text:
Sógorom, a zugügyvéd - 2007. 6. hét
Bíró, aki utálja a háziőrizetet
2007. február 08. - zugügyvéd
Egy írói vénával megáldott kolléga küldte be az alábbi, abszurd tárgyalótermi darabot, amikor az eljáró bíró nem tudja, hogy volt-e az adott ügyben korábban tárgyalás, vagy nem. Az igazság mindegy, csak a vádlott szívjon. Dráma egy felvonásban Hely: Budapesti…
Közszereplő főpapok
Címkék: bíróság közszereplő
Nem jogerős ítéletében közszereplőnek mondta ki a Fővárosi Bíróság a magyarországi egyházak vezetőit. A Fővárosi Bíróság arra hivatkozva hozta meg ítéletét, hogy közszereplőnek minősül a törvény szerint az, aki a politikai közvéleményt feladatszerűen alakítja vagy…
Felhasznált bíróság
2007. február 07. - zugügyvéd
Címkék: bíróság alkotmánybíróság
A Zugügyvéd figyelmét megint egy Index tudósítás keltette fel. A Fővárosi Bíróság 2006 december 8-án meghozott ítéletében helybenhagyta az önfeljelentő Juhász Péter ügyében született első fokú ítéletet. A Kendermag Egyesület szóvivője jogerősen 70 000 forint…
2007. február 06. - zugügyvéd
Címkék: közveszély rendőrség
Az egyik lelkes Zugügyvéd hozzászóló küldte be az alábbi felvetést. A Zugügyvéd kommentár nélkül közzéteszi, csak annyi kérdés merül fel benne, hogy közveszély okozás bűntette miatt indult eljárás egyáltalán valaki ellen az őszi zavargások kapcsán? Tisztelt…
Feljelentett kordonbontók
2007. február 05. - zugügyvéd
Címkék: rendőrség bíróság mentelmi jog
Az Index cikke szerint a kordonbontás jogi megítélését végül a bíróságok teszik meg, a rendőrség feljelentést tett. Azt pontosan még nem lehet tudni, hány képviselőt ítélhet el a bíróság rendzavarás szabálysértése miatt, a rendőrség nem árulja el, kik…

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
TÁMOP A-13/ PROJEKT - PDF
TÁMOP A-13/ PROJEKT
Download "TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT"
1 TÁMOP A-13/ PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, február 3-4 Kiskunfélegyháza, február12-13 Nyíregyháza, február Szeged, február dr. Borbély Szilvia MARMOL
2 Alapok Az esélyegyenlőség alapelve az Európai Közösséget alapító egyezményt módosító Lisszaboni szerződés (2007/C 306/01)) általános alapelve is. Eszerint az Unió küzd a társadalmi kirekesztés és mindenfajta nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, életkoron vagy szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetés ellen, előmozdítja a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nemzedékek közötti szolidaritást,a gyermekek jogainak védelmét. (2 és 5b. Cikk) A 16. cikk az egyes országok közötti viszonylatot érintve szól a megkülönböztetés tilalmáról. Ez a cikk jogosítja fel az uniós polgárokat a tagállamok területén, szabadon mozogni és tartózkodni. Számos más uniós irányelv és dokumentum rendelkezik az esélyegyenlőségről. Példa: Az európai szociális partnerek 1995 évi autonóm keretmegállapodását a szülői szabadságról 2009-ben módosították. A keretmegállapodást a Tanács (2010/18/EU irányelve) kötelező érvényűvé tette valamennyi tagállam számára: szülői szabadság legalább négy hónap (Mtv. szerint hat hónap, az apának 5 nap pótszabadság a 2. hónap végéig kivéve). A szülői szabadság leteltével jogosult a korábbi munkahelyre visszatérni, vagy azzal hasonlót elfoglalni.
3 Hazai jogszabályi környezet Alaptörvény Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek bármely megkülönböztetés nélkül biztosítja. (XV. Cikk) A megkülönböztetéseket illetően a következőket nevesíti: faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel.
4 2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az EU-s jogharmonizáció terméke A törvény érvényes egyebek mellett - a foglalkoztatási, a munkavégzésre irányuló egyéb jogviszony, illetve az ezekkel közvetlenül összefüggő jogviszonyoknál. Nem érvényes azonban a családjogi és a hozzátartozók közötti jogviszonyokra. Az egyenlő bánásmód megsértését jelenti a közvetlen hátrányos megkülönböztetés, a közvetett hátrányos megkülönböztetés, a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás, valamint az ezekre adott utasítás (7 ).
5 Az un. védett tulajdonságok neme, faji hovatartozása, bőrszíne, nemzetisége, nemzetiséghez való tartozása, anyanyelve, fogyatékossága, egészségi állapota, vallási vagy világnézeti meggyőződése, politikai vagy más véleménye, családi állapota anyasága (terhessége) vagy apasága, szexuális irányultsága, nemi identitása, életkora, társadalmi származása, vagyoni helyzete, foglalkoztatási jogviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának részmunkaidős jellege, illetve határozott időtartama, érdekképviselethez való tartozása, egyéb helyzete
6 Közvetlen hátrányos megkülönböztetés: egy személy vagy csoport kedvezőtlenebb bánásmódban részesül, részesült vagy részesülne, mint amelyben más, vele összehasonlítható helyzetben levő személy, vagy csoport, valós vagy vélt, úgynevezett védett tulajdonsága miatt. Példa: - Egy terhes nőt a próbaidő alatt elbocsátanak (ami nem jogellenes), de mindezt a terhességére hivatkozva teszik. - Álláshirdetés: Ruházati boltba vagyonőröket keresünk Budapest területére, 40 éves korig. Közvetett hátrányos megkülönböztetés ha látszólag egy intézkedés látszólag nem sérti az egyenlő bánásmód követelményét, de védett tulajdonságokkal rendelkező egyes személyeket vagy csoportokat lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben lévő személy vagy csoport volt, van vagy lenne. Példa: Csoportos létszámleépítéskor a munkáltató jóval nagyobb számban küld el bizonyos védett tulajdonságokkal rendelkezőket, mint másokat.
7 Zaklatás rendszerint egy hosszabb folyamatot feltételez, és lehet akár szexuális, de egyéb természetű is. a zaklató magatartása sérti az emberi méltóságot a zaklatott személy rendelkezik a törvényben felsorolt védett tulajdonságok valamelyikével a zaklató magatartása visszavezethető ezekre a védett tulajdonságokra megállapíthatóan megszégyenítő, ellenséges környezet alakul ki. Figyelem! Zaklatás az is, ha ezek a hatások valakinek az akaratától függetlenül jönnek létre! Példa: Cigány viccek mesélése a munkahelyen Jogellenes elkülönítés (szegregáció) a védett tulajdonsággal rendelkezőket elkülönítik a velük összehasonlítható helyzetben lévőktől. Ez akkor is törvényellenes, ha nem hozza hátrányos helyzetbe az elkülönítettet. Megtorlás Egyenlő bánásmód követelményét érvényesítő eljárásnak a résztvevőjével szemben megtorló intézkedés. Példa: valaki fellép szexuálisan zaklatott kollégája érdekében, és ezért elbocsájtják. Nem kell védett tulajdonságokkal rendelkezni a jogsértés megállapításához!
8 Kihez forduljunk? Egyenlő Bánásmód Hatóság (2005) Ide fordulhatnak azok, akiket diszkrimináció, azaz hátrányos megkülönböztetés ért, ér vagy érhet jelen az ún. védett tulajdonságaik miatt! Feltétel: a jogsértés bekövetkezte óta ne teljen még el három év a tudomásszerzésétől pedig egy év Ügyintézés 75 nap, kiskorú veszélyeztettesége esetén max 45 nap A jogsértőnek kell bizonyítania, hogy nem áll fenn jogsértés. Eljárás folytatható munkáltató ellen is. Nincs hatásköre családon belüli viszonyt illetően.
9 Köszönöm a figyelmet! Az előadás a TÁMOP A-13/ PROJEKT finanszírozásával valósult meg.
Egyenlő bánásmód követelményének jogi szabályozása
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Egyenlő bánásmód követelményének jogi szabályozása Előadó: dr. Berdár Valéria gyermekjogi képviselő 2014.05.16..
SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015
SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015 Somberek és Görcsönydoboka Községek Körjegyzősége, a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 70/A.
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2012. 2013. évre
MTA Agrártudományi Kutatóközpont ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2012. 2013. évre Martonvásár, 2012. március 20. Bedő Zoltán főigazgató 1 Az MTA ATK Esélyegyenlőségi terve 2012. január 1.-től 2013. december 31.-ig
Egyenlő eséllyel? Érzékenyítés a téma iránt
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Egyenlő eséllyel? Érzékenyítés a téma iránt Az Egyenlő bánásmód mindenkit megillet Jog és kötelezettség Hercegh Mária Az Egyenlő bánásmód mindenkit megillet hogy ez
Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I. - Budapest, 2014. november 27.
Alapvető emberi jogok - Ellátott jogi tematika I - Budapest, 2014 november 27 Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben
Mik azok az alapvető jogok?
Mik azok az alapvető jogok? Az egyének védelmi eszköze az állami intézkedésekkel és mások alapvető jogaival szemben Lásd Alaptörvényben Az alapvető jog - más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. -
ALAPVETŐ EMBERI JOGOK - ELLÁTOTT JOGI TEMATIKA I. - Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁJUS 14. dr. Kozicz Ágnes Alapvető Jogok Biztosának Hivatala TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT Budapest 2008 Bevezetés A Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolájának Szenátusa a felsőoktatásról
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Geoview Systems Kft.
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Geoview Systems Kft. Hatálybalépés: 2012. június 1., frissítése: 2012. szeptember 15. A szabályzat karbantartásáért felelős: Farkas Ferenc Zoltán Esélyegyenlőségi terv Bevezetés A
A Salgótarjáni Szakképzési Centrum Táncsics Mihály Szakgimnáziumának és Szakközépiskolájának esélyegyenlőségi terve
A Salgótarjáni Szakképzési Centrum Táncsics Mihály Szakgimnáziumának és Szakközépiskolájának A szabályzat a szervezeti és működési szabályzat 2015. szeptember 1-től 3. sz. melléklete Általános célok, etikai
-MML Kft. A PAKSI SZENNYVÍZTISZTÍTÓ TELEP BŐVÍTÉSE ÉS FEJLESZTÉSE KEOP-1.2.0109-11-2011-0013 2013. szeptember 4. Készítette Szücs András Ellenőrizte! Jóváhagyta Goszt kzolt n Jóváhagyva ii sorszámú levéllel.
Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület. 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol
Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol Az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvévei kapcsolatos jogvitákban a Munka Törvénykönyve
A DEBRECENI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A DEBRECENI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2007. október 5. - 2010. december 31. 2007. október 4 2/14 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés 3 2. Az Esélyegyenlőségi Terv tárgya, hatálya, jogi alapjai 3 3. Esélyegyenlőség
ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT ÉS ELJÁRÁSREND Hatályos: július 25-től
ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT ÉS ELJÁRÁSREND Hatályos: 2016. július 25-től 1. Szabályzati nyilatkozat Az esélyegyenlőségi szabályzat és eljárásrend célja: Az Amnesty International Magyarország a munkahelyi
HALLGATÓI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
HALLGATÓI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2015. március 31. TARTALOMJEGYZÉK I. fejezet: Bevezető... 3 II. fejezet: Az Esélyegyenlőségi Terv célja és hatálya... 3 III. fejezet: Az Esélyegyenlőségi Terv és az egyenlő
Zalakaros Város Polgármesteri Hivatalának Esélyegyenlőségi Terve. Általános célok, etikai elvek
Zalakaros Város Polgármesteri Hivatalának Esélyegyenlőségi Terve Zalakaros Város Polgármesteri Hivatala az EU horizontális elveivel összhangban, az Esélyegyenlőségi Terv megalkotásáról döntött 2009. évben.
A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség. esélyegyenlőségi terve. 2010. július 1-jétől 2012. november 30-áig terjedő időszakra
Nemzeti Fejlesztési Ügynökség A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség esélyegyenlőségi terve 2010. július 1-jétől 2012. november 30-áig terjedő időszakra 2010. július hó A Nemzeti Fejlesztési Ügynökség, mint munkáltató
Értékmentő Tanoda Jászladányi Tanoda
Baráti Közhasznú Egyesület Esélyegyenlőségi terve a Értékmentő Tanoda Jászladányi Tanoda Új Széchenyi Terv Társadalmi Megújulás Operatív Program a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók iskolai lemorzsolódását
Csenger Város Polgármesteri Hivatal 2012-2013. évi ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
Csenger Város Polgármesteri Hivatal 2012-2013. évi ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Csenger TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rész... 2 1. Az esélyegyenlőségi terv előkészítésének folyamata, aktualizálása... 2 2. Az
ÁROP-1. A5-2013-2013-0053 Szervezetfejlesztés Balatonboglár Város Önkormányzatánál. Dokumentum: Az esélyegyenlőségi terv felülvizsgálata
ÁROP-1. A5-2013-2013-0053 Szervezetfejlesztés Balatonboglár Város Önkormányzatánál Dokumentum: Az esélyegyenlőségi terv felülvizsgálata ÁROP-3.A.2-2013 Államreform Operatív Program keretében megvalósuló
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
KABAI POLGÁRMESTERI HIVATAL ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE a 2014. december 31.-2020 január 1. közötti időszakra Szegi Emma polgármester dr Csabai Zsolt jegyző TARTALOMJEGYZÉK I. BEVEZETŐ...3 II. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK...5
Gyomaendrődi Közös Önkormányzati Hivatal FOGLALKOZTATÁSI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV
Gyomaendrődi Közös Önkormányzati Hivatal FOGLALKOZTATÁSI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Gyomaendrőd 2015 TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rész... 2 Általános célok, etikai elvek... 3 II. Az esélyegyenlőségi terv előkészítésének
A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában. Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013
A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013 Áttekintés I. A diszkrimináció fogalma II. A diszkrimináció tilalmának tárgyi hatálya az EEJE ben
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/483/10/2011 Előadó: Dr. Varga Judit
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/483/10/2011 Előadó: Dr. Varga Judit Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (továbbiakban: hatóság) a kérelmező (a továbbiakban: kérelmező) által Érd Megyei Jogú Város
A Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola esélyegyenlőségi terve július 1-jétől december 31-éig terjedő időszakra
A Szent Atanáz Görögkatolikus Hittudományi Főiskola esélyegyenlőségi terve 2012. július 1-jétől 2014. december 31-éig terjedő időszakra 1 Jelen Esélyegyenlőségi Terv az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGET ÉS EGYENLŐ BÁNÁSMÓDOT BIZTOSÍTÓ FELTÉTELEINEK SZABÁLYZATA SZEGED, 2007. Az SZTE Esélyegyenlőséget és Egyenlő Bánásmódot Biztosító Feltételeinek Szabályzata 1
A Tanácsadó Testület 2008. márciusi állásfoglalása a bizonyítási kötelezettség megosztásával kapcsolatban
A Tanácsadó Testület 2008. márciusi állásfoglalása a bizonyítási kötelezettség megosztásával kapcsolatban Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 384/4/2008. (III.28.) TT. sz. állásfoglalása a bizonyítási
Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu
Felvezető előadás 2010. január 9. Dombos Tamás tdombos@hatter.hu } jövedelemforrás: a munkanélküliség anyagi ellehetetlenüléshez, társadalmi kirekesztettséghez vezet } szocializációs közeg: nap jelentős
2003. évi CXXV. törvény. az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Fogalmak
E g r i T ö r v é n y s z é k E l n ö k e 2008.El.I.B.40/25. Esélyegyenlőségi terv a 2015. június 1-2020. június 30. közötti időszakra A következő időszakra szóló Esélyegyenlőségi terv elfogadási határideje:
4. Konkrét programok, intézkedések az egyenlő bánásmód biztosítására és az esélyegyenlőség előmozdítására
REGIONÁLIS SZOCIÁLIS FORRÁSKÖZPONT KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2015. január 1. 2015. december 31. közötti időszakra 1. Általános elvek, célok ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Tartalomjegyzék 1.1.
2013/9. SZÁM TARTALOM. 12/2013. (II. 27. MÁV-START Ért. 9.) sz. vezérigazgatói utasítás a MÁV-START Zrt. Esélyegyenlőségi Tervéről...
2013/9. SZÁM TARTALOM Utasítások oldal 12/2013. (II. 27. MÁV-START Ért. 9.) sz. vezérigazgatói utasítás a MÁV-START Zrt. Esélyegyenlőségi Tervéről... 2 Utasítások ÉRTESÍTŐ 12/2013. (II. 27. MÁV-START Ért.
OM azonosító:031033 2009. szeptember
Pávai Vajna Ferenc Általános Iskola 4200 Hajdúszoboszló, Hőforrás u. 143. Tel:52/361-436 Tel./Fax:52/557-724 e-mail: iskolatitkar@pavaiv-hsz.sulinet.hu OM azonosító:031033. szeptember TARTALOMJEGYZÉK I.
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA
AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ 2003. ÉVI CXXV. TÖRVÉNY ALKALMAZÁSA Egyenlő Bánásmód Hatóság, 2014 2 AZ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS AZ ESÉLYEGYENLŐSÉG ELŐMOZDÍTÁSÁRÓL SZÓLÓ
90/2009. (VII. 24.) FVM
Tisztelt Vezetőség! A Magyar Növényvédő Mérnöki és Növény Orvosi Kamara jelen levelet aláíró tagjai az alábbi probléma megoldása miatt fordul a Kamara vezetőségéhez: Az agrár-szaktanácsadói tevékenység
BUDAPEST FŐVÁROS IV. KERÜLET ÚJPEST ÖNKORMÁNYZATÁNAK
BUDAPEST FŐVÁROS IV. KERÜLET ÚJPEST ÖNKORMÁNYZATÁNAK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE a 2012. január 1. 2014. január 1. közötti időszakra 1 Tartalomjegyzék I. BEVEZETŐ... 3 II. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK... 5 1. Közvetlen
A Testnevelési Egyetem esélyegyenlőségi terve. Preambulum
A Testnevelési Egyetem esélyegyenlőségi terve Preambulum A Testnevelési Egyetem az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény 63. (4) bekezdése alapján, valamint
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/233/4/2011 Előadó: Dr. Varga Judit
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/233/4/2011 Előadó: Dr. Varga Judit Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (továbbiakban: hatóság) az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat Közép-magyarországi
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról
BUDAPEST FŐVÁROS IV. KERÜLET ÚJPEST ÖNKORMÁNYZATÁNAK / /2014 ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE a 2014. január 1. 2019. január 1. közötti időszakra az Önkormányzat Képviselő-testülete a számú határozatával elfogadta
PÁSZTÓ VÁROSI POLGÁRMESTERI HIVATAL ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE A közötti időszakra - 2 - Tartalomjegyzék Bevezető... 3 Értelmező rendelkezések..4 Az egyenlő bánásmód elvének megsértése. 4 Általános célok,
A határozat ellen közigazgatási eljárás keretében fellebbezésnek helye nincs.
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/245/5/2012 Előadó: Dr. Varga Judit Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (továbbiakban: hatóság) Kérelmező (a továbbiakban: kérelmező) kérelmére az Esély Pedagógiai
Három évvel az antidiszkriminációs jog reformja után. Gyulavári Tamás 1
Három évvel az antidiszkriminációs jog reformja után Gyulavári Tamás 1 Több mint három éve, 2004. január 28-án lépett hatályba az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi
Három évvel az antidiszkriminációs szabályozás reformja után*
GYULAVÁRI TAMÁS Három évvel az antidiszkriminációs szabályozás reformja után* Több mint három éve, 2004. január 27-én lépett hatályba az egyenlõ bánásmódról és az esélyegyenlõség elõmozdításáról szóló
Somberek és Görcsönydoboka Községek Körjegyzősége. [A kommunikációs terv esélyegyenlőségi szempontjai]
Somberek és Görcsönydoboka Községek Körjegyzősége [A kommunikációs terv esélyegyenlőségi szempontjai] Az esélyegyenlőség egy olyan általános alapelv, amelynek leglényegesebb szempontjai az Európai Közösség
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV Kelet-Magyarországi Fiatalokért Alapítvány Preambulum Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. CXXV. törvény a hátrányos megkülönböztetés csökkentése
Koinonia Sátoraljaújhelyért és Zemplénért Baráti Közhasznú Egyesület Esélyegyenlőségi terve. Mosolyt az arcokra! Keceli Tanoda
Baráti Közhasznú Egyesület Esélyegyenlőségi terve a Mosolyt az arcokra! Keceli Tanoda Új Széchenyi Terv Társadalmi Megújulás Operatív Program a halmozottan hátrányos helyzetű tanulók iskolai lemorzsolódását
2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Fogalmak
1 2003. évi CXXV. törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Az Országgyűlés elismerve minden ember jogát ahhoz, hogy egyenlő méltóságú személyként élhessen, azon szándékától
A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása. a Kúria esélyegyenlőségi tervéről szóló 17/2013. számú elnöki utasítás módosításáról
A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása a Kúria esélyegyenlőségi tervéről szóló 17/2013. számú elnöki utasítás módosításáról A Kúria elnökének 10/2014. számú utasítása a Kúria esélyegyenlőségi tervéről
Speciális csoportok jogvédelme I.: Fogyatékos személyek
Speciális csoportok jogvédelme I.: Fogyatékos személyek Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ Előadók: dr. Badics Judit és dr. Bodnár Zsolt Budapest, 2015. január 23. TÁMOP
2013. január 1-től 2015. december 31-ig terjedő időszakra.
Magyar Telekom Nyrt. Központi Üzemi Tanács Távközlési Szakszervezet Magyar Távközlési Ágazati Szakszervezet T-Net Szakszervezet A Magyar Telekom Nyrt. Esélyegyenlőségi terve 2013. január 1-től 2015. december
SAJTÓKÖZLEMÉNY AZONOS TISZTELETTEL 2014. 03. 05.
SAJTÓKÖZLEMÉNY AZONOS TISZTELETTEL 2014. 03. 05. Az Egyenl Bánásmód Hatóság Azonos tisztelettel címmel rövidfilmpályázatot hirdet olyan amat r alkotók részére, akik nem a filmszakmában dolgoznak. A pályázat
REGIONÁLIS ÉRDEKVÉDELEM HÍD EGYESÜLET ALAPÍTVÁNY ÖSSZEGZÉS
ÖSSZEGZÉS A RÉV Alapítvány által a munkáltatók körében végzett közvéleménykutatási akció eredményéről A közvéleménykutatási akció az Átmeneti Támogatás 2006/018-176.03.01 számú Civil szervezetek és az
Esélyegyenlőségi kézikönyv mikrovállalkozások számára Könyvismertető
Teremts esélyt magadnak és másoknak! Támogatók: Esélyegyenlőségi kézikönyv mikrovállalkozások számára Könyvismertető Sellei Anna 2008. június 26., Budapest Kisvállalkozás-fejlesztési Alapítvány FAT intézményi
A Tt. 365/2004. sz. törvénye
1 A Tt. 365/2004. sz. törvénye AZ EGYES TERÜLETEKEN VALÓ EGYENLŐ BÁNÁSMÓDRÓL ÉS A HÁTRÁNYOS MEGKÜLÖNBÖZTETÉS ELLENI VÉDELEMRŐL, valamint némely törvények módosításáról és kiegészítéséről (diszkrimináció
Hajdúszoboszló Város Önkormányzatának ESÉLYEGYENLİSÉGI TERVE Polgármesteri Hivatal Érvényes: 2009. április 01. napjától TARTALOMJEGYZÉK I. Általános rész... 2 1. Az esélyegyenlıségi terv elıkészítésének
A MARCALI VÁROSI KULTURÁLIS KÖZPONT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A MARCALI VÁROSI KULTURÁLIS KÖZPONT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény alapelvi szinten rögzíti, hogy minden ember elidegeníthetetlen
Esélyegyenlőségi és fenntarthatósági információk
Esélyegyenlőségi és fenntarthatósági információk Összefoglaló... 3 1. Esélyegyenlőség az Európai Unióban... 8 2. Az esélyegyenlőséghez kapcsolódó hazai szabályozás és gyakorlat... 11 2.1 Törvény az egyenlő
Az egyenlő bánásmód követelménye, és a hátrányos megkülönböztetés tilalma
Az egyenlő bánásmód követelménye, és a hátrányos megkülönböztetés tilalma Mottó: Nem minden jogsértés diszkrimináció, de minden diszkrimináció jogsértés! Diszkrimináció, azaz hátrányos megkülönböztetés
GYOMAENDRŐD VÁROS ÖNKORMÁNYZATA FOGLALKOZTATÁSI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV évi időszakra
GYOMAENDRŐD VÁROS ÖNKORMÁNYZATA FOGLALKOZTATÁSI ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV 2016. évi időszakra /tervezet/ Gyomaendrődi Közös Önkormányzati Hivatal Határ Győző Városi Könyvtár Közművelődési - Közgyűjteményi
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV AZ ALKALMAZOTTAK RÉSZÉRE
ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV AZ ALKALMAZOTTAK RÉSZÉRE 2011 1 2 Tartalomjegyzék 1. Általános elvek, célok...4 1.1 A megkülönböztetés tilalma, egyéni bánásmód...4 1.2 Az emberi méltóság tiszteletben tartása...4
HAJDÚNÁNÁS VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT Jogszabályi keretek összefoglalása Az ÁROP-1.A.3-2014-2014-0121 azonosító számú, Hajdúnánás járásán belül területi összefogás az esélyegyenlőség megteremtése jegyében című

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Márpedig önkényes és diszkriminatív a Médiatanács | Mérték
Márpedig önkényes és diszkriminatív a Médiatanács
Régóta nem foglalkozott a Médiatanács a Mérték elemzéseivel, blogjaival. Joggal gondolhatjuk, hogy a múlt heti írásunkkal érzékeny pontra tapintottunk, hiszen még a megjelenés napján egy egész sajtóközleményt szánt rá a hatóság. Ez szólhatna úgy is, hogy ó, lebuktunk, már be is adtuk a lemondásunkat. Ehelyett a Médiatanács elken és perrel fenyegetőzik.
Múlt heti írásunkban a Médiatanács pályázati dokumentumai alapján – amelyeket a közérdekű adatok kiadására irányuló hosszas pereskedés után ismerhettünk meg – bemutattuk, hogy a hatóság a maga által megalkotott Klub-szabályt, azaz az üres hátsó oldalak beszámozásának és aláírásának kötelezettségét nem alkalmazta minden pályázóval szemben.
A Médiatanács szerint valótlanul állítjuk, „hogy a Médiatanács diszkriminatív eszközként használta volna a formai követelményeket a rádiós frekvenciák újrapályáztatásakor. Ez a feltételezés a szerzők önkényes véleménye, és nem következik a Kúria ítéletéből.” Márpedig a valótlan állítás nem maradhat következmények nélkül, ezért „a Médiatanács a hírt leközlő sajtótermékektől helyreigazítást kér, továbbá jelen közlésének közzétételét a teljes körű és kiegyensúlyozott tájékoztatás érdekében.” Hajrá!
Mi pedig fenntartjuk, amit írtunk. Ha van definíciója az önkénynek, akkor annak az egyik pontja biztosan úgy hangzik, “azonos körülményeknek azonos jogi feltételek alapján ésszerű indok nélkül homlokegyenest ellenkező értékelése”. És a Médiatanács éppen ezt csinálta: a párhuzamosan zajló pályázati eljárások közül azokban, ahol nem tetszett neki a pályázó, kifogásolta az üres hátoldalak aláírásának hiányát, viszont ha nem volt gondja a pályázóval, akkor eltekintett ettől a követelménytől. Akivel szemben alkalmazta ezt a követelményt, azt nyilván hátrányos helyzetbe hozta más pályázókkal szemben, ezt nevezik diszkriminációnak. Itt is hangsúlyozzuk: ez az önkényes és diszkriminatív gyakorlat nem csak a mondvacsinált formai okból kizárt pályázók számára okozott súlyos – végül majd az adófizetők pénzéből megtérítendő – károkat, de veszélybe sodorta a nyertes pályázók működését is. Ha például egy ügyészségi felügyelet kimondaná, hogy a nyertes pályázatok valójában érvénytelenek voltak, az az egyébként teljesen jóhiszemű, a működésbe sok időt és pénzt fektető rádióknak okozna némi fejfájást. Mindez a Kúria ítélete nélkül soha nem derült volna ki, hiszen a Médiatanács a médiatörvény rendelkezése ellenére nem biztosította a pályázati anyagok nyilvánosságát.
Azt is mondja a Médiatanács, hogy „A jól működő jogállami berendezkedésnek köszönhetően (sic!) a Médiatanács minden egyes, a hírekben szereplő rádió frekvenciás pályázati döntései esetében is biztosított volt a jogorvoslati lehetőség az érintettek, köztük az eredménytelenül pályázók számára is.” Igen ám, de az érintett esetek nagyjából felében egyáltalán nem volt másik pályázó, aki kifogásolhatta volna a formai hibák figyelmen kívül hagyását. Számos más esetben pedig a vesztes pályázók más pályázati eljárásokban is részt vettek, és gondolhatták azt, hogy egy pereskedés a Médiatanáccsal nem erősíti a pozíciójukat a többi pályázatban. Így végül az esetek jelentős részében gyakorlatilag mégis kizárt volt, hogy bárki bírósághoz fordulna. Ráadásul a kérdés végülis az, hogy a jogorvoslat lehetősége mennyiben befolyásolja bármely hatóság kötelezettségét arra vonatkozóan, hogy azonos ügyeket azonos módon értékeljen.
Végül azt is mondja a Médiatanács, hogy „a korábbi gyakorlatából felismerte, hogy a pályázóknak a formai követelmények szabályos, minden tekintetben kifogástalan teljesítése sok esetben nehézségbe ütközött”, ezért 2014 decemberében változtatott az eljárási szabályokon. Üdvözlendő döntés. Csakhogy a bíróság 2012-ben mondta ki, hogy a Médiatanács pályázati felhívásai számos szerkesztési hibát és következetlenséget tartalmaznak, ami miatt szinte lehetetlen volt jogszerű pályázatot benyújtani. A bíróság szerint „egy pályázat érvénytelensége nem alapozható a (pályáztató) pályázati felhívásának következetlenségére, szakmaiatlanságára, vagy a megválaszolandó kérdéseik irracionalitására még akkor sem, ha a pályázatot kiíró a pályázati feltételek számonkérésében sem következetes”. Elég hosszú átfutási idő kellett, hogy a Médiatanács megeméssze a bíróság kritikáját.
Tisztelt Médiatanács! Örömmel állunk az újabb pereskedés elé. A perben a bíróságnak kell majd azt mérlegelnie, hogy az Önök pályázati gyakorlatára mondhatjuk-e, hogy önkényes és diszkriminatív. Lesz ez akkora pofon, mint amikor Papp Dániel hírhamisítóról saját kérésére a bíróság mondta ki, hogy hírhamisító.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Fennmaradási engedélyezési eljárás tárgyában döntött a Kúria | Ügyvédfórum - 2019.06.05
Fennmaradási engedélyezési eljárás tárgyában döntött a Kúria
2019.06.05 | Szerkesztőség | Hírek
A fennmaradási engedélyezési eljárásban a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos építésügyi szabályok az irányadóak. Az építési engedély vagy bejelentés tudomásulvétele nélkül létesített építménynek is meg kell felelnie a helyi építési szabályzat előírásainak, anélkül fennmaradása nem engedélyezhető – döntött a Kúria Kfv. IV. 37.003/2018. számú ügyben.
Az építésügyi hatóság 2012. évben jogerős határozatban kötelezte a felpereseket, mint építtetőket az ingatlanon szabálytalanul megépített utcafronti támfalkerítés és a tömör oldalhatári kerítések elbontására és az ingatlan terepszintjének a szomszédos ingatlanokhoz csatlakozó terepszintjeihez való visszaállítására. A felperesek a kötelezésben előírt bontási tevékenységet a hatóság többszöri felhívására sem hajtották végre. A felperesek a támfalkerítés és tömör oldalkerítés fennmaradására 2015-ben engedélykérelmet nyújtottak be az elsőfokú hatósághoz.
Az alperes a határozatával a felperesek fennmaradási engedélykérelmét elutasította. Megállapította, hogy az utcafronti támfalkerítés a megváltozott tényállás ellenére sem felel meg az érintett önkormányzat 15/2003. (IV. hó 29.) számú, többször módosított rendeletével jóváhagyott Helyi Építési Szabályzatában (a továbbiakban: HÉSZ) foglaltaknak, továbbá a fennmaradási engedély kiadását a polgármester településképi véleményében nem javasolta. Az oldalkerítés tekintetében arra hivatkozott, hogy az építésügyi hatóság nem rendelkezik engedélyezési hatáskörrel, de a HÉSZ feltételeinek ez az építmény sem felel meg.
Az elsőfokú bíróság ítéletében a felperes keresetét elutasította. Ítéleti döntését a perben beszerzett igazságügyi szakértői véleményre alapítottan hozta meg.
A Kúria az elsőfokú bíróság döntésével és indokaival egyetértve megállapította, hogy felperes ügyében nincs szó jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogokról, mivel a hatóság határozatával jogerős bontási kötelezettséget állapított meg az utcafronti támfalkerítésre és a tömör oldalkerítésre vonatkozóan, mely döntés jogszerűségének felülvizsgálata jelen per tárgyát már nem képezhette.
Az alkalmazandó jogot illetően nem osztotta a Kúria a felperes álláspontját, hogy a fennmaradási kérelem elbírálásánál is a 2010. évben hatályos szabályozást kellett volna figyelembe venni. A fennmaradási engedélyezési eljárás tárgya ugyanis egy 2010-ben jogszerűtlenül épített és jogerősen bontásra kötelezett építmény volt, amely már a létesítés időpontjában sem felelt meg a HÉSZ előírásainak.
A szakértő szakvéleményében megállapította, hogy a HÉSZ-nek a támfal-kerítésre vonatkozó 27. §-a 2009-ben is a hatályos szabályozással megegyező volt és a létesítés óta az OTÉK 45. § (1) bekezdése sem változott. Támfal létesítése és a terepviszonyok megváltoztatása a HÉSZ 27. § (1) bekezdése alapján csak indokolt mértékben megengedett az építmények elhelyezésének biztosítására, vízelvezetési, geológiai, talajmechanikai okokból. Az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Kormányrendelet 44. § (2) bekezdése alapján az építésügyi hatóság a fennmaradási engedély iránti kérelmet elutasítja az engedélyezést a polgármester a településképi véleményében nem javasolja. A településképi véleményben foglaltakkal szakmailag az igazságügyi szakértő is egyetértett, hangsúlyozva, hogy az oldalhatáron álló kerítés esetén az alátámasztandó földtömeg nagysága nem indokolja tömör kerítés vagy kerítés-támfal építését, az utcai támfalkerítés méreténél és robosztus szerkezeténél fogva pedig kedvezőtlenül befolyásolja a közterület felől feltáruló látványt. Az elsőfokú hatóság a vonatkozó jogszabályoknak megfelelően helyszíni szemlét tartott, bekérte a polgármester településképi véleményét, ezzel eleget tett tényállás megállapítási kötelezettségének. A településképi véleménnyel kapcsolatos formai hibákra felperes korábban nem hivatkozott, ezért az eljárás ezen szakaszában erre már nincs jogszerű lehetőség.
Önmérsékletre int a MABIE enöksége – állásfoglalás
Jövő év elejétől egyszerűsödhetnek a keresetlevél nyomt...

matches: Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
Alkotmányos a Kp. szakértő-kirendelési szabálya - Jogászvilág
Kezdőlap » Alkotmányos a Kp. szakértő-kirendelési szabálya
A jelen ügyben benyújtott bírói kezdeményezés alapjául egy kisajátítás jogalapja és összegszerűsége tárgyában indult közigazgatási per szolgált. A felperes magánszemély kereseti kérelmében vitatta mind a kisajátítás jogalapját, mind pedig a kisajátítással érintett ingatlan határozatban megállapított forgalmi értékét. A per során a felperes új, vagyis a közigazgatási eljárás során kirendelt szakértő személyétől eltérő igazságügyi szakértő kirendelését indítványozta.
Az ügyben eljáró bíróság álláspontja szerint a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény (Kp.), valamint a polgári perrendtartásról szóló törvény (Pp.) alapján másik igazságügyi szakértő kirendelése iránti felperesi indítvány nem teljesíthető, a bíróságnak elsődlegesen ugyanis a közigazgatási eljárásban szakértői véleményt elkészítő szakértőt kell felhívnia arra, hogy a felperesi aggályokat kiküszöbölje. Az indítványozó bíróság álláspontja szerint a perben alkalmazandó eme rendelkezés „elsősorban a megelőző eljárásban kirendelt” fordulata ellentétes az Alaptörvényben foglalt jogállamiság elvével, valamint sérti a tisztességes bírósági eljárás, a jogorvoslathoz való jog és az egyenlő bánásmód követelményét. Ennek oka a bíróság szerint az, hogy csak azt követően rendelhet ki a perben kérelemre új szakértőt, ha az aggály a megelőző közigazgatási eljárásban eljáró szakértő felvilágosítása alapján nem küszöbölhető ki. Mindezek alapján az indítványozó bíró érvelése szerint a megelőző eljárásban kirendelt szakértő alkalmazása nem lehetőséget, hanem kötelezettséget jelent a bíróság számára, amivel a jogalkotó leszűkítette a bíróság mozgásterét a perbeli bizonyítás során. A bíróság szerint hatékony jogorvoslatot akkor biztosítana a jogalkotó, ha közigazgatási jogvitákban a régi Pp. szabályozásához hasonlóan a felektől független igazságügyi szakértő teljes körűen, új szakvélemény keretei között vizsgálhatná meg a közigazgatási eljárásban született, aggályos szakértői véleményt.
A Kp. indítvánnyal támadott rendelkezése szerint: „80. § (1) A megelőző eljárásban kirendelt igazságügyi szakértő szakvéleménye a bíróság által kirendelt szakértő szakvéleményének minősül. A perben ugyanazon szakkérdés tárgyában szakértőként elsősorban a megelőző eljárásban kirendelt igazságügyi szakértő alkalmazandó.” E jogszabályi rendelkezés konkrét vizsgálata előtt az Alkotmánybíróság (Ab) áttekintette a Kp. 6. §-a, valamint 78. § (1) bekezdése értelmében alkalmazandó bizonyításra vonatkozó rendelkezéseket, valamint a szakértői bizonyítás módjait, amelyek között elhelyezte a megelőző eljárásban részt vett szakértő alkalmazásának esetét.
A vizsgálódás után az Alkotmánybíróság egyrészt arra a megállapításra jutott, hogy jelen ügyben a normavilágosság követelményével összefüggésbe hozható aggály nem áll fenn, mivel a Kp. 80. § (1) bekezdés második mondata „elsősorban” fordulatának normatartalma az Ákr. (általános közigazgatási rendtartás), a Pp. és a Kp. szakértői bizonyításra vonatkozó szabályanyagának együttes alkalmazásával megállapítható. Másrészt a jogalkotó a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény támadott szabályának megalkotásával nem zárta ki a jogkérdésben történő bírói felülvizsgálatot, nem szűkült ugyanis a közigazgatási határozat megalapozottsága szempontjából szükséges bizonyítási eljárás lefolytatása. Ezt támasztja alá a polgári perrendtartásról szóló törvény rendelkezése is, amely deklarálja, hogy a bíróság nincs kötve a peres fél által előterjesztett bizonyítási indítványhoz, illetve a bizonyítás felvétele tárgyában hozott határozatához. Mindebből következik, hogy továbbra is a bíróság feladata az aggályosnak vélt szakértői vélemény perben való alkalmazhatóságának megítélése.
Az Ab megállapítása szerint a bizonyítékok értékelésekor a közigazgatási perben eljáró bíróság nem hagyhatja figyelmen kívül, hogy közigazgatási ügyekben a közigazgatási szerv által már meghozott és indokolt határozatokat vizsgál felül, bizonyítékok újraértékelése esetén a bírói döntés indokolásának ki kell térnie a közigazgatási döntés indokaira és azok cáfolatára. Sem eljárási, sem pedig anyagi jogi akadálya nincs annak, hogy a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény alapján eljáró bíróság önálló, érdemi vizsgálatot végezzen a bizonyító fél által felvetett, a megelőző eljárásban elkészített szakértői vélemény tartalmára vonatkozóan. A megelőző eljárásban részt vett szakértő közigazgatási perben történő alkalmazása pedig nem jelenti azt, hogy a bíróság a közigazgatási szerv döntéséhez kötve lenne a per során.
Ezen túlmenően az Ab tekintettel volt arra is, hogy a jogalkotó mind a megelőző eljárás során, mind pedig a közigazgatási per során szabályozza a szakértői működés garanciáit, és azok megsértése esetére eljárási rendet és szankciót nevesít, az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelme tehát ezzel összefüggésben nem igazolt. Mindezek alapján a testület a bírói kezdeményezést elutasította.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság