűlés szótöbbséggel. A bírákat hat évre választják, lehetőség van azonban újraválasztásukra korlátlan számban, hivatalviselésük ideje viszont 70. életévük betöltésével lejár. 13 Munkájuk során nem a küldő államot képviselik, függetlennek és pártatlannak kell lenniük. Javadalmukat nem a tagállamoktól, hanem az Európa Tanácstól kapják. A Bíróság teljes ülése választja meg a Bíróság elnökét, két elnökhelyettesét és még két szekció elnökét. A bírák munkájukat öt szekcióba osztva végzik. A szekciókon belül háromtagú tanácsok kerülnek felállításra, amelyek feladata a panaszok szűrése. A Bíróság alapvetően héttagú kamarákban működik, legmagasabb 14, 15 szintű formája a tizenhét tagú nagykamara. A Bíróság hatásköre kiterjed az Egyezmény értelmezésére és alkalmazására. Dönt a kérelmek elfogadhatóságáról, ill. érdemben is elbírálja azokat. Illetékessége pedig azon államokra terjed ki, amelyek kötelező joghatóságát elismerték. Jelenleg az Egyezményben részes tagállamok általános érvénnyel ismerik el a Bíróság joghatóságát Az Emberi Jogok Európai Egyezménye Az Európa Tanács 13 tagállama Rómában írta alá Az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezményt, amely 1953-ban lépett hatályba. Az Egyezmény első generációs jogokat tartalmaz, ame- 10 Forrás: id=42&langid=1 (utolsó lekérdezés: november 18.) 11 Kezdetben az emberi jogok érvényre juttatása nem csupán a Bíróság hatáskörébe tartozó feladat volt ig az Emberi Jogok Európai Bizottsága is megvizsgálhatta a panaszokat, amelyek alapján jelentést fogadott el. Ezek azonban nem bírtak kötelező erővel. (Forrás: GRÁD András: Kézikönyv a strasbourgi emberi jogi ítélkezésről, HVG-ORAC Kiadó, Budapest o.) 12 Magyarországot 2008 óta Sajó András képviseli. Korábban közel 20 évig Baka András látta el ezt a feladatot. 13 EJEE 22. cikk 1. pont, 23. cikk 1. és 6. pont 14 Amikor beérkezik egy kérelem a Bírósághoz, akkor először arról döntenek, mely szekció foglalkozzon az adott üggyel. Utána kijelölik az előadó bírót, aki ha az ügyet elfogadhatatlannak gondolja, akkor egy háromtagú tanács elé utalja. (Forrás: GRÁD: i. m. 38. o.) 15 EJEE 27. cikk 1. pont 16 EJEE , 47. cikk3 lyeket a korábban elfogadott emberi jogi nemzetközi dokumentumoktól eltérően részletesen fejt ki. Az Egyezmény az emberi jogok védelme érdekében létrehozta a Bizottságot és a Bíróságot. Forradalmi újítása volt, hogy a védendő jogok megsértése esetén közvetlenül az érintett egyén fordulhat jogsegélyért. Az elmúlt ötven évben fokozatosan bővült a védendő emberi jogok köre. Az EJEE módosítása kiegészítő jegyzőkönyvek megalkotásával történik. Ma már 14 kiegészítő jegyzőkönyv került elfogadásra. A 14. kiegészítő jegyzőkönyv Oroszország ratifikációjának hiányában még nem lépett hatályba, ezért a részes államok a jegyzőkönyv ideiglenes alkalmazása mellett döntöttek a 14bis jegyzőkönyv megalkotásával. 17 Az EJEE nem csupán célokat fogalmazott meg, hanem létrehozott e jogok kikényszeríthetősége érdekében egy intézményrendszert is. E feladat kezdetben három intézményre hárult: az Emberi Jogok Európai Bizottságára, az Emberi Jogok Európai Bíróságára és az Európa Tanács Miniszteri Bizottságára. Az ügyek először az Európai Bizottsághoz kerültek, amely döntött az elfogadhatóságról. A jogvédelmi rendszer forradalmasítására 1998-ban került sor. A folyamatban lévő ügyek száma rendkívüli méreteket öltött, így szükség volt az intézményrendszer felülvizsgálatára. Ennek érdekében 1994-ben elfogadták a 11. kiegészítő jegyzőkönyvet, amivel a Bizottság megszűnt, így most már az ügyek elfogadhatóságáról is a Bíróság hoz döntést. 18 Az ítéletek végrehajtását a Miniszteri Bizottság ellenőrzi. 19 A Miniszteri Bizottság azonban nemcsak azt ellenőrzi, hogy a kérelmező hozzájutott-e a Bíróság által megítélt összeghez, hanem azt is, hogy az adott részes állam megtette-e a megfelelő törvényhozási lépéseket annak érdekében, hogy megakadályozza a jövőbeli jogsértéseket A tisztességes eljárás (fair trial), mint kardinális jogok csokra (bundle of rights) 2.1. A tisztességes eljárás elvének alapjai A tisztességes eljárás elve a jogállamiság és a demokratizmus része. A tisztességes eljárás elvének meghatározása nem könnyű feladat. Viták tárgyát képezheti, mit értünk a tisztességes szó alatt, illetve kérdés lehet, milyen jogokat kell biztosítani az eljárások során ahhoz, hogy azt tisztességesnek nevezhessük. A meg- 17 Az évtizedek óta növekvő ügyszámok tették szükségessége az intézményrendszer fokozatos fejlesztését. Ennek köszönhető a 14. jegyzőkönyv (2004.) megalkotása is. A 14. kiegészítő jegyzőkönyv olyan újításokat tartalmaz, mint pl. hogy a tagállam által delegált bíró minden esetben részt vegyen a részes államból érkező ügyek elbírálásában; a Miniszteri Bizottság eljárást indíthat a Bíróság előtt, ha egy tagállam nem teljesíti ítéletben rögzített kötelezettségét, de az is újdonság, hogy a kiegészítő jegyzőkönyvet minden részes államnak ratifikálnia kell. 18 ZWAK, Leo: Az Európai Emberi Jogi Bíróság felülvizsgálati eljárásának reformjáról, Fundamentum, 1998/4. szám, 10. o. 19 EJEE 46. cikke 20 GRÁD András WELLER Mónika: A strasbourgi emberi jogi bíráskodás kézikönyve, HVG-ORAC Kiadó, Budapest o. felelő eljárás elvének gondolata először az Egyesült Királyságban jelent meg a Magna Chartában (1215.). Az ehhez kapcsolódó szabályok rendezték az uralkodó és az alattvalók közötti kapcsolatot, ezért szokás a megfelelő eljárás korai példájaként emlegetni. 21 A tisztességes eljárás elvével kapcsolatban kialakult viták tekintetében eltérő koncepciókat találunk arra nézve, milyen feltételeknek kell fennállniuk ahhoz, hogy valaki számára biztosítva legyen a tisztességes eljárás. Ez alapján is különbséget fedezhetünk fel a kontinentális jog és a common law között. A common law ugyanis nagyobb teret kíván biztosítani a vádlott számára annak megválasztására, miként kívánja megvédeni magát az eljárás során. A kontinentális jog a vádlott önrendelkezési jogát is akár korlátozva aktív tevéssel védi jogait, és az eljárás csak akkor tisztességes, ha a vádlott jogi képviselettel rendelkezik. A common law is szabályozza a vádlott jogi képviseletét, de az önrendelkezési jog nagyobb hangsúlyt kap az eljárás során. A common law szerint ugyanis a vádlott megválaszthatja, kíván-e jogi képviseletet igénybe venni vagy nem A tisztességes eljárás, mint alapvető jog A tisztességes eljáráshoz való jogot több jelentős nemzetközi emberi jogi egyezmény is deklarálja. Az EJEE 6. cikke rögzíti a tisztességes eljáráshoz való jogot és annak összetevőit, de az Európai Unió Alapjogi Chartájának cikke és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 14. cikke szintén foglalkozik ezzel az alapvető jogunkkal. A tisztességes eljárás követelménye számos részjogosultságból tevődik össze. A részjogosítványok egy része minden eljárástípushoz kapcsolhatók, míg mások csak a büntetőeljárások esetén érvényesülnek. 23 Természetes, hogy a büntetőeljárások több eljárási garanciával vannak körülbástyázva, hiszen ezekben az esetekben akár az egyének szabadsága a tét, sőt egy életfogytig tartó szabadságvesztés kiszabása esetén azt is mondhatjuk, hogy a vádlott élete van az eljáró bíróság kezében. Szokás az alapvető jogok között különbséget tenni a szerint, hogy egy adott alapjog kapcsán megengedett-e bizonyos körülmények mellett az eltérés vagy sem. Az ilyen emberi jogok különleges helyet foglalnak el az alapjogok között. Minden nemzetközi dokumentum deklarál olyan jogokat, amelyek esetén a derogáció semmilyen körülmények között nem engedett meg. Ilyen például az élethez való jog, a kínzás, az embertelen és megalázó bánásmód tilalma vagy a rabszolgaság. A tisztességes eljáráshoz való jog azonban 21 CHEESMAN, Samantha: Tisztességes eljárás? Eg y összehasonlító elemzés. In (szerk. BADÓ Attila): A bírói függetlenség, a tisztességes eljárás és a politika, Gondolat Kiadó, Budapest, o. 22 JACKSON, John: Autonomy and Accuracy in the Development of Fair Trial Rights, UCD Working Papers in Law, Criminology & Socio-Legal Studies, 2009/9. szám 6 7., 11. o. Forrás: (utolsó lekérdezés: november 21.) 23 HALMAI Gábor TÓTH Gábor Attila: Emberi jogok, Osiris Kiadó, Budapest, o. 134 14 nem tartozik ezen alapjogok közé egyik nemzetközi emberi jogi dokumentumban sem. A Polgári és Politikai Jogok Egyezségokmányának előkészítése során több ország is tett olyan javaslatot, amely szerint az államok még a nemzet létét fenyegető veszélyhelyzetben sem térhettek volna el a tisztességes eljáráshoz való jog elemeitől. Ezt a javaslatot végül elvetették arra hivatkozva, hogy a nemzetközi jog még fegyveres konfliktusok esetén sem engedi ezt az alapjogot felfüggeszteni. Ezt deklarálja az évi Genfi Konvenciók közös 3. cikke nem nemzetközi jellegű fegyveres konfliktusok esetén, de a Nemzetközi Büntetőbíróság 1998-ban Rómában elfogadott Statútuma is ezt mondja ki, sőt egyenesen háborús bűntettnek nevezi a hadifoglyok és más védett személyek megfosztását a tisztességes eljárástól. 24 Mindebből azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog minden körülmények között érvényesülő alapjog, még abban az esetben is, ha a nemzetközi egyezmények kifejezetten nem tiltják a derogációt A tisztességes eljáráshoz való jog az Egyezményben Az Egyezmény 6. cikke biztosítja a tisztességes eljáráshoz való jogot polgári és büntető perekben. A 6. cikk az EJEE egyik olyan része, amelyik a legterjedelmesebb esetjoggal rendelkezik. E cikk 1. pontja minden eljárástípusra vonatkozóan fogalmaz meg követelményeket. Ezeknek a feltételeknek egy része magára az eljáró bíróságra állapít meg előírásokat, így a bíróságnak törvény által létrehozottnak, pártatlannak és függetlennek kell lennie. A követelmények másik része a bíróság eljárására vonatkozik, így a tisztességesség, nyilvánosság és ésszerű időn belüli befejezettség, amelyek teljesülése esetében felel meg az eljáró bíróság ennek az alapjognak. Az 1. pont második fordulata a tárgyalás, ill. az ítélethirdetés nyilvánosságát és az az alóli kivételeket deklarálja. E szerint a tárgyalás nyilvános, azonban a nyilvánosság korlátozható az eljárás egészére vagy egy részére, amennyiben az erkölcs, a közrend, a nemzetbiztonság, kiskorú érdekeinek vagy az eljárásban részt vevő felek magánéletének védelme indokolja, illetőleg amennyiben a bíróság ezt feltétlenül szükségesnek tartja, mert úgy ítéli meg, hogy a nyilvánosság az igazságszolgáltatás érdekeit veszélyeztetné. A 6. cikk 2. és 3. pontja a büntetőeljárásokkal szemben ír elő garanciális szabályokat, többletjogokat adva ezzel a terhelteknek. A 2. pont az ártatlanság vélelmének követelményét fogalmazza meg. Így a bűncselekménnyel gyanúsított személyeket mindaddig ártatlannak kell vélelmezni, amíg bűnösségét a törvénynek megfelelően meg nem állapították. A 3. pont pedig felsorolja a terheltek egyéb jogait az eljárás során, így például a legrövidebb időn belül tájékoztassák olyan nyelven, amelyet megért, és a legrészletesebb módon az 24 BÁRD Károly: Emberi jogok és büntető igazságszolgáltatás Európában, Magyar Hivatalos Közlönykiadó, Budapest, ellene felhozott vádról; rendelkezzék a védekezés előkészítéséhez szükséges idővel és eszközökkel; kérdéseket intézzen vagy intéztessen a vád tanúihoz, és eszközölhesse a mentő tanúk megidézését és kihallgatását ugyanolyan feltételek mellett, mint ahogy a vád. Mindebből látható, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog összetett alapjog, és az Egyezmény szerint számos részjogosultságnak kell megfelelnie Értelmezési kérdések A tisztességes eljáráshoz való joghoz kapcsolódó számos ítélet jól mutatja, hogy az alapjog megítélése egyáltalán nem egyszerű feladat. Egyrészt nagyon sok összetevője van ennek az emberi jognak, és több feltételnek kell teljesülnie ahhoz, hogy egy eljárásról azt mondhassuk, hogy tisztességes. Másrészt értelmezési problémák is felmerülnek, hiszen most már 47 tagállam jogát közelíti egymáshoz az Egyezmény, így például olyan fogalmak értelmezése szükséges, mint a függetlenség, pártatlanság, bíróság, milyen eljárásokra terjed ki az Egyezmény 6. cikke vagy ésszerű időn belüli eljárás. A 6. cikk 1. pontjával kapcsolatban felmerült már kérdésként, hogy magában foglalja-e a bírósághoz fordulás jogát is. A Bíróság úgy ítélte meg, hogy a 6. cikk 1. pontjának megszorító értelmezése nem helyes, és a Golder-ügyben 25 a bírósághoz fordulás lehetőségét egy polgári ügyben egyetemlegesen elismert alapvető jogelvnek tekintett. Kérdés lehet az is, mit értünk egyáltalán bíróság alatt. A Bíróság értelmezése szerint a bíróság olyan igazságszolgáltatással foglalkozó szerv, amely döntéseit jogi normákra alapozva hozza meg, és jogszabály által előírt eljárás alapján. Ezenkívül a felekre nézve kötelező érvényű határozatokat hoz, így az a szerv, amely tanácsadó véleményeket alkot, nem vonható az Egyezmény fogalmi körébe. A bíróságoknak olyan követelményeknek is meg kell felelniük, mint a függetlenség a végrehajtó hatalomtól, a politikától, ill. a bírósági eljárás során bizonyos garanciák biztosítása. 26 Vita tárgyát képezheti továbbá az is, mit jelent a függetlenség, pártatlanság. Ezek a meghatározások elsősorban etikai fogalmak, és definiálásuk nehéz feladat. E két fogalom egymással összefüggő és részben egymást átfedő. A függetlenségnek több oldala is vizsgálható. A bíróságnak függetlennek kell lennie a többi hatalmi ágtól, de legalább olyan fontos, hogy független legyen a felektől. A pártatlanság inkább a bíróság szubjektivitásától védi a feleket. Lényege, hogy az eljárásban résztvevőket a jogszabályoknak megfelelően és elfogultságtól mentesen ítélje meg, ne pedig például szimpátia vagy a bíró pillanatnyi hangulata alapján. Ezek kizárása természetesen nem könnyű és nem is teljesen lehetséges, de törekedni kell rá. Számos jogvita alapja, mit értünk az ésszerű idő kö /70 Golder kontra Egyesült Királyság 26 SZABÓ Győző NAGY Gábor: Tanulmányok az Emberi Jogok Európai Eg yezménye legfontosabb rendelkezéseihez kapcsolódó strasbourgi esetjogról, HVG-ORAC Kiadó, Budapest, o.5 vetelményének fogalma alatt. Ez a kifogás gyakorta felmerül a magyar bíróságokkal szemben is, amely miatt, mint később látni fogjuk marasztalta már el a Bíróság hazánkat. Az ésszerű idő követelménye fontos jogelv, ami előfeltétele a hatékony jogvédelemnek, a jogbiztonság és így a jogállamiság elvének is. A felek védelme szolgálja, hogy az eljárás ne legyen túlzottan elhúzódó, de az igazságszolgáltatás hatékony működése és hitelessége szintén indokolja az ésszerű időn belüli befejezést. Ez az időtartam nem fejezhető ki számokban, ez az adott eljárás körülményeitől függ. A Bíróság ilyen panasz esetén figyelembe veszi az ügy bonyolultságát, az eljárásban részt vevők és a hatóságok magatartását és egyéb tényezőket is A tisztességes eljárás elveinek érvényesülése a magyar büntetőeljárásban A magyar büntetőeljárásban a tisztességes eljárást a nemzetközi jogi szabályozás, az európai standardok mellett az Alaptörvénynek a szabadságjogokat taglaló normái, 28 valamint a büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény (továbbiakban: Be.) alapvető rendelkezései és más perjogi részletszabályok biztosítják. A fair eljárás záloga egyrészt a nyilvánosság, az igazságszolgáltatás átláthatósága, az európai jogi előírások szerint a bírói szervezet függetlensége, és olyan alapvető szabályok, mint a nulla poena sine lege 29 elve, a favor defensionis, 30 az alapvető védelmi-terhelti jogok, mint a hallgatás joga, vagy az önvádra kötelezés tilalma. 31 Másfelől, amint Bencze Mátyás szemléletesen mutatott rá az idézett szabályok érvényesülése jelentősen függ az igazságszolgáltatás aktorainak szemléletétől, felfogásától. 32 Az ítélkezésben ugyanis vitathatatlanul jelen vannak az objektív tényezők mellett a szubjektív elemek is. Miként a híres amerikai jogi realista, Jerome Frank megvilágította, a bíró is ember és a talár felöltésével gondolkodásmódja nem válik szillogisztikus módon mesterkéltté. 33 Láthatjuk ekként, hogy a tisztességes eljárás fogalma összetett, nevezhetjük egy olyan jogcsokornak (bundle of rights), mely különböző kardinális alapjogokból áll és biztosítéka az állami önkény visszaszorítása mellett az emberi jogok megfelelő védelmi szintű figyelembevételének. 27 KONDOROSI Ferenc UTTÓ György VISEGRÁDY Antal: A bírói etika és a tisztességes eljárás, Magyar Hivatalos Közlönykiadó, Budapest o. 28 Lásd: Alaptörvény Szabadság és Felelősség rész XXVIII. cikk, mely mindenkinek jogot biztosít arra, hogy az ellene emelt bármely vádat a törvényben felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. 29 A garanciális szabály szerint nincs büntetés törvény nélkül, azaz nem szabható ki olyan büntetés a terhelttel szemben, mely a bűncselekmény elkövetésekor nem volt hatályban. 30 A vádlottnak nyújtott kedvezmény elve, mely számos részletszabályban nyilvánul meg, legjelentősebbként emelhető ki az in dubio pro reo szabály, de ide sorolható a súlyosítási tilalom, valamint felmentő ítéletnél a védelemmel kapcsolatos jogok megsértése folytán a kasszáció elkerülését biztosító normák. 31 CHEESMAN: i. m o. 32 BENCZE Mátyás: A bizonyítékok értékelésének összehasonlító vizsgálata a tisztességes eljárás szempontjából. In (szerk. BADÓ Attila): A bírói függetlenség, a tisztességes eljárás és a politika, Gondolat Kiadó, Budapest o. 33 FRANK, Jerome: Bíráskodás az elme ítélőszéke előtt (Válogatott írások), (Szerk. BADÓ Attila) Szent István Társulat, Budapest, o. A büntetőeljárás garanciális elveit a Be. I. fejezete rögzíti az alapvető rendelkezései között. Az emberi jogok tiszteletben tartásának központi pillérei az alapelvek, melyek az eljárás fair voltát biztosító garanciák közé tartoznak. Megállapíthatjuk Király Tibor nyomán, hogy a biztosítékok és az alapelvek nem azonos, de értelemszerűen egymást ki nem záró fogalmak. A garanciák tágabb kört ölelnek fel és rendeltetésük is szélesebb az alapelveknél. 34 A büntetőeljárásban az alapelveket több nagy csoportra lehet tagolni, megkülönböztethetjük a szervezeti és működési, az alkotmányos, a terhelt és az állam viszonya alapján differenciált, az Emberjogi Egyezményben is rögzített, vagy nem szabályozott, illetve az egész büntetőeljárásban, vagy csak a büntetőperben érvényesülő alapelveket. Szervezeti alapelvként ismert a bíróságok függetlensége, a társasbíráskodás, az igazságszolgáltatási monopólium, a néprészvétel, melyek általában az Alaptörvényben is meghatározásra kerülnek. Alkotmányos alapelv emellett az ártatlanság vélelme, a védelem joga vagy a jogorvoslati jogosultság. Az állam és a terhelt viszonya tekintetében külön alapelvként lehet meghatározni a bizonyítás terhet, valamint az in dubio pro reo szabályt. Egyes jogokat az Egyezmény külön nevesít, mint a vádelv, a szóbeliség, a közvetlenség. Herke, Fenyvesi és Tremmel a klasszikus régi elvek mellett új vezérelvként határozza meg a tisztességes eljáráshoz való jogot a jogállami eljárás, illetve a fegyverek egyenlőségének elvét. 35 A tisztességes eljárást Király egyetemes alapelvként nevesíti, mely az Egyezmény 6. cikke alapján a magyar jogban külön elismert alapelvekből tevődik össze, mint a bírói függetlenség, a tisztességes, nyilvános, észszerű határidőn belül történő tárgyalás. 36 A tisztességes eljárás egyetemes alapelv volta úgy gondolom nem kérdőjelezhető meg, az előbbiekben idézetteken túl azonban nem vitásan részét képezik az alkotmányos elvek, valamint a jogállami büntetőeljárás és a fegyverek egyenlőségének elve is. Az eljárás tisztességével az Alkotmánybíróság is foglalkozott több döntésében, ahol kifejtésre került, hogy a tisztességes eljárás (fair trial) követelménye nem egyszerűen egy a bíróságnak és az eljárásnak az Egyezményben és alkotmányos szabályokban megkövetelt tulajdonságai közül (ti. mint, az igazságos tárgyalás), hanem az alkotmányos norma tartalmához és szerkezetéhez mintát adó, az eljárási garanciákat tartalmazó cikkei általában elfogadott értelmezése szerint a fair trial olyan minőség, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni. Ennek megfelelően egyes részletek hiánya ellenére éppúgy, mint az összes részletszabály betartása ellenére lehet az eljárás méltánytalan, vagy igazságtalan, avagy nem tisztességes. 37 Az alkot- 34 KIRÁLY Tibor: Büntető Eljárásjog 3. Átdolgozott kiadás, Osiris Kiadó, Budapest o. 35 HERKE Csongor FENYVESI Csaba TREMMEL Flórián: A büntető eljárásjog elmélete, Dialóg Campus Kiadó, Budapest Pécs o. 36 KIRÁLY: i. m o. 37 6/1998. (III. 11.) AB határozat, 14/2004. (V. 7.) AB határozat, 17/2005. (IV. 28.) AB határozat 156 16 mánybírósági jogértelmezésből is nyomon követhető, hogy az eljárás tisztességességének megítélése nem szűkíthető le kizárólag az Egyezmény 6. cikkében foglaltakra, hanem komplexen, az egész eljárást, valamint az alapvető büntetőeljárási jogokat mérlegre téve lehet megalapozottan dönteni a kérdésben. A tanulmány tárgyát nem képezi valamennyi alapelv részletes elemzése, de azokra, melyek közvetlen kihatással vannak az eljárás tisztességes voltára, valamint érintettek az európai emberi jogi bíráskodás gyakorlata által, szükséges kitérni. Az eljárási feladatok megosztása, a büntetőeljárásban is külön alapvető rendelkezést rögzített olyan, a tisztességes eljárás megvalósulásához szükséges előírás, mely nélkül nyilvánvalóan nem beszélhetünk fair tárgyalásról. A modern jogokban a vád, a védelem és az ítélkezés elkülönülése alapvető követelmény. 38 A törvényes vád szintén sarkköve a tisztességes eljárásnak. 39 A vádlói jogosultság, a vád kimerítési kötelezettség és a vádhoz kötöttség elve egyik fontos biztosítéka annak, hogy törvényes vád nélkül ne kerülhessen sor elítélésre. A vád törvényességének megszegése súlyos jogkövetkezményekkel az alsóbb fokú bíróság ítéletének kasszációjával jár. A bírósági eljáráshoz való jog és a jogorvoslat joga szintén kardinális elemei a tisztességes eljárásnak. 40 Az igazságszolgáltatás monopóliuma a bíróságé. Az igazságszolgáltatási monopólium és a bírói függetlenség mint a fair eljárás garanciái szervesen összefüggnek, a bírói függetlenség ugyanis az igazságszolgáltatási monopólium nélkül formális lenne, hiszen a hatalom szükség esetén a bíró helyett más, utasítható igazságszolgáltatást kereshet. 41 A jogorvoslat joga nélkül önkénymentes, független, tisztességes ítélkezés szintén nem képzelhető el. Mit tekinthetünk a jogorvoslat lényegében, mi e fontos jogintézmény genus proximuma? Angyal Pál szerint perorvoslat alatt azt az eljárást kell érteni, amelynek során a bíróságnak valamelyik félre vagy más érdekeltre sérelmes határozatából származó joghátrány a perre visszahatóan elhárul. 42 Király Tibor a jogorvoslatot a hatóság határozataiban vagy intézkedéseiben előforduló ténybeli vagy jogi tévedések, törvénysértések kijavításának indítványozásában, mint jogi eszközben fogalmazta meg. 43 Amint Király nyomán Kardos Sándor utalt rá, a jogorvoslat a büntetőeljárás fakultatív szakaszát nyitja meg, mert a perorvoslati eljárásoknak feltétele annak joghatályos bejelentése. 44 Cséka Ervin szerint a jogorvoslat lehetőséget teremt a már bekövetkezett eljárási tévedések, a helytelen, törvénysértő határoza- 38 Be Be Be ERDEI Árpád: Tanok és tévtanok a büntető eljárásjog tudományában, ELTE Eötvös Kiadó, Budapest o. 42 ANGYAL Pál: A magyar büntetőeljárás tankönyve II. kötet, Athenaeum Kiadó, Budapest o. 43 KIRÁLY: i. m o. 44 KARDOS Sándor: Jogorvoslat a büntetőeljárásban, Magyar Jog 2003/1. szám, 21. o. tok orvoslására annak érdekében, hogy a hibás döntés jogkövetkezményei lehetőleg ne álljanak be, illetve minél előbb megszűnjenek. 45 Herke Csongor, Fenyvesi Csaba és Tremmel Flórián kifejtette, hogy a perorvoslat az eljáró bíróság valódi, vagy vélt, súlyos, vagy kevésbé súlyos, ténybeli (error in facto), jogi (error in iure), vagy eljárási (error in procedendo) hibájának kiküszöbölésére, orvoslására irányul. 46 Utóbbi fogalom-meghatározás kapcsán kiemelendő a hiba vélt voltára utalás, mert természetesen a jogorvoslat jogának gyakorlása nem jelenti azt, hogy valóban történt hiba, ill. törvénysértés a bírósági eljárásban. A védelem jogait alapvető normák bástyázzák körül. A legfontosabb nemzetközi jogi, valamint alkotmányos szabályok és maga a hatályos büntető perrend szoros egységet alkotva rögzítik a védelem jogának fő kereteit és lényegi tartalmi elemeit. 47 A védelem jogának egyik legfontosabb alappillére a védő eljárása a büntetőeljárásban a terhelt érdekében. Az alaki védelem tartalma kettős, melynek egyik része a terhelt személyes védekezése, a másik fontos eleme pedig a terhelt által választott vagy részére kirendelt védő közreműködése, mely mintegy kiegyenlítve az állam szerveinek, a vádnak a szakértelmét, megteremti a fegyverek egyenlőségét a vád és a védelem között. 48 Király gondolatait maradéktalanul osztva megállapíthatjuk, hogy az igazság többnyire összetett, mert a büntetőügy eldöntéséhez sok tényt kell tisztázni, szükség van ezért a védelemre. 49 A védelem joga tehát nem vitásan a tisztességes eljárás egyik kiemelkedő értékű záloga. A védelem tartalmi oldalát a terhelti jogosítványok által biztosított garanciák alkotják. Ide sorolható többek között a gyanúsítás, a vád tárgyának, illetőleg ezek változásainak megismeréséhez fűződő jog, a törvényi kivételektől eltekintve az eljárási cselekményeken való részvétel, a védekezésre való felkészülés, az indítványtétel és észrevételezés, valamint a már felhívott jogorvoslat joga. 50 A védelem jogánál külön kiemelendő, hogy mindenkinek joga van ahhoz, hogy szabadlábon védekezzék, illetőleg bárkinek a szabadságát elvonni csak a törvényben meghatározott okból és a törvényben meghatározott eljárás alapján lehet. 51 Az ártatlanság vélelme, mint működési alapelv 52 szerint senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg a 45 CSÉKA Ervin: A büntető jogorvoslatok alaptanai, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest o. 46 HERKE FENYVESI TREMMEL: i. m o. 47 Az évi 11. tvr.-tel ratifikált Polgári és Politikai Jogok Egyezségokmánya, a Római Egyezménynek a Tisztességes tárgyaláshoz való jogról szóló 6. cikkének (3) bek. c) pontja, az Alaptörvény Szabadság és Felelősség részében a XXVIII. cikk (3) bekezdése, valamint az évi XIX. tv. (Be.) 5. -a, 43. -a, 47. (1) bekezdése. Valamint lásd: HÁGER Tamás: Az érdekellentétben megnyilvánuló védői kizárási ok a büntetőeljárásban, Ügyvédek Lapja, 2013/2. szám, 2 3. o. 48 HERKE FENYVESI TREMMEL: i. m o. 49 KIRÁLY Tibor: A védelem és a védő a büntető üg yekben, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest o. 50 Be. 43. (2) bekezdés, lásd még: HERKE FENYVESI TREMMEL: i. m o. 51 Be. 5. (2) bekezdés 52 FARKAS Ákos RÓTH Erika: A büntetőeljárás, Complex Kiadó, Budapest o. Több megjelenítése
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXVIII. (2010). pp. 341-369 AZ EMBERI JOGOK ÉS A BÜNTETŐELJÁRÁS KAPCSOLATA (I. RÉSZ) NAGY ANITA I. Az emberi jogok és a büntetőeljárás kapcsolata, különös tekintettel Részletesebben A tényálláshoz kötöttség elvének egyes kérdései a másodfokú büntetőperben
Dr. Kardos Sándor* 1998. évi XIX. törvény (továbbiakban: Be.) revíziós rendszerének egyik igen fontos jogintézményét, a tényálláshoz kötöttséget kívánom bemutatni. A tényálláshoz kötöttség elvének egyes Részletesebben Chronowski Nóra Drinóczi Tímea Kocsis Miklós Zeller Judit VÁLOGATOTT ALAPJOGI ESETEK II. SZABADSÁG ÉS EGYENLŐSÉG 1.
Chronowski Nóra Drinóczi Tímea Kocsis Miklós Zeller Judit VÁLOGATOTT ALAPJOGI ESETEK II. SZABADSÁG ÉS EGYENLŐSÉG 1. Pécs 2010 TARTALOMJEGYZÉK 1. fejezet A szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jog Részletesebben Védői jogok a bírósági eljárásban Összefoglaló vélemény
Kúria Büntető Kollégium Joggyakorlat-elemző csoport 2014.EL.II.E.1/10.VÉDŐ-50.szám Védői jogok a bírósági eljárásban Összefoglaló vélemény I. A Kúria elnöke a 2014.EL.II.JGY.1/1-64. számú intézkedésével Részletesebben ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGI ESETJOG SZERKESZTETTE: HALMAI GÁBOR
ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGI ESETJOG SZERKESZTETTE: HALMAI GÁBOR ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGI ESETJOG TANSEGÉDLET HALMAI GÁBOR ÉS TÓTH GÁBOR ATTILA (SZERK.) EMBERI JOGOK CÍMÛ TANKÖNYVÉHEZ Szerkesztette: Halmai Gábor 2004 A Részletesebben SZAKDOLGOZAT. Horváth Dalma
SZAKDOLGOZAT Horváth Dalma 2013 Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Polgári Eljárásjogi Tanszék Az igazságszolgáltatási alapelvek érvényesülése a polgári perben SZAKDOLGOZAT Konzulens: Dr. Wopera Részletesebben Dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi* Gondolatok a tárgyalás mellőzéséről
I. Bevezető Dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi* Gondolatok a tárgyalás mellőzéséről A XXI. század igazságszolgáltatásának egyik legnagyobb problémája az eljárások ésszerűtlen elhúzódása. A növekvő pertartamok Részletesebben Gondolatok a tárgyalás mellőzéséről
Gondolatok a tárgyalás mellőzéséről Szerző: Dr. Molnárné dr. Mészáros Noémi pesti központi kerületi bírósági bíró Budapest 2013. november I. Bevezető A XXI. század igazságszolgáltatásának egyik legnagyobb Részletesebben Miskolczi-Bodnár Éva: A Római Egyezmény és a versenyfelügyeleti eljárás kapcsolata
Miskolczi-Bodnár Éva: A Római Egyezmény és a versenyfelügyeleti eljárás kapcsolata I. Bevezetés 1. A tényfeltáráshoz fűződő jogok és az eljárással kapcsolatos emberi jogok funkciója 1.1. A tényfeltáráshoz Részletesebben BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ 1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL. I. Fejezet Alapvető rendelkezések
BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ 1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL I. Fejezet Alapvető rendelkezések Budapest, 2006 2 Írta és szerkesztette: Dr. Kovács Gyula Részletesebben A bírói szerepvállalás egyes aspektusai a magyar alapjogi bíráskodásban
Auer Ádám Botos Gyöngyvér Holndonner Roland Kiss Balázs végzős joghallgatók, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar A bírói szerepvállalás egyes aspektusai a magyar alapjogi bíráskodásban 1. Részletesebben ...NEM LEHET ELÔREHOZOTT BÜNTETÉS
Nehéz-Posony Márton...NEM LEHET ELÔREHOZOTT BÜNTETÉS AZ ELÔZETES LETARTÓZTATÁS FELTÉTELEINEK RÉGI ÉS ÚJ SZABÁLYOZÁSA E sorok írásakor bô fél éve van már hatályban az új büntetôeljárási törvény (Be.), amely Részletesebben A nyomozások időszerűsége, a nyomozás gyorsítása
Kiss Anna Mészáros Ádám A nyomozások időszerűsége, a nyomozás gyorsítása A büntetőeljárás gyorsítása Az elmúlt időszakban egyre nagyobb hangsúly került a büntetőeljárás gyorsítását célzó megoldások keresésére. Részletesebben MEGVONT SZABADSÁG EMBERI JOGI JOGSÉRTÉSEK A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS FELÜLVIZSGÁLATA SORÁN MAGYARORSZÁGON
MEGVONT SZABADSÁG EMBERI JOGI JOGSÉRTÉSEK A KÉNYSZERGYÓGYKEZELÉS FELÜLVIZSGÁLATA SORÁN MAGYARORSZÁGON A Központ a Mentális Sérültek Jogaiért Alapítvány () egy nemzetközi civil szervezet, amely a szellemi Részletesebben Szikinger István. A rendőri diszkrimináció megelőzése és kezelése Magyarországon. I. A magyar rendőrség szervezete
Szikinger István A rendőri diszkrimináció megelőzése és kezelése Magyarországon tananyag az Esélyegyenlőségi szakemberek képzése, munkába állítása c. EQUAL-projekt számára I. A magyar rendőrség szervezete Részletesebben RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE - 1 -
Iustum Aequum Salutare II. 2006/1 2. 271 288. AZ ÖNKORMÁNYZATI HATÓSÁGI ÜGYEK ÜGYÉSZI TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE * egyetemi hallgató I. Az ügyészi törvényességi felügyelet 1. Az ügyészségrõl általában A Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. június 3. 2014. 17. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2014. (V. 22.) AB határozat a jogerős határozattal kiszabott közérdekű munka vagy pénzbüntetés Részletesebben Emberi Jogok Európai Egyezménye
Emberi Jogok Európai Egyezménye A 11. és 14. Kiegészítő Jegyzőkönyv által módosított Emberi Jogok Európai Egyezménye valamint az 1., 4., 6., 7., 12. és 13. Kiegészítő Jegyzőkönyv Az Egyezményt korábban Részletesebben Dr. Kardos Andrea Szellemi alkotások büntetőjogi védelme Dr. Szilágyi Dorottya II. rész 5 Kacsuk Zsófia
TARTALOM Dr. Kardos Andrea Szellemi alkotások büntetőjogi védelme Dr. Szilágyi Dorottya II. rész 5 Kacsuk Zsófia Keserű Barna Arnold Az Európai Szabadalmi Egyezmény szerinti felszólalási eljárás és a magyar Részletesebben RÉSZLETES JELENTÉS AZ ÁLTALÁNOS KÖZIGAZGATÁSI RENDTARTÁS KONCEPCIÓJÁNAK ELŐKÉSZÍTÉSÉRŐL
2014. február 17. 2014. 5. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 5/2014. (II. 14.) AB határozat a Kúria Pfv.IV.21.705/2011/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének Részletesebben A tisztességes eljáráshoz való jog a jogágak határán
Egyezmény az emberi jogok és alapvetô szabadságok védelmérôl és kiegészítô jegyzõkönyvei 1 Official version: Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms as amended by Protocol Részletesebben 2006. évi 2-3. szám X. évfolyam. collega. Jogi szakmai folyóirat
2006. évi 2-3. szám X. évfolyam collega Jogi szakmai folyóirat collega X. évfolyam 2-3. szám Jogi szakmai folyóirat X. évfolyam 2 3. szám collega Tartalom: Alkotmányjog és Államigazgatási Jog Betlejné Részletesebben A hátrányos megkülönböztetés tilalmának értelmezése
Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi és Politikatudományi Tanszék A hátrányos megkülönböztetés tilalmának értelmezése a nemzetközi dokumentumok és az Alkotmány Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2015. június 9. 2015. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2015. (V. 26.) AB határozat a Debreceni Járásbíróság 44.B.2111/2013/6. számú végzése és a Részletesebben AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA. A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció
AZ ÚJ POLGÁRI PERRENDTARTÁS KONCEPCIÓJA A Kormány 2015. január 14. napján megtartott ülésén elfogadott Koncepció I. Az új polgári perrendtartás megalkotásának szükségessége Új polgári perrendtartást szükséges Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
in dubio
in dubio
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria


text:
8. Mi a közvetítő feladata és mit nem tehet a közvetítő? | Fővárosi Törvényszék
Markó u. 27.
+36 1 354 6000
Ügyfélcentrum
Belépés az Ügyfélcentrumba
A Fővárosi Törvényszéki Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium másodfokú közigazgatási ügyszak
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság közigazgatási ügyszak
A Fővárosi Törvényszéki Közigazgatási és Munkaügyi Regionális Kollégium másodfokú munkaügyi ügyszak
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság Munkaügyi ügyszak
Fővárosi Törvényszék Gazdasági Kollégiuma
Budapesti II. és III. Kerületi Bíróság
Budapesti IV. és XV. Kerületi Bíróság
Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Bíróság
Budapesti XX., XXI. és XXIII. Kerületi Bíróság
Ügyvédnap
Devizahiteles nemperes űrlapok, kitöltési útmutatók
Európai területi társulások
Közigazgatási Álláshirdetés
Új Közigazgatási Perrendtartás
Tájékoztató anyagok tanúk részére
Bírósági Közvetítők (Fővárosi Törvényszék)
Bírósági közvetítők (Országos)
Közvetítői eljárás
Pénzügyi szolgáltatási tevékenységet folytató szervezetek listája
A Fővárosi Törvényszék Esélyegyenlőségi Terve
Szabálysértési tájékoztató
Lefoglalt Bűnjellel Kapcsolatos Ügyvitel
Elektronikus Kapcsolattartás a Fővárosi Törvényszék Elnöki Kezelőirodájával
Fővárosi Törvényszék/
8. Mi a közvetítő feladata és mit nem tehet a közvetítő?
Megjelenés ideje: 2015. február 13., 09:19
A közvetítői tevékenységről szóló 2002. évi LV. törvény 3. §-a szerint a közvetítőnek az a legfontosabb feladata, hogy a közvetítés során pártatlanul, lelkiismeretesen és legjobb tudása szerint működjön közre a felek közötti vitát lezáró megállapodás létrehozásában.
A közvetítő e feladatát akkor tudja a legjobban teljesíteni, ha a felek együttműködésével először azokat a témaköröket határozza meg, melyek megvitatása feltétlenül szükséges a vita rendezéséhez, majd a felek párbeszédét úgy irányítja a végső megoldást jelentő teljes körű megállapodás megkötése felé, hogy a felek kommunikációjának elmélyülésével párhuzamosan, a felek maguk találják meg a köztük húzódó konfliktus lezárásához vezető részmegoldásokat.
A közvetítői eljárás közvetlen, oldott légkörű, de ebben a légkörben is tartózkodni kell a személyeskedő, tiszteletlen és sértő kifejezések használatától. A közvetítőnek e kommunikációt veszélyeztető megnyilvánulásokat kezelnie kell, és kötelessége a helyzethez illő módon megkísérelni az ilyen megnyilvánulások megakadályozását.
A közvetítés során a közvetítő csak irányítja a felek kommunikációját, a vita rendezésére megoldást nem javasolhat. Ennek oka az, hogy ha a közvetítő tesz javaslatot a vita rendezésére, akkor – mivel a közvetítői eljárás légkörében a felek hajlamosak a valósnál pozitívabban értékelni viszonyukat, továbbá a közvetítő iránt érzett bizalom miatt olyan javasolt kompromisszumokat is megköthetnek, melyek a mindennapi életükben már terhesek lennének, - a közvetítő javaslatai alapján megkötött megállapodás a mindennapok valóságában nem biztos, hogy teljesedésbe fog menni.
A közvetítő nem minősítheti a felek álláspontját és megoldási javaslatait. Ez természetesen nem jelenti azt, hogy a beszélgetés során nem hangozhatnak el értékítéletek, de a vitában pártatlan közvetítő megnyilvánulásaival sem a feleket, sem sajátjukként megélt javaslataikat nem értékelheti egyik fél javára vagy hátrányára, legfeljebb közös céljuk érdekében. Ha azonban a megállapodás felé haladva a közvetítő úgy érzi, hogy valamelyik fél kommunikációja, ötletei, stb. nem a vita rendezését, hanem inkább az eljárás elhúzódását vagy a vita fenntartását eredményezhetik, akkor e megnyilvánulásokat legjobb tudása szerint át kell fordítania a vita rendezését célzó megnyilvánulásokká.
A közvetítés során a közvetítő gyakran fogalmazza át vagy foglalja össze a felek egymáshoz intézett gondolatait annak érdekében, hogy egy-egy félreértett gondolat vagy megnyilvánulás ne okozzon feszültséget a másik félben, ne eredményezze a vita elmélyülését vagy az eljárás indokolatlan elhúzódását. E technika alkalmazása – bár felesleges ismétlésnek tűnhet – nagyon sokszor ébreszti rá a feleket arra a tényre, hogy eddig nem egymással, hanem egymás mellett kommunikáltak, ténylegesen nem értették egymás gondolatait. E felfedezés hasznos lehet a megoldáshoz vezető úton.
‹ 7. Van szükség (jogi) képviselőre a közvetítői eljárásban, mikor kell személyesen eljárni? fel 9. Mit tehetnek és mit ne tegyenek a felek a közvetítői eljárásban? ›
© 2019 Fővárosi Törvényszék

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Nemzeti konzultáció - JogÁsz
2018. november 10. írta: Dr. Sándor Zsuzsa
Megirigyeltem a kormányt. Úgy döntöttem, hogy most, hogy végre a parlament elé került a 2018. évi - isten tudja hányas - számú törvényjavaslat a közigazgatási bíróságokról, itt az alkalom, hogy én is éljek a demokrácia eme eddigi legsikeresebb eszközével.
1. Az Alaptörvény hetedik módosítása szerint „bíróság a rendes és a közigazgatási bíróság”. Ezt az utóbbit azért kellett belevésnünk a mi kis kőtáblánkba, mert annak ellenére, hogy már kicseréltük csaknem az összes alkotmánybírót és kemény, elszánt köztársasági elnököt választottunk, ezek mégis belénk kötöttek pusztán azért, mert kétharmad helyett feles törvénnyel akartuk szétbombázni a bírósági rendszert.
Egyetért-e Ön azzal, hogy ilyen apróság miatt megakadályozták, hogy legyen egy saját, külön bejáratú bíróságunk? (igen – nem)
2. Patyi Andrásból, a Nemzeti Választási Bizottság (NVB) volt elnökéből hirtelen kúriai tanácsvezető bíró lett. Emiatt lemondott minden korábbi tisztségéről, így a Nemzeti Közszolgálti Egyetem rektorságáról is. „A hazai közigazgatási bíráskodás egyik kutatója vagyok Trócsányi László igazságügyi miniszter úr mellett” nyilatkozta. Trócsányi fogja igazgatni az új közigazgatási bíróságot, ő lesz a törvényszéki elnökök munkáltatója és a bíróság költségvetésének előterjesztője. Patyi András pedig - jó eséllyel - a Közigazgatási Felsőbíróság parlament által 9 évre megválasztott elnöke.
Egyetért-e Ön azzal, hogy a közigazgatási bíróság függetlenségét leginkább az említett személyek garantálják? Egyúttal az ő személyük a garancia arra is, hogy a kormány még közvetve se befolyásolhassa az új bíróság döntéseit? (igen – nem)
Patyi rektor lemond Kép: 24.hu
3. „A közigazgatási bíróságok járnak el és döntenek közigazgatási jogvitákban, valamint törvénnyel a közigazgatási bíróságok hatáskörébe utalt egyéb ügyekben” – írja a törvényjavaslat. Itt döntenek az állami szervek, például a Magyar Nemzeti Bank és az állampolgár közötti vitában, itt lehet megtámadni a Közbeszerzési Döntőbizottság vagy a Médiatanács határozatait (például a frekvenciák elosztását, vagy egyesek pályázatának törvénysértő elutasítását), itt perelhetők az eltitkolt közérdekű adatok (pl. a TAO pénzek), a választási bizottságok döntései (választási, vagy népszavazási kérdésekben, például, hogy milyen borítékot lehet használni a határon túl), no meg az adóügyek (a NAV határozatai). Ráadásul, ahogy a javaslat fogalmaz, elvileg egy törvény akár bármilyen más ügyet is a közigazgatási bíróság hatáskörébe utalhat.
Egyetért-e Ön azzal, hogy az állam (a Fidesz) számára legfontosabb ügyekben a minisztériumtól függő bíróságok bírái kizárólag objektív és igazságos ítéleteket hoznak? Egyetlen bíróban sem merül fel az a gondolat, hogy az állam javára döntsön az egyszerű, ám kiszolgáltatott állampolgárral szemben? (igen – nem)
Trócsányi László Kép: Hír TV
4. A közigazgatási bíróság bírái részben a mostani közigazgatási bírákból állnak majd – de csak ha kérik az oda történő áthelyezésüket - másrészt viszont olyan szakemberekből, akik eddig a közigazgatásban (állami hivatalokban, minisztériumokban, önkormányzatoknál) dolgoztak. A pályázatok elbírálásánál „az elérhető pontszám nyolcvan százalékában kizárólag a pályázó képzettségét, szakmai tudását és megszerzett tapasztalatát kell tárgyilagosan értékelni (objektív pontszám), húsz százalékában pedig a pályázónak a bírói hivatás gyakorlásához szükséges tárgyilagosan nem mérhető felkészültsége, elhivatottsága értékelhető (meghallgatás pontszáma)”. Magyarán egy lojális, utasításra dolgozó NAV alkalmazottból nagyobb eséllyel lesz közigazgatási bíró, mint egy, hosszú éveken át a bíróságon szocializálódott bírósági titkárból.
Egyetért-e Ön azzal, hogy például az Ön adó-perében inkább egy volt NAV hivatalnok, mintsem egy függetlenségre, önállóságra nevelt bíró hozzon ítéletet? (igen – nem)
Kép: FayRPG
Itt most abbahagyom a saját „nemzeti konzultációmat”. (Flekkenként 5000-ből csak ennyire futja.) Pedig lennének még tucatszám kérdéseim.
Trócsányi szerint „egyes ellenzéki pártok felelőtlenül már most támadják a tervezetet, anélkül, hogy annak tartalmát ismernék”. Biztosíthatom a miniszter urat, én alaposan végigolvastam a javaslatot. És még vagy egy tucat hasonló kérdést tudnék feltenni. Hiszen még szót sem ejtettem a bírói tanácsokról, amelyeknek még annyi jogkörük sincs, mint a mostani OBT-nek (Országos Bírói Tanácsnak). Igaz, az ő jogaiktól Handó Tünde már így is kiütést kapott. Nehogy már majdani Patyi elnök úrnak is gondjai támadjanak a bírói demokráciával!
Kép: Zsúrpubi
Azt azért halkan megjegyezném, hogy a bíróságok igazgatása utoljára a szocializmusban tartozott az Igazságügyi Minisztériumhoz. „Addig jó, míg Kádár él”?
bíróság nemzeti konzultáció NAV Kádár János Trócsányi Közigazgatás Igazságügyi Minisztérium
https://jog-asz.blog.hu/api/trackback/id/tr4614364423
megamedve 2018.11.11. 09:38:04
freemanowe 2018.11.11. 11:18:10
ahol a kormány az alkotmányt évek óta wc papírnak használja, min kéne meglepődni?
Borondot jol pakoljatok be lippsik 2018.11.11. 12:57:27
mar regota varok a kozig birosagokra
de a libbant mocsarat lecsapoltak-e mar?
Nagyorrú Barbi 2018.11.11. 13:08:16
Mi van Rozika? Kihagytak a buliból? Ezért a sértődöttség?
dr. mesterséges színezék 2018.11.11. 13:50:52
@Nagyorrú Barbi: Vagy csak felötlött benne a gondolat, hogy eljön majd az idő, amikor a hozzád hasonló szopó-nyaló-gombvarrógépek odaadása sem lesz elegendő a NER-nek, és mentek ti is a komonista-sorosista-brüsszelista levesbe, és valami érthetetlen okból - talán Niemöller nyomán - irtózik ettől a gondolattól.
várom a levelet 2018.11.11. 15:18:20
@Borondot jol pakoljatok be lippsik: á,abban hemperegnek a fideszesek.
nemecsekerno_007 2018.11.11. 15:54:50
"Azt azért halkan megjegyezném, hogy a bíróságok igazgatása utoljára a szocializmusban tartozott az Igazságügyi Minisztériumhoz. „Addig jó, míg Kádár él”?"
... és Kádárnak is két lába volt mint Orbánnak...
na__most__akkor 2018.11.11. 16:43:21
1. Mi az a "borondot"?
2. Mi az a "lippsi"?
Tudod, te mit írogatsz? Vagy csak szajkózod az agyament haverjaid hőzöngését?
A két sorszámozott kérdés komoly. Ha adsz magadra - kétlem - , akkor válaszolsz.
Ha érted egyáltalán a kérdéseket...
kvadrillio 2018.11.11. 17:21:27
Súlyos örökség, hogy a kommunizmusban megpróbálták elrejteni őket, a fogyatékosokat..... (ez nem igaz !!!)
jahhh.......DE.....A MAI KAPITALIZMUSBAN VETTÉK EL A NYUGDÍJUKAT ÉS KERGETTÉK ŐKET ÖNGYILKOSSÁGBA !!!!!
kvadrillio 2018.11.11. 18:38:23
vajhhhhh niért ???4
Drámai mértékben csökken a magyar egyetemisták aránya évről évre
2018. november 11. 15:53 - szerző: 168 Óra
2005-ben még a teljes magyar népesség 4,2 százaléka, 2016-ban már csak 2,9 százaléka járt felsőfokú képzésre valamilyen főiskolára vagy egyetemre - írta az Átlátszó.
A KSH adatbázisa szerint 2005 és 2017 között komoly változások láthatók. Szinte mindenhol csökkent a hallgatók száma, de a keleti megyékben lakó hallgatók száma különösen nagy visszaesést mutat.
zs.ati 2018.11.11. 19:04:08
Tanulságos,ahogy a fizetett köpködők próbálnak rombolni.....
Magna cum laudeTigeri másztesz digrii 2018.11.11. 20:04:54
@dr. mesterséges színezék: Hát ez az ha elfogynak a lippsik ,akkor ők jönnek.
De ezt fel sem fogják.
Jakab.gipsz 2018.11.11. 21:53:39
Így működik a rothadó kapitalizmus, amikor kilóra és pénzért osztják a tudományt.
"Mert az állam rossz gazda, majd a piac megoldja", a Szabad Demokrata, Kunce úr kedvenc mondása.
Törpvadász 2018.11.12. 01:19:20
Ugyammáá. Mit izgulunk a betonszilárdságú kotmánnyal a hátunk megett??? Eut is átnyomják, hála a Jobbik LMP kettősnek, akik önállóskodva és együtt nem működve spiccben hajoltak el, hogy véletlenül se legyen csak feles többsége Orr bánnak, hanem tuti meglegyen a kétharmad a lejtetett pályán is....
Törpvadász 2018.11.12. 01:23:45
@Jakab.gipsz: Miért, olyan jó gazda az állam??? Akko mé halmozott fel a kukaholding röpke 2 év alatt milliárdos hiányt? Ami az önkormányzati szemetes cégeknél működött és Jól!, az most nem. Vagy akkor az állam által megvásárolt és adófizetői pénzen feltőkésített MKB hogyhogy Orr bán és eM tolcsi holdudvaránál landolt???? Tovább is van, mondjam még?
Törpvadász 2018.11.12. 01:24:59
@Jakab.gipsz: bocsi. Több 10 milliárdos... Ez kimaradt.
midnightcoder2 2018.11.12. 07:25:19
@kvadrillio: Az, hogy épp hányan járnak egyetemre sok minden függvénye, Pl. a demográfiáé is, illetve hogy hányan mennek inkább főiskolára, hányan mennek ki külföldre tanulni, stb. Ráadásul az sem biztos, hogy annyival jobb bárkinek is, ha a közepesen tehetségtelen Gipsz Jakabka elvégez egy könyvtár-büfé szakot amivel aztán egész életében árulhatja a hambit a mekiben, mint hogy elmegy mondjuk vízvezetékszerelőnek és maszekként összehozza havonta a dupláját a professzora fizetésének.
Minden ballib bérretteg 2018.11.12. 11:36:56
A bírók nagyrésze független volt és maradt.
Viszont a kommunista diktatúrát fenntartó, állampártban ügyködő, bírói karból páran ma is a ballib érdekeket képviselik.
Szerencsére ezek nagyrésze már öreg, így bár a nyugdíjazásukat megakadályozták a komcsik, de az élettel és halállal ők sem gazdálkodhatnak.
Lassan végre tényleg független lesz a bírói kar, a ballib ármánykodától, és külföldi érdekek kiszolgálóitól.
Éhesló 2018.11.15. 14:52:21

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Internetkapcsolat jogosultjának felelőssége szerzői jogsértés esetén - Az Európai Bíróság ítéletet hozott | hírek | Jogi Fórum
Internetkapcsolat jogosultjának felelőssége szerzői jogsértés esetén - Az Európai Bíróság ítéletet hozott
2018.10.18. Jogi Fórum / Európai Unió Bírósága
Nem mentesülhet a felelősség alól azon internetkapcsolat jogosultja, amelyen keresztül a szerzői jogok megsértését fájlmegosztással elkövették, egy olyan családtag egyszerű megnevezésével, akinek ehhez az internetkapcsolathoz hozzáférési lehetősége volt. A jogosultaknak rendelkezniük kell olyan hatékony jogorvoslati formával vagy eszközzel, amely lehetővé teszi az illetékes igazságügyi hatóságok számára a szükséges információk benyújtásának elrendelését - áll az Európai Unió Bíróságának
A C-149/17. sz. ügyben hozott ítélet Bastei Lübbe GmbH & Co. KG kontra Michael Strotzer
A német Bastei Lübbe könyvkiadó azt kéri a Landgericht München I (müncheni I. sz. regionális bíróság, Németország) előtt, hogy Michael Strotzer térítse meg az abból keletkezett vagyoni kárát, hogy azon internetkapcsolaton keresztül, amelynek M. Strotzer a jogosultja, egy olyan hangoskönyvet osztottak meg – annak letöltése érdekében – egy fájlmegosztó weboldal (peer-to-peer) korlátlan számú felhasználójával, amely könyvhöz kapcsolódó szerzői- és szomszédos jogoknak a kiadó a jogosultja.
M. Strotzer vitatja, hogy ő maga megsértette volna a szerzői jogokat. Ezenfelül úgy érvel, hogy a vele együtt lakó szüleinek is volt hozzáférése ezen internetkapcsolathoz, anélkül azonban, hogy az említett kapcsolat e családtag általi használatának időpontjáról és jellegéről közelebbi részleteket közölne. A Landgericht München I szerint a Bundesgerichtshof (szövetségi legfelsőbb bíróság, Németország) ítélkezési gyakorlata értelmében, tekintettel a családi élet védelmére vonatkozó alapvető jogra, e védekezés elegendő a német jog szerint az internetkapcsolat jogosultja felelősségének kizárásához.1
A Landgericht München I ebben az összefüggésben a szellemi tulajdonhoz kapcsolódó jogokra vonatkozó uniós jogi rendelkezések értelmezését kéri a Bíróságtól.2
A mai napon hozott ítéletében a Bíróság azt a választ adja, hogy az uniós joggal ellentétes (az illetékes nemzeti bíróság által értelmezett, a jelen ügyben szóban forgóhoz hasonló) olyan nemzeti szabályozás, amely szerint nem állapítható meg azon internetkapcsolat jogosultjának felelőssége, amelyen keresztül a szerzői jogok megsértését fájlmegosztással elkövették, ha a kapcsolat jogosultja megnevez egy családtagot, akinek ehhez az internetkapcsolathoz hozzáférési lehetősége volt, anélkül hogy az említett kapcsolat e családtag általi használatának időpontjáról és jellegéről közelebbi részleteket közölne.
A Bíróság szerint igazságos egyensúlyt kell találni a különböző alapjogok, vagyis egyrészt a hatékony jogorvoslathoz való jog és a szellemi tulajdonjog, másrészt a magánélet és a családi élet tiszteletben tartásához való jog között.
Ezen egyensúly hiányzik, amennyiben gyakorlatilag teljes körű védelmet biztosítanak azon internetkapcsolat jogosultja családtagjainak, amelyen keresztül a szerzői jogok megsértését fájlmegosztással elkövették.
Ha ugyanis a nemzeti bíróság, melyhez a felelősség megállapítása iránti keresetet benyújtották, nem rendelheti el a felperes kérelmére az ellenérdekű fél családtagjait érintő bizonyítékok benyújtását, az lehetetlenné teszi a szellemi tulajdonjog állítólagos megsértésének megállapítását, valamint e jogsértés elkövetőjének azonosítását, és ennek következtében súlyosan sérti a hatékony jogorvoslathoz való alapjogot és a szerzői jog jogosultját megillető, szellemi tulajdonhoz való alapjogot.
Más lenne azonban a helyzet, ha a családi életbe történő, elfogadhatatlannak ítélt beavatkozás elkerülése érdekében a jogosultaknak más, hatékony jogorvoslat is rendelkezésére állna, amely ilyen esetekben lehetővé tenné többek között a szóban forgó internetkapcsolat jogosultja polgári jogi felelősségének megállapítását.
Végső soron egyébiránt a Landgericht München I feladata annak vizsgálata, hogy adott esetben az érintett nemzeti jogban léteznek-e más eszközök, eljárások és jogorvoslatok, amelyek lehetővé teszik az illetékes igazságügyi hatóságok számára az alapeljárásban szereplőhöz hasonló körülmények között a szerzői jog megsértésének megállapítását és e jogsértés elkövetőjének azonosítását lehetővé tevő információk benyújtásának elrendelését.
1A Landgericht e tekintetben kifejti, hogy e jogsértés vélelmezett elkövetője azon internetkapcsolat jogosultja, amelyen keresztül a szerzői jogok megsértését elkövették, amennyiben pontosan azonosították az IP címét, és semmilyen más személy sem férhetett e kapcsolathoz a jogsértés elkövetésének idején. Ugyanakkor e vélelem megdönthető, ha az említett internetkapcsolathoz a jogosultján kívül más személyek is hozzáférhettek. Egyébként, amennyiben e jogosult egy családtagjának volt erre lehetősége, a jogosult felelőssége a családi élet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogra tekintettel nem állapítható meg, ha egyszerűen megnevezi e családtagját, anélkül, hogy közelebbi részleteket kellene közölnie az említett családtag általi internethasználat időpontjáról és jellegéről.
2Az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló, 2001. május 22-i 2001/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2001. L 167., 10. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 230. o.; helyesbítések: HL 2008. L 314., 16. o.; HL 2014. L 10., 32. o.), valamint a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló, 2004. április 29-i 2004/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 157., 45. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 2. kötet, 32. o.).
Tartózkodási szabályok a Brexitet követően - Milyen változások várhatóak a tárgyalások jelenlegi állása szerint? (2019.02.21.)
Euró utalása más tagállamba azonos feltételekkel - Az Európai Parlament megszünteti a túlzottan magas banki költségeket (2019.02.18.)
Védett alkotók és megerősített szólásszabadság az interneten - Megszületett a megállapodás a digitális szerzői jogokról (2019.02.15.)
Külföldi hitelezőkkel kötött hitelszerződések semmisségéről - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.02.14.)
Rendszeresen sérülnek a romák alapjogai az Európai Unióban tagállamaiban - EP állásfoglalás az intézményes rasszizmus ellen (2019.02.13.)
Az óvatlan munkavállalók jelentik a legnagyobb kiberkockázatot - Hogyan tudja egy cég megvédeni adatait a bűnözőktől? (2019.02.11.)
Jogtalanul megosztott képek és videók az interneten - Újabb médiahatósági kampány indul! (2019.02.06.)
Etikus hekkerek - Hogyan lehet jogszerű egy rendszer feltörése és az adatok ellopása? (2019.01.31.)
Online veszélyek, jogsértő tartalmak a közösségi oldalakon - Internet Hotline - Az NMHH jogsegélyszolgálata - Már külön weboldallal! (2019.01.16.)
Növekvő adatlopási incidensek, kiberbiztonsági kockázatok - Információbiztonsági jóslatok 2019-re (2019.01.07.)
Gross Balázs: A szoftver-licencszerzõdések típusai
A McDonald’s elvesztette világhírű BIG MAC védjegyét? - A döntés háttere, a bizonyítás problematikája és az irányadó joggyakorlat (2019.02.06.)
Jogászdíj - Kiemelkedő teljesítmény a szellemi alkotások jogában - A Taylor Wessing Budapest lett a kategóriában az év jogász csapata (2018.12.12.)
Egyszerűbbé válnak az innovációs célú közbeszerzések - A Közbeszerzési Hatóság szakmai útmutatója (2018.11.26.)
Világszerte jelentősen nőttek a szerzői jogdíj-bevételek - A digitális bevételek először lépték túl az egymilliárd eurót (2018.11.13.)
szellemi alkotások joga bővebben
A szerzői jog jövője - rangos nemzetközi tudományos fórum Budapesten (2018.12.07.)
Ember a jog alatt - Az Indig-per - Egy híres ügy a magyar jogtörténetből (2018.11.29.)
Részesülhet-e szerzői jogi védelemben egy élelmiszer íze? - Az Európai Bíróság döntést hozott (2018.11.13.)
Befektetésért állampolgárság - A „golden visa” szabályozása az Európai Unióban (2019.02.18.)
Létrejön az Európai Munkaügyi Hatóság - A szervezet segíteni fogja a nemzeti hatóságokat és a polgárok mobilitását (2019.02.15.)
Fordított adózás munkaközvetítés és munkaerő-kölcsönzés esetén - Uniós jogot sért a magyar szabályozás - Az Európai Bíróság ítélete (2019.02.13.)
Más tagállamban lakó gyermekek utáni családi ellátások - Feltétele-e a jogosultságnak a munkavégzés? - Az EuB ítéletet hozott (2019.02.07.)
Hogyan hat a kilépési szándék a tagállami felelősségre? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.01.24.)
Vallási alapon disztkriminált munkavállalók? - Az Európai Bíróság ítéletet hozott (2019.01.23.)
25 helyett 9 oldalas lesz az új keresetlevél nyomtatvány! - Márciusban hatályba léphet az új nyomtatványokról szóló rendelet
Áldozatvédelem a büntetőeljárásban - Törvényes eszközök és emberi gesztusok - Beszélgetés a Szegedi Ítélőtábla tanácselnökével
Adókedvezményre jogosító betegségek - Januártól bővült a lista - A kedvezmény visszamenőleg is érvényesíthető
Átláthatatlan és tisztességtelen csomagszabályzat - Több millió eurós bírságot kapott Olaszországban a Ryanair és a Wizz Air
Európai áldozatsegítés - Beszélgetés Veisz Gábor ügyvéddel, a Victim Support Europe magyar elnökségi tagjával
Új vezető a Deloitte Private közép-európai régiójának élén - Kóka Gábor a magyarországi iroda adó- és jogi osztályának partnere
Rossz szomszédság, török átok - A birtokvédelemről - Jogos a kérdés - Beszélgetés a Kaposvári Járásbíróság csoportvezető bírájával
A vagyonértékelés szerepe és kihatása a büntetőjogban - Jogalkalmazói betekintés a szakértői módszerekbe
Tartózkodási szabályok a Brexitet követően - Milyen változások várhatóak a tárgyalások jelenlegi állása szerint?
Nem bocsátható feltételes szabadságra a hírhedt sorozatgyilkos - Marinko nem bánta meg tettét - A Szegedi Törvényszék döntött
Európai büntetőjogász - Arckép Györgyi Kálmán jogtudósról, volt legfőbb ügyészről
Hivatalos személy-e a rendbontó országgyűlési képviselő? - A Legfőbb Ügyészség elutasította az ellenzéki képviselők panaszait
Hajviselet miatt hátrányosan megkülönböztetni tilos! - New Yorkban akár 250 ezer dollárt is fizethet a frizura miatt diszkrimináló
Megváltott szabadság - Megjelent a kormányzati igazgatásról szóló törvény végrehajtási rendelete
A kényszergyógykezelés, mint büntetőjogi szankció - Jogos a kérdés - Beszélgetés a Fővárosi Ítélőtábla Büntető Kollégiumának vezetőjével
Fókuszban a minimálbér és a garantált bérminimum betartása - Februárban országszerte ellenőriz a NAV és a Munkaügyi Hatóság
Érvényes az érvénytelenné nyilvánított deviza alapú kölcsönszerződés - Egy nem tipikus tényállású devizahiteles perben döntött a Kúria
A Mindszenty-per 70 év távlatából - Nagysikerű két napos nemzetközi konferencia az Országházban

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria