text:
Telekkönyv/ingatlan-kataszter a Szlovák Köztársaságban az Európai Unió felé vezetõ úton* - PDF
Telekkönyv/ingatlan-kataszter a Szlovák Köztársaságban az Európai Unió felé vezetõ úton*
Download "Telekkönyv/ingatlan-kataszter a Szlovák Köztársaságban az Európai Unió felé vezetõ úton*"
1 Telekkönyv/ingatlan-kataszter a Szlovák Köztársaságban az Európai Unió felé vezetõ úton* Imrich Hornanský, a Szlovák Köztársaság Geodéziai Szolgálatának ny. vezetõje 1. Bevezetés * november 21-én az Ingatlan-nyilvántartás vagy telekkönyv címû konferencián elhangzott elõadás. Közép- és Kelet-Európa asszociációs országai Európai Unióba történõ felvételének feltételeit megelõzõ stratégia része, amelyet az Európai Tanács 1994 decemberében a németországi Essenben fogadott el, az úgynevezett Fehér Könyv. Az Európai Közösség által elõterjesztett Fehér Könyv a Közösség belsõ piacához kapcsolódó kérdések átfogó és aprólékos törvényalkotó feldolgozását képezi. A Fehér Könyv által teremtõdött meg a Közösség törvényalkotásának alapeszméje a szervezési és a hivatali kontextus megmagyarázásával és a sorrend ajánlásával, amelynek során a csatlakozó országok a saját jogalkotási feladataikat harmonizálják a Közösség jogalkotásával. Közép- és Kelet-Európa országainak jogharmonizácója kapcsán a fõ feladat: felkészülni az Európai Unió belsõ piaca feltételei közti mûködésre. A Fehér Könyv kezdeményezte egy olyan program létrehozását, amely lehetõvé teszi a csatlakozni kívánó országok részére a belsõ piac feltételeinek teljesítését, melyet az Európai Unió figyelemmel kísér. E melletti feltétel volt, hogy az összes csatlakozni kívánó ország készítse elõ a saját programja fontossági és idõbeni sorrendjének megvalósítási lépéseit. Általánosan elismert tény, hogy ebben a folyamatban nemcsak a jogrend összhangba hozásáról van szó, annak ellenére, hogy az összhang fontossága elvitathatatlan. Végeredményképpen az Unió belsõ piacának elképzeléseihez való mérsékeltebb iramú közelítés megerõsíti Közép- és Kelet-Európa országai gazdaságának életképességét, emelkedik gazdasági átalakulásuk hozama, és az egyben hozzájárul a makroökonómiai stabilitás eléréséhez és megerõsítéséhez. Az egységes piac sikeres mûködése feltételezi a közgazdasági alapfeltételek széles skálájának teljesítését, amelyek garantálják a szabad mozgás formális akadályainak eltávolítását. Ebben az értelemben szükséges olyan összetevõkkel is foglalkozni, mint pl. a nyitott és szabad gazdasági versengés a piacon belüli egyes gazdasági egységek között, a minimális szociális feltételek biztosítása stb. Ide tartoznak az ingatlanigazgatás mûködésének szempontjából kevésbé jelentõs összetevõk (pl. a környezetvédelem megfelelõ fokú garanciája) is. Az ingatlanigazgatás (angolul: land administration ) jelen értelmezésben nem más, mint a telekkönyv, beleértve az ingatlan katasztert + az ingatlanhoz fûzõdõ jogok, tények regisztrációját. Az egységes piac szabályozása alatt a következõket kell érteni: az áruk, szolgáltatások, személyek és a tõke szabad mozgását, vállalatok versenyhelyzetének befolyásolását, új üzleti akadályok keletkezésének meggátolását, a gazdasági verseny területén állami támogatásokat, a fúziókat és a versenyeket meggátoló megegyezések ellenõrzését, domináns helyzettel való visszaélés ellenõrzését, az állami monopóliumok és a közjogi vállalatok pozíciójának egységét, az egészség biztonságát és védelmét, a nõk és a férfiak lehetõségeinek egyenlõségét, személyes adatok, továbbá a szerzõi, ipari és az üzleti tulajdon védelmét stb. Az Európai Unió egyedüli belsõ piacát úgy definiálhatjuk, mint egy belsõ, határok nélküli tér- 232 rendszert, melyben az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tõke szabad mozgása biztosítást nyer. Ez a piac jellemezhetõ a szociális jellegével, nagyságával, az aktív gazdasági verseny támogatottságával, továbbá a szisztematikus ellenõrzésekkel és a vonatkozó szabályok betartásával. Az Európai Közösségekrõl szóló szerzõdés e feltételeket kiterjedt szabályozással biztosítja. Az asszocációs országok részére a belsõ piaccal kapcsolatos fõ gondot nem a vonatkozó jogok bevezetése, hanem azon közigazgatási szervek (intézmények) adaptációja jelenti, melyek értelmében az mûködõképessé válhat. Egy olyan komplex folyamatról van szó, mely feltételezi egy intézmény és struktúra létrehozását, beleszámítva az olyan lényeges változásokat is, melyek érinthetik az állami szektor, az igazságügy és az újonnan megalakult magánszektor kötelezettségeit is. A Szlovák Köztársaság is, fõleg a belsõ piac területén, e törvényalkotási folyamat átalakítására és meghatározására komoly erõfeszítéseket fejt ki, melyek nagy kiterjedésû, komplex (teljes) munkát igényelnek, és ezek teljesítéséhez személyes, koordinált erõfeszítések és töretlen akarat szükséges. 2. Jelenlegi állapot Nemzetközi szerzõdések, melyekkel a csatlakozni kívánó országok köztük Szlovákia is elkötelezték magukat, az ingatlankezelésre/igazgatásra közvetlenül nem vonatkoznak, csak magukba foglalják az általános elveket, melyek közvetve érintik az ingatlanigazgatást. Például az Emberi Jogok Általános Deklarációjának 17. cikkelye magába foglalja a vagyon birtoklását, a tulajdoni jog minden formáját, az állampolgárok, jogi személyek és az állam tulajdonának egyenjogosítását, e jogok egyenértelmû törvényi védelmét, az egyforma törvényi tulajdon tartalmi garanciáját és az öröklés garanciáját. Ehhez kapcsolódik még az ingatlanszerzési jog és e jog megtartása, illetve igazságos korlátozása, kisajátítása és e jog végrehajtása. Hasonlóan rendelkezik az Emberi Jogok Védelmére és Alapvetõ Szabadságára vonatkozó Konvenció 1. cikkelye is (a továbbiakban Konvenció ): Minden természetes és jogi személynek joga van a vagyon zavartalan használatára, és senki sem lesz a tulajdonától megfosztva. Persze kivételt képeznek a nyilvános közérdekû esetek, de a törvény és a nemzetközi jog elvein belül. A nemzetközi szerzõdésekben hasonlóképpen szükség van a további jogok védelmére szolgáló nyilatkozatokra, például: jog az információkhoz, a gazdasági fellendülésre, azaz jog a vállalkozásra, egyesületek létrehozására, magánélet védelmére, szabad akaratú foglalkozásra. Ezekbõl a jogi kapcsolatokból kitûnik, hogy egyrészrõl a tulajdon garanciája, ami jog a szabadságra, csak a többi említett szabadságokkal teljes, míg másrészrõl, a további jogokat ki kell egészíteni a tulajdonjog garanciáival, fõleg az ingatlantulajdonnal. A Szlovák Köztársaság jelenlegi jogi állapota többé-kevésbé tükrözi ezeket az alapvetõ elveket, és szükségesnek tartja ezek érvényesítését és fokozott figyelmét, a tulajdon és a jóhiszemû eljárások védelmének érdekében. Az Európai Unió komunitáris jogrendszere az ingatlanigazgatás folyamatát külön nem rendezi. Azokat teljesen az Unió egyes országainak kompetenciájára bízza. E téren az Európai Unió az egyes tagországoktól csak a jogilag megalapozott, mûködõ rendszert követeli meg, a már említett általános alapelvek tiszteletben tartásával. 3. A jelenlegi hatáskörök felosztásának kialakulása az ingatlanok igazgatása területén, Szlovákiában Szlovákiában a II. világháború után a fõ irányvonal, fõleg a települések külterületén, a tulajdoni jognak a használattól való elszakítása volt. Az addigi Telekkönyv, mely az összes tulajdonhoz fûzõdõ kapcsolatot nyilvántartotta (de a valóságban nem teljeskörûen), 1951 után megszûnt. Ezt követõen csak szórványosan születtek bejegyzések után létrejött az ingatlanok nyilvántartása, mely a külterületen fõleg a használattal, belterületen pedig a tulajdonnal kapcsolatos összefüggéseket rögzítette. E problémáknak az 1949 és 1991 közötti idõszakra vonatkozó elemzése a következõkre mutatott rá: (1) 1949 után a mezõgazdasági parcellák és az erdõk kollektivizációját követõen nem történt meg az eredeti parcellák tulajdoncseréje (az államosítás csak igen kis részben valósult meg), vagyis az 1949 elõtti tulajdonjogot az eredeti területekkel megõrizték, csak e jog érvényesítése akadályokba ütközött; az ingatlan-nyilvántartás pedig azt tüntette fel, hogy melyik mezõgazdasági, ill. erdészeti egység (üzem) használatában álltak. (2) A kollektivizált területek esetében (ahol a tulajdonjog érvényesítése gátolva volt) a tulajdonjog öröklés által történõ átruházásának folyamatában a nyilvántartás egyszerûsített formáját alkalmazták: parcellaszámmal való megjelölés, a külterületi parcellák földmérési adatok nélküli nyil- 243 vántartása az egyes szövetkezetek használata szerint után az ingatlanpiac fejlõdésének feltételeiben a nyilvántartás egyszerûsített formája már nem volt kivitelezhetõ. (3) A külterületen lévõ tulajdonjog átruházását és átjegyzését olyan parcellákhoz, melyek tartósan kapcsolódtak bizonyos építményekhez (víztárolók, utak, vasút, szabályozott vízfolyások stb.), kisajátítással, illetve felvásárlással csak részlegesen oldották meg. (4) 1949 és 1989 között egyetlen intézmény sem kapott megbízást a külterületi ingatlanok igazgatására, ilyen információs rendszer mûködtetésére után a Telekkönyv 1949 évi (tartós) állapotából kellett kiindulni, és a változásokat fokozatosan aktualizálni (idõszerûsíteni). Ez egy nagyon összetett, bonyolult és a jogi normák változtatása nélkül megoldhatatlannak bizonyuló folyamat volt, mely minél tovább tartott, annál nagyobb káosz uralkodott a nyilvántartásban; ehhez társultak még a múltbéli örökléssel kapcsolatos kedvezõtlen folyamatok és a tulajdonjog erõszakkal történõ felszámolása (1948 utáni idõszak) után a Szlovák Köztársaságban a demokratikus jogállam megalakulásához vezetõ úton az egyik legfontosabb lépés a tulajdonjog garantált jogi védelme volt ben az új gazdasági-társadalmi feltételekben az egyik legfontosabb lépésnek a következõ törvények elfogadása számított: az ingatlanhoz fûzõdõ tulajdon és más jogok Telekkönyvbe/Ingatlan-kataszterbe való bejegyzésrõl szóló 265/1992. Zb. számú törvény és a Szlovák Nemzeti Tanács Telekkönyvrõl/Ingatlankataszterrõl szóló 266/1992. Zb. számú törvénye, melyeket késõbb a Szlovák Nemzeti Tanács a Telekkönyvrõl/Ingatlan-kataszterrõl szóló 162/ Z.z. számú törvénnyel helyettesített. A jogi rendszer a Telekkönyvi/Kataszteri Hivatalt mint az államigazgatás speciális szervét bízta meg azzal, hogy határozatot hozzon a tulajdonjog és más jogok törvény által elõírt keletkezésérõl, változtatásáról, megszüntetésérõl (jogbejegyzésrõl való határozat). A határozat hozatali jog révén mely a bíróságok idõnkénti tevékenységévé is vált a Telekkönyvi/Kataszteri Hivatal tevékenysége különbözni kezdett az államigazgatási szervek tevékenységétõl, és az igazságügy egyes elemeit kezdte magában hordozni és 1992 között, a telekkönyvi/kataszteri törvény létrejöttének idõszakában, nagyon komoly, igényes és bonyodalmakkal teli tárgyalások zajlottak a szakemberek és a politikusok (igazságügy, ügyészség, bíróság nemzeti és szövetségi szerveinek, továbbá a két (cseh és szlovák) Földméréstani és Térképészeti Hivatalnak, valamint a szakmai szövetségeknek képviselõi) között az ingatlanhoz fûzõdõ tulajdonjog nyilvántartásának hovatartozása kérdésében, illetve az addig nem korszerûsített Telekkönyvrõl és az ingatlanok addigi nyilvántartásáról, valamint ezek integrációjáról. A jövõbeni megoldások eldöntésénél nagyon fontos körülmény volt, hogy a Cseh és Szlovák Köztársaságban az akkori két Földméréstani és Térképészeti Hivatalon kívül egyetlen egy szerv sem akadt, amely ezért a fontos közösségi területért felelõsséget vállalt volna. Szlovákiában a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter lényegében az ingatlanok geometriai meghatározása, jegyzéke és leírása. A Telekkönyv/Ingatlankataszter magába foglalja továbbá a következõket: tulajdon- és zálogjogról, tárgyiteherrõl és a hozzá kapcsolódó jogokról, kötelezettségekrõl, elõvásárlási és más jogokról szóló adatokat, ha tárgyköri hatásúak; az állam és önkormányzatok vagyonának kezelésérõl szóló jogok, és a bérletijogok adatait (ha tartósak vagy legalább öt éve érvényesek); ezekkel a jogokkal összefüggõ más tények adatait, de fõleg a megegyezési eljárások kezdetérõl-, az ingatlantulajdonosok elleni pályázatok kiírásáról, az eladás végrehajtásának és a kisajátítási eljárás kezdetérõl szóló adatokat. A Telekkönyvben/Ingatlan-kataszterben a tulajdonjogokat csak olyan feltételek mellett lehet nyilvántartani, ha egyidejûleg a nyilvántartásba kerülnek a hozzájuk tartozó ingatlanok is. A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter segítségével az állam elkezdte megvalósítani egyes ténykedéseit, mégpedig a jogi védelem és a gazdaságszervezés területein belül (az ingatlaneladás, vállalkozások és a földalap védelme feltételeinek megteremtése). Az adó és illeték területén, továbbá a környezetvédelem, a kultúremlékek védelmének és létrehozásának, más információs rendszer kiépítésének területén. Az aranykorona (BPEJ) értékrõl és az ásványi kincsek védelmérõl szóló információk vonatkozásában a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter mint információs rendszer mûködik. 4. A szlovákiai ingatlanigazgatás és az emberi jogok és az alapvetõ szabadság védelmének Konvenciója Minden országban, mely az európai uniós tagságért pályázik, az ingatlanok igazgatásának hatásköri rendszerét a Konvencióval kell szembesíteni. A Konvenció 6. cikkelyének 1. pontja szerint: 254 A polgári jogok és kötelezettségek meghatározásának értelmében, indokolt határidõ keretein belül, mindenkinek joga van az igazságos és a nyílt kihallgatásra (vallatásra) a törvénybõl adódó független és tárgyilagos bíróság elõtt.... Szlovákiában a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter lényegében egy komplex módon szervezett és hatáskörileg integrált rendszer, melynek mûködtetése a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatalok (a nyolc tájegység szintjén), illetve a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Igazgatás (a 79 kerület szintjén tevékenykedõ alhivatalok) hatáskörébe tartozik. Ezek az államigazgatás speciális helyi szervei. E szervek elõtti eljárás közigazgatási eljárásnak számít. Szlovákiában a tulajdonjog bejegyzése a következõképpen történhet: bejegyzési kérelem (betét) formájában, feljegyzés formájában, megjegyzéssel. A törvény szerint a Telekkönyvbe/Ingatlankataszterbe történõ bejegyzés a következõ elveken alapszik: Az alkotmányossági alapelv lényege abban rejlik, hogy az ingatlanhoz fûzõdõ tulajdon és más jogok Telekkönyvbe/Ingatlan-kataszterbe történõ beíratása, módosítása és megszüntetése jogerõs határozat alapján történik. A nyilvántartás alapelve abban rejlik, hogy az ingatlanhoz fûzõdõ tulajdon- és más jogoknak a Telekkönyvbe/Ingatlan-kataszterbe történõ beírása (törvénybõl kifolyólagos létrejötte), változtatása és megszüntetése, az állami szervek határozatának alapján, nyílt árverésen történõ licitálás, birtoklás, gyarapodás, valamint az állam és az önkormányzatok vagyonának kezelése során, valamint a több mint öt éve érvényes bérleti szerzõdések alapján, feljegyzés formájában történik, miközben e jogok keletkezésére, változására és megszûnésére a feljegyzés nincs hatással. A kataszteri törvény alapján a tulajdonjog a bejegyzéssel jogerõre emelkedik. A bejegyzés a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter megbízott alkalmazottjának feladatkörébe tartozik. A bejegyzési kérelemrõl szóló határozat egy közigazgatási, pernélküli folyamat, mely bizonyos bírósági jellemzõket is tartalmaz. Mivel egy közigazgatási, pernélküli folyamatról van szó, az elsõfokú államigazgatási szerven belül a hatáskörök kialakításának döntõ szerepe van. A független és tárgyilagos eljárás érdekében a bejegyzési kérelemrõl csak a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter megbízott alkalmazottjának áll jogában dönteni. A közigazgatási eljárásról szóló 71/1967. Zb. számú törvény alapján, a bejegyzést engedélyezõ határozat ellen az általános fellebbezési forma alkalmazása nem megengedett, hasonlóan igaz ez az új eljárásra és a határozat megváltoztatására irányuló kérelemre is. A bejegyzési kérelem elutasítása esetében viszont van helye fellebbezésnek. Ha a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter a fellebbezés tartalmával nem ért egyet, a további lépésekrõl a bíróság dönt. A bíróság a határozatot jóváhagyja, megsemmisíti, vagy pedig a Telekkönyvet/Ingatlan-katasztert új eljárás lefolytatása kötelezi. A bíróság döntése ellen fellebbezni nem lehet. A független bíróság nyújtotta garanciák tehát a fellebbezési eljárás keretein belül és másodlagosan érvényesülnek. A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter a következõket vizsgálja: a szerzõdések, megegyezések érvényességét, fõleg az átruházók ingatlanhoz fûzõdõ jogosultságát, méghozzá e jogok létezésének és a jogi eljárás alkalmasságának szempontjából; az akarat kifejezésének hitelességét, az eljárásban résztvevõk akaratának hatékony és érthetõ megnyilvánulását, továbbá az ingatlanforgalom jogának meggátolását és az érvényes jogi eljárás tömegjogi feltételeinek érvényességét. A tulajdonjog bejegyzésénél a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter nagy figyelmet fordít azokra a jogi tényezõkre is, amelyek befolyásolhatják e folyamat lefolyását (pl. korlátozások az adó és illeték törvény a végrehajtási szabályok, valamint a pályázatokról és kiegyezésekrõl szóló törvény alapján). A Szlovák Köztársaság Legfelsõbb Bíróságának állásfoglalása szerint az államigazgatási szerv leghatásosabb eljárása a tulajdonjog bejegyzésérõl szóló döntés (határozat), melynek az ingatlanhoz kapcsolódó jog területén alkotmányi hatása van. A Polgári Törvénykönyv 133. (2) bekezdése alapján a tulajdonjog keletkezése e jog bejegyzésérõl szóló határozattal végzõdik. A telekkönyvi/ingatlankataszteri törvény értelmében a tulajdonjog megszüntetésérõl csak a bíróság dönthet. Szükséges a tulajdon eltörölhetelenségének alapelvét tiszteletben tartani, figyelembe venni (kivételt képez a törvény szerinti közös érdekbõl történõ kisajátítás és kárpótlás), melyet a Szlovák Köztársaság Alkotmánya garantál. Amint a bejegyzésrõl szóló határozaton a jogerõsség feltüntetést nyer, lehetetlen, hogy a közigazgatási szerv a tulajdonról döntsön. A tulajdonjog keletkezése, változása vagy megszûntetése, tartalma és végrehajtása a magánjog területére tartozik. A törvény egyértelmûen felhatalmazta az adott államigazgatási szervet (telekkönyvi/ingatlan-kataszteri hatóságot), hogy határozzon 265 a tulajdonjognak a Telekkönyvbe/Ingatlan-kataszterbe történõ bejegyzésérõl, viszont nem jogosította fel e határozat visszavonására. A bejegyzés engedélyezésérõl szóló határozat megszüntetése egy olyan elhatározás, amellyel a közigazgatási szerv a szerzõ fél tulajdonjogát is érinti. A tulajdonjog megszüntetésérõl történõ autoritatív döntés csak a független bíróságot illeti meg. A Konvenció 6. cikkelyének 1. pontjában foglaltakkal összefüggésben, az ingatlanigazgatással kapcsolatos Szlovákiában is alkalmazott kompetens megoldásokról intenzív tárgyalások zajlottak. Azt a gyakorlatból kiinduló álláspontot fogadták el, hogy: peren kívüli eljárásról van szó, a bejegyzési kérelem elutasításáról szóló határozat ellen lehetséges az általános fellebbezési forma alkalmazása, melyrõl majd a bíróság dönt, a tulajdonjog bejegyzési kérelemrõl a Telekkönyv/ingatlan-kataszter által megbízott, szaktudással rendelkezõ alkalmazott dönt. Megállapítást nyert tehát, hogy a Konvenció 6. cikkelyének 1. pontja általi feltételek akkor is teljesítettnek tekinthetõk, ha ebben a bíróság elemeivel jellemzett közigazgatási eljárásban 1. fokon az államigazgatás szakosított szerve dönt A tulajdonjog bejegyzésének alapelvei A tulajdonjog telekkönyvi/ingatlan-kataszteri bejegyzésérõl szóló határozat, egy bírósági elemekkel jellemzett közigazgatási pernélküli folyamat. A telekkönyv/ingatlan-kataszteri törvény értelmében Szlovákiában a tulajdonjog bejegyzése ugyanazokra az alapelvekre lett építve, mint a valamikori telekkönyvi, illetve a jelenlegi telekkönyvi/ingatlan-kataszteri betétek alapelvei Ausztriában, Németországban, Horvátországban, Szlovéniában és még másutt. a) Az intabuláció alapelve Szerzõdések vagy megjegyzések, valamint a vállalatok alapítóleveleinek alapján a tulajdonjog Telekkönyvbe/Ingatlan-kataszterbe való beiktatása bejegyzés (betét) formájában történik, ha a telekköny/ingatlan-kataszteri törvény másképp nem határoz. A bejegyzés a Telekkönyv/Ingatlankataszter határozatával történik. b) A javaslatok beírása sorrendjének az alapelve A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter megbízott alkalmazottja a javaslati kérelmen bejelöli a bejegyzés kérelmének érkezési idõpontját és keltezését. A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter feladata, hogy a kérelem kézbesítésének napján, de legkésõbb a következõ munkanapon, vagy a tulajdonlapon, vagy a betéten kijelölje a széljegyet (tiltás plomba), hogy ezzel is jelezze a változást. A széljegyet a kérelmek érkezésének sorrendjében kell bejelölni. c) Az adatok hitelességének alapelve A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter tartalma közhiteles (pl. ingatlanok geometriai és helyzeti meghatározása, parcellaszámozás, földterületek nagysága és fajtája, épületek jegyzett számozása, ingatlanhoz fûzõdõ jogok, tulajdonosok és más meghatalmazott személyek jogai és azonosító adatai), míg annak ellenkezõje nincs hiteltérdemlõen bizonyítva. d) A nyilvánosság alapelve A telekkönyvi/ingatlan-kataszteri alapdokumentumok nyilvánosak. Mindenkinek joga van szemlét (tulajdoni lap másolatot) és vázlatot vagy ezek elkészítését kérni. Az okiratok gyûjteményének nyilvánossága korlátozott. E gyûjteményekbe betekintést nyerhetnek a tulajdonosok, más megbízott személyek, földmérési munkát végzõ és geometriai vázrajzokat készítõ, földterületek határainak kijelölésével foglalkozó személyek, továbbá azok, akik a földméréstan és térképészet szakterületén értékelési munkát végeznek. 5. Az ingatlanigazgatás Szlovákiában és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottság Az Európai Gazdasági és Szociális Egyesület Nemzeti Szervezetének Gazdasági Bizottsága több közép- és kelet-európai ország ismételten sürgetett kérésére egy olyan terjedelmes, elemzõ tanulmányt dolgozott ki, melyben az átmeneti gazdasággal küszködõ országok részére meghatározták azon feltételek és alapelvek sorozatát, melyeknek segítségével az ingatlanigazgatás információs rendszerének, a tulajdon és más jogok nyilvántartásának megoldását ajánlják. Az 1989 utáni jogi, szervezési fejlõdés Szlovákiában nagyon ösztönzõ, érdekes és különösen bátorító, összehasonlítva azzal, hogy milyen mértékben hasonlítanak Szlovákia hatályos jogiszabályai az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottsága által javasolt jogszabályokhoz. Ezért az elért állapotért és a jelenlegi legiszlatív fejlõdésért a legfelsõbb köröktõl kaptunk elismerést [2]. 276 Az irányelvek [6] lehetõvé tették az átmeneti gazdasággal küszködõ és a hagyományos piacgazdasággal rendelkezõ országok ingatlanokhoz fûzõdõ tulajdonjog és más információs rendszerek igazgatásainak összehasonlítását, és ezzel megadták az esélyt a nyugat-európai országok által kifejlesztett piacgazdasági módszerek elõnyeinek, politikájának és ezek elsajátításának lehetõségére. Az irányelvek [6] hangsúlyozzák, hogy az átmeneti gazdasággal küszködõ országok nagyon sok mindent elsajátíthatnak a Nyugat tapasztalataiból, de a saját rendszerüket csak a saját szociális, gazdasági és kulturális feltételeik alapján tudják kiépíteni, illetve tökéletesíteni. Ezen országok részére az irányelvek egy olyan integrált, információs rendszer kiépítését ajánlják, ahol a földekrõl szóló technikai és jogilag kötelezett információk formális regisztrálása csak egy közjogi intézmény felügyelete, ellenõrzése és kezelése alatt álljon, és ne történjen meg ezek kettõ vagy több minisztérium vagy hivatal közötti elosztása. Az ENSZ Európai Gazdasági és Szociális Tanács Gazdasági Bizottsága e javaslatokat az Európai Unió tagállamai és a csatlakozni kívánó országok tulajdon és informatikai rendszerének komparatív elemzése után elfogadta. Európa némely országában a telekkönyvi/ingatlan-kataszteri alaprendszer keretein belül a döntés jogköre összekapcsolódik a tulajdonjog keletkezésével, változásával, megszûnésével, változtatások végrehajtásával, földrendezéssel, térképezéssel, tulajdon és más jogok nyilvántartásával, ingatlanértékeléssel és adózással. Európa több országában a Kataszteri Hivatal a földadózás szempontjából jött létre, míg az ingatlanigazgatás jogi lépéseit egymástól elkülönítve oldják meg, ami egy kettõs rendszer kialakulásához vezetett. Az irányelvek [6] óva intenek a kettõs rendszer bevezetésétõl (Csehszlovákiában a kettõs rendszer teljes funkciója január elsejével megszûnt ), mivel a szükségesnél több erõfeszítést és bonyolultabb folyamatokat igényel. Hosszú távon nagyon fontos lesz, hogy ezek az elkülönített rendszerek egy közös rendszert alkossanak. 6. Az ingatlanigazgatás és Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal mûködésének garanciája Szlovákiában (a telekkönyvi/ingatlankataszteri adatbázis teljességének garanciája) A Szlovák Köztársaságban, 1997 decemberében, az acquis communautaire elfogadásának értelmében létrejött az ún. Nemzeti Program, amely az Európai Unió és a Szlovák Köztársaság kapcsolatának fejlõdésében stratégiai eszközzé vált; mely egyben része az Európai Unió asszociált országainak megerõsödött, elõcsatlakozási stratégiájának. Az Európai Közösségek javaslatára, a Nemzeti Program a dupla elsõbbség programját határozza meg, melynek az a célja, hogy Szlovákiát fölkészítse elsõsorban a csatlakozásra, másodlagosan pedig bebiztosítsa az anyagi eszközöket ezen elsõbbségek (prioritások) bevezetéséhez. Meghatározásra került, hogy a Nemzeti Program az említett prioritásokkal együtt egy olyan program, melynek átdolgozása és módosítása csak az Európai Unió megbízásából, az Európai Tanács által készített éves jelentés alalpján lehetséges. A Nemzeti Program középtávú prioritása: a regisztráció befejezése a tulajdonjogok olyan nyilvántartása, mely a földpiac fejlõdésének alapja. Ezt a strukturális és vidékfejlesztési politika olyan legfontosabb intézkedései közé sorolták be, amelyen a Szlovák Köztársaság Mezõgazdasági Minisztériuma, ill. a Földmérési, Térképészeti és Kataszteri Hivatala gesztorként vesz részt. A feladat lényege a felújított földnyilvántartás (ROEP) létrehozásában, vagyis a tulajdonjog és az ingatlanokról szóló adatok adatbázisának a mai 63%-ról a teljes 100%-ra való pótlásában (feltöltésében) rejlik úgy, hogy az ingatlanpiacon történõ összes mûvelet teljesítése azonnal lehetséges legyen. Az elõzõ nyilvántartások és az egyes okiratok adatainak a Telekkönyv/ Ingatlan-kataszter információs rendszerébe való átvitele az állami költségvetésre nagy terhet jelent, és ezért ennek a év végéig történõ befejezése lehetetlen. A Szlovák Köztársaság szempontjából, az elõcsatlakozási stratégia keretein belül, e feltételek teljesíthetetlensége súlyos gondnak számít. Ezt az állapotot a költségvetés hiányosságával, és a politikai kelletlenséggel lehet magyarázni. Azok a kritikák pedig messze nem helyénvalóak, amelyek szerint a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter a feladatok elvégzésével nem bír, és ezért megújulásra szorul. 7. Az ingatlanigazgatás és a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal mûködésének garanciája Szlovákiában (a telekkönyvi/ingatlan-kataszteri eljárások sebességének garanciája) A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter helyzetének és tevékenységének problémája nem közvetlen témája a Szlovák Köztársaság jogharmonizációjának. Ez a problematika viszont az Emberi Jogokról szóló Megállapodás 1. cikkelyének 1. pontjában nincs 287 rendezve (használat zavartalansága); a Telekkönyv/ Ingatlan-kataszter tevékenységét úgy kell rendezni, hogy a tulajdonjog, illetve a használat érvényesülésének feltételei e közben biztosítva legyenek. Az európai minta hiányának következtében, az ingatlanigazgatás kérdésének megoldása érdekében, Közép- és Kelet-Európa egyes országaiban közösen, egy többé-kevésbé eltérõ szervezési és kompetens (illetékes) rendszer megoldását fejlesztették ki. E rendszert az egyes eltérések ellenére is egy olyan közös vonással lehet jellemezni, melynek célja az alapfunkciók teljesítése, melyet az állam által megbízott intézmény garantál, amelynek a törvény alapján joga van dönteni a tulajdon és a tárgyi jog keletkezésérõl, változtatásáról, megszüntetésérõl, és az államnak segítséget nyújt az információs rendszer területén. Törvényekben, illetve jogszabályokban általánosan rögzített tény, hogy ezek a tárgyi eljárások egy adott ügyintézési határidõn belül fognak zajlani. A határidõk teljesítése, illetve bizonyos fokú teljesíthetetlensége az egyes országokban tükrözi a közösség (társulás) idõszaki szükségleteit, az állami költségvetés lehetõségeit, a résztvevõknek az eljárások idõtartalma miatti elégedettségét, illetve elégedetlenségét, de általánosságokban a gazdaság nem szokványos, jelenlegi szakaszában a társadalom megbecsülésének problémáját. Ezt a szabálytalanságot a következõk jellemzik: beadványok számának drasztikus évközi megnövekedése; nem elegendõ állami költségvetés a jelentkezõ igények kielégítésére; a politikai akarat hiánya az eljárások pénzügyi finanszírozása súlypontjának a beadványok résztvevõire történõ átvitele témakörében, azzal a magyarázattal, hogy a múlt sérelmeinek eltávolításáról van szó, és ezért az eljárások finanszírozása az állam kötelezettsége, amely persze ezekkel a terhekkel nem bír. 8. Befejezés A központilag tervezett gazdaságról a piacgazdaságra való áttérés egyik legfontosabb lépése a magántulajdon párhuzamos, összes más tulajdonnal történõ egyenjogúsításának helyreállítása. Ahhoz, hogy a beruházások megtörténjenek, szükséges a beruházók bizalma, hogy a létrehozott vagyon (tulajdon) olyan szilárd alapokra épüljön, amelyhez biztos jogosultság is társul. A tulajdon- és bérleti-jog informatikai rendszerének kezeléséhez érthetõ és szilárd törvényi keretekre van szükség. A gazdaság átalakulásának szakaszában, ahol elengedhetetlen az ingatlanpiac fejlõdésének és a tulajdon garantálásának szükségessége, Szlovákia is egy fontos feladatot tûzött ki maga elé. A múltból megörökölt valóságot figyelembe véve, fõleg a külterületen levõ mezõgazdasági és erdészeti parcellák használata és tulajdona elválasztásának megoldása a cél. A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter a 162/1995. Z.z. számú törvény és a tulajdon rendezésérõl szóló intézkedések 180/1995. Z.z. számú törvénye segítségével fokozatosan próbálja e fontos feladatot teljesíteni. A ingatlanigazgatás integrált megoldása mely Szlovákiában január 1-jétõl van hatályban az adott költségvetés lehetõségein belül, a törvény által elõírt feladatok teljesítésével bizonyította, és megmutatta mûködõképességét (életképességét). E megoldások lényege abban rejlik, hogy a törvény által elõírt jogi feltételek keretein belül a tulajdon és más jog keletkezésérõl, változtatásáról és megszüntetésérõl elsõfokon a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal mint az államigazgatás szakosított szerve határozhat. Ez a döntési jog a bíróságok idõnkénti határozati tevékenységévé is vált korábban, és így az igazságügy elemeit is magában hordozza. Ez a kompetens megoldás nemcsak az emberjogi védelemrõl és az alapvetõ szabadságokról szóló Konvenció konfrontációjában (Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms as amended by Protocol Nr. 11, Rome, Italy, ), hanem az ingatlanigazgatás irányvonalának konfrontációjában is bevált, különös tekintettel az Európai Gazdasági Bizottságnak az átmeneti gazdasággal küszködõ országokra vonatkozó ajánlásaira. A Telekkönyv/Ingatlan-kataszter mai kisebb teljesítõképességének bírálata a költségvetés hiányosságával magyarázható. E hiányosságon a jelenlegi integrált rendszer kettéosztásával nem lehet javítani! A Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal jelenlegi financiális és strukturális problémáit a következõkkel lehetne megszüntetni: 1) a hatásnövelés érdekében motivációval bebiztosítani a teljesítõképesség minõsége, ill. mennyisége és a jutalmazások közti egyenes kapcsolatot; 2) a hatásnövelés érdekében rugalmasan reagálni a feltételek változtatásaira, új munkahelyek létrehozásának szükségességétõl függetlenül, és ezzel a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal jelenleg nem elegendõ személyzetét pótolni; 3) az illetékbõl és az díjrendszerbõl származó bevételekkel a Telekkönyv/Ingatlan-kataszter saját költségvetését támogatni, és ezzel javítani a jelenlegi technikai és anyagi hiányosságokon, mivel 298 ezek a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal mûködéséhez elengedhetetlenek; 4) a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatal által nyújtott információkért járó illetéktõl való felszabadítás és a munkálatokért (tevékenységekért) járó fizetés látványos csökkentésével (beleszámítva az állam és az önkormányzatok e szolgáltatásra való igényét) a kérelmezõk jelenlegi, tényleges magatartását eliminálni, 5) a Telekkönyvi/Ingatlan-kataszteri Hivatalokban a jelenlegi fizetési megkötések eltávolításával a Hivatal jövõbeni dolgozóinak rossz minõsítési struktúráján javítani. A Közösség joganyagát nem lehet légüres térbe vezetni. Minden a tagállamok jogi rendszerébõl, de némely esetben a nemzetközi jog kereteibõl indul ki. Ezek bevezetése, megtartása minden tagállamban nemcsak a megfelelõ közigazgatási (adminisztratív) és a jogi rendszer, de még a magánszektor egész sor technikai és szaktényezõinek a betartásától is függ. Közép- és Kelet-Európában a politikai és gazdasági rendszerek az Európai Unió által egyesíthetõ rendszerekre való átmenete egy teljes, komplex folyamatot képez. Fõleg a demokrácia, a polgári közösség, a stabil makrogazdasági koncepció érvényesítésérõl, a privatizáció és az ipar újrastruktúrálásáról, továbbá a jogi és intézményi változtatásokról, valamint a kereskedelem liberalizációjáról van szó, mely az Uniónak a szomszédos államokkal való szabad kereskedelmére irányul. IRODALOM [1] Príprava asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu Únie. (Közép- és Kelet-Európa asszociációs országainak az Unió belsõ piacába való integráció elõkészítése). Fehér könyv. Kiadta Vydavatestvo JORI-PRESS az Európai Bizottság Delegációjának számára. Bratislava, Szlovákia, 1995 [2] Zákon Národnej rady Slovenskej republiky c. 162/1995 Z. z. o katastri nehnutel ností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnutel nostiam (katastrálny zákon) v znení noviel (Telekkönyvrõl/Ingatlan-kataszterrõl szóló törvény) [3] Zákon Národnej rady Slovenskej republiky c.215/1995 Z. z. o geodézii a kartografii (Geodéziáról és kartográfiáról szóló törvény) [4] Hornanský, I. Tomašovicová, J.: Porovnávacia štúdia legislatívy Európskej únie a legislatívy Slovenskej republiky pre oblast katastra nehnutel ností (Az Európai Unió törvényeinek és a Szlovák Köztársaság törvényeinek telekkönyv/ingatlan-kataszter szempontú komparatív elemzése), Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky, sz. : P 1687/2001, 8 o. [5] Hornanský, I. Tomašovicová, J. Vališ, J.: Land Administration and European Union Enlargement Slovakia s Report, United Nations Economic Commision for Europe, Committee on Human Settlements, Working Party on Land Administration, Workshop on EU Accession from a Land Administration Perspective, Gävle, Sweden June 2001 [6] Land Administration Guidelines With Special Reference to Countries in Transition. United Nations Economic and Social Council, Economic Commission for Europe, ECE/HBP/96. [7] Hornanský, I.: Základné l udské práva a kataster nehnutel ností (Az alap emberi jogok és a Telekkönyv). Geodetický a kartografický obzor, Praha, Csehország, 42(84), 1996, sz. 4, o Az FVM FTF március 18-i hatállyal kiadta az állami földmérési alaptérképek felhasználásával készülõ egyes sajátos célú földmérési munkák végzésérõl és az ezekkel kapcsolatos hatósági eljárások lefolytatásáról, valamint a földügyi szakigazgatásban mûködõ adatszolgáltatás intézményi hátterérõl és rendjérõl szóló /2002. számú új F2 Szabályzatot. A Szabályzat és mellékletei (word formátumban) ingyenesen letölthetõk a címrõl, illetve beszerezhetõ a Földmérési és Távérzékelési Intézetnél. 30 Több megjelenítése
AZ INGATLANNYILVÁNTARTÁS ALAPJAI Az ingatlan-nyilvántartási eljárás az ingatlannal kapcsolatos jogok bejegyzésére és tények feljegyzésére, illetve az ingatlan és a jogosultak adataiban bekövetkezett változások Részletesebben AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK. 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 pont)
Ingatlan-nyilvántartás AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK 1. Melyek az ingatlan-nyilvántartás alapelvei? (6 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 3. Soroljon Részletesebben Zsámbék Város Képviselő-testületének. 30/2011. (XII.16.) számú önkormányzati R E N D E L E T E. a telekadóról
Büntetőjog Csődjog Ingatlanjog Családjog Munkajog Társasági jog Polgári jog Képviselet közigazgatási eljárásban Követelések, adósságok behajtása Állandó, komplex képviselet Gazdasági társaságok működéséhez Részletesebben A részarány-földkiadás során keletkezett osztatlan közös földtulajdon megszüntetésére irányuló eljárás jogszabályi alapjai
A részarány-földkiadás során keletkezett osztatlan közös földtulajdon megszüntetésére irányuló eljárás jogszabályi alapjai Előadó: dr. Jászai Tamás János, ügyvéd OKTM 2015/I. konzorcium tagja OKTM munkaértekezlet Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog
Európai Uniós ismeretek Az Európai Unió jogrendszere, Versenyjog AQUIS COMMUNITAIRE = KÖZÖSSÉGI VÍVMÁNYOK az EU egységes joganyaga Közösségi jogforrások Nem kötelezı jogforrások: elıírások, amelyek betartására Részletesebben 10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA
10/2015. ATÁRNOKI POLGÁRMESTERI HIVATAL HIVATALOS HONLAPJÁNAK KÖZZÉTÉTELI SZABÁLYZATA 1 I. A Polgármesteri Hivatal (továbbiakban: Hivatal) honlapjának működtetéséhez kapcsolódó feladatok és felelőségi Részletesebben KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22.
KÖZÖS NYILATKOZAT 2001.05.22. A Közép-európai Rendőrakadémia résztvevő minisztériumai tekintettel a Közép- Európában lezajlott társadalmi, politikai és társadalmi fejleményekre, amelyek Európa államainak Részletesebben Tájékoztatás 2015.04.21.
Tájékoztatás a részarány földkiadás során keletkezett osztatlan közös tulajdon megszűntetésére irányuló eljárásban, a mezőgazdászi szakterültet érintően, az adatszolgáltatás megkezdéséről 2015.04.21. Az Részletesebben Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért
2006R1084 HU 01.07.2013 001.001 1 Ez a dokumentum kizárólag tájékoztató jellegű, az intézmények semmiféle felelősséget nem vállalnak a tartalmáért B A TANÁCS 1084/2006/EK RENDELETE (2006. július 11.) a Részletesebben 20 éves Szombathely város térinformatikai rendszere
20 éves Szombathely város térinformatikai rendszere Keringer Zsolt Irodavezető E-mail: keringer@szombathely.hu Szombathely Megyei Jogú Város Önkormányzata Első lépések Döntés a Digitális Földmérési alaptérkép Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/1489. számú törvényjavaslat az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény módosításáról, valamint a hiteles tulajdonilap-másolat igazgatási szolgáltatási díjáról szóló 1996. Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 1. Ügy megnevezése, tárgya. 2. Eljáró hatóság megnevezése, postai és elektronikus címe, telefon- és telefax száma, ügyfélfogadás rendje, ügyintéző
1. Ügy megnevezése, tárgya A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. tv. 56. -60/C. alapján Részletesebben A műszaki vizsgálatról
A műszaki vizsgálatról A Nemzeti Közlekedési Hatóság a kormány kijelölése alapján felelős többek között a közúti járművek műszaki megvizsgálásáért is. A járművek műszaki megvizsgálásáról rendelkező jogszabályok Részletesebben Tematika. a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához. 1. nap. A központi állami szervek rendszere
Tematika a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához A képzés időpontja: 2012. október 2-4. és 10-11. helye: Győr-Moson-Sopron Megyei Intézményfenntartó Központ Díszterme Részletesebben 6. Az ingatlan-nyilvántartás adatainak felhasználása és az adatszolgáltatás
Dr.Fenyő György: Ingatlan-nyilvántartási ismeretek 6. Az ingatlan-nyilvántartás adatainak felhasználása és az adatszolgáltatás Tartalom: 6. AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS ADATAINAK FELHASZNÁLÁSA ÉS AZ ADATSZOLGÁLTATÁS...6-1 Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben A Kormány. 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e. a környezeti alapnyilvántartásról
A Kormány 78/2007. (IV. 24.) Korm. r e n d e l e t e a környezeti alapnyilvántartásról A Kormány a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) 110. Részletesebben A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala. 2010. évi munkaterve
1 A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala 2010. évi munkaterve A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala (továbbiakban: Szociális Részletesebben FRANCIAORSZÁG NYILATKOZATA
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2015. április 17. (OR. fr) Intézményközi referenciaszám: 2013/0025 (COD) 7768/15 ADD 1 REV 1 FELJEGYZÉS AZ I/A NAPIRENDI PONTHOZ Küldi: Címzett: Tárgy: a Tanács Főtitkársága Részletesebben a 2014-2020 közötti programozási időszakra történő felkészülésről és a
A Z E M V A T Á R S F I N A N S Z Í R O Z Á S Ú I N T É Z K E D É S E K I R Á N Y Í T Ó H A T Ó S Á G Á N A K A 5./2014(II. 6.) K Ö Z L E M É N Y E a 2014-2020 közötti programozási időszakra történő felkészülésről Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben A dologi jog fogalma A tulajdonviszony
A dologi jog fogalma A tulajdonviszony Dr. Kenderes Andrea A dologi jog fogalma Történeti visszatekintés (Róma, Középkor, Polgárosodás) Dologi jog fogalma Dologi jog jelentőssége ( alkotmányos berendezkedés, Részletesebben Esély egy új vidékfejlesztési politikára az új földtörvény ismertetése
Esély egy új vidékfejlesztési politikára az új földtörvény ismertetése dr. Nagy Olga Földügyi és Térinformatikai Főosztály Az új földtörvény meghozásának okai A termőföld stratégiai vagyon, ezért a magyar Részletesebben AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK
AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK különös tekintettel a vagyonkezelői jogra Vagyongazdálkodási napok Siófok, dr. Tóth Balázs osztályvezető, Fm Ingatlan-nyilvántartási Osztály Ingatlan-nyilvántartást Részletesebben Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár pályázati felhívása a tartósan betöltetlen háziorvosi körzeteket betöltő orvosok letelepedésének támogatására
Előterjesztés az Alsónémedi Felsőerdősor utca kiépítésére fizetendő útépítési érdekeltségi hozzájárulásról szóló../2011. ( ) sz. önkormányzati rendelethez Tisztelt Képviselő-testület! Már a 2010. év első Részletesebben *** AJÁNLÁSTERVEZET. HU Egyesülve a sokféleségben HU 2012/0268(NLE) 21.5.2013
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 21.5.2013 2012/0268(NLE) *** AJÁNLÁSTERVEZET az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, a jogellenesen tartózkodó személyek Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben 144/2008. (XI. 7.) FVM rendelet
Ingatlan-nyilvántartási kérelem I. IKTATÓ BÉLYEGZŐ HELYE A vékony vonallal bekeretezett rovatokat a kérelmező vagy a nevében eljáró képviselő tölti ki. A kérelem kitöltésével kapcsolatban a kérelmező/ Részletesebben EU Környezetvédelmi Vezetési és Hitelesítési Rendszer (EMAS III.) 3. EMAS KEREKASZTAL (2009. május 29.) EMAS EMAS I. rendelet (1993.) Új szabályozási megközelítés: önkéntes eszköz Alternativa a szokásos Részletesebben Zalalövő Város Önkormányzatának. 17/2003./XII.04./sz. rendelete. a magánszemélyek kommunális adójáról. /Egységes szerkezetben/ I.
Zalalövő Város Önkormányzatának 17/2003./XII.04./sz. rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról. /Egységes szerkezetben/ Zalalövő Város Önkormányzata Képviselőtestülete a többször módosított 1990. Részletesebben A NEMZETI FÖLDALAP VÁLTOZÁSAI
A NEMZETI FÖLDALAP VÁLTOZÁSAI Fiatal Gazda Konferencia Budapest, 2011.02.25. Dr. Sebestyén Róbert NFA NEMZETI FÖLADALAPLKEZELŐ SZERVEZET (NFA) A Nemzeti Földalap (visszatekintés) A Nemzeti Földalapkezelő Részletesebben TERÜLETFEJLESZTÉS TERÜLETRENDEZÉS
TERÜLETFEJLESZTÉS TERÜLETRENDEZÉS Az ember a megszerzett földdarabon igyekszik megfelelő körülményeket teremteni magának, családjának, közösségének. Amíg az építési szándékát megvalósítja, számos feltételt Részletesebben A CTOSZ álláspontja az EU Bizottság cukor reform tervével kapcsolatban
A CTOSZ álláspontja az EU Bizottság cukor reform tervével kapcsolatban Budapest, 24. szeptember hó A Cukorrépatermesztők Országos Szövetsége Elnökségének 24. szeptember 17-i határozata: Az EU Bizottság Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2015. április 29-i ülésére
Tárgy: Baptista Szeretetszolgálat kérelme Sorszám: IV/15 Előkészítette: Holopné dr. Sztrein Beáta Gazdasági Osztály Döntéshozatal módja: Egyszerű szótöbbség Véleményező bizottság: Pénzügyi Bizottság Egyéb Részletesebben fogadó tagállam az a tagállam, amelyben egy ügyvéd az irányelvnek megfelelően ügyvédi gyakorlatot folytat;
Az ügyvédi hivatás gyakorlása az Európai Unión belül (folytatás) Ígéretünkhöz híven visszatérünk a Prókátor legutóbbi számában megjelent cikk témájához és megkíséreljük bemutatni az ügyvédi hivatás, a Részletesebben A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19.
A KÖZBESZERZÉSEK HELYZETÉNEK ALAKULÁSA MAGYARORSZÁGON, LEHETŐSÉGEK ÉS KIHÍVÁSOK RIGÓ CSABA BALÁZS KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG 2015. NOVEMBER 19. Tartalom I.) A Közbeszerzések helyzetének alakulása Magyarországon Részletesebben Az Információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CII. törvény, valamint az Alaptörvény IV. cikke alapján.
Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében Az adatvédelmi szabályozás célja, fontossága - A személyes adatok gyűjtése nyilvántartása, feldolgozása a legutóbbi időszakban került az alkotmányos Részletesebben Villamos energia termelés szüneteltetésére vonatkozó engedély
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. ÜGYSZÁM: ES-2189/1/2005 ÜGYINTÉZŐ: Horváth Károly TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7774 TELEFAX: 06-1-459-7766; 06-1-459-7764 E-MAIL: eh@eh.gov.hu; horvathk@eh.gov.hu Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása
TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 A munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése A munkafelügyeleti rendszer szervezeti átalakítása Előadó: dr. H. Nagy Judit főosztályvezető-helyettes Részletesebben Víziközmű Alágazati Párbeszéd Bizottság /VÁPB/ Szervezeti és Működési Szabályzata. 2004. március
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A BARTÓK BÉLA KOLLÉGIUM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 1.... 3 II. A KOLLÉGIUM VEZETÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA... 3 2.... 3 A Kollégiumi Közgyűlés... 3 3.... Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI
A Kormány /2007. (...) Korm. r e n d e l e t e az Észak-atlanti Szerződés Szervezete Biztonsági Beruházási Programja keretében kiírásra kerülő pályázatokon való részvételi jogosultság feltételeiről, a Részletesebben AZ EGSZB ÉS A NYUGAT-BALKÁN
Európai Gazdasági és Szociális Bizottság AZ EGSZB ÉS A NYUGAT-BALKÁN Külkapcsolatok Az EGSZB és a Nyugat-Balkán: kétszintű megközelítés Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) kettős regionális Részletesebben Civil törvény változásai. Péteri Község Önkormányzata
Civil törvény változásai Péteri Község Önkormányzata Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény A civil szervezetek Részletesebben GIS Open konferencia 2010
OSSKÓ ANDRÁS FÖMI GIS Open konferencia 2010 2010. március 17-19 A földügyi igazgatás jelentősége a 21. században Elfogadott tény a gazdasági élet és a földügyi szakma szereplői részéről, hogy a földügyi Részletesebben Hivatalos név: Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Mérnöki Kamara. Székhely: 5000 Szolnok, Ságvári krt. 4. II. 2.12. Postai címe: 5001 Szolnok, Pf. 11.
I. Szervezeti, személyzeti adatok 1. A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának elérhetőségei Hivatalos Részletesebben Általános áttekintés a jogforrások rendszeréről
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A szerzői jogi törvény változásainak. Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens. Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17.
A szerzői jogi törvény változásainak hatása a közgyűjteményekre ekre Tószegi Zsuzsanna PhD főtanácsadó, egyetemi docens Networkshop 2009 Szeged, 2009. április 15-17. A szerzői jogi törvény 2008. évi módosításai Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben A KÖZGYŰLÉS BIZOTTSÁGAINAK FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE
4. melléklet az 1/2013. (II.20.) önkormányzati rendelethez 1 2 3 4 5 6 A KÖZGYŰLÉS BIZOTTSÁGAINAK FELADAT- ÉS HATÁSKÖRE 1 Módosította: a 11/2013 (VII. 3.) önkormányzati rendelet 4. -a. Hatályos 2013. július Részletesebben 374/2014. (XII. 31.) Kormány rendelet szerinti OKTM eljárás földmérő vállalkozói tapasztalatai. Pataki Károly GEODEZIA Zrt.
374/2014. (XII. 31.) Kormány rendelet szerinti OKTM eljárás földmérő vállalkozói tapasztalatai Pataki Károly GEODEZIA Zrt. Az előadás tartalmi áttekintése: 1. Közreműködők 2. Adatszolgáltatás 3. Keretmérés Részletesebben A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET
A MAGYAR KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET Dr Sugár Dezső előadás a VISEGRÁDI NÉGYEK TALÁLKOZÓJÁRA MISKOLC, LILLAFÜRED 1 A KÖNYVVIZSGÁLÓI KÖZFELÜGYELET MUNKÁJÁNAK JOGI KERETEI EU irányelv egységes keretfeltételeket Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben Javaslat. ingatlan használati jogának átadására a Nógrád Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság részére.
A MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK ÉS KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA /MKKSZ KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI OSZT/ SZERVEZETI Részletesebben A számviteli törvényben:
MSC szak A számviteli törvényben: Kettős előírás: a beszámoló - letétbe helyezése - közzététele (nyilvánosságra hozatala) 1992-től kezdődően jelent meg eleinte sok félreértelmezés Minden kettős könyvvitelt Részletesebben MEGÁLLAPODÁS-MÓDOSÍTÁS EGYSÉGES SZERKEZETBEN Közös Önkormányzati Hivatal alakításáról és fenntartásáról
MEGÁLLAPODÁS-MÓDOSÍTÁS EGYSÉGES SZERKEZETBEN Közös Önkormányzati Hivatal alakításáról és fenntartásáról Csanádpalota Város Önkormányzatának Képviselő-testülete 6913 Csanádpalota, Kelemen László tér 10. Részletesebben Hajdúsámson Város Önkormányzata Képviselő-testületének 32/2011. (XII. 28.) önkormányzati rendelete. a helyi adókról
Hajdúsámson Város Önkormányzata Képviselő-testületének 32/2011. (XII. 28.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Hajdúsámson Város Önkormányzata Képviselő-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. Részletesebben A rendelet hatálya. A személyes gondoskodás formái
Buj Község Önkormányzat Képviselő-testületének 8/2011.(IV.1.) önkormányzati rendelete a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjakról Buj Község Részletesebben A kistérségi többcélú társulások körüli problémák az FSZH ellenőrzési tapasztalatai alapján. Készítette: dr. Kellermann Dániel FSZH 2009. június 10.
A kistérségi többcélú társulások körüli problémák az FSZH ellenőrzési tapasztalatai alapján Készítette: dr. Kellermann Dániel FSZH 2009. június 10. 1 Jogszabályi háttér A helyi önkormányzatokról szóló Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Előterjesztés Felsőlajos Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. április 21-i ülésére
3. Előterjesztés Felsőlajos Község Önkormányzata Képviselő-testületének 205. április 2-i ülésére Tárgy: A Lajosmizsei Közös Önkormányzati Hivatal módosító alapító okirata és az egységes szerkezetű alapító Részletesebben 180. sz. Ajánlás. munkavállalók igényeinek védelmét munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén,
180. sz. Ajánlás a munkavállalók igényeinek védelméről munkáltatójuk fizetésképtelensége esetén A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben J E L E N T É S. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testület 2005. december 19-i ülésére a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról
Zirc Város Polgármestere 8420 Zirc, Március 15. tér 1. J E L E N T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testület 2005. december 19-i ülésére a lejárt határidejű határozatok végrehajtásáról A lejárt határidejű Részletesebben VIN-FAKTOR ZRT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
VIN-FAKTOR ZRT. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Hatályba léptette: 1/2010. sz. Vezérigazgatói Utasítás Hatályba lépés dátuma: 2010. január 05. Érvényes: Visszavonásig A Társaság Panaszkezelési Szabályzatában Részletesebben A biztosítás nemzetközi jogi. Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben Lisszaboni stratégia és a vállalati versenyképesség
Lisszaboni stratégia és a vállalati versenyképesség 46. Közgazdász-vándorgyűlés Czakó Erzsébet Eger, 2008. június 27. 1/17 Témakörök 1. Versenyképesség az EU szintjén 2. A Lisszaboni Stratégia és metamorfózisai Részletesebben A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások
A szociális szövetkezeteket érintő pénzügyi-számviteli szabályok és azokat érintőmódosulások Szombathely, 2013. május 6. Készítette: Berényiné Bosch Cecília 1 Alapítási, bejegyzési eljárás jogi szabályai Részletesebben Vizsgakérdések az A magyar pénzügyi és költségvetési politika fejlődési útja napjainkig című fejezethez
Vizsgakérdések az A magyar pénzügyi és költségvetési politika fejlődési útja napjainkig című fejezethez 15 pontos kérdések 1. kérdés: Mutassa be a pénz és a pénzügyi igazgatási rendszer szerepének alakulását Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete az újszülött gyermekek és a házasulandó személyek támogatásáról / egységes szerkezetben / Hatályos: 2016. Részletesebben Hegyesd község Önkormányzata. Képviselőtestülete 10/2003./XII.31.) r e n d e l e t e. magánszemélyek kommunális adójáról
Hegyesd község Önkormányzata Képviselőtestülete 10/2003./XII.31.) r e n d e l e t e a magánszemélyek kommunális adójáról /egységes szerkezetben/ Hegyesd község Önkormányzata a helyi adókról szóló 1990. Részletesebben Azonosító VAU10035 Cím Jogvédelem-biztosítási termékek rendszere és a károk rendezése Verzió 4.0
Azonosító VAU10035 Cím Jogvédelem-biztosítási termékek rendszere és a károk rendezése Verzió 4.0 1. Célkitűzés 1.1. A biztosító és ügyfelei között esetlegesen felmerülő érdekösszeütközések elkerülése érdekében Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben A Földforgalmi törvény és a kapcsolódó jogszabályok alkalmazásának tapasztalatai
A Földforgalmi törvény és a kapcsolódó jogszabályok alkalmazásának tapasztalatai Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Földhivatala Dr. Horváth Áron földügyi osztályvezető 2015. február 27. AGRYA Konferencia, Részletesebben KIVONAT. a Képviselő-testület 2015. április 22-i ülésének jegyzőkönyvéből. Határozat
Lajosmizse Város KIVONAT a Képviselő-testület 05. április -i ülésének jegyzőkönyvéből Kihagyva a kihagyandókat! 43/05. (IV..) ÖH. A Lajosmizsei Közös Önkormányzati Hivatal Alapító Okiratának módosítása Részletesebben 16/1999. (XI.18.) NKÖM
Összefoglaló a szomszédos jogok közös kezelését végző egyesületek nyilvántartásának szabályairól szóló 16/1999. (XI.18.) NKÖM rendelet módosításáról szóló rendelettervezetről A tervezett szabályozás célja Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda Ikt. szám:1292/2010. Tisztelt Közgyűlés! Javaslat a Női és a Férfi Átmeneti Szálló akadálymentesítésére vonatkozó hatósági Részletesebben Vételi jogot biztosító szerződés
Vételi jogot biztosító szerződés ingatlanra Vételi jogot biztosító szerződés amely létrejött egyrészről családi és utónév: születési családi és utónév:. születési hely és idő:.. anyja neve:... lakcím:.... Részletesebben A KATONAI ÉPÍTÉSÜGY AKTUÁLIS KÉRDÉSEI
A KATONAI ÉPÍTÉSÜGY VI. Katonai Építéshatósági Konferencia GÖD, 2007. május 29-30. Gulyás András mérnök ezredes HM KEHH Építéshatósági Osztály 2007. 06. 08. VI. Katonai Építéshatósági Konferencia 1 TARTALOM Részletesebben AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOKRA ÁTRUHÁZOTT FELADAT- ÉS HATÁSKÖRÖK
3. melléklet a 10/2013.(III.27.) önkormányzati rendelethez AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOKRA ÁTRUHÁZOTT FELADAT- ÉS HATÁSKÖRÖK 1. Köznevelési, Kulturális és Ügyrendi Bizottság 1.1. Az Ügyrendi bizottság dönt: 1.1.1. Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben Határozati javaslatok:
Tárgy: Előkészítésben részt vesz: Szent Lázár Alapítvány kérelmének elbírálása Tárnok Lászlóné jegyző dr. Bimbó Mária osztályvezető, Igazgatási Osztály Holopné dr. Sztrein Beáta osztályvezetőhelyettes, Részletesebben SZEGHALOM VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK. egységes szerkezetben a 15/1995.(XI.28.) sz. és a 6/1998.(X.1.) sz.
SZEGHALOM VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 4/1993.(II. 1.) sz. rendelete egységes szerkezetben a 15/1995.(XI.28.) sz. és a 6/1998.(X.1.) sz. rendeletekkel az Önkormányzat ingatlan vagyonának Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA
I. SZERVEZETI, SZEMÉLYZETI ADATOK ADAT FRISSÍTÉS MEGŐRZÉS A közfeladatot ellátó szerv hivatalos neve, székhelye, postai címe, telefon- és telefaxszáma, elektronikus levélcíme, honlapja, ügyfélszolgálatának Részletesebben A BorsodChem Csoport Etikai Vonal Szabályzata. 2009. június
A BorsodChem Csoport Etikai Vonal Szabályzata 2009. június 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA Az Etikai Vonal működésének részletes leírása, a felelősség és hatáskörök egyértelmű rögzítése, a bejelentett panaszok Részletesebben 78/2007. (IV. 24.) Korm. rendelet a környezeti alapnyilvántartásról

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 11
Bíróság


text:
1 A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság Kfv.I /2012/5.szám A Kúria a Cseri Ügyvédi Iroda (6720 Szeged, Lengyel u. 11/A., ügyintéző ügyvéd: dr. Cseri András) által képviselt R. I. felperesnek a Paksiné Farkas Anita tanácsos által képviselt Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-alföldi Regionális Adó Főigazgatósága alperes ellen adó ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében a Kecskeméti Törvényszék május 17. napján kelt 5.K /2012/8. számú jogerős ítélete ellen a felperes által 9. sorszámon benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán az alulírott napon megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta az alábbi í t é l e t e t: A Kúria a Kecskeméti Törvényszék 5.K /2012/8. számú ítéletét, az alperes számú határozatát az elsőfokú közigazgatási határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezi és az elsőfokú adóhatóságot új eljárásra kötelezi. Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek (százezer) forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati perköltséget. A kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli. Ez ellen az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs. I n d o k o l á s
2 A felperes egyéni vállalkozóként tüzelőanyag kiskereskedelemmel foglalkozik. A faanyagokat a felperes többnyire az M. G. Kft-től, az L. N. Kft-től, a B. T. Bt-től és az F. F. Kft-től vásárolta. Az elsőfokú adóhatóság a évre áfa adónemben folytatta le a bevallások utólagos vizsgálatát. A levonható áfa tekintetében a revízió megállapította, hogy a számlakibocsátók között volt aki eleget tett adóbevallási kötelezettségének, volt aki nem; volt aki nem is rendelkezett a számla szerinti fa-anyaggal; nem voltak fuvarozásra alkalmas gépjárművek; egyeseknél alkalmazottak sem voltak; az illetékes önkormányzatok nem adtak részükre működési engedélyt; és olyan számlát is felleltek, amelynek kibocsátása hamarabb történt, mint a számlatömb beszerezése. Az elsőfokú adóhatóság a évre forint adóhiánynak minősülő áfa adókülönbözetet állapított meg, adóbírságot szabott ki és késedelmi pótlékot számított fel. Az alperes a számú határozatával az indokolás kiegészítése mellett helybenhagyta az elsőfokú határozatot. Indokolásában hangsúlyozta a körültekintés hiányát: az ügyletek volumene-, jelleg indokolta volna, hogy a felperes meggyőződjön a számlakibocsátók adatairól, a képviselők személyéről. A felperes a kereset egyéb indokai között az Európai Unió Bírósága által hozott ítéletek kapcsán az adózót illetőt levonási jogra, mint a HÉA (áfa) rendszer alapelvére hivatkozott. Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével elutasította a felperes keresetét. Kitért arra, hogy a felperes azt valóban nem ellenőrizhette, hogy a számlakibocsátók a számlatömböket mikor vásárolták. Azonban készpénzfizetési számlák kiállítása történt és mivel azokat a teljesítéssel egyidejűleg kellett volna kibocsátani, a felperes kellő körültekintés mellett észlelhette volna, hogy ez nem így történt. Kétségtelen, hogy vannak olyan további tényállási elemek, amelyekre a felperesnek ráhatása nem volt, azonban a kellő körültekintés hiányát az alperes nem ezekre
3 alapította, hanem arra, hogy a felperes nem győződött meg a cégnyilvántartásban a cégek adatairól, képviselői személyekről, székhelyükön nem járt. Az elsőfokú bíróság összegző értékelése szerint az alperes a rendelkezésre álló bizonyítékokból jogszerűen vonta le azt a következtetést, hogy a gazdasági esemény a számlakibocsátók és a felperes között a személyi és tárgyi feltételek hiányában nem jöhetett létre, azért az érintett számlák nem voltak alkalmasak a levonási jog gyakorlására. A felperes felülvizsgálati kérelemmel támadta a jogerős ítéletet, kérte annak hatályon kívül helyezését. A felülvizsgálati kérelem indokai között kitért az Európai Unió Bíróságának C80-11 és C egyesített Mahagében-Dávid ügyekben hozott ítéletére. Kiemelte, a levonási jog megtagadásához nem elég az, hogy a számlakibocsátó több, nem tisztázható körülmény miatt szabálytalanságokat követ el, hanem azt is köteles bizonyítani az adóhatóság, hogy ezt a felperes tudta, vagy pedig abban ő is részt vett. Az alperes szóbeli ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban tartását kérte. A felperes felülvizsgálati kérelme alapos. A Kúria a jogerős ítéletet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között, az ott megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül [a Polgári perrendtartásról szóló évi III. tv. (a továbbiakban: Pp.) 272. (2) bekezdés, 275. (2) bekezdés, BH KGD ]. Az adóhatósági első és másodfokú határozatok, valamint a jogerős ítélet a bizonyítékok értékelésében, a levonási jog gyakorolhatóságára vonatkozó szempontok megjelölésében és alkalmazásában következetes volt, kifejtett indokaik maradéktalanul megfeleltek a határozatok meghozatala időpontjában irányadó, az általános forgalmi
4 adóról szóló évi LXXIV. törvényt (a továbbiakban: Áfa tv.) érintő jogértelmezésnek. Az Európai Unió Bírósága a felülvizsgálati eljárási szakban, június 21. napján azonban ítéletet hozott a Mahagében-Dávid egyesített ügyben, amely a január 1. napjától alkalmazandó 2006/112. HÉA Irányelv kapcsán fogalmazta meg az irányadó szempontokat. A gazdasági esemény minősítése kapcsán a Kúria kiemeli az Európai Unió Bírósága ítélete indokolásának 50. pontját. Itt a Bíróság azt fejtette ki, hogy a HÉA Irányelv 167.cikkét, 168.cikkének a) pontját, 178.cikkének a) pontját, 220. cikkének 1. pontját és 226. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti gyakorlat, amely szerint az adóhatóság megtagadja az adóalany által fizetendő héa összegből a számára teljesített szolgáltatások után előzetesen felszámított adó összegének levonását amiatt, hogy az e szolgáltatásokra vonatkozó számla kibocsátója vagy annak valamely alvállalkozója szabálytalanságot követett el, anélkül hogy ezen adóhatóság objektív körülmények alapján bizonyítaná azt, hogy az érintett adóalany tudta, vagy tudnia kellett volna, hogy a levonási jogának megalapozására felhozott ügylettel az említett számlakibocsátó vagy a szolgáltatói láncban korábban közreműködő gazdasági szereplő által elkövetett adócsalásban vesz részt. A levonási jog visszautasíthatóságához a Mahagében-Dávid ítélet által megkívánt, adócsalásban-, az adókijátszásban való tudatos, vagy belenyugvó részvételt az alperes nem vizsgálta, eljárása az Áfa tv. 44. (5) bekezdés szerinti kellő körültekintés elemzésére terjedt ki. A jogerős ítélet indokolása szerint is az alperes olyan tényállási elemeket rótt a felperes terhére, melyekre a felperesnek nem volt ráhatása, de a kellő körültekintés hiánya megalapozta a kereset elutasítását. Az Áfa tv. ezen rendelkezése azonban teljesen más szempontból vizsgálta az adózói magatartást, mérlegelésen alapuló kimentési lehetőséget fogalmazott meg, míg az Európai Unió Bírósága által kifejtett megközelítésben az érdemi és formai feltételek teljesülése esetén a levonási jog csak akkor tagadható meg, ha az adóhatóság bizonyítja a tudatos adókijátszást, a számlabefogadó adócsalásban való részvételét.
5 A Kúria erre tekintettel helyezte hatályon kívül a Pp (4) bekezdése alkalmazásával, a jogerős ítéletet és az alperesi határozatot a Pp (1) bekezdése alapján, az elsőfokú határozatra is kiterjedően, és kötelezte az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására. Az új eljárásban az adólevonási jog gyakorlásának megtagadására amennyiben a számlák teljesítésre vonatkozó adatai alakilag helytállók - csak akkor kerülhet sor, ha az adóhatóság objektív körülményekkel bizonyítja, hogy a felperes tudta vagy tudnia kellett arról, hogy hozzáadottérték-adó kijátszására irányuló ügyletben vett részt. A számlák alaki megfelelősége kapcsán az alperesnek figyelemmel kell lennie arra, hogy nem alapítható áfa levonási jog arra a készpénzfizetési számlára, ahol nem haladéktalanul történik a számla kibocsátása és az ellenérték megfizetése (Kúria Kfv.I /2011/3.szám). A pervesztes alperest a Pp. 78. (1) bekezdése alapján kötelezte a Kúria a felperes együttes első fokú és felülvizsgálati perköltségének a megfizetésére. A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztes alperes személyes illetékmentességére tekintettel, a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. -a alapján, az állam viseli. Budapest, december 5.

matches: KÚRIA bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria