text:
auto-motor - dugo ado-1567 - hir3.hu
Az Európai Néppárt támogatásáról biztosította a magyar kormányt
Az Európai Parlament legnagyobb frakcióját adó Európai Néppárt (EPP) érdekelt a januárban kezdődő magyar EU-elnökség sikerében és számos eszközzel támogatja azt - közölte a Külügyminisztérium a magyar kormány és a párt pénteki találkozója után az MTI-vel. Az EPP tájékoztatása szerint Joseph Daul, a néppárti frakció elnöke támogatásáról biztosította Orbán Viktor miniszterelnök európai politikáját.
2010.12.03. 19:30
Bezárt a madridi és több más spanyol repülőtér
A spanyol légügyi hatóságok pénteken bezárták Madrid és több más város repülőterét légiirányítók híján. A madridi légikikötőt működtető Aena társaság közlése szerint a légiirányítók közül túl sokan nem jelentek a munkában, hanem beteget jelentettek. A spanyol légiirányítók hosszú ideje tárgyalnak a céggel a bérekről, munkakörülményekről és juttatásokról, ezért felmerült, hogy esetleg bújtatott sztrájkról van szó a hét vége előtt. Bezárt a Baleári-szigeteken Palme de Mallorca, Ibiza és Menorca reptere is.
Oroszország újabb dokumentumokat adott át a katyni vérengzésről
Oroszország újabb nagy mennyiségű, a katyni (Katiny) vérengzéssel kapcsolatos iratot adott át pénteken Lengyelországnak, néhány nappal Dmitrij Medvegyev orosz elnök varsói látogatása előtt. A mészárlás oroszországi vizsgálatára vonatkozó több kötetnyi anyagot - 1940-ben a katyni erdőben és más nyugat-oroszországi helyszíneken Sztálin utasítására mintegy 22 ezer lengyel hadifoglyot, tartalékos tisztet és civilt öltek meg - az orosz államügyészség épületében adták át a lengyel félnek.
2010.12.03. 19:15
Ismét Kósa Lajos a Megyei Jogú Városok Szövetségének elnöke
Újabb négy esztendőre Kósa Lajost (Fidesz-KDNP), Debrecen polgármesterét választotta elnökévé a Megyei Jogú Városok Szövetsége pénteken, a testület kétnapos tisztújító, valamint az önkormányzatokkal kapcsolatos szakmai ügyekkel foglalkozó közgyűlésének nyitónapján Debrecenben - tájékoztatta közleményben a szövetség az MTI-t. A zárt ajtók mögött tartott tisztújítás eredményeként a szervezet társelnöke Szita Károly (Fidesz-KDNP), Kaposvár polgármestere lett, alelnökei Cser-Palkovics András (Fidesz), Székesfehérvár polgármestere, Székyné Sztrémi Melinda (Fidesz-KDNP), Salgótarján polgármestere, valamint Szalay Ferenc (Fidesz), Szolnok polgármestere.
Schmitt Pál fogadta az Európai Néppárt frakciójának küldöttségét
Schmitt Pál köztársasági elnök a jövő évi soros magyar EU-elnökség kapcsán pénteken fogadta az Európai Néppárt frakciójának küldöttségét; a találkozón a néppárti frakció elnöke fontosnak nevezte, hogy Magyarország ambiciózus tervekkel készüljön a közelgő elnökségre. Schmitt Pál, aki 2004 és 2010 májusa között maga is ugyanennek a frakciónak a tagjaként tevékenykedett az Európai Parlamentben, a megbeszélésen hangsúlyozta, sokat köszönhet mind a Brüsszelben szerzett tapasztalatoknak, mind a néppárti kollégáktól kapott támogatásnak - tájékoztatta a Köztársasági Elnöki Hivatal az MTI-t.
A Fitch megerősíti a Mol osztályzatát az INA-ügylet kapcsán, de figyelmeztet
Megerősítette pénteken a Mol adósosztályzatait a Fitch Ratings azzal összefüggésben, hogy a magyar olajipari vállalat előző nap bejelentette: ajánlatot tesz a horvát INA közkézen lévő törzsrészvényeinek megvásárlására. A nemzetközi hitelminősítő péntek esti londoni állásfoglalásában utalást tett azonban arra, hogy további akvizíciós tervek - vagy a cég pénzügyi helyzetét jelentősen rontó magyar kormányzati intézkedések - esetén kérdésessé válhat a jelenlegi adósbesorolás fenntartása. A megerősítés a Mol devizában és forintban fennálló, hosszú futamidejű adósságainak közepes befektetői szintű, stabil kilátású "BBB mínusz" osztályzatára, valamint rövid lejáratú adósságok "F3"-as besorolására vonatkozik.
2010.12.03. 18:30
Premier League: elmarad a szombati Blackpool-MU meccs
A rossz pályaviszonyok miatt elmarad a szombatra kiírt Blackpool-Manchester United mérkőzés a labdarúgó Premier League 16. fordulójában. A hazai klub péntek esti közleménye szerint a fagyott talaj miatt a gyep alkalmatlan a játékra.
2010.12.03. 18:15
Gyertyát gyújtanak a szegényekért a Szent István-bazilika előtt
Gyertyát gyújtanak a rászorultakért vasárnap Budapesten a Szent István-bazilika előtt az Egymillió csillag a szegényekért elnevezésű akció keretében. A Katolikus Karitász egy 1998-ban Franciaországból indult nemzetközi szolidaritási akcióhoz kapcsolódik, amelyet évről évre egyre több helyszínen szerveznek meg. Az akció célja világszerte az, hogy az összetartozás szellemét, az emberi szolidaritás érzését erősítse, és felhívja a figyelmet a társadalom peremére szorultakra. Az akció keretében a karitász önkéntesei és munkatársai tetszőleges összegű adományért a járókelőknek gyertyákat adnak, amelyek egy-egy rászorulót jelképeznek.
A külügyminiszterség után Hillary Clinton visszavonul a politikától
A külügyminiszterség után Hillary Clinton nem kíván politikai állást betölteni, s valószínűleg visszatér eredeti szakmájához, ügyvéd lesz - közölte a politikus. Hillary Clinton egy bahreini diákokkal megtartott találkozón, kérdésre válaszolva beszélt erről. A közelmúltban megtartott amerikai félidős választáson a Barack Obama elnök vezette demokraták által elszenvedett súlyos vereség után megszaporodtak a találgatások arról, hogy Hillary Clinton esetleg újból megpróbálkozik majd az elnöki poszt megszerzésével.
A svéd igazságügyi hatóságok kiadták az új elfogató parancsot Assange ellen
A svéd igazságügyi hatóságok kiadták a Julian Assange, a WikiLeaks portál alapítója elleni új nemzetközi elfogató parancsot - közölte a svéd főügyészség pénteken. Karin Rosander szóvivő elmondta, hogy az új parancs már tartalmazza a brit rendőrség által hiányolt adatokat. A brit hatóságok csütörtökön azt közölték, hogy "technikai részletek" miatt késik Assange őrizetbe vétele. A svéd rendőrség ezt követően elismerte, hogy eljárásbeli hibát követett el, és bejelentette, hogy új, kiegészített parancsot adnak át az Interpolnak, hogy annak alapján a brit hatóságok végre tudják hajtani a parancsot.
NGM: a közszférában sem lesznek vesztesei az új adórendszernek
A közszférában sem lesznek vesztesei az új adórendszernek, a jövő évi költségvetés 22 milliárd forintot biztosít arra, hogy a közszféra dolgozóinak nettó keresete ne csökkenjen - közölte a Nemzetgazdasági Minisztérium. A tárca közleménye szerint a kormány elkötelezett abban, hogy a minimálbér emelése mellett a közszférában foglalkoztatottakat érintően olyan intézkedéseket hozzon, amelyekkel elérhető, hogy egyetlen munkavállaló nettó keresete se csökkenjen jövőre. A közszférában az állami takarékosság jegyében nem lesz béremelés, az illetményalapok nem változnak.
2010.12.03. 18:00
Halálos fenyegetéseket kapott Assange, a WikiLeaks alapítója
Halálos fenyegetéseket kapott Julian Assange, a WikiLeaks portál alapítója. Assange pénteken egy internetes élő beszélgetésben közölte, hogy halálos fenyegetéseket kapott munkatársaival együtt. "De megtettük a szükséges biztonsági intézkedéseket, már amennyire képesek vagyunk egy szuperhatalommal szemben" - fogalmazott. Közölte azt is, hogy WikiLeaks birtokában lévő egyes feljegyzésekben a Földön kívüli életről is szó van. Bár részleteket nem mondott, annyit még hozzátett, hogy az anyagok egy részében repülő csészealjakról, azaz ufókról van szó. A WikiLeaks és Assange a kiszivárogtatott bizalmas anyagok miatt kényelmetlen helyzetbe került országokban első számú közellenséggé vált.
Januártól Turku Európa Kulturális Fővárosa
Az észt Tallinnal együtt januártól egy évig Turku lesz Európa Kulturális Fővárosa; a nyugat-finnországi település "A kultúra jól esik" szlogen jegyében 150 projekttel és több ezer eseménnyel készül. Az Aura-folyó partján fekvő Turku Finnország legrégebbi települése; a XIX. század elejéig az ország fővárosa volt - mondta el Minna Arve, a Turku 2011 Alapítvány vezetőségének alelnöke az évadot bemutató pénteki sajtótájékoztatón a budapesti Finn Nagykövetségen.
2010.12.03. 17:45
Különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntettének gyanúja miatt feljelentést tett ismeretlen tettes ellen a Nemzetgazdasági Minisztérium (NGM) az Omninvest Development Kft. számára 2006-ban nyújtott kétmilliárd forint összegű állami támogatás odaítélése ügyében az V. kerületi rendőrkapitányságon - közölte a tárca pénteken az MTI-vel. A minisztérium álláspontja szerint az irányadó jogszabályok szándékos megsértésével ítélték oda és fizették ki Az influenza "A" vírus okozta pandémia elleni védekezés K+F feladatai című projektre nyújtott támogatást az Omninvest Development Kft.-nek, ennek következtében a magyar államot kétmilliárd forint kár érte.
2010.12.03. 17:30
Navracsics átvette az elnökséget az uniós tanács igazságügyi szekciójában
Átvette pénteken az uniós elnökségi feladatokat Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettes, közigazgatási és igazságügyi miniszter a tagállami kormányokat képviselő bel- és igazságügyi tanács igazságügyi szekciójában. A szekció Brüsszelben megtartotta a belga uniós elnökség alatti utolsó ülését, és a napirendi pontok megtárgyalása után Navracsics ismertette a soron következő magyar elnökség igazságügyi prioritásait, illetve hivatalosan átvette a korábbi féléves cikluson átívelő igazságügyi feladatokat. A miniszter magyar újságíróknak elmondta: a magyar EU-elnökség igazságügyi téren két területre kíván kiemelten összpontosítani: az egyik a "polgárközeli Európa" kialakítását célzó intézkedések sorozata, a másik az uniós roma keretstratégia formába öntése.
31 ezer hektár víz alatt a Közép-Tisza vidéken
Árhullám indult el a Felső-Tiszán az elmúlt két napban a Tisza vízgyűjtőin lehullott jelentős, néhol 30 millimétert meghaladó csapadék hatására - közölte a Közép-Tisza Vidéki Környezetvédelmi és Vízügyi Igazgatóság (Kötikövizig) védelemvezetője pénteken az MTI-vel. Lovas Attila igazgató tájékoztatása szerint emiatt 152 kilométer hosszon elsőfokú árvízvédelmi készültséget rendeltek el a Zagyva jobb partján, Jászberény és Újszász között, a bal partján, Jászberény és Szászberek között, valamint a Hortobágy-Berettyó jobb partján, Karcag és Túrkeve között.
2010.12.03. 17:15
BUX: +2,16 százalék záráskor
A Budapesti Értéktőzsde részvényindexe, a BUX 454,19 pontos, 2,16 százalékos emelkedéssel, 21.519,43 ponton zárt pénteken. A Mol árfolyama 6,77 százalékkal 19.805 forintra erősödött, az OTP részvények ára 0,57 százalékkal 5.250 forintra nőtt.
A svéd hatóságok kiadták az új elfogató parancsot Assange ellen
A svéd igazságügyi hatóságok kiadták a Julian Assange, a WikiLeaks portál alapítója elleni új nemzetközi elfogató parancsot - közölte a svéd főügyészség. Karin Rosander szóvivő elmondta, hogy az új parancs már tartalmazza a brit rendőrség által hiányolt adatokat. A brit hatóságok csütörtökön azt közölték, hogy "technikai részletek" miatt késik Assange őrizetbe vétele. A svéd rendőrség ezt követően elismerte, hogy eljárásbeli hibát követett el, és bejelentette, hogy új, kiegészített parancsot adnak át az Interpolnak, hogy annak alapján a brit hatóságok végre tudják hajtani a parancsot.
