Törvénytár: A kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról
T/7954, számú törvényjavaslat
2012. évi... törvény a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról
1. § (1) Magyarországon a vállalkozás a jövedelem- és vagyonszerzésre irányuló, vagy
azt eredményező gazdasági tevékenysége (a továbbiakban: vállalkozási tevékenység) alapján
keletkező adó- és más közteher-fizetési kötelezettségének választása és jogosultsága esetén e
törvény szabályai szerint tehet eleget.
(3) A kisvállalati adóval és a kisadózó vállalkozások tételes adójával összefüggő hatósági ügyben az eljárás az állami adóhatóság hatáskörébe tartozik.
(4) A kisadózó vállalkozások tételes adója és a kisvállalati adó a központi költségvetés bevétele.
1. beszámoló: a számvitelről szóló törvény, vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerinti beszámoló, kivéve az összevont (konszolidált) éves beszámolót;
2. bevétel: egyéni vállalkozó esetén a vállalkozói bevétel, az egyszerűsített vállalkozói adó alanyai esetén az eva alapja, minden más adóalany esetén az adóévre vonatkozó beszámolóban kimutatott (ennek hiányában az adóév utolsó napjára vonatkozó könyvviteli zárlat alapján megállapított) értékesítés nettó árbevétele, egyéb bevételek, pénzügyi műveletek bevételei és a rendkívüli bevételek összege;
3. egyéni cég: az egyéni vállalkozóról és az egyéni cégről szóló törvényben egyéni cégként meghatározott jogalany;
4. egyéni vállalkozó: a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti egyéni vállalkozó;
5. ellenőrzött külföldi társaság: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao. tv.) 4. § 11. pontja szerinti társaság;
6. főállású kisadózó: az a kisadózó, aki a tárgyhó bármely napján nem áll legalább heti 36 órás foglalkoztatással járó munkaviszonyban, vagy nem minősül a társadalombiztosítás ellátásairól és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló törvény (a továbbiakban: Tbj.) szerinti kiegészítő tevékenységet folytatónak vagy a szociális
biztonsági rendszerek koordinálásáról és annak végrehajtásáról szóló uniós rendeletek alapján külföldön biztosított személynek, továbbá aki nem minősül a kétoldalú szociálpolitikai, szociális biztonsági egyezmény alapján más államban biztosítottnak;
7. kapcsolt vállalkozás: a Tao. tv. 4. § 23. pontja szerinti vállalkozás;
8. kisadózó vállalkozás: a kisadózó vállalkozások tételes adóját jogszerűen választó egyéni vállalkozó, egyéni cég, közkereseti társaság és betéti társaság;
9. kisadózó: a kisadózó vállalkozások tételes adóját jogszerűen választó egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozó mint magánszemély, egyéni cég esetén annak tagja, közkereseti társaság és betéti társaság esetén a társaság kisadózóként bejelentett tagja;
10. kisadózó vállalkozás bevétele: a kisadózó vállalkozás által bármely jogcímen és bármely
formában mástól megszerzett vagyoni érték azzal, hogy nem bevétel
e) jogszabály vagy jogerős bírósági, illetve hatósági határozat alapján kapott nem
jövedelempótló kártérítés, kártalanítás, továbbá az adóalany vállalkozási (gazdasági)
tevékenységéhez használt vagyontárgy károsodására vagy megsemmisülésére tekintettel a
károkozótól, annak felelősségbiztosítójától vagy harmadik személytől a káreseménnyel
kapcsolatosan kapott vagyoni érték, továbbá az adóalany biztosítójától elemi kárra tekintettel
kapott kártérítés összege;
11. bevétel megszerzésének időpontja: a kisadózó vállalkozás vonatkozásában
b) igénybe vett szolgáltatás esetében az a nap, amelyen a szolgáltatás nyújtójának vagy igénybevevőjének az általános forgalmi adóról szóló törvény rendelkezései szerint adófizetési kötelezettsége keletkezik, vagy keletkezne;
c) jog esetében az a nap, amelytől kezdődően az adóalany a jog gyakorlására, átengedésére
vagy megszüntetésére jogosult;
d) elengedett és átvállalt tartozás esetében az a nap, amelyen az adóalany kötelezettsége,
illetve tartozása megszűnik.
12. kisvállalkozás: a kisvállalati adó hatálya alá bejelentkezett vállalkozás;
13. külföldi személy: a Tao. tv. 4. § 27. pontja szerinti személy;
14. külföldi vállalkozó: a külföldi személy, illetve az üzletvezetés helye alapján külföldi illetőségű személy vagy szervezet, ha belföldi telephelyen végez vállalkozási tevékenységet, feltéve, hogy az üzletvezetésének helyére tekintettel nem tekinthető belföldi illetőségű adózónak;
15. osztalék: a számvitelről szóló törvény szerint pénzügyi műveletek bevételei között osztalék jogcímen kimutatott összeg, feltéve, hogy annak összegét az osztalékot megállapító társaság nem számolja el az adózás előtti eredmény terhére ráfordításként;
16. szokásos piaci érték: az az ellenérték, amelyet független felek összehasonlítható körülmények között egymás közötti szerződésükben vagy megállapodásukban érvényesítenek vagy érvényesíthetnének;
18. üzletvezetés helye: a Tao. tv. 4. § 35. pontja szerinti hely.
3. § A kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya
4. § (1) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság a választás
bejelentését követő hónap első napjával jön létre.
(2) A tevékenységét év közben kezdő vállalkozás bejelentését az állami adóhatósághoz való bejelentkezéssel egyidejűleg teljesítheti. Ebben az esetben az adóalanyiság az adószám megállapításával jön létre.
(3) Nem választhatja az adóalanyiságot az a vállalkozás, amelynek adószámát az adóhatóság a bejelentést megelőző két éven belül jogerősen felfüggesztette.
(4) Az állami adóhatóság a kisadózó vállalkozások tételes adója hatálya alá tartozó adózóként történő nyilvántartásbavételről értesítő levélben tájékoztatja a kisadózó vállalkozást és a bejelentett kisadózót. A tájékoztatás tartalmazza különösen
e) a fizetendő kisadózó vállalkozások tételes adójának összegét, esedékességét és a beszedési számla számát;
5. § (1) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság megszűnik
c) a kisadózó egyéni vállalkozói jogállásának megszűnése napjával, kivéve, ha egyéni cégként folytatja tevékenységét;
g) a tagsági jogviszony keletkezésének napjával, ha a betéti társaság vagy közkereseti
társaság kisadózó vállalkozásnak nem magánszemély tagja lesz;
h) a mulasztási bírságot megállapító határozat jogerőre emelkedésének napjával, ha az adóalanyiság időszakában elkövetett jogsértés miatt a kisadózó vállalkozás terhére az adóhatóság számla- vagy nyugtaadás elmulasztásáért vagy be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatásáért mulasztási bírságot állapít meg;
j) a naptári negyedév utolsó napjával, ha a kisadózó vállalkozás állami adóhatóságnál nyilvántartott, végrehajtható adótartozása a naptári negyedév utolsó napján meghaladja az 500 ezer forintot;
k) a végelszámolás, a felszámolás kezdő időpontját megelőző nappal.
(2) Az adóalanyiság megszűnéséről - az (1) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott okok kivételével - az adóhatóság határozattal értesíti az adózót.
(3) Ha a vállalkozás bevétele a naptári évben meghaladta a 6 millió forintot, a vállalkozás a 6 millió forintos összeghatár meghaladását követő 15 napon belül köteles ezt az állami adóhatóságnak bejelenteni.
6. § Az adóalanyiság megszűnésétől számított két naptári évig az adóalanyiság
ismételten nem választható.
7. § (1) Az adóalanyiság választásának bejelentésével egyidejűleg a kisadózó
vállalkozás bejelenti azon kisadózónak vagy kisadózóknak a nevét, címét és adóazonosító jelét,
aki vagy akik bármilyen jogviszonyban - ide nem értve a munkaviszonyt - végzett személyes
közreműködéssel részt vesz vagy vesznek a kisadózó vállalkozás tevékenységében.
(2) A személyes közreműködésre köteles tagokat a kisadózó vállalkozás köteles bejelenteni kisadózóként. A kisadózó vállalkozás tevékenységében a betéti társaság, közkereseti társaság kisadózóként be nem jelentett tagja kizárólag munkaviszony keretében működhet közre. E szabály megsértésével a személyesen közreműködő tag közreműködését be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatásának kell tekinteni.
(3) A bejelentésben nyilatkozni kell arról, hogy a kisadózó főállású kisadózónak minősül-e.
(5) Az (1) és (3) bekezdés alapján bejelentett adatok, tények megváltozását a kisadózó vállalkozás köteles az állami adóhatósághoz a változást követő 15 napon belül bejelenteni.
(6) Az (5) bekezdés szerinti változás bejelentése esetén az állami adóhatóság a megváltozott adatokról a 4. § (4) bekezdés szerint tájékoztatja a kisadózót.
8. § (1) A kisadózó vállalkozás a főállású kisadózó után havi 50 000 forint tételes adót
(2) A kisadózó vállalkozás a főállásúnak nem minősülő kisadózó után havi 25 000 forint tételes adót fizet.
(5) Ha a teljes naptári hónapban az egyéni vállalkozó kisadózó egyéni vállalkozói
tevékenységét szüneteltette, erre a hónapra tételes adót nem fizet.
(6) A kisadózó vállalkozások tételes adóját a kisadózó vállalkozás a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig megfizeti.
(7) A kisadózó vállalkozás naptári évben elért bevételének 6 millió forintot meghaladó része után 40 százalékos mértékű adót fizet.
(8) A (7) bekezdés alkalmazásában a naptári évben megszerzett bevételnek kell tekinteni a naptári évben az adóalanyiságot megelőzően szerzett bevételt is.
(9) A (7) bekezdésben meghatározott százalékos mértékű adó megfizetése nem mentesít az (l)-(4) bekezdés szerinti tételes adó megfizetése alól.
9. § (1) A kisadózó vállalkozások tételes adójával kapcsolatos kötelezettségek
teljesítése az adóalanyiság időszakában az adóalany gazdasági tevékenységével, az általa a
bejelentett kisadózónak az adóalanyiság időszakában nyújtott személyes közreműködésére
tekintettel teljesített kifizetésekkel és a bejelentett kisadózónak az adóalanytól, a személyes
közreműködésére tekintettel megszerzett jövedelmével összefüggő alábbi adókötelezettségeket:
(2) A kisadózó vállalkozások tételes adójának megfizetésével a kisadózó vállalkozás nem mentesül a kisadózónak nem minősülő személyek foglalkoztatására tekintettel teljesítendő adókötelezettségek alól.
10. § (1) A főállású kisadózó biztosítottnak minősül, a Tbj.-ben és a foglalkoztatás
elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvényben meghatározott
valamennyi ellátásra jogosultságot szerezhet, ezen ellátások számításának alapja havi 81 300
(3) Más jogszabályok alkalmazásában, különösen az Art. szerinti jövedelemigazolás kiállításának szempontjából a kisadózó jövedelmének a kisadózó vállalkozás utolsó, a megszerzett bevételről tett nyilatkozatában feltüntetett bevételének 60 százaléka, több kisadózó esetén annak fejenként egyenlő része, de legalább a minimálbér minősül.
11. § (1) A kisadózó vállalkozás az adóévet követő év január 20-ig az állami adóhatóság
által rendszeresített nyomtatványon nyilatkozatot tesz az adóévben adóalanyként megszerzett
bevételéről.
(2) Ha az adóalanyiság év közben szűnik meg, a nyilatkozatot a megszűnést követő hónap 20. napjáig kell megtenni.
(3) Ha a kisadózó vállalkozás az adóévben megszerzett bevétel után a 8. § (7) bekezdése szerinti százalékos mértékű adó megfizetésére is köteles, az adóévet követő év január 20. napjáig, ha az adóalanyiság év közben szűnik meg, az adóalanyiság megszűnését követő hónap 20. napjáig a százalékos mértékű adót bevallja és megfizeti.
(4) A 7. § (1) bekezdés szerinti bejelentés és a 7. § (5) bekezdés szerinti változás bejelentés végrehajtható okiratnak minősül. Az állami adóhatóság a kisadózó vállalkozás kisadózó vállalkozások tételes adófizetési kötelezettségét - kivéve a 8. § (7) bekezdése szerinti százalékos mértékű adót - ezen végrehajtható okiratok és az adóhatóság határozata alapján tartja nyilván.
12. § (1) Az adóalany a kisadózó vállalkozások tételes adójával összefüggő
nyilvántartási kötelezettségeit e § szerint teljesíti.
(2) A kisadózó vállalkozás a termékértékesítésről, szolgáltatásnyújtásról köteles az általános forgalmi adóról szóló törvény szabályai szerinti nyugta vagy számla kiállítására, azzal, hogy a kiállított számlán feltünteti azt, hogy „Kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya által kiállított számla".
d) a bevétel megszerzésének időpontja;
e) számla kiállítása esetén a bevétel juttatójának neve, címe.
(4) A nyilvántartásban adatot rögzíteni, módosítani és törölni csak bizonylat alapján lehet. A
nyilvántartásban rögzített adatot módosítani vagy törölni csak úgy lehet, hogy az eredeti adat a
módosítást, illetve a törlést követően is megállapítható legyen.
(5) A bizonylatot, a nyilvántartást a kiállítás adóévét követő 8. naptári év végéig kell
megőrizni. E kötelezettség a bizonylat rontott példányára is vonatkozik.
9. Számviteli alapelvek
13. § A III. fejezetet a számvitelről szóló törvény rendelkezéseire figyelemmel, azokkal
összhangban kell értelmezni. A számvitelről szóló törvény előírásaitól a megbízható és valós
összkép biztosítása érdekében történő eltérés nem eredményezheti az adókötelezettség változását.
10. Az adó alanya
14. § (1) A kisvállalati adó alanya az
e) a szövetkezet és a lakásszövetkezet,
f) az erdőbirtokossági társulat,
g) a végrehajtó iroda,
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott személy az adóévre akkor választhatja a kisvállalati
adó szerinti adózást, ha
a) az adóévet megelőző év január első napjától november utolsó napjáig a foglalkoztatottak száma egy időpontban sem haladta meg a 25 főt;
b) az adóévet megelőző adóév november hónap utolsó napjáig megszerzett bevétele az 500 millió forintot, 12 hónapnál rövidebb adóév esetén az 500 millió forint időarányos részét nem haladta meg;
c) az adóévet megelőző két naptári évben adószámának alkalmazása nem volt jogerősen felfüggesztve;
e) az utolsó beszámolóval lezárt üzleti évében a mérlegfőösszege nem haladta meg az 500 millió forintot.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott foglalkoztatotti létszám és bevételi határok számítása
során a kapcsolt vállalkozások foglalkoztatottait és bevételét együttesen kell figyelembe venni.
15. § (1) Az adóalany adókötelezettsége a (2) bekezdésben foglaltak kivételével a
belföldről és külföldről származó jövedelemre egyaránt kiterjed.
16. § Az adóalany nem határozhatja el mérlegforduló napjának megváltoztatását,
továbbá számviteli beszámolóját csak forintban állíthatja össze.
11. Az adóalanyiság keletkezése és megszűnése
17. § (1) A kisvállalati adó szerinti adóalanyiság a választás bejelentését követő naptári
év első napjával jön létre. A bejelentést legkorábban az adóévet megelőző év december l-jétől,
legkésőbb az adóévet megelőző év december 20-áig lehet megtenni. A határidő elmulasztása
esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(2) A kisvállalati adó szerinti adóalanyiság azon adóév utolsó napjáig fennáll, amely adóévben az adóalany az erre a célra rendszeresített nyomtatványon, elektronikus úton bejelenti az állami adóhatósághoz, hogy adókötelezettségeit nem e törvény szabályai szerint teljesíti. A bejelentést legkorábban az adóévet megelőző év december l-jétől, legkésőbb az adóév december 20-áig lehet megtenni. A határidő elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének nincs helye.
(3) Nem jogszerű az (1) bekezdés szerinti bejelentés, ha a bejelentés napján az adózónak az állami adóhatóság által nyilvántartott, végrehajtható adótartozása meghaladja a 10 millió forintot.
(4) A kisvállalati adóalanyiság megszűnik
a) az adóalanyiság választására jogosító bevételi értékhatár meghaladásának hónapját
megelőző hónap utolsó napjával;
b) a végelszámolás, a felszámolás kezdő időpontját megelőző nappal;
c) ha az adóalany végelszámolási vagy felszámolási eljárás nélkül szűnik, meg, a megszűnés napjával;
d) az adóalany átalakulását, egyesülését vagy szétválását megelőző nappal;
e) az adóhatósági határozat jogerőre emelkedésének napját megelőző hónap utolsó napjával, ha az adóalany terhére az adóhatóság számla- vagy nyugtaadási kötelezettség elmulasztása, vagy be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatása miatt jogerősen mulasztási bírságot állapított meg;
f) az adóalany adószámának alkalmazását felfüggesztő határozat jogerőre emelkedésének hónapját megelőző hónap utolsó napjával;
g) a naptári negyedév utolsó napjával, ha az adóalany az állami adóhatóságnál nyilvántartott, végrehajtható adótartozása a naptári negyedév utolsó napján meghaladja a 10 millió forintot;
h) a változás hónapjának utolsó napjával, ha a változás miatt az adóalany foglalkoztatottainak létszáma meghaladta az 50 főt.
(5) Nem szűnik meg az egyéni cég adóalanyisága, ha a tag halála esetén özvegye, özvegy hiányában vagy annak egyetértésével örököse (örökösei), illetve a tag cselekvőképtelenségét vagy cselekvőképességének korlátozását kimondó bírósági határozat esetén a tag nevében és javára eljárva törvényes képviselője az egyéni cég tagjává válik, és az e törvény szerinti adóalanyiságot választja. Választását az ok bekövetkeztétől számított harminc napon belül jelenti be a cégbíróságnak.
(6) A (4) bekezdés h) pontja alkalmazásában a foglalkoztatotti létszám megállapítása során a 14. § (3) bekezdését alkalmazni kell.
(7) Az adózó adóalanyisága megszűnését, a megszűnés okát és napját a megszűnést követő 15 napon belül köteles az állami adóhatóságnak bejelenteni.
(8) Az adóalanyiság megszűnéséről - a (4) bekezdés b)-d) pontjában meghatározott megszűnés kivételével - az adóhatóság határozatban értesíti az adózót.
(9) Az adóalanyiság megszűnésétől számított két évig az adóalanyiság ismételten nem választható.
12. A kisvállalati adó alapja
18. § (1) A kisvállalati adó alapja a (2)-(8) bekezdésre figyelemmel:
a) az adózó pénzügyi vagyonának realizált változása és
b) a személyi jellegű kifizetések korrigált együttes összege.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában az adózó pénzügyi vagyonának realizált változása a pénzeszközök számviteli törvény szerinti beszámolóban kimutatott tárgy üzleti évi összege, csökkentve a pénzeszközök tárgyévet megelőző üzleti évben kimutatott összegével.
(3) Az (1) bekezdés alkalmazásában személyi jellegű kifizetésnek az adózó által a Tbj. szerinti járulékalapot képező jövedelemként magánszemélynek (ideértve különösen a munkavállalót) juttatott pénzeszköz és egyéb vagyoni érték minősül, feltéve, hogy a juttatott vagyoni érték megszerzése az adózó pénzeszközeinek csökkenését eredményezte.
(4) A kisvállalati adó alapját csökkenti a következő ügyletekből a tárgyévben befolyt pénzeszköz:
b) az adózó által nyújtott hitel vagy kölcsön törlesztése, visszafizetése,
d) hitelviszonyt megtestesítő értékpapír beváltása, eladása, valamint tulajdoni részesedést jelentő befektetés eladása,
e) előleg beérkezése,
f) tőkebevonás (különösen jegyzett tőke emelése),
g) osztalék megszerzése.
(5) A kisvállalati adó alapját növeli a következő ügyletek miatt a tárgyévben teljesített
pénzeszköz kifizetés:
a) az adózónak nyújtott hitel vagy kölcsön törlesztése, visszafizetése,
c) kötvény vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír beváltása, törlesztése,
e) előleg fizetése,
f) tőkekivonás (különösen jegyzett tőke leszállítása),
g) osztalék és osztalékelőleg fizetése.
(6) Nem a vállalkozás érdekében felmerült, vállalkozásból kivont vagyonnak minősül és a
kisvállalati adó alapját növeli a következő ügyletekhez kapcsolódóan a tárgyévben teljesített
b) 50 ezer forintot meghaladó bekerülési értékű szolgáltatás igénybevétele, eszköz beszerzése, ha a körülmények (így különösen az adózó vállalkozási tevékenysége, árbevétele, a szolgáltatás jellege, a szolgáltatás ellenértéke) alapján egyértelműen megállapítható, hogy a szolgáltatás igénybevétele vagy az eszköz beszerzése ellentétes az ésszerű gazdálkodás követelményeive 1,
d) kiadás, amely a Büntető Törvénykönyvben meghatározott vesztegetés, befolyással üzérkedés, vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban vagy befolyásolással üzérkedés nemzetközi kapcsolatokban bűncselekmény elkövetése érdekében vagy azzal összefüggésben merült fel,
f) az adóalanyiság időszakát megelőző időszakra megállapított, az adóalanyiság időszaka alatt teljesített adófizetési kötelezettség, továbbá az adóalanyiság időszakában bármely időszakra megállapított és megfizetett bírság és pótlék, valamint az e törvény alapján megfizetett adó,
g) tartozás térítés nélküli átvállalása,
h) a jegyzett tőke, a tőketartalék, az eredménytartalék és a lekötött tartalék napi átlagos állományának háromszorosát meghaladó, napi átlagos állományon meghatározott kötelezettségrészre jutó kamatkifizetés (ide nem értve a pénzügyi intézménnyel szemben fennálló kötelezettség alapján elszámolt kamatkifizetést), függetlenül attól, hogy azt az adóalany eszköz bekerülési értékének részeként számolja-e el, azzal, hogy e rendelkezés alkalmazásában kötelezettség a kapott kölcsön, a zárt körben forgalomba hozott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír miatt fennálló tartozás és a váltótartozás (kivéve a szállítói tartozás kiegyenlítése miatt fennálló váltótartozást), valamint minden más, a mérlegben kimutatott kölcsönnek, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírnak, illetve váltótartozásnak nem minősülő kötelezettség.
(7) Nem a vállalkozás érdekében felmerült, vállalkozásból kivont vagyonnak minősül és a
kisvállalati adó alapját növeli a következő ügyletekhez kapcsolódóan elszámolt ráfordítás:
d) eszköz hiányának elszámolása, ha egyértelműen megállapítható, hogy a hiány (különös tekintettel az eszköz fizikai jellemzőire, értékére, a tárolás körülményeire) megfelelő gondosság mellett nem merült volna fel, vagy ha az adózó - az ésszerű gazdálkodás követelményeit figyelembe véve - nem tett meg mindent a hiányból eredő veszteség mérséklésére.
(8) Amennyiben az adózó kapcsolt vállalkozásával szemben a pénzeszközök változásával
járó költséget, ráfordítást vagy bevételt számol el az adóévben, az (l)-(7) bekezdés szerint
meghatározott adóalapot szokásos piaci értéken kell meghatározni.
13. Az adó mértéke
19. § (1) Az adó mértéke az adó alapjának 16 százaléka.
(2) A kisvállalati adó megfizetésével az adóalany mentesül:
b) a szociális hozzájárulási adó,
c) a szakképzési hozzájárulás, és
d) az osztalék után fizetendő egészségügyi hozzájárulás bevallása és megfizetése alól.
14. A kisvállalati adó bevallása
20. § (1) Az adóalany a kisvállalati adó alapját és az adót adóévenként megállapítja és az
adóévet követő év május 3 l-ig bevallja.
(4) Az adóalany naptári hónaponként az adóelőleget megállapítja, valamint az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény 31. § (2) bekezdése szerinti bevallásában bevallja.
(5) Az előleg-kiegészítés fizetésére kötelezett adóalany a megfizetett előleg-kiegészítés összegéről az adóév december 20. napjáig bevallást nyújt be.
(6) Ha az adózó az adóévre vonatkozó beszámoló készítésére az adóévről készítendő bevallás
határidejéig nem kötelezett, a fizetendő adót az adóév utolsó napjára készített könyvviteli zárlat
alapján állapítja meg. A külföldi vállalkozó a kisvállalati adó alapját valamennyi belföldi
telephelyére együttesen (kivéve a fióktelepet), míg belföldi fióktelepére fióktelepenként külön-
külön állapítja meg.
75. Az adóelőleg és az adó megfizetése
21. § (1) Az adóalany az adóév első 11 hónapjára havonta, a tárgyhónapot követő hónap
12. napjáig adóelőleget fizet. Az adóelőleg összege a tárgyhónapban az adóalany által
foglalkoztatóként, a foglalkoztatottak részére kifizetett, Tbj. szerint járulékalapot képező összes
jövedelem 19%-a.
(2) Az adóalany, amelynek az adóévet megelőző adóévben az éves szinten számított bevétele meghaladta a 100 millió forintot, az adóelőleget december 20. napjáig az adóévi várható fizetendő adó összegére kiegészíti (előleg-kiegészítés).
(3) Az adóalany az adóévre megállapított adót - az adóévben már megfizetett adóelőlegek beszámításával - a bevallás benyújtására előírt határidőig megfizeti. Ha az adóévben már megfizetett adóelőlegek összege meghaladja az adóévre megállapított adó összegét, a különbözetet az adóalany bevallásában, az igény (bevallás) beérkezésének napjától, de legkorábban a bevallás benyújtására előírt határidő napjától (esedékességtől) jogosult visszaigényelni.
16. A kettős adóztatás elkerülése
22. § A kisvállalati adó alanya a kisvállalati adó megállapításakor az adóalapot úgy
módosítja, hogy az ne tartalmazza az e törvény szerint meghatározott külföldön adóztatható
adóalapot.
17. Személyi jövedelemadó
23. § (1) Az egyéni vállalkozó esetében a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti
adóalanyiság első adóévét megelőző adóév utolsó napján megszerzett vállalkozói bevételnek kell
tekinteni minden olyan, őt egyéni vállalkozói tevékenységére tekintettel megillető ellenértéket,
amelyről kiállított bizonylat szerinti teljesítési időpont megelőzi az említett adóalanyiság első
adóévét.
(2) A vállalkozói jövedelem szerinti adózást alkalmazó egyéni vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság bejelentése adóévében a személyi jövedelemadóról szóló törvénynek az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetésére vonatkozó előírásai szerint megállapítja a meglévő készletekkel kapcsolatos bevételét. E bevételt a továbbiakban mindaddig adóalapot nem érintő bevételként tartja nyilván, amíg adókötelezettségeit a kisadózó vállalkozások tételes adójára vonatkozó rendelkezések szerint teljesíti vagy a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerinti átalányadózást alkalmaz.
(4) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalany egyéni vállalkozó a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 49/B. § (5), (11), (14) és (16) bekezdését, vagy 13. számú mellékletének 14. pontját alkalmazza, ha a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság bejelentésének adóévében vagy azt megelőzően az Szja tv. 49/B. § (6) bekezdés g) pontja szerinti kedvezményt, a kisvállalkozói kedvezményt, illetve a kisvállalkozások adókedvezményét vette igénybe, fejlesztési tartalékot képzett.
(5) Az egyéni vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyisága megszűnése bejelentésével egyidejűleg az egyéni vállalkozó átalányadózására vonatkozó rendelkezések alkalmazását is bejelentheti, ha a bejelentés időpontjában megfelel a személyi jövedelemadóról szóló törvényben foglalt valamennyi feltételnek.
(6) Az egyéni vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyisága megszűnésének - ide nem értve, ha az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság egyéni cég alapítása miatt szűnik meg - adóévét követő első adóév első napjára vonatkozóan - a személyi jövedelemadóról szóló törvénynek a nyilvántartásra vonatkozó rendelkezései megfelelő alkalmazásával - részletes vagyonleltárt készít minden olyan eszközéről, amelyet vállalkozói tevékenysége keretében fog használni.
(7) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság időszaka alatt megszerzett nem anyagi jószág, tárgyi eszköz alapján az adózó az adóalanyiság megszűnése - ide nem értve, ha az egyéni vállalkozói tevékenységre való jogosultság egyéni cég alapítása miatt szűnik meg -után a jövedelem meghatározásakor az értékcsökkenési leírást a más által kibocsátott bizonylaton feltüntetett értékre, mint beruházási költségre vetítve állapítja meg.
a) a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyként lezárt adóévben teljesített valamennyi, egyébként a személyi jövedelemadóról szóló törvény alapján költségnek minősülő kiadást (juttatást);
b) a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiság megszűnésekor a (6) bekezdés szerinti vagyonleltárban kimutatott nem anyagi javak és tárgyi eszközök (ide nem értve az adóalanyiság időszaka alatt megszerzett nem anyagi javakat, tárgyi eszközöket) beruházási költségének az adóalanyiság keletkezését megelőző adóév utolsó napjára a személyi
jövedelemadóról szóló törvény szerinti nyilvántartásban kimutatott beruházási költséget meghaladó részét;
c) a nem anyagi javaknak és a tárgyi eszközöknek a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyként lezárt adóévre a személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint időarányosan jutó értékcsökkenési leírását (függetlenül megszerzésük időpontjától).
(9) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyként lezárt adóévet figyelembe
kell venni a megelőző időszakból fennmaradt elhatárolt veszteség érvényesítésének időtartama
tekintetében. A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyiságot megelőző időszakból
fennmaradt összes elhatárolt veszteségből az említett adóalanyiság időszakának minden
adóévében 20-20 százalékot elszámoltnak kell tekinteni.
(10) A kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyként lezárt adóévet figyelembe
kell venni az olyan bevételt csökkentő kedvezmény, valamint adókedvezmény tekintetében,
amelyet az adózó a személyi jövedelemadóról szóló törvény rendelkezései szerint meghatározott
számú adóévben vehet igénybe.
a) mérlegében kimutatott eredménytartalék, saját elhatározásból lekötött tartalék, mérleg szerinti eredmény és - a jóváhagyott osztalék, részesedés alapján a taggal szemben fennálló -kötelezettség együttes összegéből az a rész, amely meghaladja a mérlegben kimutatott, nem vagyoni betétként megszerzett immateriális javak és tárgyi eszközök (ide nem értve az immateriális javak és a tárgyi eszközök értékhelyesbítését) együttes könyv szerinti értékét;
(3) A (2) bekezdés szerinti összeg után a közkereseti társaság, a betéti társaság és az egyéni cég adót (a továbbiakban: az osztalék utáni adót kiváltó adó) fizet. Az osztalék utáni adót kiváltó adó a (2) bekezdés szerinti összeg 16 százaléka, amelyet az adózó az üzleti évre vonatkozó társaságiadó-bevallásában elkülönítetten bevall, és három egyenlő részletben, az üzleti évre vonatkozó társaságiadó-bevallás benyújtására előírt határidőig és az üzleti évet követő két adóévre - de legkésőbb a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adóalanyisága megszűnése évét követő év február 25-ig - az adóév február 25-ig fizet meg.
(4) A közkereseti társaság, a betéti társaság és az egyéni cég, ha olyan immateriális jószágot vagy tárgyi eszközt ad ingyenesen vagy kedvezményesen magánszemély részére, amely eszköz könyv szerinti értéke alapján az osztalék utáni adót kiváltó adó alapját csökkentette, akkor az ezen juttatás könyv szerinti értékének megfelelő jövedelemre - a személyi jövedelemadóról szóló törvénynek és az adózás rendjéről szóló törvénynek egyes, a kifizetőt terhelő adó mellett adható
juttatásokra vonatkozó rendelkezései szerint - a személyi jövedelemadót megállapítja, megfizeti és bevallja.
(5) A közkereseti társaság, betéti társaság és egyéni cég adóalany utolsó üzleti éve beszámolójának mérlegében kimutatott, tagi jogviszony megszűnésére tekintettel fennálló kötelezettség alapján a volt tagnak (örökösének) juttatott bevételre a személyi jövedelemadóról szóló törvénynek és az adózás rendjéről szóló törvénynek a vállalkozásból kivont jövedelemre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
18. Társasági adó
25. § A társasági adó alanya a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvénynek a jogutód nélküli megszűnésre irányadó rendelkezéseit - e §-ban meghatározott eltéréssel -alkalmazza, ha az adóévben bejelenti, hogy a következő adóévekben adókötelezettségeit e törvény rendelkezései szerint teljesíti.
26. § (1) Az adózó választása szerint nem alkalmazza a Tao. tv. 8. § (1) bekezdése u) és v) pontjaiban, 7. § (15) bekezdésében, 16. § (1) bekezdés b) pontjában, 16. § (1) bekezdés c) pont ej) és eh) alpontjában, 16. § (16) bekezdés a)-d) pontjában és - a 2010. június 30-án hatályos -19. § (5) bekezdésében foglaltakat, ha e törvény szerinti adóalanyisága időszaka alatt a Tao. tv. rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával nem terhelné az adózás előtti eredmény növelésének, illetve az adó megfizetésének kötelezettsége. Az az adózó, aki e bekezdés szerinti lehetőséggel élt, de a feltételeknek nem felel meg, a társasági adót az adókötelezettség keletkezését kiváltó esemény évéről benyújtott bevallásában vallja be.
(2) Az a társasági adóalany, amely az adóévben bejelenti, hogy a következő adóévben adókötelezettségeit e törvény rendelkezései szerint teljesíti, a bejelentés adóévére vonatkozó társaságiadó-bevallásában adóelőleget nem vall be és a bejelentést követő adóévre társaságiadóelőleget nem fizet, ha azonban az adóévre vonatkozó bejelentését jogszerűen nem tehette volna meg, nem mentesül az adóelőleg-fizetés elmulasztásának jogkövetkezményei alól.
(4) Az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka alatt megszerzett immateriális jószág, tárgyi eszköz alapján az adózó az adóalanyiság megszűnése után a társasági adó alapjánál értékcsökkenési leírást nem érvényesíthet.
a) e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka alatt lezárt adóévben teljesített valamennyi, egyébként a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény alapján költségnek minősülő kiadást (juttatást);
b) az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszaka előtt megszerzett immateriális jószág, tárgyi eszköz értékcsökkenési leírásának Tao. tv. szerint meghatározott időarányos részét.
(6) Az e törvény szerint meghatározott adóalanyiságot megelőző időszakból fennmaradt elhatárolt veszteségből az e törvény szerinti adóalanyiság minden adóévében 20-20 százalékot elszámoltnak kell tekintetni.
(7) Az e törvény szerint meghatározott adóalanyiság időszakában lezárt adóévet figyelembe kell venni az olyan adókedvezmény tekintetében, amelyet az adózó a társasági adóról és az osztalékadóról szóló törvény rendelkezései szerint meghatározott számú adóévben vehet igénybe.
19. Számviteli kötelezettségek
27. § A számvitelről szóló törvény rendelkezéseit nem alkalmazó közkereseti társaság,
betéti társaság és egyéni cég felszámolása, végelszámolása esetén a csődeljárásról, a felszámolási
eljárásról és a végelszámolásról szóló törvény szerinti, a felszámolás, a végelszámolás kezdő
időpontját megelőző nappal készítendő záróleltárt és zárómérleget a számvitelről szóló 2000. évi
C. törvény 2/A. §-ának (4) bekezdése előírásának figyelembe vételével készíti el azzal, hogy azt
könyvvizsgálóval nem kell ellenőriztetni.
28. § (1) E törvény - a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel - 2012.
november l-jén lép hatályba.
(2) A 4. §, a 7. § 2012. december l-jén lép hatályba.
(3) Az 1. §-3. §, az 5. §, a 6. §, a 8. §-13. §, a 15. §, a 16. § és a 18. §-27. §, 29. §-34. § 2013. január l-jén lép hatályba.
29. § A Tao. tv. 3. számú melléklet A) része a következő 1. ponttal egészül ki:
(A 8. § (1) bekezdésének d) pontja alkalmazásában nem a vállalkozási tevékenység érdekében felmerült költségnek, ráfordításnak minősül különösen:)
„1. az a költség, ráfordítás, amely a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozó vállalkozás részére juttatott ellenérték következtében merül fel;"
30. § A Tao. tv. 3. számú melléklet A) része a következő 2. ponttal egészül ki:
„2. a kisvállalati adó hatálya alá tartozó adózó részére visszafizetési kötelezettség nélkül adott támogatás, juttatás, véglegesen átadott pénzeszköz, a térítés nélkül átadott eszköz könyv szerinti értéke, az adózó által ellenérték nélkül átvállalt kötelezettségnek az adóévi adózás előtti eredmény terhére elszámolt összege, az adóévben térítés nélkül nyújtott szolgáltatás bekerülési értéke, valamint e juttatásokkal kapcsolatban ráfordításként elszámolt általános forgalmi adó;"
31. § (1) A személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban:
Szja. tv.) 3. számú melléklet V. része a következő 13. ponttal egészül ki:
„13. az a kiadás, amely a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozó vállalkozás részére juttatott ellenérték következtében merül fel."
(2) Az Szja. tv. 11. számú melléklet IV. része a következő 1. ponttal egészül ki:
„1. az a kiadás, amely a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozó vállalkozás részére juttatott ellenérték következtében merül fel;"
32. § A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 39/B. §-a helyébe a következő
„39/B. § (1) Az egyszerűsített vállalkozói adó hatálya alá tartozó vállalkozó az adó alapját -a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően - az egyszerűsített vállalkozói adó alapjának 50 %-ában is megállapíthatja.
(2) A kisvállalati adó hatálya alá tartozó vállalkozó az adó alapját - a 39. § (1) bekezdésében, vagy a 39/A. §-ban foglalt előírásoktól eltérően - a kisvállalati adója alapjának 20 %-kal növelt összegében is megállapíthatja.
(3) Az adó alapjának az (l)-(2) bekezdés szerinti megállapítása adóévre választható, az erről szóló bejelentést a 39/A. § (5) bekezdése szerint kell megtenni.
(4) Ha a vállalkozó az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alól kikerül, akkor az adó alapját az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény szerinti adóévére az (1) bekezdés szerint, a naptári év hátralévő részére a 39. § (1) bekezdése, vagy a 39/A. § előírásai szerint kell megállapítani, utóbbi esetén feltéve, hogy a 39/A. §-ban foglalt feltételek egyébként fennállnak.
(5) Ha a vállalkozó a kisvállalati adó hatálya alól kikerül, akkor az adó alapját a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti adóévére a (2) bekezdés szerint, a naptári év hátralévő részére a 39. § (1) bekezdése, vagy a 39/A. § előírásai szerint kell megállapítani, utóbbi esetén feltéve, hogy a 39/A. §-ban foglalt feltételek egyébként fennállnak.
(6) Ha a vállalkozó az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvény hatálya alól kikerül, akkor
a) köteles az egyszerűsített vállalkozói adókötelezettségéről szóló bevallás-benyújtással egyidejűleg az egyszerűsített vállalkozói adóalanyiság megszűnését követő naptól az azt követő adóév első félévének utolsó napjáig terjedő időszakra (e pont alkalmazásában: előlegfizetési időszak) a bevallásban szereplő, a bevallással lefedett időszak naptári napjai alapján 12 hónapra
számított összegű adóelőleget az előlegfizetési időszakra eső egyes előlegfizetési időpontokra, egyenlő arányban bevallani, azzal, hogy nem kell adóelőleget bevallani arra az előlegfizetési időpontra, amelyre a vállalkozó már vallott be adóelőleget.
(7) Ha a vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény hatálya alól kikerül, akkor
b) a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti adóévéről szóló bevallást a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben meghatározott időpontig köteles benyújtani, s ezzel egyidejűleg az adóévre már megfizetett előleg és a tényleges fizetendő adó összegének különbözetét megfizeti, illetve igényelheti vissza."
33. § (1) A számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Szt.) 2/A. § (l)-(5)
bekezdésében az „egyszerűsített vállalkozói adóról szóló" szövegrészek helyébe „az
egyszerűsített vállalkozói adóról szóló, illetve a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a
kisvállalati adóról szóló" szöveg lép.
(2) Az Szt. 2/A. § (2) bekezdésében az „Az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló
törvényben" szövegrész helyébe az „Az egyszerűsített vállalkozói adóról szóló törvényben,
illetve a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvényben" szöveg
(3) Az Szt. 87. § (2) bekezdésében az „az egyszerűsített vállalkozói adó" szövegrész helyébe
„az egyszerűsített vállalkozói adó, a kisvállalati adó" szöveg lép.
34. § A társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e
szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 29/A. §-a a következő (5) bekezdéssel
„(5) A kisadózó vállalkozások tételes adóját választó kisadózó vállalkozás tevékenységében közreműködő kisadózó a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében egyoldalú nyilatkozattal vállalhatja, hogy a 19. § (2)-(3) bekezdés szerinti járulékokat a minimálbérnél magasabb járulék alapnál megfizeti. A nyilatkozat az adóévre szól, melyet az adóévet megelőző év december 20-áig kell az állami adóhatósághoz benyújtani. A nyilatkozat az Art. szerinti végrehajtható okiratnak minősül."
A kisvállalati adózói kör adózásának egyszerűsítése érdekében a Javaslat két gyökeresen új és egyszerű, az érintettek számára választható adónem anyagi jogi szabályait, valamint az adó választására, megfizetésére, bevallására vonatkozó eljárási rendelkezéseket fogalmazza meg. A két új adónem a kisadózó vállalkozások tételes adója és a kisvállalati adó.
A kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya az az egyéni vállalkozó, egyéni cég, valamint közkereseti társaság és betéti társaság lehet, aki ezen választását, valamint legalább egy általa foglalkoztatott kisadózót bejelent az állami adóhatósághoz, és vele szemben a törvényben nevesített kizáró okok nem állnak fenn.
Az adóalanyiság választását a vállalkozás bármikor bejelentheti az adóhatósághoz, az adóalanyiság a bejelentést követő hónaptól jön létre. Az adóalanyiság a törvényben meghatározott okok fennállása esetén szűnik meg, az adóalanyiság a megszűnést követő 2 éven belül ismételten nem választható.
A tételes adó havi összege a bejelentett főállású kisadózó után 50 ezer forint, főállásúnak nem minősülő kisadózó után pedig havi 25 ezer forint. Amennyiben a kisadózó vállalkozás bevétele meghaladja a 6 millió forintot, az azt meghaladó rész után az adó mértéke 40 százalék, melyet a tételes adótól függetlenül kell megfizetni.
A tételes adó megfizetésével a főállású kisadózó a Tbj. szerint biztosítottnak minősül, valamennyi, a Tbj-ben és Flt-ben meghatározott ellátásra jogosultságot szerez.
A kisadózó vállalkozás és a kisadózó a kisadózók tételes adójának megfizetése esetén a törvényben meghatározott közterhek alól mentesül.
A kisadózó vállalkozás bevételi nyilvántartás vezetésére kötelezett, bevételéről a tárgyévet követő év január 20-ig nyilatkozik.
A Javaslat a kisvállalatok adminisztrációs terheinek és adóterheinek csökkentése, valamint a foglalkoztatottság növelése érdekében egy további új választható adózási módot, a kisvállalati adót vezeti be.
A kisvállalatok munkaerő piacon betöltött szerepének és súlyának növelése érdekében az új adót a maximum 25 főt foglalkoztató kisvállalatok választhatják, kiváltva ezzel a vállalkozás profitját terhelő adókat és a bérek után fizetendő közterheket, így a társasági adót, az osztalék után fizetendő egészségügyi hozzájárulást és a szociális hozzájárulási adót.
Az adóalanyiság feltétele a kisvállalati adózás választásának adóhatóság részére történő bejelentése, illetve a foglalkoztatotti és árbevételi korlátoknak való megfelelés.
A kisvállalati adó alapja az adózó pénzügyi vagyonának realizált változása, növelve a személyi jellegű kifizetésekkel. A javaslat meghatározza továbbá az adóalapot korrigáló egyes tételeket is.
a(z) 1. §-hoz
A rendelkezés a két új adónemre vonatkozó törvényi rendelkezések hatályát és az alkalmazásukhoz kapcsolódó alapvető rendelkezéseket állapítja meg.
A Javaslat egyrészt megerősíti a nemzetközi szerződések primátusát, amennyiben nemzetközi szerződés e Javaslattól eltérő előírást alkalmaz, másrészt kiemeli, hogy a kisvállalati adóból és a kisadózó vállalkozások tételes adójából származó bevétel a központi költségvetés bevétele. A Javaslat rögzíti, hogy az új adónemekkel kapcsolatos hatósági ügyekben történő eljárás az állami adóhatóság jogosítványa.
a(z) 2. §-hoz
E szakasz a Javaslat későbbi rendelkezéseiben használt fogalmakra ad meghatározást.
a(z) 3. §-hoz
A Javaslat meghatározza a kisadózó vállalkozások tételes adójának választására jogosult alanyi kört, valamint a kisadózó vállalkozások tételes adója választásának feltételeit.
Eszerint az adó választására jogosult az egyéni vállalkozó, az egyéni cég, valamint a kizárólag magánszemély taggal rendelkező közkereseti társaság és betéti társaság, ha az adóalanyiság választását az állami adóhatósághoz bejelenti. A bejelentést az állami adóhatóság által e célra rendszeresített nyomtatványon kell megtenni.
a(z) 4. §-hoz
Az adóalanyiság a bejelentést követő hónap első napjával jön létre. A tevékenységet év közben kezdő vállalkozás az adóhatósághoz történő bejelentkezéssel egyidejűleg választhatja az adóalanyiságot. A vállalkozó a kisadózó vállalkozások tételes adózását nem választhatja, ha a vállalkozás adószámát a bejelentést megelőző két éven belül az adóhatóság jogerősen felfüggesztette.
Az állami adóhatóság a kisadózó vállalkozás adóalanyként történő nyilvántartásba vételéről, meghatározott adatok közlésével értesíti a kisadózó vállalkozást és a bejelentett kisadózót.
a(z) 5. §-hoz
A Javaslat nevesíti az adóalanyiság megszűnésének egyes eseteit, valamint meghatározza az adóalanyiság megszűnésének időpontját.
Az adóalanyiság megszűnik, ha az adóalany bejelenti, hogy adókötelezettségét nem a kisadózó vállalkozások tételes adójára vonatkozó szabályok szerint kívánja teljesíteni.
Az adóhatóság határozattal szünteti meg az adóalanyiságot, ha az adózó terhére számla-, nyugtaadási kötelezettség elmulasztásáért vagy be nem jelentett foglalkoztatás jogcímen
jogerősen mulasztási bírságot állapított meg, és akkor is, ha az adóalanyiság ideje alatt az adózó adószámát az adóhatóság jogerősen felfüggesztette.
Megszűnik az adóalanyiság a bejelentett kisadózó kilépése vagy halála esetén, feltéve, hogy a vállalkozás tevékenységben más bejelentett kisadózó nem működik közre, és más kisadózót a vállalkozás nem jelent be, továbbá ha a betéti társaság vagy közkereseti társaság kisadózó vállalkozásnak nem magánszemély tagja lesz.
A vállalkozási forma nem megfelelő megváltozása, az egyéni vállalkozói jogállás megszűnése, valamint a jogutód nélküli megszűnés, a végelszámolás, a felszámolás, valamint az adóhatóság által naptári negyedév utolsó napján nyilvántartott 500 ezer forintot meghaladó összegű végrehajtható adótartozás is az adóalanyiság megszűnését eredményezik.
A Javaslat értelmében az adóhatóság a megszűnésről határozattal értesíti az adózót, kivéve, ha a megszűnést a vállalkozási forma megváltozása, az egyéni vállalkozói jogállás megszűnése, vagy a jogutód nélküli megszűnés okozta.
A Javaslat előírja, hogy az adóalanynak az adóhatóság felé be kell jelentenie, ha adóévi bevétele a 6 millió forintot meghaladta. A bejelentést 15 napon belül kell teljesíteni.
a(z) 6. §-hoz
A vállalkozó az adóalanyiság megszűnése esetén a kisadózó vállalkozások tételes adózását a megszűnéstől számított két évig nem választhatja.
a(z) 7. §-hoz
A Javaslat a kisadózó vállalkozások tételes adóját választó adóalanyokat kötelezi, hogy az adóalanyiság választására vonatkozó bejelentéssel egyidejűleg jelentsék be a vállalkozás tevékenységében személyesen közreműködő kisadózók adatait. A bejelentés feltétele az adóalanyiság létrejöttének. A bejelentésben arról is nyilatkozni kell, hogy a kisadózó főállásúnak minősül-e.
Az adóalany vállalkozás kisadózóként be nem jelentett tagja csak munkaviszony keretében működhet közre a vállalkozás tevékenységében, ellenkező esetben a be nem jelentett foglalkoztatáshoz kapcsolódó jogkövetkezmények alkalmazandók.
A kisadózóval kapcsolatos adatok változását a vállalkozásnak 15 napon belül be kell jelentenie az adóhatósághoz, a megváltozott adatokról a kisadózót az állami adóhatóság értesíti.
a(z) 8. §-hoz
A kisadózó vállalkozás tételes adó fizetésére kötelezett. A tételes adó mértéke főállású kisadózónként havi 50 ezer forint, nem főállású kisadózónként havi 25 ezer forint. A kisadózó vállalkozás a tételes adót havonta, a tárgyhónapot követő hónap 12. napjáig köteles megfizetni minden olyan főállású- és nem főállású kisadózó után, akinek jogviszonya a tárgyhó bármelyik napján fennállt. Amennyiben a kisadózó a tárgyhó egyetlen napján is főállásúnak minősül, a fizetendő adó mértéke 50 ezer forint.
Az egyéni vállalkozó kisadózó vállalkozás esetében jogszabály lehetővé teszi a tevékenység szüneteltetését, amely időtartamára tételes adófizetési kötelezettség nem terheli.
A kisadózó vállalkozás abban az esetben, ha a naptári évben elért bevétele a 6 millió forintot meghaladja, a 6 millió forintot meghaladó rész után 40 százalékos mértékű adó fizetésére kötelezett, amely megfizetése azonban nem mentesíti a tételes adófizetési kötelezettség alól. A
naptári évben megszerzett bevétel számításakor az adóalanyiságot megelőzően szerzett bevételt is figyelembe kell venni.
a(z) 9. §-hoz
A rendelkezés rögzíti, hogy a kisadózó vállalkozások tételes adójának megfizetése mely közterheket váltja ki az adóalanyiság időszakában. Eszerint a kisadózó vállalkozás gazdasági tevékenységével és az általa bejelentett kisadózónak az adóalanyiság időszakában nyújtott személyes közreműködésére tekintettel teljesített kifizetésekkel és a bejelentett kisadózónak az adóalanytól a személyes közreműködésére tekintettel megszerzett jövedelmével összefüggésben a tételes adó megfizetésével teljesül
- a vállalkozói személyi jövedelemadó és a vállalkozói osztalékalap utáni adó vagy átalányadó megállapítása, bevallása és megfizetése;
- a társasági adó megállapítása, bevallása és megfizetése;
- a személyi jövedelemadó, a járulékok és az egészségügyi hozzájárulás megállapítása, bevallása és megfizetése;
- a szociális hozzájárulási adó és az egészségügyi hozzájárulás, valamint a szakképzési hozzájárulás megállapítása, bevallása és megfizetése alól.
A kisadózó vállalkozások tételes adójának megfizetésével a kisadózó vállalkozás nem mentesül a kisadózónak nem minősülő személyek foglalkoztatására tekintettel teljesítendő adókötelezettségek alól.
a(z) 10. §-hoz
A főállású kisadózó a Tbj. szerint biztosítottnak minősül, a Tbj. és az Fit. szerinti valamennyi ellátásra jogosultságot szerez. Az ellátások számításának alapja havi 81 300 forint. A nem főállású kisadózó biztosítottnak nem minősül, társadalombiztosítási ellátásra és álláskeresési ellátásra jogosultságot nem szerez.
A jövedelemigazolás kiállításának szempontjából a kisadózó jövedelmének a kisadózó vállalkozás utolsó, a megszerzett bevételről tett nyilatkozatában feltüntetett bevételének 60 százaléka, több kisadózó esetén annak fejenként egyenlő része, de legalább a minimálbér minősül.
a(z) 11. §-hoz
A kisadózó vállalkozás tételes adófizetési kötelezettségéhez adóbevallási kötelezettség nem kapcsolódik, a kisadózó vállalkozás az adóévet követő év január 20-áig kizárólag az adóévben megszerzett bevételéről köteles nyilatkozni azzal, hogy amennyiben a bevételi értékhatár túllépése miatt százalékos mértékű adó megfizetésére köteles, azt eddig az időpontig köteles megállapítani, bevallani és megfizetni.
Abban az esetben, ha a kisadózó vállalkozás adóalanyi minősége e törvény szerinti szabályok szerint év közben szűnik meg, az adó alanya az adóévben megszerzett bevételről az adóalanyiság megszűnését követő hónap 20. napjáig köteles nyilatkozni azzal, hogy amennyiben százalékos mértékű adó megfizetésére is köteles, azt eddig az időpontig köteles megállapítani, bevallani és megfizetni.
A kisadózó vállalkozás az e törvény által nem szabályozott egyéb adókötelezettségeit az általános szabályok szerint teljesíti, így például a munkaviszonyban történő foglalkoztatás esetén az általános szabályok szerint köteles az adó megállapítására, az adóbevallás benyújtására és az adó megfizetésére is.
A kisadózó bejelentése, valamint a kisadózó vonatkozásában bejelentett adatokban, tényekben bekövetkezett változás bejelentése végrehajtható okiratnak minősül, az állami adóhatóság a kisadózó vállalkozás adófizetési kötelezettségét - kivéve a százalékos mértékű adófizetési kötelezettséget - e végrehajtható okiratok alapján tartja nyilván.
a(z) 12. §-hoz
A kisadózó vállalkozás bevételi nyilvántartás vezetésére köteles. A törvény - figyelemmel arra, hogy az adóalany a számviteli törvénynek nem alanya - meghatározza a bevételi nyilvántartással szemben támasztott minimum követelményeket, továbbá a bevételi nyilvántartás vezetésének és a bizonylatok megőrzésének szabályait.
A kisadózó vállalkozás termékértékesítéseiről, szolgáltatásnyújtásáról az általános forgalmi adóról szóló törvény szabályai szerint számla vagy nyugta kiállítására köteles. Az adóalany a gazdasági eseményről kiállított számlán köteles feltüntetni, hogy a számla „Kisadózó vállalkozások tételes adójának alanya által kiállított számla".
a(z) 13. §-hoz
A Javaslat a számviteli alapelvek alcím alatt rögzíti, hogy a kisvállalati adóra vonatkozó rendelkezéseket a számviteli törvény rendelkezéseivel összhangban kell értelmezni. A számviteli rendelkezésektől a megbízható és valós összkép biztosítása érdekében történő eltérés nem eredményezheti az adókötelezettség változását.
a(z) 14. §-hoz
A Javaslat felsorolja, hogy mely adóalanyi kör és milyen feltételek teljesülése esetén választhatja a kisvállalati adó szerinti adózást.
Az adóalanyiságnak két alapvető feltétele van: a kisvállalati adózás választásának adóhatóság felé történő bejelentése, amelyet elektronikus úton kell megtenni, valamint az e rendelkezésben meghatározott egyéb feltételek teljesülése. A kisvállalati adó szerinti adózás akkor választható, ha az adóévet megelőző év január első napjától november utolsó napjáig bármely időpontban a foglalkoztatottak száma a 25 főt, az adóévet megelőző adóév november hónap utolsó napjáig megszerzett bevétel az 500 millió forintot (12 hónapnál rövidebb adóév esetén annak időarányos részét), az utolsó beszámolóval lezárt üzleti évében a mérlegfőösszeg az 500 millió forintot nem haladta meg. Továbbá feltétel, hogy az adózó üzleti éve a naptári évnek feleljen meg, és hogy az adózó adószámának alkalmazása az adóévet megelőző két naptári évben nem volt jogerősen felfüggesztve.
A Javaslat értelmében a foglalkoztatotti létszám és az árbevételi határok számítása során a kapcsolt vállalkozások foglalkoztatottait és árbevételét együttesen kell figyelembe venni.
a(z) 15. §-hoz
A Javaslat a belföldi jogalanyok számára teljes körű adókötelezettséget ír elő (belföldi és külföldi jövedelemre egyaránt), míg a külföldi vállalkozó adókötelezettsége a belföldi telephelyén végzett vállalkozási tevékenységéből származó jövedelmére terjed ki (korlátozott adókötelezettség).
a(z) 16. §-hoz
A kisvállalati adót választó adóalanynak a mérlegforduló nap megváltoztatására nincs lehetősége.
a(z) 17. §-hoz
A Javaslat ezen szakasza a kisvállalati adókötelezettség keletkezésének és megszűnésének szabályait határozza meg.
Az adóalanyiság a kisvállalat döntésétől függően az erre vonatkozó bejelentést követő naptári év első napjával jön létre. A bejelentést az adóévet megelőző év december l-jétől december 20-ig lehet megtenni az adóhatóságnál. Amennyiben az adózó végrehajtható adótartozása a bejelentés napján a 10 millió forintot meghaladja, a bejelentés nem jogszerű.
Amennyiben a kisvállalati adó alanya adókötelezettségeit nem a kisvállalati adózás szabályai szerint kívánja teljesíteni, akkor az erre vonatkozó bejelentését december 1 - december 20. között kell megtennie, amely határidő jogvesztő. Ebben az esetben a kisvállalati adó szerinti jogalanyiság a bejelentés adóévének utolsó napjáig fennáll. A bejelentést ebben az esetben is elektronikus úton kell teljesíteni.
A Javaslat tételesen meghatározza az adóalanyiság megszűnésének eseteit és azokhoz kapcsolódóan azt, hogy mely napot kell a megszűnés napjának tekinteni.
A kisvállalati adóalanyiság megszűnik ha a vállalkozás bevétele az adóalanyiság választására jogosító 500 millió forintot meghaladja; végelszámolás, felszámolás esetén vagy, ha az adóalany felszámolás, végelszámolás nélkül szűnik meg; ha az adóhatóság az adózónál jogerősen számla vagy nyugtaadási kötelezettség elmulasztása, illetve be nem jelentett alkalmazott foglalkoztatása jogcímen mulasztási bírságot állapít meg; ha az adóhatóság az adózó adószámát jogerősen felfüggesztette; ha valamely naptári negyedév utolsó napján az adózó végrehajtható adótartozása meghaladja a 10 millió forintot; valamint átalakulás, egyesülés vagy szétválás esetén; vagy ha a foglalkoztatottak létszáma meghaladja az 50 főt. A létszám megállapításánál a kapcsolt vállalkozásokra vonatkozó előírásokat alkalmazni kell.
A Javaslat az egyéni cégek esetében szabályozza azokat az eseteket, amikor a cég kisvállalati adóalanyisága nem szűnik meg.
A megszűnés tényét, a megszűnés okát és napját, a megszűnés napjától számított 15 napon belül kell bejelenteni az állami adóhatóságnak, aki az adóalanyiság megszűnéséről határozatot hoz. Az adóhatóság nem hoz határozatot a megszűnésről, ha azt az adóalany végelszámolása, felszámolása, illetve azok nélküli megszűnése, valamint átalakulás, egyesülés vagy szétválás okozta.
Ha az adóalanyiság megszűnik, azt a megszűnéstől számított 2 évig az adózó ismételten nem választhatja.
a(z) 18. §-hoz
A Javaslat meghatározza a kisvállalati adó alapját, amely az adózó pénzügyi vagyonának realizált változása, növelve a személyi jellegű kifizetésekkel. A javaslat meghatározza továbbá az
adóalapot korrigáló egyes tételeket is. Az adózó pénzügyi vagyonának realizált változása a pénzeszközök számvitel beszámolóban kimutatott tárgyévi és előző évi értékének a különbsége. Személyi jellegű kifizetés alatt a járulékalapot képező jövedelemként magánszemélynek (ideértve különösen a munkavállalót) juttatott vagyoni érték minősül.
Az adóalapot a vállalkozásba kívülről bevont pénzeszközök csökkentik. Ilyenek különösen: a hitelfelvétel, a tőkeemelés, az előleg beérkezése, illetve az osztalék megszerzése. Az adólapot növelik a vállalkozáson kívülre helyezett pénzeszközök, így egyebek mellett a hitel visszafizetése, a hitel nyújtása, előleg fizetése vagy a tőkeleszállítás.
A Javaslat arról is rendelkezik, hogy a nem a vállalkozás érdekében felmerülő kiadások, ráfordítások is növelik az adóalapot. Ilyenek többek között: a végleges pénzeszközátadás, a bűncselekmény elkövetése érdekében vagy azzal összefüggésben felmerült kiadás, a tartozás térítés nélküli átvállalása, a követelés elengedése, a térítés nélkül nyújtott szolgáltatás, a térítés nélküli eszközátadás.
Az adóelkerülés visszaszorítása érdekében a Javaslat értelmében az ellenőrzött külföldi társasággal szemben teljesített kifizetés, elszámolt ráfordítás összege szintén növeli az adóalapot.
A Javaslat az adóalap meghatározásának körében rögzíti a szokásos piaci ár elvét.
a(z) 19. §-hoz
A Javaslat szerint az adó mértéke az adó alapjának 16 százaléka, amelynek megfizetésével az adóalany mentesül a társasági adó, a szociális hozzájárulási adó és az osztalék után fizetendő egészségügyi hozzájárulás bevallása és megfizetése alól.
a(z) 20. §-hoz
E szakasz a kisvállalati adó bevallásának szabályait rendezi.
Az adó alanya főszabály szerint az adóévet követő május 31-ig köteles a kisvállalati adót megállapítani és bevallani, kivéve, ha adóalanyiság év közben szűnik meg, mely esetben az adóbevallás benyújtásának határideje a megszűnést követő ötödik hónap utolsó napja. Az adóalany az adóelőleg összegét naptári hónaponként köteles megállapítani, amelyet az adózás rendjéről szóló 31. § (2) bekezdése szerinti bevallásában köteles bevallani. Az adóalany -amennyiben előleg-kiegészítésre köteles - az adóelőleg kiegészítésről az adóév december 20-ig köteles bevallást benyújtani.
A törvény ezen túl rendelkezik arról, hogy a külföldi vállalkozó belföldi telephelye és belföldi fióktelepe után milyen módon köteles megállapítani az adó alapját.
a(z) 21. §-hoz
A kisvállalati adó alanyát adóelőleg- és adófizetési, egyes esetekben előleg-kiegészítési kötelezettség terheli.
Az adóalany - az adóév első 11 hónapjára - az adott tárgyhónapban foglalkoztatóként, a foglalkoztatottak részére kifizetett, Tbj. szerint járulék alapot képező összes jövedelem 19%-ában meghatározott mértékű adóelőleget fizet a tárgyhónap vonatkozásában.
Az adóalany, ha az adóévet megelőző adóévben az éves szinten számított bevétele meghaladta a 100 millió forintot az adóév december 20-ig köteles az általa addig megfizetett adóelőleget az adóévi várható fizetendő adó összegére kiegészíteni (előleg-kiegészítés).
Az adóalany az adóévre megállapított adót - a megfizetett adóelőleg beszámításával - az adóbevallás benyújtására előírt határidőig, azaz az adóévet követő év május 31-ig, ha adóalanyisága év közben szűnt meg, abban az esetben - törvény eltérő rendelkezésének hiányában - az adóalanyiság megszűnésének hónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig köteles megfizetni. Amennyiben a megfizetett adóelőleg meghaladja az éves adófizetési kötelezettség összegét, a különbözet visszaigénylésére az adóalany az adóbevallásban a bevallás beérkezésének napjától, de legkorábban a bevallás benyújtására előírt határidő napjától jogosult.
a(z) 22. §-hoz
A Javaslat a külföldön is tevékenységet folytató adóalany kettős adóztatásának elkerülése érdekében mentesíti az adófizetési kötelezettség alól a külföldön adóztatható adóalapot.
a(z) 23. §-hoz
A Javaslat az egyéni vállalkozó kisadózó vállalkozásokra vonatkozóan tartalmazza az adózási mód megváltoztatásával összefüggésben szükséges szabályokat. Az egyéni vállalkozók a személyi jövedelemadó rendszeréből az egyéni vállalkozói tevékenység megszüntetésére vonatkozó előírások szerint léphetnek ki.
a(z) 24. §-hoz
A Javaslat a bt, kkt és egyéni cég formájában működő, a kisadózó vállalkozások tételes adóját választó vállalkozások és a magánszemély tagok közötti adózási kérdéseket rendezi az adózási mód megváltoztatására tekintettel. A vállalkozás nyereségéből a le nem adózott rész - elsősorban az eredménytartalék - után a 16 százalékos osztalékadót kiváltó adót meg kell fizetni.
a(z) 25. §-hoz
A Javaslat a kisadózó vállalkozások tételes adóját és a kisvállalati adót választó társasági adóalanyokra vonatkozóan tartalmazza az adózási mód megváltoztatásával összefüggésben szükséges szabályokat. A Javaslat szerint a társasági adóalany az adózási forma megváltoztatása esetén - a törvényben meghatározott kivételekkel - a jogutód nélküli megszűnés szabályait alkalmazza. A Javaslat részletesen meghatározza továbbá, hogy a választott adóalanyiság megszűnése esetén milyen átmeneti rendelkezéseket kell alkalmazni.
a(z) 26. §-hoz
Lásd az előző §-hoz tartozó indokolást.
a(z) 27. §-hoz
A Javaslat a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alatt álló, ezért a számvitelről szóló törvény rendelkezéseit nem alkalmazó vállalkozások felszámolása, végelszámolásával kapcsolatos nyilvántartási szabályokat rendezi.
a(z) 28. §-hoz
A § hatályba léptető rendelkezéseket tartalmaz.
a(z) 29. §-hoz
A Javaslat rögzíti, hogy az a költség, ráfordítás, amely a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozó vállalkozás részére juttatott ellenérték következtében merül fel nem minősül elismert költségnek társasági adó szempontból.
a(z) 30. §-hoz
A Javaslat rögzíti, hogy az a költség, ráfordítás, amelyet a társasági adóalany a kisvállalati adó hatálya alá tartozó adózónak ingyenesen juttat nem minősül elismert költségnek társasági adó szempontból.
a(z) 31. §-hoz
A Javaslat rögzíti, hogy az a kiadás, amely a kisadózó vállalkozások tételes adójának hatálya alá tartozó vállalkozás részére juttatott ellenérték következtében merül fel nem minősül elismert költségnek személyi jövedelemadó szempontból.
a(z) 32. §-hoz
A Javaslat a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (Htv.) egyszerűsített iparűzési adóalapmeghatározásra vonatkozó rendelkezéseit módosítja. A Javaslat szerint a kisvállalkozói adó alanya az iparűzési adó alapját egyszerűsített módon, mégpedig a kisvállalkozó adó alapjának 20%-kal növelt összegében is megállapíthatja, figyelemmel arra, hogy a kisvállalkozói adó adóalapja szűkebb tartalmú (kisebb), mint az iparűzési adó alapja. Az iparűzési adóalanynak e választását - előző évről szóló bevallásán, illetve újonnan létrejött vállalkozás esetén a bejelentkezési nyomtatványon - be kell jelenteni az adóhatósághoz. A Javaslat tartalmazza azokat a szabályokat is, amelyeket akkor kell alkalmazni, amikor a kisvállalkozó már nem lehet a kisvállalkozói adó alanya.
a(z) 33. §-hoz
A Javaslat a kisadózó vállalkozások tételes adóját és a kisvállalati adót választó adóalanyokra vonatkozó, általánostól eltérő számviteli rendelkezéseket fogalmazza meg.
a(z) 34. §-hoz
A Javaslat biztosítja, hogy a kisadózó vállalkozások tételes adóját választó kisadózó vállalkozás tevékenységében közreműködő kisadózó a magasabb összegű társadalombiztosítási ellátások megszerzése érdekében egyoldalú nyilatkozattal vállalhatja, hogy a járulékokat a minimálbérnél magasabb járulék alapnál fizeti meg. A Javaslat szerint a nyilatkozat az adóévre szól, melyet az adóévet megelőző év december 20-áig kell az állami adóhatósághoz benyújtani.


Pályázati felhívás a kiemelt művészeti célok megvalósításának támogatására minősítéssel nem rendelkező zenekarok és énekkarok részére
A pályázat benyújtásának feltétele: a pályázó az NKA postálján érvényes regisztrációval rendelkezzen.
A pályázat célja: Az EMMI az előadó-művészeti szervezetek támogatásának részletes szabályairól szóló 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 22. § (1) bekezdése a), c) és g) pontjai alapján nyílt pályázatot ír ki kiemelt művészeti célok megvalósításának támogatására minősítéssel nem rendelkező zenekarok és énekkarok részére, mely az Európai Bizottság SA. 34770 (2012/N-2). számú határozatával meghosszabbított N 357/2007 számú bizottsági határozatnak megfelelő kulturális célú támogatás.
A pályázati keretösszeg a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló 2017. évi C. törvény alapján 22.000.000 Ft. A pályázat keretösszege az EMMI 2018. évi költségvetésében a 20/13/5 „Az előadó-művészeti törvény végrehajtásából adódó feladatok (működési és művészeti pályázatok)” elnevezésű fejezeti kezelésű előirányzaton rendelkezésre áll.
A pályázaton elnyerhető támogatási összegek: a támogató nem határoz meg minimum és maximum elnyerhető támogatási összeget.
vissza nem térítendő támogatás;
A megítélt támogatás intenzitása legfeljebb 100 % lehet.
Az a minősítéssel nem rendelkező, zeneművészeti tevékenységet ellátó, előadó-művészeti szervezet pályázhat, amely megfelel az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól szóló 2008. évi XCIX. törvény (Emtv.) 44. § 5., 7., 8., 18., 19., 25., 32. és 55. pontjában meghatározott, feltételeknek.
Emtv.:
44. § 5. big band: a jazz műfajába tartozó vagy áthangszerelt műveket előadó zenekar, melynél a fúvós hangszercsoportokat (rézkórusok, szaxofonkórus) ritmusszekció egészíti ki,
44. § 7. előadó-művészeti szervezet: az önálló jogi személyiségű színház, balett- vagy táncegyüttes, szimfonikus zenekar, énekkar, kamara-szimfonikus zenekar, kamarazenekar, amely létesítő okirata szerinti céljaként, vagy alap-, illetve főtevékenységeként előadó-művészeti színház-, tánc- vagy zeneművészeti tevékenységet lát el,
44. § 8. énekkar: oratórikus vagy a cappella művek előadására alkalmas előadó-művészeti szervezet - ideértve a kamarakórust is -, ha létszáma legalább 12 fő,
44. § 18. kamara-szimfonikus zenekar: olyan zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, melynek létszáma legalább 24, legfeljebb 55 fő, ide értve a népi koncertzenekart is és a fúvószenekart is,
44. § 19. kamarazenekar: olyan zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, melynek létszáma legalább 12, legfeljebb 23 fő, ide értve a népi koncertzenekart, a fúvószenekart és a big bandet is,
44. § 25. népi koncertzenekar: népi eredetű (cigányzene, népies műdal) műveket vonós és fúvós összeállításban, cimbalommal vagy más népi hangszerrel kiegészítve előadó zenekar,
44. § 32. szimfonikus zenekar: hangversenyeken zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, amelynek az előadásonkénti létszáma legalább 56 fő, illetve amennyiben az előadott mű vagy művek jellege, vagy ifjúsági, iskolai hangverseny esetében a helyszín igazolt befogadóképessége indokolja, legalább a 18. és a 20. pontban meghatározott alsó létszám-határ,
44. § 55. fúvószenekar: komolyzene műfajába tartozó, eredeti vagy áthangszerelt műveket előadó zeneművészeti szervezet, amelyben a rézfúvós és fafúvós hangszercsoportokat ütőhangszeresek egészíthetik ki.
A minősített zenekarokról és énekkarokról a minősített előadó-művészeti szervezetek körének meghatározásáról szóló 5/2012. (VI.15.) EMMI rendelet rendelkezik.
Nem nyújthat be pályázatot:
- határon túli székhellyel rendelkező szervezet,
- magánszemély,
- jogi személyiséggel nem rendelkező zenekar, énekkar
- a minősített előadó-művészeti szervezetek körének meghatározásáról szóló 5/2012. (VI. 15.) EMMI rendeletben szereplő előadó-művészeti szervezet.
Nem folyósítható támogatás annak a kedvezményezettnek, aki korábban az EMMI illetve jogelődjei és a Nemzeti Kulturális Alap (NKA), illetve az Emberi Erőforrás Támogatáskezelő NKA Igazgatósága (a továbbiakban: EMET NKAI) által nyújtott, lejárt határidejű támogatással nem számolt el, esetleges visszafizetési kötelezettségét nem teljesítette, a támogatást nem a célnak megfelelően használta fel, vagy az elszámolást a támogató egyéb tartalmi, formai problémák, hiányosságok miatt nem fogadta el.
A megvalósítás időszaka: 2018. április 1. – 2019. március 31.
Azokhoz a szakmai programokhoz, amelyekhez a pályázó a 2017. évi kiemelt művészeti célú EMMI által meghirdetett pályázaton támogatást nyert, kiegészítő támogatás nem igényelhető!
A pályázati kiírásnak az EMET NKAI portálján történő megjelenésétől számított 30. naptári nap, a jelen pályázati felhívás esetében 2018. július 2.
A pályázat kezelője: Emberi Erőforrás Támogatáskezelő Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága (a továbbiakban: EMET NKAI)
Nevezési díj, saját forrás:
A pályázat benyújtásához nevezési díjat nem kell fizetni.
Felhívjuk figyelmét, hogy bármelyik altémára nyújtja be a pályázatát, kötelező feltölteni egy 30 napon belüli pénzintézeti igazolást a számlavezetésről.
Szkennelés során törekedjen a legkisebb képfelbontás (állományméret) elérésére. A legnagyobb feltölthető állományméret: 10 MB
Az EMET NKAI az általa ”feltételesen érvénytelen” minősítéssel ellátott pályázatokat, illetve a hiánypótlási felhívást követően is hiányos vagy hibás pályázatokat tájékoztatással küldi meg az érintett szakmai kuratóriumnak.
Pályázatot benyújtani a következő pályázati célokra lehet:
1. altéma (a Korm. rendelet 22. § (1) bekezdés g) pontja alapján): külföldi fesztiválon, meghívás alapján teljesítendő külföldi vendégjátékon, koncertturnén való részvétel,
2. altéma (a Korm. rendelet 22. § (1) bekezdés a) és c) pontja alapján): ifjúsági koncertek, kortárs zenei bemutatók megrendezése
Igényelhető költségjogcímek:
alkotók, közreműködők, előadók tiszteletdíja és annak járulékai vagy számlás kifizetése
szállásköltség (kizárólag a résztvevő előadók, közreműködők szállásköltsége számolható el),
útiköltség (kizárólag a résztvevő előadók, közreműködők útiköltsége számolható el),
részvételi díj, regisztráció, nevezési díj,
reklám- és PR-költség.
Nem igényelhető támogatás felújításra, nagy értékű eszközbeszerzésre, természetbeni hozzájárulásokra, érdek-képviseleti vagy szakmai szervezeti tagdíjra és pályázati nevezési díjra.
1. altémánál:
a fesztivál meghívója, programja,
a koncertturné szakmai, logisztikai és gazdasági tervezete.
2. altémánál:
az ifjúsági hangverseny, hangversenysorozat programja,
közreműködői nyilatkozat,
a tervezett helyszín/ek/ által kiállított befogadó nyilatkozat.
Egy pályázó altémánként egy pályázatot nyújthat be, melyben több támogatási célt is megjelölhet.
A részköltségkalkulációt annyi példányban kell elkészíteni és feltölteni - az „Egyéb pályázati dokumentumok” részhez pdf formátumban - , ahány támogatási célra nyújtják be a pályázatot, majd a részköltségkalkulációkat a pályázati adatlap részét képező költségkalkulációban szükséges összesítve is felvezetni.!
Részköltségkalkulációk feltöltése esetén az ehhez szükséges dokumentum az alábbi linken található:
http://www.nka.hu/emmifkp/letoltheto_dokumentumok
A döntéshozó a rendelkezésre álló keret támogatott pályázatonkénti elosztásáról a pályázatok benyújtási határidejét követően, az Ávr. 66. § 14. pontja alapján legkésőbb 65 napon belül dönt.
A pályázat formai és tartalmi elbírálásának módja
A pályázat befogadásáról az EMET NKAI, legfeljebb a pályázat benyújtását követő hetedik napig befogadó nyilatkozatot bocsát a pályázó rendelkezésére vagy érdemi vizsgálat nélkül elutasítja a pályázatot. A pályázat befogadása során az EMET NKAI vizsgálja, hogy a pályázó a pályázói körbe tartozik-e.
Ha a befogadott pályázatot a pályázó hibásan, hiányosan nyújtotta be, az EMET NKAI – a hibák, hiányosságok megjelölése mellett – egyetlen alkalommal felszólítja a pályázót a pályázat kijavítására. A pályázat kijavítására/hiánypótlására egyetlen alkalommal, a megadott határidőig van lehetőség.
A benyújtott pályázat / hiánypótlás hiányos vagy hibás, ha
hiányzik vagy nem teljes vagy nem megfelelő a cégszerű aláírás a kötelezően benyújtandó dokumentumokon
hibásan vagy nem megfelelően van kitöltve a költségkalkuláció.
Az EMET NKAI az általa elutasított (be nem fogadott) pályázatokat, illetve a hiányosan vagy hibásan benyújtott hiánypótlást tartalmazó pályázatokat tájékoztatással küldi meg az szakmai kuratóriumnak.
A pályázatok bírálatára vonatkozó eljárás
A beérkezett pályázatokról szóló döntésre a szakmai kuratórium előterjesztése alapján a Zeneművészeti Bizottság (továbbiakban: Bizottság) tesz javaslatot.
A szakmai kuratórium a pályázatokat a testület munkájára vonatkozó Működési szabályzat szerint és saját szakmai tapasztalata, szakmai tanácsadók beszámolói, személyes konzultációk, videó dokumentációk és az adatlapon szereplő információk alapján bírálja el.
A szakmai kuratórium dönt az EMET NKAI által tájékoztatással megküldött, hiányosan, vagy hibásan benyújtott hiánypótlást tartalmazó pályázat elutasításáról és a szakmailag érvénytelen pályázatról. Az elutasított és szakmailag érvénytelennek minősített pályázatot a testületek nem értékelik.
A szakmai kuratórium vizsgálja a költségkalkulációban igényelt jogcímek szakmai megalapozottságát is. A szakmai kuratórium a pályázatra vonatkozó előterjesztését indoklással látja el.
A szakmai kuratórium a pályázaton forráshiány miatt nem támogatott, de szakmailag megfelelő pályázatok támogatási összeg-javaslatát, sorrendjét is meghatározhatja.
Herboly Domonkos, a Zeneművészeti Bizottság tagja, főigazgató
Kesselyák Gergely, a Zeneművészeti Bizottság tagja, karmester, operarendező
Somos Csaba, a Nemzeti Énekkar karigazgatója
A pályázat elbírálása során a szakmai kuratórium az alábbi szempontokat veszi figyelembe:
- a pályázati kiírásnak való megfelelés (pályázati cél)
- a pályázati cél és a kért támogatás közötti összhang
- a pályázati cél regionális jelentősége
- a pályázati cél nemzetközi jelentősége
- a pályázati cél ifjúság-nevelő hatása
- a pályázati cél megvalósíthatósága.
Az EMET NKAI a támogatási döntés meghozatalát követő tizenöt napon belül írásban tájékoztatja a pályázókat a támogatási döntésről.
A pályázat kiírója a döntést követően a www.nka.hu, a www.emet.gov.hu és a www.kormany.hu oldalon nyilvánosságra hozza
a nyertes pályázók nevét, székhelyét
a támogatás célját
a megítélt támogatási összeget
a forráshiány miatt elutasított pályázók megjelölését, sorrendjét, a jogszabályban rögzített szabályok szerint esetlegesen adható támogatási összegét
indokolást
Az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) 102/D. § (1)-(3) bekezdése alapján az államháztartáson kívüli igénylő/kedvezményezett az EMET NKAI-nál kifogást nyújthat be, ha a pályázati eljárásra, a támogatási döntés meghozatalára, a támogatási szerződés megkötésére, a költségvetési támogatás folyósítására, visszakövetelésére vonatkozó eljárás jogszabálysértő, a pályázati kiírásba vagy a támogatási szerződésbe ütközik. Nem nyújtható be kifogás az olyan döntés, intézkedés ellen, amellyel szemben jogorvoslatnak van helye, vagy amely a támogatás igénylőjére, illetve a kedvezményezettre vonatkozó jogot, kötelezettséget közvetlenül nem állapít meg. A kifogás benyújtására a kifogásolt intézkedéshez vagy mulasztáshoz kapcsolódóan megállapított határidőn belül, ennek hiányában az arról való tudomásszerzéstől számított tíz napon belül, de legkésőbb az annak bekövetkezésétől számított harminc napon belül, írásban van lehetőség. A kifogás benyújtására nyitva álló határidő elmulasztása miatt igazolási kérelem benyújtásának helye nincs.
A kifogás tartalmára és a kifogással kapcsolatos eljárásra vonatkozó szabályokat az Ávr. 102/D. § (4)- (8) bekezdései tartalmazzák.
A támogatási szerződés (szerződés) megkötésének feltétele, hogy a nyertes pályázó a szerződés megkötéséhez előírt jogszabályi feltételeknek megfeleljen. A pályázati adatlap tartalmazza azokat a nyilatkozatokat, amelyeket az Ávr. 75. §-a a szerződés megkötéséhez kötelezően előír. Az Ávr. 81. §-a részletesen tartalmazza azokat a feltételeket, amely esetekben nem köthető szerződés.
A támogatás folyósítására egy összegben kerül sor támogatási előleg címén, legkésőbb 2019. június 30-ig.
A támogatás első részletének folyósítására a szerződés mindkét fél általi aláírását követően, a szerződésben meghatározott időpontban és feltételek szerint kerül sor.
A szerződéskötés időpontjában
folyamatban lévő vagy megvalósítás előtt álló programok esetén a támogatás támogatási előlegként folyósítandó;
már megvalósult programok esetén a támogatás a benyújtott szakmai beszámoló az EMMI, illetve a pénzügyi elszámolás az EMET NKAI FKPO általi elfogadását követően folyósítandó.
A támogatás elszámolása és ellenőrzéseA kedvezményezett az elnyert támogatást csak a támogatási szerződésben rögzített célra fordíthatja, és köteles a támogatás felhasználásáról a szerződés és a gazdálkodására vonatkozó előírások szerint számot adni.
A szakmai beszámoló és pénzügyi elszámolás hiánypótlására egyetlen alkalommal van lehetőség.
A szakmai beszámolóban ismertetni kell a támogatás felhasználásnak, valamint a támogatott tevékenység megvalósításának szakmai vonatkozásait és tapasztalatait, ki kell térni a megvalósulás körülményeire, valamint elemezni kell a megvalósítás szakmai eredményességét és hozadékát, konkrét eredményeit (eredménytelenség estén annak okait). A szakmai beszámoló mellékleteként be kell küldeni a fesztiválon/vendégjátékon/koncertturnén készült fotó/kat, illetve a hangverseny/sorozat PR/sajtó anyagát.
A pénzügyi elszámolásnak tartalmazni kell a támogatási szerződésben rögzített költségkalkuláció alapján benyújtott:
a kedvezményezett nevére szóló, eredeti érvénytelenített bizonylatokról készített hitelesített másolatokat (számlák, számlát helyettesítő okiratok), pénzügyi teljesítést igazoló bizonylatokról (pénztárbizonylat, ennek hiányában pénztárfőkönyv/pénztárnapló másolata, banki terhelési értesítő, szerződés, teljesítésigazolás stb.).
a százezer forint értékhatárt meghaladó értékű áru beszerzésének vagy szolgáltatás megrendelésének írásos dokumentumát. Írásban kötött szerződésnek minősül az elküldött és visszaigazolt megrendelés is. Amennyiben a kedvezményezett az elszámolás során a fenti értékhatár feletti árubeszerzés és szolgáltatásnyújtás írásos dokumentumait nem csatolja, az elszámolás során az értékhatár feletti számlák/bizonylatok nem vehetők figyelembe.
a megbízási díjak, tiszteletdíjak, számlázott szellemi tevékenység szerződéseinek másolatát, értékhatártól függetlenül.
Idegen nyelven kiállított bizonylatok, szerződések esetén a tartalom fordítása szükséges.
Nem magyarországi fizetőeszközben történő pénzügyi elszámolás esetén az „Elszámoló lap”-on a számla tárgyát magyar nyelven is, továbbá a számla összegét a számla teljesítése napján érvényes MNB középárfolyamon forintra átszámítva is fel kell tüntetni.
A fent említett eredeti számlák, okiratok szükség esetén bekérhetők, vagy a helyszínen ellenőrizhetők.
Nem számolható el
a pályázati céllal össze nem függő kiadások,
más pályázati forrásból finanszírozott kiadások,
az előadó-művészeti szervezet – amennyiben az előadó-művészeti tevékenységen mint alap/fő tevékenységen kívül más tevékenységet is folytat – központi irányítása általános költségeinek a számviteli politikában meghatározott módon arányosított, nem előadó-művészeti tevékenységre jutó hányada,
a nem előadó-művészeti tevékenységek kiadásai,
ingatlanon végzett felújítás, beruházás költségei, ingatlanon elszámolt értékcsökkenés,
visszaigényelhető vagy nem a kedvezményezettet terhelő adók (társasági adó, helyi adó (pld: Idegenforgalmi adó „IFA”), vámköltség, illeték, különadó),
bírság, kötbér, perköltség, hatósági díjak,
banki kezelési költségek, banki műveletek költsége, kamattartozás kiegyenlítése, hitel, egyéb pénzügyi műveletek költségei,
árfolyamveszteségek, árfolyamkockázat-biztosítással kapcsolatban felmerült költségek,
társasági részesedések (üzletrész, részvény) vásárlásával összefüggő költségek,
föld-, telek-, ingatlanvásárlás költségei,
természetbeni hozzájárulások (ideértve a reprezentáció költségeit is),
rendezvény-, utazásszervezés költsége.
A pályázattal kapcsolatban felvilágosítást nyújt
szakmai kérdésekben az EMMI Közösségi Művelődési és Művészeti Főosztályán:
Hajós-Dauner Zsófia zeneművészeti referens a (00-36-1) 795-4859-es telefonszámon vagy a zsofia.hajos-dauner@emmi.gov.hu e-mail címen;
Illés Eszter zeneművészeti referens a (00-36-1) 896 7185-es telefonszámon vagy az eszter.illes@emmi.gov.hu e-mail címen
a pályázati adatlap és a költségkalkuláció kitöltésével kapcsolatban az NKA Igazgatóságán:
Fekete Adrienn osztályvezető a (00-36-1) 327-4362-as telefonszámon vagy a adrienn.fekete@emet.gov.hu e-mail címen.
A pályázattal kapcsolatos további fontos információk a Pályázati tájékoztatóban olvashatóak a www.nka.hu – EMMI Fejezeti kezelésű pályáztatás – Pályázati tájékoztató menüpont alatt).
Felhívjuk továbbá pályázóink figyelmét, hogy az Ávr. több helyen érinti a pályáztatás eljárási rendjét, így többek között:
a 66.§ (2) bekezdés 15. pontja alapján felhívjuk a pályázók figyelmét az esetleges közbeszerzési eljárás lefolytatására irányuló kötelezettségükre.
a költségvetési támogatásból megvalósítani tervezett tevékenységek, feladatok, beszerzések ismertetését, azok tervezett hatásait, összefüggéseit a pályázati kiírásban megjelölt pályázati céllal, valamint az ezekhez kapcsolódó részletes költségtervet, szükség szerint költség-haszon elemzést, megvalósíthatósági tanulmányt.
A 84 § (2) bekezdés részletesen tartalmazza a jogosulatlanul igénybevett támogatás visszafizetésének elvárt biztosítékait.
a 88. § (3) bekezdése szerint fel kell függeszteni a költségvetési támogatás folyósítását, ha a támogatási szerződés megkötését követően a kedvezményezett olyan nyilatkozatot tesz, vagy a támogatás folyósítója olyan körülményről szerez tudomást, amely a költségvetési támogatás visszavonását, a támogatási szerződés felmondását vagy az attól történő elállást teheti szükségessé. A felfüggesztésről és annak okáról a kedvezményezettet haladéktalanul tájékoztatni kell.
a 90. § (1) bekezdése az esetleges köztartozás fennállásával kapcsolatos szabályokat tartalmazza.
94. § (2) bekezdése szerint a beszámoló határidejének elmulasztása vagy nem megfelelő teljesítése esetén az EMET-NKAI írásban, határidő tűzésével felszólítja a kedvezményezettet a kötelezettsége teljesítésére vagy a hiányok pótlására. Hiánypótlásra, ha jogszabály, pályázati kiírás vagy támogatási szerződés eltérően nem rendelkezik, legfeljebb egy alkalommal van lehetőség.
a 95. § (1) bekezdés alapján a támogatási szerződés módosítása nem irányulhat a támogatott tevékenység eredeti céljának megváltoztatására.
a 97. § (4) bekezdés alapján, ha a támogatott tevékenység összköltsége csökken a tervezetthez képest, a költségvetési támogatás összegét az összköltség csökkenésének arányában csökkenteni kell, több forrás esetén az eredeti arányoknak megfelelően. A támogatott tevékenység összköltségét a költségtervben meghatározott egyes költségnemek arányában kell csökkenteni. E rendelkezéstől a támogatási szerződésben a felek eltérhetnek.
Az Emberi Erőforrások Minisztériuma Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 33/2014. (IX. 16.) EMMI utasítás alapján 1. melléklet 6. függelék V/B/6. pontja alapján
az emberi erőforrások minisztere nevében eljárva:
Frissítve: 2018.06.13.