Kivenné az MSZP a nyomtatott sajtót és az internetet a médiatervezetből
Kivenné az MSZP a nyomtatott sajtóra és az internetre vonatkozó rendelkezéseket a Fidesz médiatörvény-javaslatának hatálya alól. Erről Lendvai Ildikó és Mandur László szocialista országgyűlési képviselő pénteken sajtótájékoztatón beszélt Budapesten, s kilátásba helyezték: ha nem módosul a javaslat, az MSZP az Alkotmánybírósághoz fordul. Mandur László közölte, hogy az MSZP összesen 88 módosító indítványt nyújt be a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló kormánypárti törvényjavaslathoz. Hozzátette: a médiafelügyelet rendszerében vissza kell állítani a bírósági utat, hogy ne a "Fidesz-felügyelet alatt álló" hatóság kezében legyen a médiumok számára kiszolgáltatottságot jelentő szankciórendszer.
2010.12.03. 17:00
Fellegi: először foglalkozik EU-csúcs szektorális politikával
Történetében először foglalkozik kifejezetten ágazati politikával az európai uniós tagországok állam- és kormányfőinek fóruma, az Európai Tanács a magyar soros elnökség idején, februárban tartandó ülésén - hangsúlyozta Fellegi Tamás nemzeti fejlesztési miniszter brüsszeli sajtótájékoztatóján. Mint az energiaügyekben illetékes EU-miniszterek találkozóját követően elmondta, az említett csúcsértekezlet legfontosabb témája az uniós energiastratégia lesz. Ez öt prioritás köré csoportosul: energiahatékonyság, az unió külső kapcsolatai energiaügyekben, az innováció és kutatásfejlesztés, az egységes piac, valamint a fogyasztóvédelmi kérdések.
Jelentős román támogatás a magyar nyelvű kulturális folyóiratoknak
Jelentős támogatást ítélt meg a bukaresti kormány a Romániában megjelenő legismertebb magyar nyelvű kulturális folyóiratoknak, amelyek így összesen 455 ezer lejt (mintegy 108 ezer eurót) kaptak - közölte pénteken a Romániai Magyar Demokrata Szövetség (RMDSZ). A román kormány a Kelemen Hunor vezette kulturális minisztérium költségvetés-kiigazításáról döntött legutóbbi ülésén, s úgy határozott, hogy összesen 2,5 millió lejjel (592 ezer euróval) támogatja a legismertebb romániai kulturális folyóiratokat.
Tenisz, Davis Kupa: Monfils legyőzte Tipsarevicet, vezetnek a franciák
Gael Monfils három játszmában nyert Janko Tipsarevic ellen a Davis Kupa belgrádi döntőjének pénteki első mérkőzésén, ezzel a francia férfi teniszválogatott jutott előnyhöz a házigazda szerbekkel szemben. Az összecsapás 2 óra 5 percig tartott, az első és a befejező harmadik szettben Monfils ellenállhatatlanul teniszezett. Eredmény: Davis Kupa Világcsoport, döntő: Belgrád: Szerbia-Franciaország 0-1.
2010.12.03. 16:45
Kiraboltak egy pénzintézetet péntek délután Budapesten, a XI. kerületi Bartók Béla úton - közölte a Budapesti Rendőr-főkapitányság (BRFK) sajtóügyeletese. Kormos Endre elmondta, hogy a 30 év körüli férfi feltehetőleg fegyverrel a kezében megfenyegette a bank alkalmazottjait és az ott tartózkodó ügyfelet, majd felszólította őket, hogy feküdjenek a földre. A pénztárosnak ezt követően egy szatyorba kellett tennie a bevételt. A tettes a pénzzel elmenekült a helyszínről. Lövés, illetve személyi sérülés nem történt.
Harmadik napja tombol a tél Buffalo környékén
Harmadik napja tartó erős hóesés keserítette meg pénteken is New York állam északi településeinek életét. Buffalo környékén, az I-90-es autópályán csütörtökön több autósnak 20 órát is várnia kellett, amíg járművét kiszabadították a hó fogságából. A gépkocsik mindkét irányban mintegy 6 kilométeres szakaszon állták el a sztrádát. A hófúvás miatt keletkezett torlaszok magassága néhány helyen elérte a 180 centimétert.
2010.12.03. 16:30
Mexikóban letartóztatták a 14 éves bérgyilkost
Egy drogkartell 14 éves bérgyilkosát tartóztatta le a mexikói hadsereg a cuernavacai repülőtéren. A mexikói hadsereg pénteki közlése szerint az El Ponchis becenevű fiút 16 éves nővérével együtt fogták el. A helyi államügyészségen kihallgatták, majd újságíróknak elmondta, hogy legalább négy lefejezésben vett részt. "Kábítószert adtak és megfenyegettek, ha nem követem el (a gyilkosságokat), akkor megölnek" - fűzte hozzá.
Női kézilabda BL: elfogadták a győriek panaszát
Az Európai Kézilabda Szövetség (EHF) elfogadta a Győr, valamint másik két középdöntős ellenfele, az orosz Dinamo Volgograd és a norvég Larvik panaszát, és visszaállította az eredeti menetrendet a női Bajnokok Ligájában. A kvartett negyedik tagja, a német HC Leipzig azt szerette volna elérni, hogy - mivel csarnokában március első hétvégéjén atlétikai versenyt rendeznek - módosítsák a programot, ám így a legjobb kiemelésű Győr és a másik két gárda rosszabbul járt volna, ugyanakkor a lipcseiek - akik a legrosszabb mutatóval érkeztek a középdöntőbe - nyertek volna a változtatással.
Magyar-ukrán kerékpárosverseny lesz jövőre
Jövőre közös magyar-ukrán országúti kerékpárosversenyt rendeznek. A magyar szövetség pénteki tájékoztatása szerint erről állapodott meg Ungváron Szergej Bubka, a Nemzetközi Olimpiai Bizottság egyik alelnöke, az Ukrán Olimpiai Bizottság elnöke, a korábbi klasszis rúdugró, valamint Törzsök Zsolt, a Magyar Kerékpáros Szakági Szövetség elnöke. A viadal érinti majd Kárpátalját, illetve Borsod megyét. Az Ukrán Olimpiai Bizottság ungvári, kihelyezett ülésén meghívottként vettek részt az MKSzSz képviselői, Törzsök Zsolt mellett Sutkó Mihály felügyelő bizottsági tag.
2010.12.03. 16:15
Több órás napsütés, néhol hó, +2 és -3 fok várható
Az Országos Meteorológiai Szolgálat jelentése szerint estére keleten is megszűnik az eső. Éjszaka egyre többfelé felszakadozik, csökken a felhőzet, már csak egy-egy hózápor fordulhat elő. Szombaton országszerte több órára kisüt a nap, az időnként megnövekvő felhőzetből legfeljebb néhol lehet hószállingózás. A nyugati, majd az északi szél helyenként megerősödik. A legalacsonyabb éjszakai hőmérséklet többnyire -2 és -7 fok között alakul, de északnyugaton a vastag hóval borított, derült területeken -10 fok alatt valószínű. A legmagasabb nappali hőmérséklet szombaton +2 és -3 fok között várható.
Mindenhol van áram Szabolcsban
Szabolcs-Szatmár-Bereg megye minden településén helyreállították az áramszolgáltatást az E.ON szakemberei - közölte az áramszolgáltató sajtóreferense. Egyházi Nikoletta elmondta: Nagycserkeszen is kijavították az elektromos hálózatban keletkezett hibákat, így mindenhol zavartalanná vált az áramellátás. A megyei középfeszültségű elektromos hálózatban csütörtökre virradó éjjel keletkezett üzemzavar, amikor az ónos esőtől és a zúzmarától terhelt fák ágai letörtek és leszakították a vezetékeket, eltörték az oszlopokat. A térségben hosszabb-rövidebb időre összesen közel húszezer fogyasztó marad áram nélkül.
2010.12.03. 15:45
Jogerősen előzetesben marad Hagyó Miklós februárig
Jogerősen előzetesben marad Hagyó Miklós februárig, miután a Fővárosi Bíróság (FB) helybenhagyta a Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB) februárig meghosszabbító végzését. A Pesti Központi Kerületi Bíróság november 17-én hosszabbította meg a többek között bűnszervezetben elkövetett különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezeléssel gyanúsított volt MSZP-s főpolgármester-helyettes előzetes letartóztatását 2011. február 17-éig. A kerületi bíróság végzése ellen a gyanúsított és védője fellebbezett. A Fővárosi Bíróság pénteken közölte, hogy november 26-i végzésében helybenhagyta a PKKB előzetes letartóztatást meghosszabbító végzését.
A Jobbik aggályosnak tartja a médiatörvény-javaslatot
A Jobbik szerint aggodalomra ad okot a médiatörvény tervezete, a párt ezért negyven módosító indítvánnyal változtatna azon. Pörzse Sándor országgyűlési képviselő pénteken sajtótájékoztatón elmondta: a három fideszes politikus által beterjesztett törvényjavaslat alapján az országos napilapokra 25 millió forint, a hetilapokra és hírportálokra pedig 10 millió forint bírságot szabhatna ki jogsértés esetén a - kizárólag a Fidesz által jelölt tagokból álló - médiatanács. Hozzátette: az ilyen nagyságrendű büntetések számos sajtóterméket lehetetlenítenének el, köztük a Barikád című hetilapot, amelynek ő a főszerkesztője.
Teljes útzár az M7-esen a 62-es a 69-es km között egy felborult kamion miatt
Felborult egy drótkábeleket szállító román kamion a 63-as főútról az M7-es autópálya Budapest felé vezető sávjára vezető kanyarban Székesfehérvárnál; az autópálya hét kilométeres szakaszán teljes útzár van. A csomópontot sem az elkerülő útról, sem a 7-es főútról nem lehet megközelíteni, nagy a torlódás. A mintegy 15 tonnányi rakományt szállító jármű sofőrjét a mentők kórházba vitték. Arról, hogy milyen sérüléseket szenvedett, még nincs információ - mondta a Fejér Megyei Rendőr-főkapitányság szóvivője. Az autópálya Budapest felé vezető szakaszát a 62-es és a 69-es kilométer között teljes szélességében lezárták, a mentés várhatóan több órát vesz igénybe.
Szájer József nem híve a kétkamarás parlamentnek
Szájer József fideszes európai parlamenti (EP) képviselő nem híve a kétkamarás parlamentnek és "túl magasnak tartja azt a küszöböt", hogy azt alkotmányt csak két egymást követő Országgyűlés kétharmados döntésével lehessen módosítani. A politikus úgy fogalmazott: Magyarországnak van egy jól működő, a szuverenitást megfelelően kifejező parlamentje, ami egy házzal megfelelően működik. Nincs szükség egy olyan kamarára, amely részben lassítja, részben pedig tovább növeli az amúgy is nagyméretű politikai elit létszámát - jelentette ki.
Görögország hitelminősítését negatív kilátásra helyezte az S&P
Leminősítést valószínűsítő negatív kilátásra helyezte Görögország "BB plusz" hosszú lejáratú államadósságát a Standard & Poor's pénteken. A nemzetközi hitelminősítő szerint három hónapon belül lehet hogy leminősíti Görögországot. Addigra világossá válik, hogy az EU pénzügyi vezetői által a közelmúltban elfogadott Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) hátrányosan érinti-e a magánbefektetőket, vagy sem. Az új mechanizmus arra kényszerítheti a kötvényekbe fektető bankokat és fedezeti alapokat, hogy felvállalják a veszteségeket, ha a kibocsátó ország nem képes törleszteni.
Légli Ottó kapta az év bortermelője kitüntetést az idén
Az "Év Bortermelője 2010" címet Légli Ottónak, a Balatonboglári borvidéken tevékenykedő borásznak ítélték oda - közölte a Magyar Bor Akadémia. A díj nem egy bor kiváló minőségének elismerését jelenti, hanem a nyertes bortermelő több éven át tartó, kiemelkedő teljesítményéért, borainak állandó kiváló minőségéért, azok hazai és külföldi sikereiért adományozható. Ez az elismerés a magyar borászok által elnyerhető legrangosabb hazai kitüntetés.
Hárman haltak meg, 14-en megsérültek a 47-es főúton történt balesetben
A többszöri újraélesztés ellenére mégis elhunyt az egyik életveszélyes sérült, így háromra emelkedett a halottak száma abban a balesetben, amely a 47-es főúton történt pénteken kora délután. Egy ember állapota továbbra is életveszélyes, hárman súlyosan és tízen könnyebben megsérültek - tájékoztatta a Csongrád Megyei Rendőr-főkapitányság sajtószóvivője az MTI-t. Szenti Szabolcs közlése szerint egy személyautó tartott nagy sebességgel Hódmezővásárhelyről Szeged felé. A jármű azonban az algyői Tisza híd előtt a vizes úton megcsúszott, áttörte a szalagkorlátot és a szemből érkező menetrend szerinti Tisza Volán autóbusznak csapódott. A személyautó kiégett.
Tasnádi február közepéig előzetesben marad
A Fővárosi Bíróság (FB) helybenhagyta azt a végzést, amelyben Tasnádi Péter előzetes letartóztatását február közepéig meghosszabbította a Pesti Központi Kerületi Bíróság (PKKB). A PKKB november 12-én hosszabbította meg az önbíráskodással és más bűncselekménnyel gyanúsított Tasnádi Péter előzetes letartóztatását, 2011. február 13-áig. A végzés ellen fellebbeztek, a Fővárosi Bíróság (FB) azonban pénteken a bírósági honlapon azt közölte, hogy november 29-én helybenhagyták az elsőfokú bíróság döntését.
Hoffmann: a nevelés kerül a középpontba
A nevelést tekinti alapvető céljának az új közoktatási törvény pénteken kora délután nyilvánosságra kerülő koncepciója - mondta Hoffmann Rózsa oktatásért felelős államtitkár a dokumentumot és a pedagógus-életpályamodell tervezetét bemutató sajtótájékoztatón, Budapesten. Hoffmann Rózsa szerint az utóbbi évek alatt sajnos háttérbe szorult a nevelés az oktatási intézményekben, ami azt eredményezte, hogy a "gyerekek nem találták meg jól a helyüket" az iskolában, ahol a szerepüket túldimenzionáló néhány szülő is sokszor megengedetlen módon lépett fel a pedagógusokkal szemben.
Szijjártó: az MSZP továbbra is a milliárdos spekulánsok mellé áll
Szijjártó Péter, a miniszterelnök szóvivője szerint az MSZP még mindig nem szakított a hazugságokkal és továbbra is a milliárdos spekuláns üzletemberek pártját fogja. Orbán Viktor kormányfő szóvivője a szocialisták pénteki közleményeire reagált, amelyekben az MSZP egyebek mellett arról adott tájékoztatást, hogy szerintük a kormány már összesen 33 milliárd forintot "lopott el" a nyugdíjcélú megtakarítások "lenyúlásával". Szijjártó Péter úgy látja, a szocialistáknak az fáj, hogy az "MSZP-pénztárak" többé nem kockáztathatják az emberek pénzét, és a kormány adóreformja nyomán létrejön az arányos közteherviselés Magyarországon.
A francia kormány a WikiLeaks letiltását kérte a franciaországi szerverekről
Eric Besson, a digitális gazdaságért felelős francia miniszter pénteken arra kérte az illetékes hatóságokat, hogy tiltsák le a WikiLeakset a franciaországi szerverekről - közölte a tárca. Az amerikai kormánydokumentumokat kiszivárogtató portál tartalmainak egy része azután került át a franciaországi OVH szervereire, hogy azt az amerikai Amazon szerdán letiltotta - közölte csütörtök este egy meg nem nevezett forrás. "Elfogadhatatlan ez a helyzet. Franciaország nem biztosíthat fogadó portált olyan internetes oldalaknak, amelyek sértik a diplomáciai kapcsolatok bizalmas jellegét és a diplomáciai titok által védett személyeket veszélybe sodornak" - indokolta a kérést a miniszter.
Kubatov: egy év múlva nulla forintja lesz az FTC-nek
Egy év múlva nulla forintja lesz az FTC-nek - jelentette ki Kubatov Gábor, az FTC elnökségi tagja. A Fidesz országos pártigazgatója erről a DIGI Sport Reggeli Start című műsorában beszélt. Kubatov szerint a klub két és fél évvel ezelőtt eladta a labdarúgócsapatot, körülbelül 600 millió forintot kapott, ebből most 179 millió forint van még, ezt figyelembe véve egy év múlva nulla forint lesz a klubban. "Rend kell, a rend után teljesítmény és a teljesítmény után megérkezik a pénz is. A Ferencvárosnál pont a legelső hiányzik, hogy rend legyen, hogy átláthatóság legyen" - fogalmazott Kubatov. Hozzátette: most kezdte áttekinteni a szakosztályok gazdálkodását, és véleménye szerint katasztrofális a helyzet.
2010.12.03. 15:15
Sukorói ingatlancsere: Joav Blumnak írásban teszi fel kérdéseit a bíróság
Egészségi állapotára hivatkozva Joav Blum alperes kimentette magát, s nem jelent meg a King's City beruházáshoz kötődő, 2008-ban létrejött ingatlancsere-szerződés érvénytelenségének megállapítása, az eredeti állapot helyreállítása érdekében indított polgári per pénteki tárgyalásán Székesfehérváron, a Fejér Megyei Bíróságon. A bíróság ezért írásban teszi fel neki a kérdéseit, s azokra ugyancsak írásban kell válaszolnia az izraeli-magyar üzletembernek.
Megszűnt a Devecsert, Ajkát és Somlóvásárhelyet érintő behajtási tilalom
Megszűnt a Devecsert, Ajkát és Somlóvásárhelyet érintő be- és áthajtási tilalom péntek reggel - közölte az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (OKF). A közlemény szerint a Veszprém Megyei Közgyűlés elnöke rendeletben hagyta jóvá a közlekedési korlátozások enyhítését, amelyek péntek reggel 8 órakor léptek életbe. Az OFK felhívta a figyelmet arra, hogy mivel a külterületekről még további 400 ezer köbméter iszap elszállítása várható, ezért érvényben marad a 8-as főúton a Devecser-Ajka-Bakonygyepes közötti útzár.
2010.12.03. 14:45
Őry Csaba: a magyar EU elnökség Közép-Európára irányíthatja a figyelmet
A magyar EU elnökség Közép-Európára irányíthatja a figyelmet - mondta Őry Csaba, az EU fideszes parlamenti képviselője az Országgyűlés foglalkoztatási és munkaügyi bizottságának európai ügyek albizottsági ülésén. Miközben jónéhány témával, többek között a Duna stratégiával is készül a kormány a magyar uniós elnökségre, az élet keresztül húzta a számítást, hiszen most az Európai Uniót kell megmenteni - közölte az EU-parlamenti képviselő. Őry véleménye szerint mindenki arra számít, hogy Magyarország, mint az unió soros elnöke képes lesz aktív szerepet betölteni azokban az egyeztetésekben, amelyek célja egyrészt az euró stabilitási folyamatának felgyorsítása, másrészt az EU 2020 stratégiájának kialakítása.
Újabb egyeztetést tartottak az otthonszülés jogi szabályozásáról
Az otthonszülésről szóló jogszabálytervezet véleményezése érdekében újabb egyeztetést tartott pénteken Szócska Miklós egészségügyért felelős államtitkár a témában érdekelt civil és szakmai szervezetekkel; a tervezetet még nem fogadták el, ezért újabb egyeztetés lesz a jövő héten. Az egyeztetés elején Szócska Miklós azt mondta: a kormányzat célja a fenntartható társadalom megerősítése. Fontos, hogy a szülés vonzó élmény legyen, ne legyen visszatartó erő az anyagi szempont vagy a rideg intézményi környezet, vagyis ki tudjon bontakozni a gyermekvállalási kedv.
2010.12.03. 14:30
Martonyi: közös magyar-bolgár érdek a Nyugat-Balkán stabilizációja
Magyarország és Bulgária közös kiemelt érdeke a nyugat-balkáni térség további stabilizációja, amelynek legfontosabb eleme, hogy az EU-csatlakozási folyamat előrehaladjon - mondta Martonyi János külügyminiszter Budapesten, miután tárgyalásokat folytatott bolgár kollégájával, Nikolaj Mladenovval. "Az EU-bővítés terén szeretnénk a térség minden érintett országával egy lépést előrelépni, és ha ezt megtesszük (...) akkor mi a magyar elnökséget, ebből a szempontból legalább is, sikeresnek fogjuk tekinteni" - mondta a magyar diplomácia irányítója.
2010.12.03. 14:15
A Policy Solutions és a Medián közös kutatása szerint egy hónappal Magyarország uniós elnökségének kezdete előtt többségben vannak azok, akik nem tudják, hogy január 1-től az ország lesz az EU soros elnöke. A két cég közös felmérése szerint a megkérdezettek mindössze 45 százaléka tudta megmondani, hogy a következő fél évben Magyarország lesz az EU élén. Ezt viszont a válaszadók döntő többsége (76 százaléka) fontosnak tartja. Pártpreferenciák tekintetében az LMP-szavazók tartják ezt a legfontosabbnak (86 százalék), de még a jobbikos szavazók 75 százaléka szerint is jelentős esemény lesz az elnökség.
MSZP: 33 nap után 33 milliárd ellopott forint a kormány mérlege
Az MSZP szerint azzal, hogy a Fidesz-KDNP kormány immár több mint egy hónapja megfosztja az embereket a nyugdíjcélú megtakarításaiktól, 33 nap után immár 33 milliárd dolgozóktól ellopott forintnál jár - közölte a párt az MTI-vel. Az ellenzéki párt szerint a kormány célja ezzel "az elmúlt 13 év alatt felhalmozott 3.000 milliárd forintos nyugdíjvagyon maradéktalan lenyúlása". "Minden egyes nap, minden egyes magyar nyugdíjpénztári tag 330 forintot veszít a kormány intézkedésén" - írta az MSZP, hozzátéve: ez minden nap 30 forinttal nagyobb veszteség, mint a vizitdíj 300 forintos összege.
Budapesten tartja következő közgyűlését az uniós munkaadói szervezet
Az Európai Unió következő soros elnökeként Magyarország lesz az európai munkaadói csúcsszervezet, a BUSINESSEUROPE legközelebbi közgyűlésének házigazdája 2011. június 9-10. között. A szervezet Brüsszelben kiadott közleménye szerint Futó Péter, az MGYOSZ elnöke, a BUSINESSEUROPE alelnöke a belga EU-elnökséget záró pénteki ülésen hívta meg Budapestre a résztvevőket.
2010.12.03. 14:00
Rövidpályás gyorskorcsolya Vk: Heidum Bernadett két távon is továbbjutott
Heidum Bernadett 1500 méteren és 1000 méteren is továbbjutott a rövidpályás gyorskorcsolyázók Csangcsunban zajló Világkupa állomásán. A hosszabb távon Heidum az elődöntőben folytathatja szereplését, míg a rövidebbiken a negyeddöntőbe jutást harcolta ki. Darázs Rózsa mindkét számban futamában negyedik lett, így ő a vigaszágon szerepel tovább. Az 500 méteresek küzdelmeiben Huszár Erika harmadik lett selejtezős futamában, így ő is a vigaszágra került. A negyed- és az elődöntőket szombaton rendezik, míg a döntőkre vasárnap kerül sor.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Rácalmási Jankovich kúria fejlesztései Konferencia központ és ökoturisztikai bázis kialakítása között Előadó: Dr. Györe Andrea Rácalmás jegyzője. - ppt letölteni
Rácalmási Jankovich kúria fejlesztései Konferencia központ és ökoturisztikai bázis kialakítása 2004-2007 között Előadó: Dr. Györe Andrea Rácalmás jegyzője.
Az előadások a következő témára: "Rácalmási Jankovich kúria fejlesztései Konferencia központ és ökoturisztikai bázis kialakítása 2004-2007 között Előadó: Dr. Györe Andrea Rácalmás jegyzője."— Előadás másolata:
Rácalmási Jankovich kúria fejlesztései Konferencia központ és ökoturisztikai bázis kialakítása 2004-2007 között Előadó: Dr. Györe Andrea Rácalmás jegyzője
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A fejlesztések előzményei:  Az önkormányzat tulajdonjog vásárlása 2002.  A leromlott épületek hasznosítási terveinek készítése pályázat útján (régiós tükörprogram pályázat 14 millió Ft). Jankovich kúria felújítás előtti állapot
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában  2003 november PHARE Orpheus pályázat benyújtása, Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában.  A pályázat témája Rácalmás Jankovich kúria felújítása, a térségi-regionális konferenciaközponttá történő átalakítása és a megközelíthetőséget elősegítő hozzá tartozó útvonalak felújítása, új utak létesítése.
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A Jankovich kúria és környezete olyan kulturális értéket képvisel, melynek megőrzése a település felelősége volt. A PHARE Orpheus pályázat keretében:  Támogatás 90%: 1 527 215 EUR (381 803 750 Ft)  Saját önrész 10%: 169 690 EUR (42 422 500 Ft)  Bekerülési költség 100%: 1 696 905 EUR (424 226 250 Ft)
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A pályázat elemei: A 3 részre tagolt kúria épület felújítása, mely áll egy főépületből, egy oldalszárnyból és egy vendégházból.  A főépületben kialakításra került 4 db szekcióterem, 2 db iroda, a hozzá tartozó kiszolgáló részekkel és akadálymentesített vizesblokkokkal.  Az oldalszárnyban kialakításra került egy nagyterem, konferencia terem, melynek befogadó képessége 100-120 fő.  Vendégházban kialakításra került 3 db előadók részére kialakított szoba teljes felszereléssel.
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A kúria és az oldalszárny hasznosítása mellett az egykori díszudvar rehabilitációja is megtörtént, mely kellemes sétáló és szabadidő eltöltési lehetőséget kínál a látogatók számára. A Jankovich kúria megközelíthetőségét 7 db útvonal teszi lehetővé, melyek közvetlenül egymásba kapcsolódnak
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A felújított belső udvar
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A felújított pince a belső udvarban
Duna-part ékköve: konferencia központ létesítése a Jankovich kúriában A jelenlegi állapot.
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A program célja: a helyi és térségi természeti és kulturális értékekre alapozva, az aktív turizmus lehetőségét biztosítva komplex, ugyanakkor nemzetközi szinten is versenyképes egyedi turisztikai kínálat kialakítása. A megvalósítási helyszín: a Jankovich kúria konferencia központ szomszédságában lévő volt gazdasági épületek. Pályázati lehetőség: Közép-dunántúli Regionális Operatív Program
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A pályázat összetevői: Ökoturisztikai látogatóközpont kialakítása a Jankovich Kúria kertjében a volt gazdasági épületek átalakításával. Az új funkciókkal felruházott építmények ökoturisztikai, természetvédelmi oktatásoknak, a növény- és állatvilág, a hagyományos népi ételkészítés bemutatásának, néprajzi és helytörténeti kiállításoknak, továbbá kézműves műhelyeknek adnak teret. A kertben gyümölcsös, fűszer- és gyógynövénykert, továbbá szabadtéri előadóhely kerül kialakításra
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson Az ökoturisztikai központ az alábbi összetétel szerint valósult meg a ROP programon belül. Támogatás 97,5 %:487 207 500 Ft Önkormányzati önrész 2,5 %: 12 492 500 Ft Teljes költségvetés 100 %:499 700 000 Ft
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson Szolgálati lakások és volt keltető épületének átalakítása (455,95 m 2 ). Bemutató és oktató épület funkció. Volt tojásmosó épület átalakítása (229,34 m 2 ). Kiállító és gasztronómiai funkció. Volt istálló épület átalakítása (208,38 m 2 ). Kézműves műhely és demonstrációs terem. Szabadtéri előadóhely kialakítása (87,50 m 2 ). Kertépítés rendezett kert 3400 m 2
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A természetvédelem alatt álló Rácalmási Nagy-szigeten információs táblákkal ellátott ismeretterjesztő útvonal kialakítása, valamint madármegfigyelők és nyitott-fedett előadóhely létesítése révén kívánja az önkormányzat az ökoturisztikai szolgáltatások feltételrendszerét megteremteni, s ezzel a természet értékeit közelebb hozni a látogatókhoz.
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson Nyitott fedett előadóhely létesítése Bürű-híd kialakítása
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson Madárvárták kialakítása 2 db. A Nagy-sziget Természetvédelmi területen élő madárfajok megfigyelését teszik lehetővé.
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A Nagy-szigettel szomszédos területen Dunaújváros és Rácalmás között megépítésre került egy 3,7 km hosszú kerékpárút, ami az aktív turizmus kedvelőinek nyújt kikapcsolódási lehetőséget.
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A Kis-Duna ágában kialakításra került egy 40-50 férőhelyes csónakkikötő.
Komplex ökoturisztikai bázis kialakítása Rácalmáson A terület látogathatóságát és a látogatói infrastruktúra fejlesztését szolgáló projektelemek megteremtik a sokoldalú hasznosítás feltételeit, amelyre alapozva lehetővé válik változatos és komplex programkínálat, illetve programcsomag összeállítása.
Jankovich kúria fejlesztései A Jankovich Kúria konferenciaközponthoz kapcsolódóan és az ökoturisztikai központ projekt keretében olyan komplex turisztikai kínálat valósult meg, amely hozzájárul a turisztikai vonzerők szezonalításának és a regionális koncentráltság csökkentéséhez.
Letölteni ppt "Rácalmási Jankovich kúria fejlesztései Konferencia központ és ökoturisztikai bázis kialakítása 2004-2007 között Előadó: Dr. Györe Andrea Rácalmás jegyzője."

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria Kúria kúria Kúria kúria


text:
A német bíróság újabb ítélete a MiLog ügyében. Ezúttal a külföldi szállítmányozók hátrányára - Trans.INFO
A német bíróság újabb ítélete a MiLog ügyében. Ezúttal a külföldi szállítmányozók hátrányára
A MiLog körüli ellentmondásoknak nincs vége. A bíróság Stuttgartban ítéletet hozott két szlovák szállítmányozó ügyében, akik nem fizették ki a törvényes minimálbért munkavállalóiknak a németországi munkavégzésért.
2015 eleje óta a Németország területén tevékenykedő szállítmányozók egész Európából kötelesek alkalmazni azokat az előírásokat, amelyeket a minimálbérről szóló törvény tartalmaz (MiLog). Ez sok adminisztrációs követelménnyel jár, és, ami ezzel jön, magasabb működési költségekkel.
A törvényt, mivel jó eséllyel megsérti az uniós előírásokat, hatályba lépése után nem sokkal bepanaszolták az Európai Bizottságnál, de szeptember elején az uniós szállítmányozási biztos tájékoztatott az eljárás felfüggesztéséről Némeországgal szemben
Más az ítélet, mint a többi
Nemrég újabb ítélet született Németországban a MiLoG-gal kapcsolatban. A Pénzügyi Bíróság Stuttgartban úgy határozott, hogy a külföldi szállítmányozók kötelesek megfizetni a német minimálbért a járművezetők számára, még akkor is, ha Németország területén csak rövid ideig dolgoztak. A bíróság ítélete kivételes – kommentálja a német dv.de szállítmányozási portál. Eddig ugyanis a bíróságok (a tartományi bíróság Ansbachban, a Pénzügyi Bíróság Berlinben, az Osztrák Legfelsőbb Bíróság Bécsben és a Weissenburgi Városi Bíróság) éppen ellenkezőleg határoztak. Szerintük a minimálbérre vonatkozó követelmény nem vonatkozik a külföldi cégekre. És ha ez nem lenne elég, a Tartományi Bíróság Ansbachban kimondta, hogy a MiLoG sérti a szabad szolgáltatásnyújtás uniós szabadságát.
A német vámosok a szabálysértések nyomában
A Bíróság Stuttgartban két szlovák vállalkozó ügyében határozott, akik Németország területén működtek – számol be a dvz.de. Hogy került az ügyük a bírák el?
A Fő Vámhivatal (Hauptzollamt – HZA) egy dolgozója 2015. szeptemberében interjút készített egy járművezetővel az egyik német gyár kapuja előtt. A beszélgetés sirán kiderült, hogy havonta mindösszesen 400 euró nettót kap, és 600 euró pótlékot. A kamionos beismerte, hogy hetente öt napot dolgozik, napi 9 órát.
A másik cég nyomára a HZA hasonló módon jutott. Az ott dolgozó járművezető 700 euró javadalmazást kapott, heti 2-3 órát dolgozva, naponta 8-9 órával.
A vámhivatal akkor megkezdte az ellenőrzést a cégeknél, sok dokumentumot követelve meg tőlük (többek között munkaszerződéseket, bérlapokat, kifizetési bizonylatokat, munkaidő-nyilvántartásokat).
Az ügy hamarosan a Baden-Württembergi Pénzügyi Bíróság elé került Stuttgartban, amely azt a határozatot hozta, hogy a vállalkozásoknak ki kell fizetnie a munkavállalóknak az előírásos ért a Németországban végzett munkáért. A szlovák cégeknek egy hónapjuk van fellebbezni a döntés ellen, akkor magasabb rendű bíróság fog dönteni az ügyükben.
Más bíróságok a külföldi cégek oldalán
Az európai szállítmányozási szakma meglepetésére 2017. augusztusában az egyik német városi bíróság (Weißenburg, Bajorország) a lengyel szállítmányozók oldalára állt. Az ítéletet márciusban helyben hagyta a Tartományi Bíróság Ansbachban.
Két olyan ügyről van szó, amelyek egy német megbízó ellen voltak folyamatban. Ez a megbízó megtagadta a fizetést a kabotázs-szállítmányért a lengyel szállítmányozóknak, amíg nem tudják bizonyítani, hogy a Németország területén végzett munkavégzés idejére a MiLoG-nak megfelelő javadalmazást fizettek ki a munkavállalóknak.
Akkor a bíróság úgy határozott, hogy a 2015. óta hatályos minimálbérről szóló törvény (MiLoG) nem terjed ki a külföldi fuvarozó cégekre. A bírák véleménye szerint ez a szolgáltatásnyújtűs uniós szabadságának megsértése lenne.
Legyen végre kompromisszum a kiküldött munkavállalók ügyé
Német bírósági döntés: a MiLog ellentétes a szabad...
A nemzetközi szállítmányozás NE legyen a MiLog hatálya...
#járművezető#MiLoG#minimálbér#Németország
Német bírósági döntés: a MiLog ellentétes a szabad szolgáltatásnyújtás jogával

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Nem volt elég a SPAM a Monty Python jelenetében - VÉDJEGYBLOG - Kiváló áruk fóruma
Megspórolhattunk volna magunknak egy pofont...
„Debrecenben csoda esett: két kis kakas...
Aggodalomra semmi ok; ez a bejegyzés nem arról a spamről szól, ami valószínűleg elsőként eszébe jut. Ha szereti az angol humort, talán Önnek is beugrik a Monthy Python egyik 1970-es jelenete. A sketchben a kis vendéglő egyetlen fogyasztója sem úszhatja meg a rendelést löncshús nélkül, mely az epizód végére a "kéretlenül ránk erőltetett valami" szinonimájává válik. Hitte volna, hogy valóban innen ered a nem kívánt elektronikus levelek elnevezése?
A hágai kerületi bíróság 2013. október 9-én hozta meg ítéletét egy olyan ügyben, melynek tárgyát a SPAM név használata képezte. A felperes Hormel ugyanis évtizedek óta használja a SPAM közösségi védjegyet löncshús konzervjére (SPAM=spiced pork and ham), melyet egy szintén SPAM elnevezésű energiaitallal szemben kívánt megvédeni.
A per során a Hormel a hágai kerületi bíróság előtt a védjegybitorlás esetének fennállását kívánta bizonyítani – nem túl sok sikerrel. Az eljárás alatt ugyanis fény derült arra, hogy a felperes SPAM elnevezésű közösségi védjegyét nemcsak húskészítményekre (29-es áruosztály), hanem ruházati termékekre (25-ös osztály), valamint kávéra, teára és egyéb édességekre (30-as osztály) is bejegyezte. Épp ezért a SPAM védjegy Benelux államokbeli használója, a Dukka, exportőrével együtt azt kérte a Belső Piaci Harmonizációs Hivataltól (BPHH), hogy a felperes védjegyéhez kötődő jogait szüntesse meg, mivel azt nem használja az összes megjelölt osztály esetében. A Hivatal csak részben hagyta jóvá a Dukka követelését, amikor úgy döntött, a húskészítményeken kívül eső osztályok esetében a Hormelt nem illeti meg a SPAM név kizárólagos használata.
A hágai kerületi bíróság pedig a Tanács 207/2009/EK rendeletének a védjegyek összetéveszthetőségéről szóló 9 (1) b) cikke alapján azért utasította vissza a Hormel követelését, mert megítélése alapján a konzervhús köszönőviszonyban sincs az energiaitallal. A két termék ugyanis nem összecserélhető és inkább összeegyeztethetetlen, mint összeegyeztethető; vagyis a húskészítmény és az energiaital a fogyasztók fejében - normális esetben - nem kötődik egymáshoz. A löncshúst Redbull-lal legörgetők megnyugtatására szolgáljon, hogy a bíróság döntését annak tudatában sem változtatta meg, hogy a két termék akár együtt is fogyasztható. Tehát az ítélet alapján ez esetben nem áll fenn az összetévesztés lehetősége.
Érdekesség, hogy a BPHH korábban megtagadta a Dukka közösségi védjegybejegyzését a 32-es és 33-as áruosztályba tartozó alkoholos és alkoholmentes italokra. Akkor a Hormel mint a SPAM márka tulajdonosa emelt kifogást a Dukka ellen, mondván hogy a 9 (1) b) cikk alapján fennáll a két védjegy összetévesztésének kockázata. A hágai kerületi bíróság úgy magyarázta végső döntését, hogy a BPHH még akkor hozta a Dukkával szembeni elutasító ítéletét, amikor a védjegyet az eredeti tulajdonos italok forgalmazására is alkalmazta – ez a helyzet azonban már nem áll fenn, vagyis a két ítélet nem ellentétes egymással.
A Hormel már nem remélhetett túl sok jót, miután a Tanács rendeletének 9 (1) c) cikke alapján állított követelését is elutasította a bíróság. Az Európai Bíróság Pago-döntése értelmében ugyanis az említett cikk csak abban az esetben nyújt védelmet egy közösségi védjegy számára, ha azt az EU jelentős területén ismeri az érintett fogyasztók számottevő része, ahol adott esetben a „jelentős terület” takarhat egyetlen tagállamot is. A Hormel által fémjelzett SPAM márka az Egyesült Királyságban széles körben ismert – ez azonban nem volt elegendő. A bíróság ugyanis hangsúlyozta, hogy a 9 (1) c) cikkre történő hivatkozáshoz a felperesnek bizonyítania kell, hogy a SPAM védjegy használatával az alperes tisztességtelen előnyhöz jut, illetve rontja a védjegy megkülönböztető képességét vagy jó hírnevét. Ezen felül a felperes azt sem tudta bizonyítani, hogy a Dukka az Egyesült Királyság területén használja a védjegyet, vagy legalább tervezné annak használatát– vagyis a hivatkozásnak nem is volt jogi alapja.
A SPAM márka Egyesült Királyságbeli hírnevének bizonyítása során egyébként a Hormel tényleg a Monty Python elhíresült sketch-ére alapozott. Ezt azonban a kerületi bíróság nem fogadta el, mivel véleménye szerint a hírnév nem lehet csupán egy ilyen jelenet eredménye.
Az ítélőszék indoklásában kifejtette, hogy annak ellenére, hogy a három és fél perces jelenetben a „SPAM” szó körülbelül százszor elhangzik, az egyik esetben sem a felperes termékével kapcsolatban nyer említést, továbbá egyetlen Hormel termék sem mutatkozik az epizódban. Így nem feltételezhető, hogy az érintett közönség kétséget kizáróan tisztában lenne azzal, hogy a SPAM védjegy valójában a Hormel konzervhúsát takarja. A bíróság megállapításához az is hozzájárult, hogy a jelenet 1970-ben készült. Nem lehet ugyanis azt feltételezni, hogy egy több mint 40 éve készült felvétel még ma is ismert az érintett fogyasztók körében.
A Hormel nem tudta bizonyítani, hogy a SPAM löncshúst forgalmazó tagállamokban hírneve fennáll, így a Párizsi Uniós Egyezmény 6. bis cikkére sem tudott támaszkodni. Mivel az alperes nem kívánta megakadályozni a Hormelt a védjegy használatában, nem tűnt bizonyítottnak az sem, hogy rosszhiszeműen járt volna el a SPAM név használatakor. A bíróság szerint tehát a különböző típusú termékek azonos névhasználata nem jelent valódi konfliktust.
A tanulság: repülő cirkusz ide vagy oda, az európaiaknak a SPAM-ről inkább az email fiókjuk jut eszébe, mintsem a több évtizedes múltra visszatekintő löncshús.
Denise Verdoold and Gino van Roeyen: The Netherlands: SPAM lacks reputation in relevant Member States despite Monty Python sketch
http://www.banning.nl/5907/home-uk/publications/spam-lacks-reputation-in-relevant-member-states-despite-monty-python-sketch.html
https://vedjegy.blog.hu/api/trackback/id/tr795677530

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Jön az új csődtörvény | Cégvezetés
Jön az új csődtörvény
Figyelem! Kérjük az értelmezésénél a megjelenés időpontját (2006. január 1.) vegye figyelembe!
Megjelent a Cégvezetés (archív) 93. számában (2006. január 1.)
Az elmúlt tíz évben alig indult csődeljárás Magyarországon, mert az mind az adós társaságot, mind a hitelezőket elrémítette. A törvényben biztosított 150 napos fizetési haladék és a hitelezők, valamint az adós közötti egyezség megkötésére irányuló eljárás az esetek nagy többségében csak elhúzta a társaság fizetésképtelenségének megállapítását és a felszámolási eljárás megindítását. A negatívumok kiküszöbölésére hivatott az új csődtörvény, amely várhatóan a jövő év elején lép majd hatályba. Cikkünkben áttekintjük az új törvény koncepciója szerint a jövőben egységesen csődeljárásnak elnevezett eljárás alapvető lépéseit.
Hangsúlyozzuk, hogy a vázolt folyamat természetesen jelenleg még nem tekinthető teljesen kialakultnak, hiszen azt a törvényjavaslat végleges tervezete még pontosítja.
Az új elképzelés szerint alapvetően két részre bontható a csődnyitást (a bíróság csődnyitásról szóló végzésének a Cégközlönyben való megjelenését) követő eljárás.
Az első szakaszban (mind az adós által irányított csődeljárás, mind a rendes csődeljárás esetén)
- a vagyon felmérése történne meg (ha az adós a csődnyitás időpontjában a tevékenységét folytatja, akkor ezt még a hitelezők döntéséig megteheti), továbbá
- az adóssal szembeni hitelezői igények bejelentésére, azok minősítésére kerülne sor.
Az eljárás első szakasza
Az első szakaszban mind a két típusú eljárásban a csődnyitást követően megtörténik annak felmérése, hogy kik azok, akik igényt támasztanak az adóssal szemben, és mi az, amivel a követelésük kielégíthető lenne.
Adós által irányított csődeljárás
Az adós által irányított csődeljárás megindítására vonatkozó kérelmet csak az adós legfőbb szervének felhatalmazása alapján nyújthat be az adós vezető tisztségviselője. Ha a vezető a fenyegető fizetésképtelenségi helyzetben öszszehívja a legfőbb szervet, de az nem ül össze, vagy nem hoz az eljárás kezdeményezéséről döntést, akkor a vezető tisztségviselőnek - a rá vonatkozó felelősségi szabályok szerint - kezdeményeznie kell az eljárást, de ebben az esetben csak rendes csődeljárás indítható.
Az adós által irányított eljárásban az adóst a kérelem benyújtásától megilleti a moratórium. Az adós a hitelezők döntéséig - a vagyonfelügyelő ellenőrzése mellett - folytathatja a tevékenységét, s előkészítheti az egyezséget vagy a reorganizációs javaslatát.
A követelések bejelentése
A csődnyitás időpontjában fennálló (lejárt és le nem járt) hitelezői igényeket a Cégközlönyben való közzétételtől számított 60 napon belül kell a vagyonfelügyelőhöz (a rendes csődeljárásban a csődbiztoshoz) bejelenteni. A bejelentési határidő elmulasztása a hitelező anyagi jogi jogának elvesztésével jár.
Csődnyitás
A csődnyitás időpontjában (a végzés Cégközlönyben való megjelenésének napján) a moratórium megszűnik, de ezzel egyidejűleg célszerű olyan jogi helyzetbe hozni az adóst, hogy teljes vagyonát felmérhesse, illetve vele szemben valamennyi követelés összege, azok biztosítékai ismertté váljanak. Ezt a csődnyitáshoz kapcsolódó törvényben meghatározott jogkövetkezmények biztosítanák. A csődnyitás hatálya tehát a ma hatályos felszámolás kezdő időpontjában beálló jogkövetkezményekkel lenne majdnem teljesen azonos.
Rendes csődeljárás
A rendes csődeljárás annyiban térne el az adós által irányított csődeljárástól, hogy a csődnyitásig az adós által kezdeményezett (de nem irányított) eljárásban a kérelem beérkezésétől kezdve, vagyonfelügyelő kirendelése mellett, megilletné az adóst a moratórium. Továbbá, hogy a hitelező kérhetné biztosítási intézkedés elrendelését az adós vagyonára, valamint a bíróság végzésének meghozatalától a kijelölt csődbiztos vagyonfelügyelőként járna el a csődnyitásig vagy az eljárás megszüntetéséig. A csődnyitástól pedig a hitelezők döntéséig a csődbiztos rendelkezne a vagyon felett, őrizné azt. A csődnyitás jogkövetkezményei azonosak az adós által irányított csődeljárásban történt csődnyitás jogkövetkezményeivel.
Mind az adós által irányított csődeljárásra, mind a rendes csődeljárásra vonatkozóan az eljárás az alábbi közös szabályok szerint folytatódna.
Hitelezői gyűlés
A hitelezőket hitelezői gyűlésre kell összehívni a csődnyitást követő 90 napon belül minden esetben, ahol a hitelezőknek kell dönteniük arról, hogy az adós egyezségkötésre tett javaslatát elfogadják, s ennek alapján a bíróság az egyezséget jóváhagyja és az eljárást megszünteti (ebben az esetben az adós azonnal teljesít, vagy a hitelezők részére olyan válságkezelési/reorganizációs javaslattal áll elő, ahol a hitelezők nem kívánják meg a bírósági felügyeletet, így az eljárás azonnal megszüntethető, az adós feletti bírósági-szakértői ellenőrzés azonnal megszűnik); vagy
-megállapodnak egy hosszabb, felügyelet mellett történő válságkezelő (reorganizációs) eljárás lefolytatásában (a fizetésképtelenségi eljárásban lefolytatott válságkezelés során a hitelezőknek a reorganizációs folyamat felett törvényes ellenőrzési lehetőségeket kell adni, amit természetesen ki is kell tudni kényszeríteni az állam kényszerítő erejével);
- (ha a hitelezők nem jönnek el a hitelezői gyűlésre, vagy nem születik határozat, vagy az a határozat születik) a felszámolást kell lefolytatni (a bírósághoz történt bejelentés után a bíróság elrendeli, hogy a továbbiakban a felszámolás szabályai szerint folytassa a szakértő az eljárást).
Az eljárás második része
Ha nincs egyezségkötés, az utóbbi két esetben ezt követően kezdődne az eljárás második része, melyben - attól függően, hogy a hitelezők mit döntöttek - más és más jogai és kötelességei lennének a hitelezőknek, a szakértőként eljáró fizetésképtelenségi szakembernek, a bíróságnak és az adósnak.
A rendes és az adós által irányított csődeljárás összevetése
A két eljárás között alapvető különbség van aszerint, hogy ki kérelmezi a megindítását. A két eljárás tartalmi különbsége ezenfelül, hogy az adós vagyona feletti rendelkezési jog a hitelezők döntéséig kit illet meg. A két eljárásban különbség az is, hogy hogyan nevezzük a vagyon és a hitelezői érdekek védelmére kirendelt külső személyt. A hitelező által kezdeményezett rendes csődeljárásban a hitelező kérelmére a hatályos megoldással egyezően az ideiglenes vagyonfelügyelő a bíróság által kijelölt szakértő, akinek feladata a csődnyitásig az adós vagyonának védelme érdekében a gazdálkodás felügyelete és ellenőrzése.
Az adós által irányított eljárásban a csődnyitásról rendelkező határozatban kijelölt szakértő a vagyonfelügyelő, akinek a feladata a hitelezői igények befogadása, nyilvántartásba vétele, visszaigazolása, valamint a hitelezői döntésig az adós vagyonának védelme érdekében a gazdálkodás felügyelete és ellenőrzése. A vagyonfelügyelő feladata továbbá a reorganizációról való döntést követően a reorganizációs terv végrehajtásának ellenőrzése, erről a bíróság tájékoztatása, valamint a hitelezői érdekek védelme.
A rendes csődeljárásban a csődnyitással egyidejűleg kijelölt személy - a koncepció szerint - a csődbiztos elnevezésű szakértő lesz, akinek a feladata a hitelezői igények befogadása, nyilvántartásba vétele, visszaigazolása, valamint hitelezők döntéséig - törvényi korlátok között - a vagyon kezelése.
Amennyiben a csődeljárásban nem sikerül egyezséget kötni, vagy a reorganizációról megállapodni, illetve a fentiek szerint egyéb okból a felszámolási szakasszal folytatódna az eljárás, a felszámolásról szóló bírósági döntéssel kijelölt szakértő a felszámoló lesz, akinek feladata a vagyon kezelése, értékesítése, s annak megtörténte után, a vagyonfelosztási javaslat jóváhagyását követően, a vagyon ennek alapján történő szétosztása.
A rendes csődeljárásban a csődbiztosnak a hitelezők részéről való döntéshozatalig a jelenlegi elképzelés szerint csak a vagyon megóvásával kapcsolatos jogosítványai lennének.
A csődnyitás kezdő időpontjában (közzététel) fennálló, de be nem jelentett hitelezői követelések megszűnnek a 60 napos határidő leteltével, nem is érvényesíthetnek semmit soha többet senkivel szemben a hitelezők ezen követelés alapján. Nemcsak a követeléseik, hanem azok biztosítékai is megszűnnek. Ha a hitelező a 60 napos határidő leteltét követő 15 napon belül igazolni tudja, hogy önhibáján kívül mulasztotta el a bejelentkezést, akkor ezzel elérheti, hogy követelése fennmarad, ennek hiányában azonban a 60. nap eltelte a jog megszűnését vonja maga után. A szakértőnek a beérkezett igazolási kérelmet azonnal fel kell terjesztenie a bírósághoz, s annak még a hitelezői gyűlésig azt el kell bírálnia - legalább első fokon. A hitelezői igények érvényesítésének feltétele lenne továbbra is a nyilvántartásba vételi díj fizetése.
A csődbiztos feladata a hitelezői igények minősítése az adós adatai, iratai alapján. Mivel itt szoros együttműködésre van szükség, büntetőjogi felelősség fenyegeti az adós vezetését akkor, ha az adós iratait és a vagyon feletti rendelkezési jogot nem adja át a csődbiztos részére. A jelenlegi "adminisztratív csődbűntett" törvényi tényállási szankcióját a koncepció szerint súlyosbítani kell, hiszen egy enyhe pénzbüntetéssel megmenekülhet a vezető akkor, ha azért nem adja át az iratokat, mert egyébként sikkasztást vagy más bűncselekményt lehetne rábizonyítani az iratok alapján.
A 60 napos jogvesztő határidő lejártát követő 15 napon belül a csődbiztosnak a hitelezőként bejelentett igényeket egyenként el kell bírálni, és ezen időtartamon belül azt vissza is kell igazolni a hitelezők részére. Tájékoztatnia kell valamennyi bejelentkezett hitelezőt, hogy a hitelezői gyűlés mikor és hol lesz, s hogy a csődbiztosnál az adós csődnyitás időpontjára készített leltárral alátámasztott beszámolóját, valamint a hitelezői igények bizonyítékait, valamennyi hitelezői igény besorolását megtekinthetik, s az ellen a hitelezői gyűlésen kifogással élhetnek. Pontosan meg kell határozni, hogy mikor és hol biztosított a betekintési jog.
A hitelezői gyűlést a hitelezői bejelentkezésre rendelkezésre álló 60 napos jogvesztő határidő lejártát követő 30 napon belül kell megtartani.
Tehát a 60+15 napot követően a csődbiztosnak a bejelentkezett hitelezőket meg kell hívnia a hitelezői gyűlésre, melyet a 60+30 napon belül kell megtartani. Ez rendkívül szigorú szabály, a gyűlés időpontjának az esetleges elhúzását szigorú szankciók beépítésével kell megakadályozni. Ezekkel a szigorú szabályokkal a koncepció a jelenlegi hosszadalmas eljárást kívánja a lehető legrövidebbre szűkíteni, és az adóst rászorítani arra, hogy a csődbiztossal és a hitelezőkkel együttműködjön.
Az adósnak a csődnyitás napjára, mint fordulónapra, a csődnyitást követő 30 vagy 45 napon (ez még nem végleges a koncepcióban) belül leltárral alátámasztott, a számviteli törvény szerinti beszámolót kell készítenie, amit a csődbiztosnak ellenőriznie kell. Az így elkészített iratok alapján a csődbiztosnak el kell készítenie egy jelentést az adós vagyonára vonatkozóan a hitelezők gyűlésére, amely előtt néhány nappal ezt a bíróságra is be kell nyújtani az általa elfogadott hitelezők listájával együtt, de ugyanettől a naptól kezdve biztosítania kell, hogy ezeket, valamint a hitelezők követelésének bejelentését, a csatolt bizonyítékokat valamennyi hitelező nála megtekinthesse. Az elfogadott hitelezők a jelentés benyújtásától kezdődően az adós gazdálkodásával, gazdasági adataival, vagyonával kapcsolatosan írásban kérdéseket tehetnek fel az adósnak, melyet az legkésőbb a hitelezői gyűlésen köteles megválaszolni.
Az adós által irányított csődeljárás kezdőnapja a kérelem bírósághoz érkezésének napja. A bíróság nem vizsgálja, hogy az adós fizetésképtelen-e (a koncepcionális feltételezés szerint az adós fenyegető fizetésképtelensége esetén nyújtja be a kérelmet) -, mert az adósnak erről nem is kell nyilatkoznia - kizárólag a törvényben előírt mellékletek meglétét, illetve a nyomtatványon benyújtott kérelem hiánytalan kitöltését ellenőrzi. Az elképzelés szerint a bírósági munka meggyorsítása érdekében az eljárás kezdeményezésére nyomtatványokon lenne lehetőség, melyek kitöltésével az egyszerűbbé válna.
A kérelem benyújtását követő munkanap 0 órájától a csődnyitásig megilleti az adóst a moratórium, feltéve, ha a kérelemmel együtt a törvényben előírt mellékleteket csatolja.
A bíróság 3 napon belül megvizsgálja a kérelmet, és ha nem nyitja meg a csődöt, mert pl. hiányoznak a feltételek, vagy nincs meg a kellő időtartam (az előző csődeljárásának jogerős befejezésétől, melyben a csődnyitás is megtörtént, még nem telt el a 2 év; nincs meg a tulajdonosok hozzájárulása stb.), elutasítja a kérelmet. Ekkor ezen végzés meghozatalát követő nap 0 órától megszűnik a moratórium, függetlenül attól, hogy az adós ezt megfellebbezi-e vagy sem. Az adós részére természetesen még aznap futárral, faxon, telefonon, e-mailben közölni kell a döntést. Ez kapcsolódik az eljárás kezdeményezéséhez szükséges formanyomtatvány kérdéséhez, mert ott közölnie kell azokat az elérhetőségeket - e-mail, telefon, telefax stb. -, ahol közölhetőek vele joghatályosan a bíróság határozatai. Természetesen ezt követően azokat kézbesíteni is kell számára, s a fellebbezési határidő csak ez utóbbi időponttól kezdődik, de a moratóriumhoz való jog nem illeti meg, az a bíróság végzésének meghozatalát követő nap 0 órától megszűnik.
Ha a kérelem hiánytalan, és nincs más gátló körülmény sem, a csődnyitást és a vagyonfelügyelő kirendelését tartalmazó végzés meghozatalára a kérelem beérkezését követő 3 munkanapon belül kerül sor, melyről a bíróság rövid úton értesíti az adóst és a vagyonfelügyelőt. Ez nem fellebbezhető végzés, a végzést a bíróság közzéteszi a Cégközlönyben és az interneten (OIT-honlap vagy egyéb hely). Az interneten a Cégközlönyben való megjelenéssel együtt jelenik meg a közzététel. A joghatályos megjelenés a Cégközlönyhöz kapcsolódik, tehát azt nem lehet kikerülni, azonban a hitelezők minél szélesebb körű tájékoztatása érdekében kell a számítógépes közzététel. (Megjegyezzük, hogy a hatályos cégtörvény szerint a Cégközlöny jelenleg elektronikus lap, bár az új cégtörvény koncepciójában vitatott még e rendelkezés fenntartása.)
A csődnyitásról szóló Cégközlönyben közzétett végzésben kell a bíróságnak felhívni a hitelezőket arra, hogy követeléseiket jelentsék be 60 napon belül.
A vagyonfelügyelő feladata a hitelezői igények minősítése az adós adatai, iratai alapján. Mivel itt szoros együttműködésre van szükség, büntetőjogi felelősség és a csődeljárásra való átfordítás is fenyegeti az adós vezetését akkor, ha a követelések elbírálhatóságához szükséges információkat nem adja meg a vagyonfelügyelő részére, annak ellenére, hogy a vagyonfelügyelő igazolhatóan felhívta a vezetést ezen adatok átadására.
Egyebekben a hitelezői igényekkel kapcsolatos feladatai teljesen azonosak a csődbiztoséval, kizárólag az a különbség a kétféle módon megindított csődeljárás első szakasza között, hogy a vagyon felett az adós által irányított eljárásban az adós vezetése rendelkezik a vagyonfelügyelő ellenőrzése mellett, míg a rendes csődeljárásban a csődbiztosnak van - törvényben korlátozott - rendelkezési joga.
Közös szabályok mindkét eljárásban
Mindkét módon megindult eljárásban a vagyon felmérése és a hitelezői igények összegyűjtése után a hitelezői gyűlésre kerül sor, s ettől kezdődően ugyanazok a szabályok vonatkoznak mindkét csődeljárásra.
A hitelezői gyűlés nem az érdekelt felek egy alkalommal történő összeülését jelenti, azzal, hogy akkor, csak akkor határozhatnak. Hitelezői gyűlésnek tekintendő mindaddig az érdekeltek által tartott tárgyalás(sorozat), amíg véglegesen - a csődtörvényben meghatározandó szabályok szerinti szavazás során - el nem döntik, mi legyen az adós sorsa.
A hitelezői gyűlést a csődbiztos/vagyonfelügyelő vezeti. A csődbiztosnak/vagyonfelügyelőnek először tájékoztatnia kell a hitelezőket a jelentésében foglaltaknak megfelelően az adós vagyonáról. A tárgyaláson a csődbiztosnak/vagyonfelügyelőnek a hitelezői igényeket besorolás szerinti összesítésben, illetve darabszámra kell ismertetni, egyenként nem, ha a csődbiztos/vagyonfelügyelő korábbi visszaigazolását a hitelező elfogadta. A vitatott igények vonatkozásában az elutasított hitelező újabb bizonyítékokat terjeszthet elő, végül a csődbiztosnak/vagyonfelügyelőnek a hitelezői gyűlésen kell véglegesen döntenie, hogy kit fogadtak el, kit nem. Tekintettel arra, hogy a hitelezőknek elemi érdeke az, hogy csak a jogos követelésekkel rendelkező hitelezők között kerüljön a vagyon szétosztásra, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy egyik hitelező vitathassa a másik által bejelentett követelést - a csődbírósághoz benyújtandó keresetével -, ugyanakkor a parttalan vitatást nem szabad megengedni. Felmerült az is, hogy ki kellene zárni a vitatás lehetőségét, ha más bíróság, hatóság által hozott határozattal állapították meg a követelést, illetve az adóhatóság esetén az adóbevalláson alapuló követelésről van szó, továbbá ha közokiratba foglalt követelésről vagy a kielégítési sorban hátrább sorolt hitelezői igényről van szó. A koncepcióban ennek részletes szabályai jelenleg még nem teljesen kiforrottak, csakúgy, mint az alkalmazandó kielégítési sorrend, amely feltehetően hasonló lesz a jelenlegihez, azonban részletesebb és átláthatóbb szabályozást kívánnak kialakítani.
Amennyiben - az esetleg több alkalommal is folytatott - hitelezői gyűlésen tisztázták az adós vagyonát, a hitelezők körét, akkor terjesztheti elő az adós az egyezségkötésre vonatkozó javaslatát vagy a bírósági felügyelet mellett történő válságkezelésre vonatkozó javaslatát. Emellett az is előfordulhat, hogy meg sem jelenik. A döntésben a legnagyobb szerepet láthatóan a hitelezők kapják.
Ebből következően a hitelezői gyűlésen három döntés születhet:
Az első lehetőség, hogy az adós egyezségkötésre vonatkozó javaslatát a hitelezők elfogadják, az eljárást meg kell szüntetni. Második megoldás, hogy bírósági felügyelet mellett történő válságkezelésről (reorganizációról) döntenek a hitelezők. A megállapodás hiányában felszámolás a harmadik megoldás, mely általában gyors, hatékony, nincs lehetőség már ebben a részben egyezségkötésre, tevékenység folytatására pedig csak a hitelezők kifejezetten erről szóló döntése alapján, az iránymutatásuk szerint van mód. Tiszták a viszonyok, tiszták a feladatok, a vagyont értékesíteni kell - a hitelezők esetleg meghatározhatják, hogy milyen módon -, s a befolyt vételárat szétosztani.
Bármelyik megoldást választják a hitelezői gyűlésen, ezt be kell jelenteni a bíróságnak, s erről határozatot kell hozni.
A bemutatott szabályozás természetesen csak a koncepció vázlatos ismertetésére szorítkozott, és kizárólag az alapvető változtatási irányokra világított rá.
A hitelezők számára a nagyobb beleszólási jog, illetve az adósi vagyon védelme és az esetleges felszámolás megindításának kockázata-lehetősége azok a pozitívumok, amelyek ösztönözhetik őket az eljárásban való együttműködésre. A koncepció aktív közreműködést kíván meg mind az adós, mind a hitelezők részéről. A koncepció természetesen még bizonyos mértékig képlékeny állapotban van, de mindenesetre a fentiek alapján is egyértelmű, hogy - a remélhetőleg egy időben hatályba lépő - új cégeljárási törvény, társasági törvény, illetve fizetésképtelenségi törvény átláthatóbb és a hitelezők számára biztonságosabb helyzetet teremt a hazai gazdasági életben.
A vezetők felelőssége
A fentieken túlmenően érdemes még kiemelni, hogy a koncepció szerint a fizetésképtelenségi helyzetben levő adósok vezető tisztségviselőinek felelőssége nagyon szigorú lesz, s nemcsak az éppen hatályban lévő (tehát a hajléktalan részére eladott cég esetében a hajléktalan), hanem a korábbi vezető tisztségviselő felelőssége is megállapítható, aki - bár fizetésképtelen volt a cég, hiszen az eladáskor megállapították, hogy a tartozásai meghaladják a vagyonát, s ennek tudatában értékesítette azt az új tulajdonos-vezető részére - mégsem kezdeményezte időben az eljárás megindítását. Az adós vezetőjének tehát azt kell mérlegre tennie, hogy kezdeményezi-e az eljárást, s akkor esetleg felszámolják a céget, vagy nem kezdeményezi, s akkor őellene indítják meg utóbb az eljárásokat, s teszik ezzel felelőssé.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Lezárt ügyek: bíróság elé állhatnak a csokvaományi uzsorások - boon.hu
Lezárt ügyek: bíróság elé állhatnak a csokvaományi uzsorások
Lezárt ügyek: bíróság elé állhatnak az uzsorások	- © Fotó: police.hu
Csokvaomány, Ózd – Csokvaományi uzsorások állhatnak bíróság elé, akik bántalmazás kilátásba helyezésével kamattartozás címén a kölcsönadott összegek többszörösét szedték be áldozataiktól.
Fotók | Bíróság elé állhatnak a csokvaományi uzsorások
Az Ózdi Rendőrkapitányság zsarolás bűntett és más bűncselekmények elkövetésének megalapozott gyanúja miatt indított eljárást 2013 májusában a 68 éves id. V. Sándor és a 45 éves ifj. V. Sándor csokvaományi lakosok ellen.
Az eljárás adatai szerint az idős férfi fiával együttműködve, éveken keresztül több személy részére – jellemzően 100 %-os kamatra – kisebb-nagyobb pénzösszegeket folyósított kölcsönként. Amennyiben a főként Tólápa telepi sértettek nem tudták időben rendezni kamatos kamattal megnövelt tartozásaikat, úgy veréssel és egyéb súlyos következmények kilátásba helyezésével fenyegették meg őket, mely összegek kifizetése súlyos nélkülözésnek tette ki az adósokat.
A pénzösszegek beszedését az uzsorások jellemzően a családi pótlék, a szociális segélyek és a nyugdíjak érkezésekor hajtották végre. A szegénység vámszedőinek volt olyan áldozata is, akit miután adósságspirálba kergettek, mindig a nyugdíja felének megfelelő összeget adtak neki kölcsön, hogy következő hónapban az egész ellátásától megfosszák.
Az ügy gyanúsítottjait 2013. szeptember 17-én a rendőrök elfogták, őrizetbe vették, majd a bíróság előzetes letartóztatásba helyezte őket, amit a nyomozás időtartama alatt mindvégig fenntartott.
Az Ózdi Rendőrkapitányság az ügyben súlyos fenyegetéssel elkövetett zsarolás, üzletszerűen elkövetett uzsora-bűncselekmény és jogosulatlan pénzügyi tevékenység bűntett elkövetésének megalapozott gyanúja miatt folytatott nyomozást a napokban lezárta és az iratokat vádemelési javaslattal megküldte a Miskolci Járási Ügyészségnek.
Címkék: bántalmazás, Csokvaomány, Ózd, uzsora bűncselekmény, uzsorás, zsarolás

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
IV/00427/2015
. IV/00427/2015
Az ügy tárgya: A Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (földhivatali ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.28.039/2013/16. számú ítéletére kiterjedő hatállyal.
A bíróságok elutasították az indítványozónak földhivatali ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt előterjesztett keresetét.
Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria ítélete sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljáráshoz való jogot és a XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jogot, mert a Kúria megsértette az ítélet teljességének követelményét, amikor az ítéletben nem tért ki a felülvizsgálati kérelemben előterjesztett valamennyi jogkérdésre illetve hivatkozott jogszabálysértésre. Nézete szerint a tisztességes eljáráshoz és jogorvoslathoz való jogot sérti továbbá, hogy a Kúria a felülvizsgálati eljárásban nem a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat, hanem csupán azt vizsgálata, hogy a közigazgatási bíróság eleget tett-e az ügyben korábban eljáró Legfelsőbb Bíróság - az indítványozó szerint téves jogértelmezésen alapuló - utasításának..
Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. számú ítélete
Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.28.039/2013/16. számú ítélete
IV_427_0_2015_inditvany.pdf
A határozat száma: 3108/2015. (VI. 9.) AB végzés
3108_2015_végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál.
[2]	Az indítványozó az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján azért nyújtott be alkotmányjogi panaszt, mert álláspontja szerint a Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. sorszámú, felülvizsgálati eljárásban meghozott ítélete sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdéseiben elismert tisztességes eljárás követelményrendszerét, valamint a jogorvoslathoz fűződő alapjogot. Az indítványozó a Kúria említett ítéletének, valamint az annak alapjául szolgáló Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.28.039/2013/16. sorszámú ítéletének alkotmányossági vizsgálatát, illetve a hivatkozott bírói döntések alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kezdeményezte.
[3]	1.1. Az indítványozó az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ingatlan-nyilvántartási ügy felülvizsgálatára irányuló, megismételt peres eljárás felperese. Az ügyben első fokon eljáró Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság által megállapított és az eljárás során irányadó tényállás rövid lényege szerint az erdészeti hatóság kérelme alapján az ingatlan-nyilvántartási hatóság az indítványozó tulajdonában álló, korábban legelő művelési ágú ingatlanát annak természetbeni állapotával egyezően kisebb részben gyep, nagyobb részben pedig erdő művelési ágú alrészletekre osztotta. Ugyanakkor az indítványozó vitatta egyfelől az ingatlanon elterülő erdőség, vagyis az erdő által elfoglalt földrészlet ingatlan-nyilvántartási hatóság határozatában megállapított kiterjedését, másfelől pedig álláspontja szerint a ténylegesen összefüggő erdőségi terület nem éri el az irányadó jogszabályokban előírt, erdő művelési ágban nyilvántartható földterület legkisebb méretét. Ilyen indokok alapján az indítványozó az ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott másodfokú határozattal szemben keresetet indított. A Pest Megyei Bíróság utalva az eljárásban beszerzett igazságügyi szakértői véleményre, az indítványozó keresetét elutasította. Felülvizsgálati eljárásában a Legfelsőbb Bíróság ugyanakkor a megyei bíróság által lefolytatott bizonyítás hiányosságai miatt az alsóbb fokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította (erről lásd: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.28.039/2013/16. sorszámú ítéletének 4–7. oldalait). A megismételt első fokú eljárásban kijelölt bíróságként a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság járt el. A bíróság a bizonyítás kiegészítését követően az indítványozó keresetét valamennyi részében alaptalannak ítélte és elutasította. Indokolása szerint az eljárásban alperesként szereplő ingatlan-nyilvántartási hatóság az irányadó jogszabályi előírásoknak megfelelően döntött a perbeli ingatlan természetbeni állapotának ténylegesen megfelelő művelési ágának megváltoztatása, valamint a változási vázrajz elkészítési költségeinek viselése felől (erről lásd: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 26.K.28.039/2013/16. sorszámú ítéletének 8–15. oldalait).
[4]	Az indítványozó a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletét felülvizsgálati kérelemmel támadta. Felülvizsgálati kérelmét egyfelől jogszabálysértésekre, másfelől pedig a bizonyítékok téves mérlegelésére alapította. A felülvizsgálati kérelem alapján eljáró Kúria a hivatkozott sorszámú, 2014. szeptember 9. napján kelt ítéletében a felülvizsgálati kérelmet elutasította, és a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletét hatályában fenntartotta. A Kúria a támadott ítéletet a felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálta, és megállapította, hogy az alsóbb fokú bíróság a szakértői bizonyítást jogszabályszerűen folytatta le, és így a bizonyítékok mérlegelése alapján megállapított tényállásból okszerűen következtetett arra, hogy az alrészlet kialakítása megfelelt a jogszabályoknak. A Kúria előadta továbbá, hogy felülvizsgálati eljárásban a bizonyítékok mérlegelésén alapuló ítéleti tényállás csak abban az esetben támadható, ha a bizonyítékok okszerűtlen mérlegelésével a bíróság iratellenes tényállást állapított meg. Jelen ügyben ugyanakkor az alsóbb fokú bíróság pontos okát adta az egyes bizonyítékok értékelésének és következtetése megfelel a jogszabályoknak (erről lásd: Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. sorszámú ítéletének 3–4. oldalait).
[5]	1.2. Az indítványozó ezek után terjesztett elő alkotmányjogi panaszt. Alkotmányjogi panaszát az Abtv. 27. §-ra alapítva azt állítja, hogy a Kúria ítélete, valamint az alsóbb fokú bíróság döntése nincsen összhangban az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdéseiben foglalt tisztességes eljárás követelményeivel, valamint a jogorvoslat jogával. Ennek alapjaként az indítványozó egyfelől arra hivatkozik, hogy a Kúria nem adott számot a felülvizsgálati kérelemben felhívott jogszabálysértésekről. Az indítványozói érvelés szerint a Kúria felülvizsgálati eljárásban hozott ítélete különösen azért sérti az indokolt bírói döntéshez fűződő jogot, mert nem ad számot arról, jogszabályszerű-e az erdő művelési ágban nyilvántartatható földterület fogalmának jelen ügyben elfogadott értelmezése. Másfelől az indítványozó a tisztességes eljáráshoz fűződő jogának sérelmét a szakértői bizonyítás hibáiban, fogyatékosságaiban látja, alkotmányjogi panasza e körben a bizonyítékok okszerűtlen mérlegelésére utal. Sérelmezi továbbá, hogy az alsóbb fokú bíróságok a megismételt eljárásban kizárólag a Legfelsőbb Bíróság iránymutatását követték, és álláspontja szerint nem voltak tekintettel a tisztességes eljárás egyes követelményeire.
[6]	Az indítványozó ilyen okok alapján kezdeményezi a kifogásolt kúriai döntés, valamint e döntéssel felülvizsgált alsóbb fokú bírósági ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[7]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben előírt formai természetű, valamint az Abtv. 26–27. §-ban, illetve az Abtv. 29–31. §-ban előírt tartalmi természetű befogadhatósági feltételeknek.
[8]	3. Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság tartalmi feltételeként határozza meg, hogy az alkotmányjogi panasz a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet tartalmazzon, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vessen fel. E befogadhatósági feltételek vagylagos jellegűek, így fennállását az Alkotmánybíróság minden esetben külön-külön vizsgálja {elsőként lásd: 3/2013. (II. 14.) AB határozat, Indokolás [30]}.
[9]	3.1. Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdéseiben elismert tisztességes eljáráshoz fűződő jogának, valamint jogorvoslati jogának sérelmét a bizonyítékok mérlegelésének okszerűtlenségére, valamint a Kúria indokolásának hiányaira alapítja. Megállapítható, hogy az alkotmányjogi panaszban megjelölt e kérdést az Alkotmánybíróság a 7/2013. (III. 1.) AB határozatában alapvető jelentőségű alkotmányjogi kérdésként értékelte {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [21]}. E határozatának indokolásában az Alkotmánybíróság egyfelől kimondta, hogy az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tisztességes eljárás követelményrendszere elismeri az indokolt bírói döntéshez fűződő alapvető jogot is, amelynek minimális elvárása, hogy a bíróságok az eljárási törvény rendelkezéseinek megfelelően az ügyben szereplő feleknek az ügy lényegi részeire vonatkozó észrevételeit, kérelmeit kellő alapossággal megvizsgálják, és ennek értékeléséről határozatukban számot is adjanak {erről lásd: 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]–[34]}. Másfelől az Alkotmánybíróság a hatalom megosztásának alkotmányos elve alapján azt is kimondta, hogy a bizonyítást kívánó tények és körülmények meghatározása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése, és ennek eredményeként a tényállás megállapítása az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}. Mindaddig, amíg a bizonyíték felhasználása vagy értékelése Alaptörvényben biztosított jogot nem sért, az Alkotmánybíróság tartózkodik a bizonyítékok értékelésének felülvizsgálatától. Mindebből következik, hogy jelen alkotmányjogi panaszban felvetett elvi jelentőségű alkotmányjogi kérdést az Alkotmánybíróság korábban már eldöntötte {lásd elsőként: 3212/2013. (XI. 18.) AB végzés, Indokolás [7], majd legutóbb: 3032/2015. (II. 20.) AB végzés, Indokolás [11]}.
[10]	3.2. Az Abtv. 29. § szerint az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának másik feltétele, hogy olyan alkotmányossági kifogást tartalmazzon, amely a bírói döntést érdemben befolyásolhatta. Az Alkotmánybíróság e feltétellel összefüggésben elsőként következetes gyakorlatára emlékeztet, miszerint a bírói döntéssel szemben benyújtott alkotmányjogi panasz nem tekinthető hagyományos értelemben vett jogorvoslatnak. Az Alkotmánybíróság ugyanis az alkotmányjogi panasz intézményén keresztül is kizárólag az Alaptörvényt és az abban elismert jogokat oltalmazhatja {erről lásd elsőként: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]; legutóbb megerősítette: 3063/2015. (IV. 10.) AB végzés, Indokolás [12]}. Ebből következően az Alkotmánybíróság a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének ismételt felülvizsgálatára már nem rendelkezik felhatalmazással {erről elsőként lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; legutoljára megerősítette: 3067/2015. (IV. 10.) AB végzés, Indokolás [18]}. Az Alkotmánybíróság tehát következetes gyakorlata szerint nem vizsgálja, hogy a bírói döntés indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket, vagy a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás, és abból levont következtetés megalapozott-e.
[11]	Az indítványozó ugyanakkor alkotmányjogi panaszában egyfelől az Alkotmánybíróság előtt is az egyes bizonyítékoknak tulajdonított bizonyító erőt, és a bizonyítékok mérlegelésének okszerűségét vonja kétségbe, valamint a lefolytatott szakértői bizonyítás fogyatékosságát állítja. Az Alkotmánybíróság fentiekben hivatkozott következetes álláspontja értelmében az ítélkező bíróság bizonyíték-értékelési szabadságához tartozik, hogy a bizonyítékokat meggyőződése szerint mérlegelje. A bizonyítás ilyetén felülvizsgálatától pedig az Alkotmánybíróság mindaddig tartózkodik, amíg a bíróság bizonyítékértékelése vagy bizonyíték felhasználása pontosan körülírt, Alaptörvényben védelmezett jogot nem sért {lásd például: 8/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [55]; legutóbb lásd: 3032/2015. (II. 20.) AB végzés, Indokolás [12]}. Az indítványozó alkotmányjogi panaszának ebben a részében azonban ilyen jellegű, pontosan körülírt, a tisztességes eljárás követelményét sértő alaptörvény-ellenességre nem hivatkozik.
[12]	Az indítványozó emellett alkotmányjogi panaszában kifogásolja a Kúria ítéleti indokolásának hiányosságait is. E körben az indítványozó lényegét tekintve az erdő művelési ágban nyilvántartatható ingatlanok jogszabályban meghatározott fogalmának bírói értelmezését tartja jogszabálysértőnek. A Kúria a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 270. § (2) bekezdése, illetve a Pp. 275. § (2) és (3) bekezdései értelmében a felülvizsgálati eljárásban azt értékelheti, és így arról szükséges számot adnia, hogy a felülvizsgálni kért bírósági határozat megfelel-e a jogszabályoknak. A kifogásolt döntésből is kitűnően a Kúria vizsgálta a hivatkozott jogszabálysértéseket és számot adott arról, hogy helytállónak tekinti az alsóbb fokú bíróság jogértelmezését (erről lásd: Kúria Kfv.III.37.628/2013/10. sorszámú ítéletének 3–4. oldalait). Ennek megfelelően az indítványozó kifogásai a felülvizsgálati eljárásban meghallgatást nyertek, így a tisztességes eljárás követelményei között elismert indokolt bírói döntés hiánya nem befolyásolhatta érdemben a Kúria határozatát. Az alkotmányjogi panasz a bírói döntés alaptörvény-ellenességének kételyét tehát nem veti fel {lásd például: 3199/2014. (VII. 15.) AB végzés, Indokolás [16]}.
[13]	Az Alkotmánybíróság mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz nem ad elő olyan alaptörvény-ellenességet, amely érdemben befolyásolhatta a támadott bírói döntéseket.
[14]	4. Az Alkotmánybíróság így megállapította, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételnek. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította.
. 3108/2015. (VI. 9.)

matches: Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
Bréking: Az Alkotmánybíróság szerint nincs azzal baj, hogy a Fidesz hazudott az aláíróinak – Nyugati Fény
Bréking: Az Alkotmánybíróság szerint nincs azzal baj, hogy a Fidesz hazudott az aláíróinak
Nyugati Fény · 2019. május 8., 13:14 2019-05-08 · Politika
Járhattak volna sokkal rosszabbul is.
A választási eljárásról szóló törvény nem tiltja a jelölő szervezetek számára, hogy választási kampányban a jelöltállításon kívül más célra aláírást gyűjtsenek – mondta ki az Alkotmánybíróság (Ab) szerdán közzétett határozatában.
A konkrét ügyben korábban a Kúria elmeszelte a Fidesz-KDNP-t aláírásgyűjtő tevékenysége miatt, az Ab most ezt a szerinte “önkényes” döntést megsemmisítette.
Az ügy úgy indult, hogy a Fidesz-KDNP aktivistái április elején a Kálvin téri aluljáróban aláírásokat gyűjtöttek. A Fidesz logóival ellátott kihelyezett pulton a “Nekünk Brüsszelben is Magyarország az első! Május 26.” felirat szerepelt, a pulton elhelyezett aláírásgyűjtő lapok fejrészén a “Támogatom Orbán Viktor programját, állítsuk meg a bevándorlást!” felirat volt olvasható, az aktivisták pedig többször is azt állították, hogy az európai parlamenti választásra gyűjtenek aláírásokat.
Az aláíróívek nem a hivatalos ajánlóívek voltak,
azokon valójában Orbán Viktor programját támogató aláírásokat gyűjtöttek, illetve az aktivisták az adatkezelési tájékoztatót sem tudták bemutatni.
A Kúria arra a következtetésre jutott, hogy a jelölő szervezeteket támogató, szimpátiát kifejező aláírásgyűjtés akkor nem jogsértő, ha a választópolgár pontosan tudja, hogy aláírása milyen célt szolgál, adatait milyen célból használják fel. Ha azonban e körülményekkel a jelölő szervezet megtévesztő magatartása miatt nincs tisztában, az jogsértő helyzetet eredményez, ezért elmarasztalta a jelölő szervezeteket.
A Kúria döntésével szemben a Fidesz-KDNP fordult az Ab-hez.
A Fidesz-KDNP indítványa nyomán az Ab kimondta: a Kúria egyáltalán nem értékelte az indítványozó magatartásának alapjogi vonatkozásait. Az Ab korábbi döntéseiből következően ugyanis választási kampányban különösen, de attól függetlenül is a véleménynyilvánítási szabadság által védett egy politikai szervezet és támogatói vagy választói közötti kommunikáció, így már önmagában attól alaptörvény-ellenes a Kúria döntése, hogy
az ügy alapjogi vonatkozásait nem észlelte.
Továbbá az Ab a választási szabályozás vonatkozásában már megállapította, hogy a választási eljárásról szóló törvény valamely tilalmának az az értelmezése van összhangban a véleménynyilvánítási szabadsággal, amely a törvényi szabályozást zártnak tekinti, azt nem egészíti ki, márpedig a törvény semmilyen szabálya sem tiltja a jelölő szervezetek számára, hogy
választási kampányban a jelöltállításon kívül más célra aláírást gyűjtsenek,
ilyen szabály ésszerű értelmezés mellett a törvény egyetlen rendelkezéséből sem vonható le következtetésként.
local_offer Politika, aláírás, alkotmánybíróság, döntés, fidesz, kúria
Mellár leleplezte a Fidesz gazdasági növekedését
Mindig van lejjebb: Orbánék most a fuldoklók kimentését vétózták meg

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria kúria


text:
EUROPA - PRESS RELEASES - Press release - Ügyvédi iroda jogi tanácsa vagy nemzeti versenyhatóság határozata nem mentesíti a vállalkozást a versenyellenes magatartás és a bírság kiszabása alól
Ügyvédi iroda jogi tanácsa vagy nemzeti versenyhatóság határozata nem mentesíti a vállalkozást a versenyellenes magatartás és a bírság kiszabása alól
CJE/13/73
Sajtó és Tájékoztatás
73/13. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY
Luxembourg, 2013. június 18.
A C‑681/11. sz., Bundeswettbewerbsbehörde és Bundeskartellanwalt
kontra a Schenker & Co. és társai ügyben hozott ítélet
A nemzeti versenyhatóságok csak akkor mellőzhetik kivételesen bírság kiszabását, ha a jogsértő vállalkozás nemzeti engedékenységi politikában vett részt
Az Schenker és másik 30 társaság a gyűjtőfuvarozók osztrák konferenciája, a Spediteur Sammelladungs Konferenz (SSK) tagjai voltak, amely a szállítmányozók központi szövetsége (Zentralverband der Spediteure) tagjainak egy részét tömörítő érdekközösség. Ez utóbbi szövetség a szállítmányozási engedéllyel rendelkező szállítmányozók és logisztikai szolgáltatók közös érdekeit képviseli.
1994. május 30‑án az osztrák kartellbíróság (Kartellgericht) engedélyéhez kötött felfüggesztő feltétellel polgári jogi társaság formájában létrejött az SSK. Az SSK célja kedvezőbb közúti és vasúti gyűjtőfuvarozási díjak biztosítása volt a feladók és a végső fogyasztók számára. Az azonos versenyfeltételek kialakításával célja a tagjai közötti tisztességes verseny ösztönzése volt.
1996‑ban hozott határozatával a Kartellgericht megállapította, hogy az SSK az osztrák jog értelmében vett csekély jelentőségű kartell. A kartelljog területére szakosodott, tanácsadónak felkért osztrák ügyvédi iroda szintén úgy ítélte meg, hogy az SSK csekély jelentőségű kartellnek minősül, és ezért nem jelent tiltott kartellt.
2007. október 11‑én a Bizottság bejelentette, hogy alkalmazottai bejelentés nélküli ellenőrzéseket végeztek különböző nemzetközi szállítmányozási szolgáltatók üzlethelyiségeiben, és hogy okkal feltételezi, hogy az érintett vállalkozások megsérthették az uniós jog versenykorlátozó kereskedelmi gyakorlatokat tiltó rendelkezéseit.
A bécsi tartományi legfelsőbb bíróság – a Kartellgericht azon végzése alapján, amely megállapította, hogy a szóban forgó vállalkozások közötti megállapodás csekély jelentőségű kartellnek minősül – úgy ítélte meg, hogy e vállalkozások vétkessége nem áll fenn az árakról való megállapodás tekintetében. Ugyanezen bíróság szerint az SSK magatartása nem volt hatással a tagállamok közötti kereskedelemre, és hogy ezért nem valósult meg az uniós megsértése. Az érintett vállalkozások vétkességének hiányát az is mutatja, hogy előzetesen jogi tanácsot kértek egy ügyvédi irodától magatartásuk jogszerűségére vonatkozóan.
A Schenker vállalkozásra vonatkozóan – amely engedékenység iránti kérelmet nyújtott be, és együttműködött a hatóságokkal a kartelljogi vizsgálati eljárásban – a szövetségi versenyhatóság kérte az uniós és az osztrák kartelljog megsértésének bírság kiszabása nélkül történő megállapítását. E kérelmet azzal az indokkal utasították el, hogy kizárólag a Bizottság jogosult arra, hogy bírság kiszabása nélkül állapítsa meg jogsértés elkövetését.
Az ügyben eljáró legfelsőbb bíróság úgy határozott, hogy kérdéseket terjeszt a Bíróság elé előzetes döntéshozatalra. Az első kérdés arra vonatkozik, hogy az uniós versenyjogot megsértő vállalkozás mentesülhet‑e a bírság kiszabása alól, ha az említett jogsértés abból ered, hogy valamely ügyvéd jogi tanácsának vagy valamely nemzeti versenyhatóság határozatának tartalma folytán e vállalkozás tévedett magatartása jogszerűségében. A Bíróság elé terjesztett második kérdés arra vonatkozik, hogy a nemzeti versenyhatóságok megállapíthatják‑e a versenyjog megsértését anélkül, hogy bírságot szabnának ki a vállalkozásra, ha az nemzeti engedékenységi politikában vett részt.
A Bíróság először is emlékeztet arra, hogy annak, hogy valamely vállalkozás jogilag tévesen minősítette magatartását, csak kivételesen lehet az a hatása, hogy mentesül a bírság kiszabása alól, például akkor, ha az uniós jog valamelyik alapelvével, így a bizalomvédelem elvével ellentétes lenne a bírság kiszabása. Senki nem hivatkozhat azonban a bizalomvédelem elvének megsértésére, akinek az illetékes közigazgatás nem adott konkrét biztosítékokat. Ebből következően valamely ügyvéd jogi tanácsa semmiképpen nem alapozhat meg jogos bizalmat valamely vállalkozásnál arra vonatkozóan, hogy a magatartása nem sérti az uniós versenyjogot, vagy nem alapozza meg bírság kiszabását.
Ami a nemzeti versenyhatóságokat illeti, mivel nincs hatáskörük az uniós jog megsértésének hiányát megállapító határozatot hozni, nem kelthetnek a vállalkozásokban jogos bizalmat arra vonatkozóan, hogy a magatartásuk nem sérti a versenyszabályokat. A jelen esetben ezenkívül a nemzeti hatóság a vállalkozások magatartását egyedül a nemzeti versenyjog alapján vizsgálta.
Következésképpen a Bíróság úgy határoz, hogy az uniós versenyjogot úgy kell értelmezni, hogy az e jogot megsértő vállalkozás nem kerülheti el bírság kiszabását, ha az említett jogsértés abból ered, hogy valamely ügyvéd jogi tanácsának vagy valamely nemzeti versenyhatóság határozatának tartalma folytán e vállalkozás tévedett magatartása jogszerűségében.
Másodsorban a Bíróság emlékeztet arra, hogy az uniós jog nem írja kifejezetten elő a nemzeti versenyhatóságok azon hatáskörét, hogy bírság kiszabása nélkül megállapítsák az európai versenyszabályok megsértését, azonban nem is zárja ki e hatáskört.
A Bíróság kifejti, hogy a nemzeti engedékenységi politika keretében csak akkor kerülhet sor a bírságkiszabás ilyen mellőzésére, ha e politikát az uniós versenyjog hatékony és egységes alkalmazására vonatkozó követelmény sérelme nélkül hajtják végre.
Így, ami a Bizottságnak a bírságok saját engedékenységi politikája címén történő csökkentésére irányuló jogkörét illeti, a Bíróság emlékeztet arra, hogy az uniós versenyjog megsértésében részt vevő vállalkozások együttműködése esetén a bírságcsökkentés csak akkor indokolt, ha ezen együttműködés elősegíti a Bizottság feladatát. A vállalkozás magatartásának a valódi együttműködés szellemiségéről kell egyben tanúskodnia.
Végül az uniós jog hatékony és egységes alkalmazása sérelmének elkerülése érdekében a bírság csak szigorúan kivételes helyzetekben engedhető el vagy mellőzhető a kiszabása, például ha a vállalkozás együttműködése meghatározó volt a kartell tényleges felderítésében és megtorlásában.
Következésképpen a Bíróság úgy határoz, hogy a nemzeti versenyhatóságok kivételesen szorítkozhatnak e jogsértés bírság kiszabása nélkül történő megállapítására, amennyiben az érintett vállalkozás nemzeti engedékenységi politikában vett részt.
EMLÉKEZTETŐ: Az előzetes döntéshozatali eljárás lehetővé teszi a tagállami bíróságok számára, hogy az előttük folyamatban lévő jogvita keretében az uniós jog értelmezésére vagy valamely uniós jogi aktus érvényességére vonatkozó kérdést terjesszenek a Bíróság elé. A Bíróság nem dönti el a tagállami bíróság előtti jogvitát. A nemzeti bíróság feladata, hogy az ügyet a Bíróság határozata alapján elbírálja.
A sajtó részére készített nem hivatalos kiadvány, amely nem köti a Bíróságot.
A kihirdetés napján az ítélet teljes szövege megtalálható a CURIA honlapon
Sajtófelelős: Lehóczki Balázs (+352) 4303 5499

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság