text:
printerfair.hu Adatkezelési Tájékoztató 2016 Adatkezelési tájékoztató - PDF
Download "printerfair.hu Adatkezelési Tájékoztató 2016 Adatkezelési tájékoztató"
Virág Zsófia Borbélyné
2 Bevezetés Az Printer-fair Kft. (székhely: Dorog, Mátyás kir. u. 11/a. adószám: ) (a továbbiakban: Szolgáltató, adatkezelő) mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek ismeri el a következő tájékoztató jogi tartalmát. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 20. (1) kimondja, hogy az érintettel (továbbiakban: felhasználó) az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező. Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról. Tájékoztatni kell az érintettet az Info tv. 6. (1) bekezdése alapján arról is, hogy személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is. Ha az érintettek személyes tájékoztatása lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, a tájékoztatás megtörténhet az alábbi információk nyilvánosságra hozatalával is: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak és jogorvoslati lehetőségeinek ismertetése, valamint g) ha az adatkezelés adatvédelmi nyilvántartásba vételének van helye, az adatkezelés nyilvántartási száma. A Printer-fair Kft. elkötelezett ügyfelei és partnerei személyes adatainak védelmében, kiemelten fontosnak tartja ügyfelei információs önrendelkezési jogának tiszteletben tartását. A Printerfair Kft. a személyes adatokat bizalmasan kezeli, és megtesz minden olyan biztonsági, technikai és szervezési intézkedést, mely
3 az adatok biztonságát garantálja. Jelen adatkezelési tájékoztató a Printer-fair Kft. weboldalainak ( adatkezelését és a vevőknek szóló tájékoztató hírlevelek kiküldését szabályozza: és a fenti tartalmi előíráson alapul. A tájékoztató elérhető az alábbi oldalról: A tájékoztató módosításai a fenti címen történő közzététellel lépnek hatályba. A tájékoztató egyes fejezetcímei mögött megjelenítjük a jogszabályi hivatkozást is. Értelmező fogalmak 1. érintett/felhasználó: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy - közvetlenül vagy közvetve - azonosítható természetes személy; 2. személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző ismeret -, valamint az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; 3. különleges adat: a) a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, b) az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat; 4. bűnügyi személyes adat: a büntetőeljárás során vagy azt megelőzően a bűncselekménnyel vagy a büntetőeljárással összefüggésben, a büntetőeljárás lefolytatására, illetve a bűncselekmények felderítésére jogosult szerveknél, továbbá a büntetés-végrehajtás szervezeténél keletkezett, az érintettel kapcsolatba hozható, valamint a büntetett előéletre vonatkozó személyes adat; 5. hozzájárulás: az érintett akaratának önkéntes és határozott kinyilvánítása, amely megfelelő tájékoztatáson alapul, és amellyel félreérthetetlen beleegyezését adja a rá vonatkozó személyes adatok - teljes körű vagy egyes műveletekre kiterjedő - kezeléséhez; 6. tiltakozás: az érintett nyilatkozata, amellyel személyes adatainak kezelését kifogásolja, és az adatkezelés megszüntetését, illetve a kezelt adatok törlését kéri; 7. adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja; 8. adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése,
4 tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése; 9. adattovábbítás: az adat meghatározott harmadik személy számára történő hozzáférhetővé tétele; 10. nyilvánosságra hozatal: az adat bárki számára történő hozzáférhetővé tétele; 11. adattörlés: az adatok felismerhetetlenné tétele oly módon, hogy a helyreállításuk többé nem lehetséges; 12. adatmegjelölés: az adat azonosító jelzéssel ellátása annak megkülönböztetése céljából; 13. adatzárolás: az adat azonosító jelzéssel ellátása további kezelésének végleges vagy meghatározott időre történő korlátozása céljából; 14. adatmegsemmisítés: az adatokat tartalmazó adathordozó teljes fizikai megsemmisítése; 15. adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai feladatot az adatokon végzik; 15. adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, vagy amely az adatkezelővel kötött szerződése alapján - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő szerződéskötést is - adatok feldolgozását végzi; 16. adatfelelős: az a közfeladatot ellátó szerv, amely az elektronikus úton kötelezően közzéteendő közérdekű adatot előállította, illetve amelynek a működése során ez az adat keletkezett; 17. adatközlő: az a közfeladatot ellátó szerv, amely - ha az adatfelelős nem maga teszi közzé az adatot - az adatfelelős által hozzá eljuttatott adatait honlapon közzéteszi; 18. adatállomány: az egy nyilvántartásban kezelt adatok összessége; 19. harmadik személy: olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki, vagy amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel vagy az adatfeldolgozóval; 20. harmadik ország: minden olyan állam, amely nem EGT-állam.
5 Az adatkezelés elvei Személyes adat kizárólag meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében kezelhető. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie az adatkezelés céljának, az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek és törvényesnek kell lennie. Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas. A személyes adat csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezelhető. A személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható. Az érintettel akkor helyreállítható a kapcsolat, ha az adatkezelő rendelkezik azokkal a technikai feltételekkel, amelyek a helyreállításhoz szükségesek. Az adatkezelés során biztosítani kell az adatok pontosságát, teljességét és ha az adatkezelés céljára tekintettel szükséges naprakészségét, valamint azt, hogy az érintettet csak az adatkezelés céljához szükséges ideig lehessen azonosítani. Az adatkezelés jogalapja (5.-6. ) 1.Személyes adat akkor kezelhető, ha ahhoz az érintett hozzájárul, vagy azt törvény vagy - törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben - helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli. 2. Személyes adat kezelhető akkor is, ha az érintett hozzájárulásának beszerzése lehetetlen vagy aránytalan költséggel járna, és a személyes adat kezelése a) az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából szükséges, vagy b) az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából szükséges, és ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll. 3. Ha az érintett cselekvőképtelensége folytán vagy más elháríthatatlan okból nem képes hozzájárulását megadni, akkor a saját vagy más személy létfontosságú érdekeinek védelméhez, valamint a személyek életét, testi épségét vagy javait fenyegető közvetlen veszély elhárításához vagy megelőzéséhez szükséges mértékben a hozzájárulás akadályainak fennállása alatt az érintett
6 személyes adatai kezelhetőek. 4. A 16. életévét betöltött kiskorú érintett hozzájárulását tartalmazó jognyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása nem szükséges. 5. Ha a hozzájáruláson alapuló adatkezelés célja az adatkezelővel írásban kötött szerződés végrehajtása, a szerződésnek tartalmaznia kell minden olyan információt, amelyet a személyes adatok kezelése szempontjából az érintettnek ismernie kell, így különösen a kezelendő adatok meghatározását, az adatkezelés időtartamát, a felhasználás célját, az adatok továbbításának tényét, címzettjeit, adatfeldolgozó igénybevételének tényét. A szerződésnek félreérthetetlen módon tartalmaznia kell, hogy az érintett aláírásával hozzájárul adatainak a szerződésben meghatározottak szerinti kezeléséhez. 6. Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céjából, vagy az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. 7. Az érintett kérelmére, kezdeményezésére indult bírósági vagy hatósági eljárásban az eljárás lefolytatásához szükséges személyes adatok tekintetében, az érintett kérelmére indult más ügyben az általa megadott személyes adatok tekintetében az érintett hozzájárulását vélelmezni kell. 8. Az érintett hozzájárulását megadottnak kell tekinteni az érintett közszereplése során általa közölt vagy nyilvánosságra hozatalra általa átadott személyes adatok tekintetében. 9. Kétség esetén azt kell vélelmezni, hogy az érintett a hozzájárulását nem adta meg. 10. Személyes adatot kezelni csak meghatározott célból, jog gyakorlása és kötelezettség teljesítése érdekében lehet. Az adatkezelésnek minden szakaszában meg kell felelnie e célnak, továbbá az adatok felvételének és kezelésének tisztességesnek kell lennie. 11. Csak olyan személyes adat kezelhető, amely az adatkezelés céljának megvalósulásához elengedhetetlen, a cél elérésére alkalmas, csak a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig. 12. Személyes adat csak megfelelő tájékoztatáson alapuló beleegyezéssel kezelhető. 13. Személyes adat harmadik országban adatkezelést folytató adatkezelő részére akkor továbbítható, vagy harmadik országban adatfeldolgozást végző adatfeldolgozó részére akkor adható át, ha ahhoz az érintett kifejezetten hozzájárult, vagy az adatkezelésnek az előzőekben előírt feltételei teljesülnek, és a harmadik országban az átadott adatok kezelése, valamint feldolgozása során biztosított a személyes adatok megfelelő szintű védelme. Az EGT-államokba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra kerülne sor.
7 14. Ha a személyes adat felvételére az érintett hozzájárulásával került sor, az adatkezelő a felvett adatokat törvény eltérő rendelkezésének hiányában a rá vonatkozó jogi kötelezettség teljesítése céljából, vagy az adatkezelő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítése céljából, ha ezen érdek érvényesítése a személyes adatok védelméhez fűződő jog korlátozásával arányban áll további külön hozzájárulás nélkül, valamint az érintett hozzájárulásának visszavonását követően is kezelheti. Funkcionális adatkezelés 1. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 20. (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a weboldal funkcionalitásának működése körében a következőket: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése. 2. Az adatgyűjtés ténye, a kezelt adatok köre: vezeték- és keresztnév, cím, vállalat neve, regisztráció időpontja, regisztrációkori IP cím. 3. Az érintettek köre: A weboldalon regisztrált valamennyi érintett. 4. Az adatgyűjtés célja: Szolgáltató hírlevél és direkt marketing üzenet küldés céljából kezeli a weboldalon regisztrált Felhasználók személyes adatait. 5. Az adatkezelés időtartama, az adatok törlésének határideje: A regisztráció törlésével azonnal. 6. Az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye: A személyes adatokat az adatkezelő munkatársai kezelhetik, a fenti alapelvek tiszteletben tartásával. 7. Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: A személyes adatok törlését, vagy módosítását az alábbi módokon tudja érintett kezdeményezni: - postai úton a 2501 Esztergom PF 173. címen, - útján az címen. 8. Az adatkezelés jogalapja: a Felhasználó hozzájárulása, az Infotv. 5. (1) bekezdése, illetve az elektronikus kereskedelemi
8 szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Elker tv.) 13/A. (3) bekezdése: A szolgáltató a szolgáltatás nyújtása céljából kezelheti azon személyes adatokat, amelyek a szolgáltatás nyújtásához technikailag elengedhetetlenül szükségesek. A szolgáltatónak az egyéb feltételek azonossága esetén úgy kell megválasztania és minden esetben oly módon kell üzemeltetnie az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtása során alkalmazott eszközöket, hogy személyes adatok kezelésére csak akkor kerüljön sor, ha ez a szolgáltatás nyújtásához és az e törvényben meghatározott egyéb célok teljesüléséhez feltétlenül szükséges, azonban ebben az esetben is csak a szükséges mértékben és ideig. Külső szolgáltatók adatkezelése 1. A portál html kódja a Printer-fair Kft.-től független, külső szerverről érkező és külső szerverre mutató hivatkozásokat tartalmaz. A külső szolgáltató szervere közvetlenül a felhasználó számítógépével áll kapcsolatban. Felhívjuk látogatóink figyelmét, hogy e hivatkozások szolgáltatói az ő szerverükről történő közvetlen kapcsolódás, a felhasználó böngészőjével való közvetlen kommunikáció miatt felhasználói adatokat képesek gyűjteni. 2. A felhasználó számára esetlegesen személyre szabott tartalmakat a külső szolgáltató szervere szolgálja ki. A Printer-fair Kft és a külső szolgáltató szervere közötti kapcsolat kizárólag az utóbbi kódjának beillesztésére terjed ki, így személyes adatok átadása, továbbítása sem történik. 3. Az adatok külső szolgáltatók szervere általi kezeléséről az alább felsorolt adatkezelők tudnak részletes felvilágosítást nyújtani. 4. A honlapon külső szolgáltató reklámokat jeleníthet meg; erről a felhasználókat tájékoztatjuk. A külső szolgáltató a testre szabott kiszolgálás érdekében a felhasználó számítógépén kis adatcsomagot, ún. sütit (cookie) helyez el és olvas vissza. Ha a böngésző visszaküld egy korábban elmentett sütit, az azt kezelő szolgáltatóknak lehetőségük van összekapcsolni a felhasználó aktuális látogatását a korábbiakkal, de kizárólag a saját tartalmuk tekintetében. A sütikről és webjelzőkről az alábbi címen érhető el bővebb információ: Az érintettek jogai és érvényesítésük Az érintett kérelmezheti az adatkezelőnél tájékoztatást személyes adatai kezeléséről, személyes adatainak helyesbítését, valamint személyes adatainak a kötelező adatkezelés kivételével törlését vagy zárolását. 1. Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett
9 általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá az érintett személyes adatainak továbbítása esetén az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. 2. Az adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok továbbításának időpontját, az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. 3. Az adatok adattovábbítási nyilvántartásban való megőrzésére irányuló és ennek alapján a tájékoztatási kötelezettség időtartamát az adatkezelést előíró jogszabály korlátozhatja. E korlátozás körében személyes adatok esetében öt évnél, különleges adatok esetében pedig húsz évnél rövidebb időtartam nem állapítható meg. 4. Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásáról számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 30 napon belül írásban, közérthető formában megadni a tájékoztatást. Cookie-k (sütik) kezelése 1. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 20. (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a weboldal cookie adatkezelése körében a következőket: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye,
10 f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése. 2. Az adatkezelés ténye, a kezelt adatok köre: IP cím, egyedi azonosítószám, dátumok, időpontok 3. Az érintettek köre: A weboldalt látogató valamennyi érintett. 4. Az adatkezelés célja: a webanalitikai adatok összegyűjtése. 5. Az adatkezelés időtartama, az adatok törlésének határideje: Az adatkezelés időtartama a session cookie-k esetén a honlapok látogatásának befejezéséig, míg más esetben maximum 1 évig tart. 6. Az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye: A cookie-k használatával nem kezel személyes adatokat az adatkezelő. 7. Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az érintettnek lehetőségük van a cookie-kat törölni a böngészők Eszközök/Beállítások menüjében általában az Adatvédelem menüpont beállításai alatt. 8. Az adatkezelés jogalapja: Az érintettől hozzájárulás nem szükséges, amennyiben a cookie-k használatának kizárólagos célja az elektronikus hírközlő hálózaton keresztül történő közléstovábbítás vagy arra az előfizető vagy felhasználó által kifejezetten kért, az információs társadalommal összefüggő szolgáltatás nyújtásához a szolgáltatónak feltétlenül szüksége van. 9. A weboldal látogatottsági adatait a Google Analytics szolgáltatás igénybevételével méri a Szolgáltató. A szolgáltatás használata során adatok kerülnek továbbításra. A továbbított adatok az érintett azonosítására nem alkalmasak. A Goggle adatvédelmi elveiről bővebb információ itt olvasható: Regisztráció a Printer-fair Kft. rendszerébe Az adatkezelés célja: a felhasználók nyilvántartása, egymástól való megkülönböztetése, kapcsolattartás, elektronikus számlabemutatás, a számlák kiegyenlítése és direkt marketing célú megkeresés. Az adatkezelés jogalapja: az érintett önkéntes hozzájárulása és a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény 6. (5) bekezdése.
11 A kezelt adatok köre: azonosítószám, bejelentkezési név, jelszó, e- mail cím, név, értesítési cím, telefonszám, a regisztráció dátuma, időpontja, a felhasználó számítógépének regisztrációkori IP címe, jelszó-emlékeztető kérdés, válasz az emlékeztető kérdésre, SMART kártyaszám. Az adatkezelés időtartama: a meg nem erősített regisztrációk esetében 1 hónap, az inaktív (a Printer-fair Kft. egyetlen szolgáltatását sem használó felhasználók esetében) az utolsó bejelentkezéstől számított 18 hónap. A direkt marketing üzenetek továbbításának megtiltását és a személyes adatok törlését vagy módosítását az alábbi elérhetőségeken lehet kérni: postai úton a Dorog, Mátyás kir. 11/a. útján az címen. Hírlevél, DM tevékenység 1. A gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény 6. -a értelmében a Felhasználó előzetesen és kifejezetten hozzájárulhat ahhoz, hogy a Szolgáltató reklámajánlataival, egyéb küldeményeivel a regisztrációkor megadott elérhetőségein keresztül megkeresse. 2. Továbbá az Ügyfél a jelen tájékoztató rendelkezéseit szem előtt tartva hozzájárulhat ahhoz, hogy a Szolgáltató a reklámajánlatok küldéséhez szükséges személyes adatait kezelje. 3. A Szolgáltató nem küld kéretlen reklámüzenetet, és a Felhasználó korlátozás és indokolás nélkül, ingyenesen leiratkozhat az ajánlatok küldéséről. Ebben az esetben a Szolgáltató minden - a reklámüzenetek küldéséhez szükséges - személyes adatát törli nyilvántartásából és további reklámajánlataival nem keresi meg a Felhasználót. A Felhasználó a reklámokról leiratkozhat az üzenetben lévő linkre kattintva. 4. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 20. (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a hírlevél-küldés adatkezelése körében a következőket:
12 a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre, c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése. 5. Az adatkezelés ténye, a kezelt adatok köre: név, cím, vállalat neve, regisztráció időpontja, regisztrációkori IP cím 6. Az érintettek köre: A hírlevélre feliratkozó valamennyi érintett. 7. Az adatkezelés célja: reklámot tartalmazó elektronikus üzenetek küldése az érintett részére, tájékoztatás nyújtása az aktuális információkról, termékekről, akciókról, új funkciókról stb. 8. Az adatkezelés időtartama, az adatok törlésének határideje: a hozzájáruló nyilatkozat visszavonásáig, azaz a leiratkozásig tart az adatkezelés. 9. Az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye: A személyes adatokat az adatkezelő munkatársai kezelhetik, a fenti alapelvek tiszteletben tartásával. 10. Az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az érintett bármikor, ingyenesen leiratkozhat a hírlevélről. 11. Az adatkezelés jogalapja: az érintett önkéntes hozzájárulása, az Infotv. 5. (1) bekezdése, és a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény 6. (5) bekezdése: Az adatkezelés jogalapja: az érintett önkéntes hozzájárulása, az Infotv. 5. (1) bekezdése, és a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény 6. (5) bekezdése: A reklámozó, a reklámszolgáltató, illetve a reklám közzétevője a hozzájárulásban meghatározott körben - a náluk hozzájáruló nyilatkozatot tevő személyek személyes adatairól nyilvántartást vezet. Az ebben a nyilvántartásban rögzített - a reklám címzettjére vonatkozó - adat csak a hozzájáruló nyilatkozatban foglaltaknak megfelelően, annak visszavonásáig kezelhető, és harmadik fél számára kizárólag az érintett személy előzetes hozzájárulásával adható át. Facebook 1. Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 20. (1) bekezdése alapján, meg kell határozni a weboldal adattovábbítási tevékenysége körében a következőket: a) az adatgyűjtés ténye, b) az érintettek köre,
13 c) az adatgyűjtés célja, d) az adatkezelés időtartama, e) az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye, f) az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése. 2. Az adatgyűjtés ténye, a kezelt adatok köre: Facebook.com közösségi oldalon regisztrált neve, illetve a felhasználó nyilvános profilképe. 3. Az érintettek köre: Valamennyi érintett, aki regisztrált a Facebook.com közösségi oldalon, és lájkolta a weboldalt. 4. Az adatkezelés célja: A Facebook.com oldalon, a webáruház egyes tartalmi elemeinek, termékeinek, akcióinak, vagy magának a weboldalnak a megosztása, illetve lájkolása. 5. Az adatkezelés időtartama, az adatok megismerésére jogosult lehetséges adatkezelők személye és az érintettek adatkezeléssel kapcsolatos jogainak ismertetése: Az adatok forrásáról, azok kezeléséről, illetve az átadás módjáról, és jogalapjáról a címen tájékozódhat az érintett. 6. Az adatkezelés a Facebook.com weboldalon valósul meg, így az adatkezelés időtartamára, módjára, illetve az adatok törlési és módosítási lehetőségeire a Facebook.com közösségi oldal szabályozása vonatkozik: ( ( 7. Az adatkezelés jogalapja: az érintett önkéntes hozzájárulása személyes adatai kezeléséhez a Facebook.com weboldalon. Adatbiztonság (7. ) 1. Az adatkezelő köteles az adatkezelési műveleteket úgy megtervezni és végrehajtani, hogy biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét. 2. Az adatkezelő, illetve tevékenységi körében az adatfeldolgozó köteles gondoskodni az adatok biztonságáról, köteles továbbá megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek az Info tv. valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek. 3. Az adatokat megfelelő intézkedésekkel védeni kell, különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés, továbbá az alkalmazott technika megváltozásából fakadó hozzáférhetetlenné válás ellen.
14 4. A különböző nyilvántartásokban elektronikusan kezelt adatállományok védelme érdekében megfelelő technikai megoldással biztosítani kell, hogy a nyilvántartásokban tárolt adatok - kivéve, ha azt törvény lehetővé teszi - közvetlenül ne legyenek összekapcsolhatók és az érintetthez rendelhetők. 5. A személyes adatok automatizált feldolgozása során az adatkezelő és az adatfeldolgozó további intézkedésekkel biztosítja a. a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását; b. az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével történő használatának megakadályozását; c. annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják; d. annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe; e. a telepített rendszerek üzemzavar esetén történő helyreállíthatóságát és f. azt, hogy az automatizált feldolgozás során fellépő hibákról jelentés készüljön. 6. Az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak az adatok biztonságát szolgáló intézkedések meghatározásakor és alkalmazásakor tekintettel kell lenni a technika mindenkori fejlettségére. Több lehetséges adatkezelési megoldás közül azt kell választani, amely a személyes adatok magasabb szintű védelmét biztosítja, kivéve, ha az aránytalan nehézséget jelentene az adatkezelőnek. 7. Adatkezelő az adatokat bérelt szerveren, MySQL adatbázisban, titkosítva, jelszóval védve tárolja. Az érintettek jogai ( ) 1. Az érintett kérelmezheti az Szolgáltatónál, hogy az adjon tájékoztatását személyes adatai kezeléséről, kérheti személyes adatainak helyesbítését, valamint kérheti személyes adatainak - a kötelező adatkezelés kivételével - törlését vagy zárolását. 2. Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az
15 adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. 3. Az adatkezelő az adattovábbítás jogszerűségének ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából adattovábbítási nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az általa kezelt személyes adatok továbbításának időpontját, az adattovábbítás jogalapját és címzettjét, a továbbított személyes adatok körének meghatározását, valamint az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat. 4. Az adatkezelő köteles a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül, közérthető formában, az érintett erre irányuló kérelmére írásban megadni a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes. 5. Felhasználó kérelmére Szolgáltató tájékoztatást ad az általa kezelt adatokról, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az esetleges adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről. Szolgáltató a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül írásban, közérthető formában adja meg a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes. 6. Szolgáltató, amennyiben a személyes adat a valóságnak nem felel meg, és a valóságnak megfelelő személyes adat az adatkezelő rendelkezésére áll, a személyes adatot helyesbíti. 7. Törlés helyett Szolgáltató zárolja a személyes adatot, ha a Felhasználó ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené a Felhasználó jogos érdekeit. A zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta. 8. Szolgáltató törli a személyes adatot, ha kezelése jogellenes, a Felhasználó kéri, a kezelt adat hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható - feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki, az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt, azt a bíróság vagy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elrendelte. 9. Az adatkezelő megjelöli az általa kezelt személyes adatot, ha az érintett vitatja annak helyességét vagy pontosságát, de a vitatott személyes adat helytelensége vagy pontatlansága nem állapítható meg egyértelműen. 10. A helyesbítésről, a zárolásról, a megjelölésről és a törlésről az érintettet, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az érintett jogos érdekét nem sérti. 11. Ha az adatkezelő az érintett helyesbítés, zárolás vagy törlés
16 iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 30 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja az érintettet a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről. Jogorvoslat 1. Felhasználó tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, ha a) a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az Szolgáltatóra vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez, vagy az Szolgáltató, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve, ha az adatkezelést törvény rendelte el; b) a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik; c) törvényben meghatározott egyéb esetben. 2. Szolgáltató a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 nap alatt megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről a kérelmezőt írásban tájékoztatja. Ha az Szolgáltató az érintett tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással érintett személyes adatot korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében. 3. Amennyiben a Felhasználó Szolgáltatónak a meghozott döntésével nem ért egyet, az ellen - annak közlésétől számított 30 napon belül - bírósághoz fordulhat. A bíróság soron kívül jár el. 4. Az adatkezelő esetleges jogsértése ellen panasszal a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnál lehet élni: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/C. Levelezési cím: 1530 Budapest, Postafiók: 5. Telefon: Fax:
17 Bírósági jogérvényesítés (22. ) 1. Azt, hogy az adatkezelés a jogszabályban foglaltaknak megfelel, az adatkezelő köteles bizonyítani. Az adattovábbítás jogszerűségét az adatátvevő köteles bizonyítani. 2. A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik. A per - az érintett választása szerint - az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerinti törvényszék előtt is megindítható. 3. A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége. A perbe a Hatóság az érintett pernyertessége érdekében beavatkozhat. 4. Ha a bíróság a kérelemnek helyt ad, az adatkezelőt a tájékoztatás megadására, az adat helyesbítésére, zárolására, törlésére, az automatizált adatfeldolgozással hozott döntés megsemmisítésére, az érintett tiltakozási jogának figyelembevételére, illetve az adatátvevő által kért adat kiadására kötelezi. 5. Ha a bíróság az adatátvevő kérelmét elutasítja, az adatkezelő köteles az érintett személyes adatát az ítélet közlésétől számított 3 napon belül törölni. Az adatkezelő köteles az adatokat akkor is törölni, ha az adatátvevő a meghatározott határidőn belül nem fordul bírósághoz. 6. A bíróság elrendelheti ítéletének - az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekei és nagyobb számú érintett védett jogai megkövetelik. Kártérítés és sérelemdíj (23. ) 1. Ha az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével másnak kárt okoz, köteles azt megtéríteni. 2. Ha az adatkezelő az érintett adatainak jogellenes kezelésével vagy az adatbiztonság követelményeinek megszegésével az érintett személyiségi jogát megsérti, az érintett az adatkezelőtől sérelemdíjat követelhet. 3. Az érintettel szemben az adatkezelő felel az adatfeldolgozó által okozott kárért és az adatkezelő köteles megfizetni az érintettnek
18 az adatfeldolgozó által okozott személyiségi jogsértés esetén járó sérelemdíjat is. Az adatkezelő mentesül az okozott kárért való felelősség és a sérelemdíj megfizetésének kötelezettsége alól, ha bizonyítja, hogy a kárt vagy az érintett személyiségi jogának sérelmét az adatkezelés körén kívül eső elháríthatatlan ok idézte elő. 4. Nem kell megtéríteni a kárt és nem követelhető a sérelemdíj annyiban, amennyiben a kár a károsult vagy a személyiségi jog megsértésével okozott jogsérelem az érintett szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartásából származott. Az adatkezelő adatai, elérhetősége Név: Printer-fair Kft. Székhely: Dorog, Mátyás kir. u. 11/a. Cégjegyzékszám: A bejegyző bíróság megnevezése: Komárom-Esztergom megyei Cégbíróság Adószám: Zárszó A tájékoztató elkészítése során figyelemmel voltunk az alábbi jogszabályokra: évi CXII. törvény az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról (a továbbiakban: Infotv.) évi CVIII. törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről (főképp a 13/A. -a) évi XLVII. törvény a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról; évi XLVIII. törvény a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól (különösen a 6. -a) évi XC. törvény az elektronikus információszabadságról évi C. törvény az elektronikus hírközlésről (kifejezetten a a) - 16/2011. sz. vélemény a viselkedésalapú online reklám bevált gyakorlatára vonatkozó EASA/IAB-ajánlásról

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/01536/2015
. IV/01536/2015
Első irat érkezett: 05/29/2015
Az ügy tárgya: a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. számú ítélete, valamint a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (termőföld használata-bejelentési kötelezettség, haszonélvezeti jog gyakorlása)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. számú ítélete megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól, a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. számú ítéletére is kiterjedően.
Az indítványozó kérte továbbá, hogy az Alkotmánybíróság kezdeményezze a Kúriánál jogegységi határozat meghozatalát.
Az indítványozó álláspontja szerint a tárgyi földhasználatra vonatkozó bejelentési adatlapot haszonélvezet fennállása esetén az indítványozó tulajdonosnak is alá kellett volna írnia, az ezzel ellentétes bírósági döntések jogszabályellenesek és sértik az indítványában hivatkozott alapvető jogait. Álláspontja szerint a tárgyi földhasználati szerződés az indítványozó hozzájárálusának hiányában érvényesen nem jöhetett volna létre, amely tényt a bíróságok döntéseik meghozatala során nem értékeltek.
Az indítványozó kifogásolja továbbá, hogy a hatósági eljárás során nem gyakorolhatta ügyféli jogait.
Az indítványozó álláspontja szerint a támadott bírói döntések mindezek okán sértik a tsiztességes eljáráshoz való jogát, valamint az Alaptörvény XV. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglaltakat, valamint a tulajdonhoz való jogát..
a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. számú ítélete
a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. számú ítélete
IV_1536_14_2015_ind_kieg.pdf IV_1536_11_2015_ind_kieg.pdf IV_1536_7_2015_ind_kieg.pdf IV_1536_2_2015_ind_kieg.pdf IV_1536_1_2015_inditvany.pdf
A határozat száma: 3067/2016. (IV. 11.) AB végzés
A határozat kelte: Budapest, 03/21/2016
Az Alkotmánybíróság a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. sorszámú ítélete, valamint a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó 2015. május 26. napján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz, melyben a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. sorszámú ítélete, valamint a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. sorszámú ítélete megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint az ítéletek ellentétesek az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésével, T) cikk (3) bekezdésével, III. cikkével, V. cikkével, XIII. cikkével, XV. cikkével, XXIV. cikk (1) bekezdésével, XXVIII. cikk (1) bekezdésével, valamint 28. cikkével. Az indítványozó azt is kérelmezte, hogy az Alkotmánybíróság kezdeményezze jogegységi határozat meghozatalát a Kúriánál.
[2]	Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló peres eljárásban megállapított tényállás szerint a felperes (jelen ügyben: indítványozó) tulajdonában áll két – haszonélvezeti joggal terhelt – szántó művelési ágú ingatlan. A Debreceni Körzeti Földhivatal a 704383/3/2011/0606. sorszámú határozatával a perbeli két ingatlanra 2010. október 31-i kezdőnappal a földhasználati bejelentési adatlap szerinti földhasználó földhasználatát szívességi földhasználat jogcímén nyilvántartásba vette. A hatóság a határozatot nem küldte meg az indítványozónak. Az indítványozó 2013. augusztus 2-án beadványt terjesztett elő a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Földhivatalánál (peres eljárásban: alperes), melyben kérte az elsőfokú határozattal bejegyzett földhasználati jog törlését. Az áttételt követően eljáró elsőfokú földhivatal a 2013. október 2-án kelt 719.925-5/2013. sorszámú végzésével az indítványozó fellebbezését érdemi vizsgálat nélkül elutasította, egyben megküldte az elsőfokú határozatot a felperesnek.
[3]	Az indítványozó fellebbezése folytán eljáró Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Földhivatala a 2013. november 24-én kelt 700.036-2/2013. számú határozatával mind az elsőfokú hatóság végzését, mind az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Az indokolás szerint a haszonélvező a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 159. § (2) bekezdése értelmében jogosult – minden formai kötöttség nélkül – ingyenesen átengedni a haszonélvezeti joggal terhelt termőföld használatát, ahhoz nem szükséges a tulajdonos hozzájárulása. Ezért a bejegyzés érdekében benyújtott földhasználati bejelentési adatlapon sem követelhető meg a tulajdonos aláírásának beszerzése. Az elsőfokú hatóság nem követett el jogszabálysértést akkor sem, amikor a nyilvántartásba vételről nem értesítette az indítványozót mint tulajdonost, csak a haszonélvezőt és a földhasználót. A földhasználati eljárásban hozott döntések kézbesítésével kapcsolatban a földhasználat részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 12. § (2) bekezdése szerint a földhivatalnak a nyilvántartásba vételt – a földhasználati lapnak, az újonnan nyilvántartásba vett adatokat tartalmazó részleges másolata megküldésével – a földhasználóval és a használatba adóval kell közölnie. A konkrét esetben a használatba adó a haszonélvezeti jog jogosultja volt, a használatba vevő pedig az a személy, akinek a haszonélvezeti jog gyakorlását átengedték, így a határozatot csak részükre küldték meg.
[4]	Az indítványozó keresete alapján eljárt Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2014. június 6-án kelt 8.K.30.170/2014/25. sorszámú ítéletével a keresetet elutasította. A bíróság elsőként az indítványozó által hivatkozott semmisségi okot vizsgálta, és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 121. § (1) bekezdésére hivatkozással megállapította, hogy a perbeli eljárásban az első és másodfokú közigazgatási hatóságoknak szakhatóság bevonására irányuló kötelezettsége nem volt. A bíróság megállapította azt is, hogy a felperes ügyféli jogállása a közigazgatási perben megállapítást nyert, annak jogalapja pedig nem releváns, mivel az nem hatott ki az ügy érdemére.
[5]	A bíróság a régi Ptk. 159. § (2) bekezdése, valamint a termőföldről szóló 1994. évi LV. törvény (a továbbiakban: Tft.) 24/A. § (1) bekezdésére hivatkozással megállapította, hogy a másodfokú hatóság helyesen jutott arra a következtetésre, hogy a haszonélvezeti jog gyakorlásának közeli hozzátartozó részére történő ingyenes átengedése kötelező írásbeliséghez mint alakisághoz nem kötött szerződés, mely írásba foglalás hiányában is érvényesen létrejön.
[6]	A bíróság szerint az alperes helyesen értelmezte a Tft. 25/B. § (2) bekezdését, amennyiben a hivatkozott jogszabályi rendelkezés a földhasználat bejelentését a használatra, birtoklásra, hasznok szedésére való jogosultság gyakorlásának átengedése esetében nem a tulajdonos hozzájárulásához köti, aki ezen körben jogosultságait a Ptk. 157. § (1) és (2) bekezdése alapján a fennálló haszonélvezeti jogra tekintettel nem gyakorolhatta, hanem az ezen jogok jogosultjának, azaz a haszonélvező hozzájárulásához. A bíróság arra is kitért, hogy az indítványozó által hivatkozott „is” szó arra irányul, hogy nem elegendő a bejelentési adatlap esetén a földhasználó aláírása, hanem amellett egy másik személy (a konkrét esetben a haszonélvező) aláírása is szükséges volt.
[7]	Az indítványozó felülvizsgálati kérelme alapján eljáró Kúria a 2015. január 28-án kelt Kfv.III.38.103/2014/7. sorszámú ítéletével a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. A Kúria ítélete indokolásában rámutatott arra, hogy a felülvizsgálati eljárás tárgya az elsőfokú bíróság jogerős ítéletének törvényességi felülvizsgálata, mely a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Földhivatala 700.036-2/2013. számú határozata jogszerűségét bírálta el. A felperes ügyféli minősége körében rögzítette, hogy az ügyfél jogait a másodfokú eljárás során gyakorolhatta, erre tekintettel jogsérelem nem érte. Az ügy érdemében pedig megállapította, hogy a jogvita eldöntése szempontjából ügydöntő jelentőséggel bírt a Tft. 25/B. § (2) bekezdés második mondatának értelmezése, melyet az elsőfokú bíróság helyesen végzett el: amennyiben a termőföld haszonélvezeti joggal terhelt, akkor a bejelentési adatlapot a földhasználó mellett csak a haszonélvezőnek kell aláírnia, a tulajdonosnak nem.
[8]	Az indítványozó kérelme indokolásában az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló hatósági és peres eljárással összefüggésben – az indítvány tartalma alapján – azt kifogásolta, hogy a Hajdu-Bihar Megyei Kormányhivatal Földhivatala és a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság nem megfelelően kezelte az indítványozó beadványait és nem tartotta be a törvények által kötelezően előírt jogvesztő határidőket. A Kúria pedig nem reagált „a hatásköri túllépésre”, nem tartatta be a bírósággal az 1/2009. KJE jogegységi határozatot, ily módon jogorvoslati utat nem biztosított. Az indítványozó szerint ezért sérült az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdése, XV. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint a XXIV. cikk (1) bekezdése.
[9]	Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésének sérelmét azzal indokolta, hogy a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtti eljárásban tárgyalás tartás hiányában nem nyílt lehetősége bizonyítékok feltárására, a Kúria előtti eljárásban pedig a tárgyaláson nem kapott szót.
[10]	Az indítványozó szerint a Tft. 25/B. § (2) bekezdésének a hatóságok és bíróságok általi értelmezése sérti az Alaptörvény T) cikk (3) bekezdését, III. cikkét, V. cikkét, XIII. cikkét, XV. cikkét, valamint 28. cikkét. Az Alaptörvény XIII. cikkének sérelmét abban látja, hogy a tulajdonjog részjogosítványát képező használati joga sérül azáltal, hogy megtagadták tőle az előhasználati jogot azzal, hogy a termőföldet nem a haszonélvezeti jog jogosultja, hanem a közeli hozzátartozó mint szívességi földhasználó használhatja. Ez az értelmezés az indítványozó szerint őt mint tulajdonost „szolgaságban” tartja, ezzel pedig sérül az Alaptörvény III. cikk (1) bekezdése.
[11]	Az indítványozó 2015. június 15-én újabb beadvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben a korábbi beadványában szereplő formai hibákat kívánta kijavítani. 2015. október 21-én – az Alkotmánybíróság Hivatalának hiánypótlási felhívását követően – ismét kiegészítette indítványát. Az indítvány kiegészítésben már nem tartotta fenn a Kúria jogegységi eljárásának kezdeményezésére irányuló kérelmét, az indokolást azonban nem egészítette ki, nem terjesztett elő további alkotmányjogi érvekkel alátámasztott indokolást. 2015. november 6-án ismét előterjesztette a hiánypótlási felhívást követően benyújtott alkotmányjogi panasz kiegészítését, amelyben az Alaptörvény III. cikke mellett a II. cikkre is hivatkozott. 2015. december 12-én megint benyújtotta ugyanazt az alkotmányjogi panasz kiegészítést, 2016. január 7-én pedig újabb mellékleteket csatolt a korábbi beadványaihoz.
[12]	2. Az Alkotmánybíróságnak először azt kellett megvizsgálnia, hogy az alkotmányjogi panasz eleget tesz-e az Abtv. 52. § (1b) bekezdésében foglalt határozott kérelem törvényi követelményeinek.
[13]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítványozó kérelme csak részben felel meg az Abtv. 52. § (1b) bekezdésben foglalt formai követelményeknek. Az indítványozó megjelölte azokat a törvényi rendelkezéseket, amelyek az Alkotmánybíróság hatáskörét megállapítják [Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, (3) bekezdés b) pontja, Abtv. 27. §], kifejtette az indítvány benyújtásának indokait, hivatkozott az Alaptörvényben biztosított jogaira, és kifejezett kérelmet terjesztett elő a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.30.170/2014/25. sorszámú ítélete, valamint a Kúria Kfv.III.38.103/2014/7. sorszámú ítélete megsemmisítésére. Az indítványozó a kifogásolt ítéletekkel összefüggésben kifejtette indokait az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdésének és XXVIII. cikk (1) bekezdésének, valamint III. cikk (1) bekezdésének és XIII. cikkének vélt sérelme tekintetében, de nem tartalmaz indokolást arra nézve, hogy azok miért ellentétesek az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésével, T) cikk (3) bekezdésével, V. cikkével, XV. cikkével, valamint 28. cikkével. Nem felel meg az alkotmányjogi panasszal szemben támasztott formai követelménynek a beadvány, ha az a támadott bírói döntéssel lezárt eljárások leírását és pusztán a törvényességi szempontú kritikáját, valamint az indítványozó szerint az Alaptörvény ezáltal sérülni vélt szabályai idézését tartalmazza, azok tényleges összekapcsolása nélkül.
[14]	3. Az Alkotmánybíróság a formai követelményeknek való megfelelés vizsgálatát követően – az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján – az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen az Abtv. 27. §-a és 29. §-a szerinti feltételeknek való megfelelést vizsgálta.
[15]	3.1. Az indítványozó a bírósági eljárásban felperesként vett részt, így érintettsége a támadott ítéletekkel összefüggésben egyértelműen megállapítható. Az Abtv. 27. §-a azonban nem csupán az alkotmánybírósági eljárás alapjául szolgáló ügyben (jelen esetben: közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata) való érintettséget követeli meg, hanem feltételezi az összefüggést az alapügy és az alkotmányjogi panasz eljárás között. Az alapügyben való érintettség az alkotmányjogi panasz eljárás szükséges, de nem elégséges feltétele. Az alkotmányjogi panasz funkciója a jogorvoslat, amely az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogainak sérelmét feltételezi. Jelen alkotmányjogi panasz esetében az Alaptörvény R. cikk (2) bekezdésére, T) cikk (3) bekezdésére, valamint 28. cikkére – azon túlmenően, hogy az indítvány erre vonatkozó indokolást nem tartalmaz – nem is lehet alappal hivatkozni, mivel ezek önmagukban nem vetik fel az indítványozó Alaptörvényben garantált jogainak sérelmét.
[16]	Az Alaptörvény III. cikk (1) bekezdésében megjelenő tilalmak az Alkotmánybíróság értelmezésében az Alaptörvény II. cikkében garantált élethez és emberi méltósághoz való jog megsértése tilalmának önálló, speciális megfogalmazásai, amelyek az emberi státusz abszolút védelmét biztosítják. A konkrét peres eljárásban – az indítványozó által előadott érvek alapján – ezen alapjogok sérelme sem merül fel.
[17]	Az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való jog pedig a közigazgatási hatósági eljárás és nem a bírósági felülvizsgálat vonatkozásában fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét. Az alkotmányjogi panasszal támadott bírói döntések és a hivatkozott alaptörvényi rendelkezés között így nincs összefüggés, ugyanakkor az indítvány tartalma alapján megállapítható, hogy az a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jog sérelmének megállapítására irányul.
[18]	3.2. Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (1) bekezdésének értelmében az Alaptörvény védelmének legfőbb szerve. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja alapján a bírói döntéseket az alkotmányosság szempontjából vizsgálhatja felül, és jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség vizsgálatára és kiküszöbölésére korlátozódik, ezért a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik hatáskörrel {elsőként lásd: 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3392/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [6]; 3017/2013. (I. 28.) AB végzés, Indokolás [3]}.
[19]	Az Alkotmánybíróság az Abtv. 27. §-ában szabályozott hatáskörében eljárva a bírói döntés és az Alaptörvény összhangját biztosítja. Ebből következően a bírói döntés alaptörvény-ellenességének vizsgálata során az Alkotmánybíróság attól is tartózkodik, hogy a bíróságok felülbírálati jogköréhez tartozó, szakjogi vagy kizárólag törvényértelmezési kérdésekben állást foglaljon {elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; ezt követően megerősítette: 3065/2012 (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [5]; 3391/2012. (XII. 30.) AB végzés, Indokolás [25]; 7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [33]}.
[20]	Az Alkotmánybíróság a konkrét ügyben megállapította: a földhasználati nyilvántartásba vétel tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránti eljárás lefolytatása, a tényállás megállapítása és a Ptk. és a Tft. alapján való értékelése kizárólag az arra illetékes bíróságok feladata. Ennek megfelelően annak eldöntése, hogy a szívességi földhasználat bejegyzéséhez szükséges-e a haszonélvezeti jog jogosultja és a földhasználó közötti alakszerű szerződés bemutatása, valamint a bejelentési adatlapon a tulajdonos aláírásának feltüntetése, kizárólag az irányadó törvények értelmezésén alapuló szakjogi kérdés. Az indítvány arra vonatkozóan nem tartalmaz alkotmányjogi érvelést, hogy a termőföld ingyenes használatba adásának alakszerűségekhez kötése, valamint a tulajdonos hozzájárulása a szívességi alapú földhasználat bejegyzéséhez mely Alaptörvényben biztosított jog érvényesüléséhez szükséges. Az indítványozó ugyanis valójában azt kifogásolja, hogy a haszonélvező a haszonélvezeti jog gyakorlását – a tulajdonos hozzájárulása nélkül – ingyenesen átengedheti. A konkrét ügyben alkalmazott jogszabályokat [Tft. 24/A. § (1) bekezdés, régi Ptk. 159. § (2) bekezdés] és azok bíróságok általi értelmezését azonban nem támadta.
[21]	Az indítványozó nem hivatkozott olyan eljárásjogi garanciák sérelmére sem, amelyek alapot adhatnának az alkotmányjogi panasz érdemi elbírálására.
[22]	Az indítványozó hivatkozott ugyan a tisztességes bírósági tárgyaláshoz való jog részét képező bíróság előtti meghallgatáshoz való joga és az ésszerű idő követelményének sérelmére is, de azt a kifogásolt bírósági döntésekkel összefüggésben csupán állította és nem támasztotta alá. Annak eldöntése pedig, hogy a bíróság hogyan kezelte az indítványozó beadványait, kizárólag eljárásjogi szabályokon alapul.
[23]	Tehát az alkotmányjogi panasz a konkrét ügyben a hivatkozott Alaptörvényben biztosított jogokkal összefüggésben nem vet fel sem az egyedi ügyön túlmutató alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést, sem a bírói döntést érdemben befolyásoló, az alkotmányjogi panasz hatáskörben orvosolható alaptörvény-ellenességet.
[24]	Tekintettel arra, hogy az alkotmányjogi panasz nem felel meg részben az Abtv. 52. § (1b) bekezdésben foglalt formai követelményeknek, részben az Abtv. 27. § és 29. §-ában foglalt tartalmi feltételeknek, az Alkotmánybíróság azt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontja alapján visszautasította.
. 05/29/2015
. 3067/2016. (IV. 11.)
. 03/21/2016

matches: Bíróság Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
Habilitáció késedelme, mint nem vagyoni kár - Jogászvilág
Kezdőlap » Habilitáció késedelme, mint nem vagyoni kár
Ami a tényállást illeti, a felperes egyetemi docens munkakörben állt közalkalmazotti jogviszonyban az alperesnél. 2014. szeptember 5-én habilitációs kérelmet nyújtott be a központi adminisztrációhoz, egyidejűleg jelezte, hogy esetében dönteni kell a tudományág váltásról is. Ez utóbbi kérdésben az egyetemi habilitációs bizottság dönt és ezt követően kerül sor a habilitációs eljárásra vonatkozó kérelem kari habilitációs bizottság részére történő megküldésre. A tudományág váltásról az egyetemi habilitációs bizottság 2014. november 25-én döntött, a habilitációs kérelem megküldésére 2014. december 3-án került sor.
A kari habilitációs bizottság 2014. december 10-én döntött a szakmai bíráló bizottság felállításáról és annak tagjairól. A külsős bírálók közül a megbízást többen visszautasították, ezért a bírálat végül csak 2016. február 10-én készült el. A kari habilitációs bizottság 2016. február 29-én döntött a habilitációs fokozat odaítéléséről, a teljes eljárás 2016. március 8-án zárult le.
A felperes a keresetében – többek között – 2.500.000,- Ft sérelemdíj megfizetésére is kérte kötelezni az alperest. A sérelemdíj alapjául szolgáló személyiségi joga megsértéseként a habilitáció eljárás jogszabálysértő elhúzódására, ezáltal szakmai előmenetele akadályozására is hivatkozott.
Az alperes a kereset elutasítását kérte. A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével kötelezte az alperest 500.000,- Ft sérelemdíj megfizetésére, ezt meghaladóan a felperes sérelemdíj iránti keresetét elutasította. Ítéletének indokolásában megállapította, hogy az alperes habilitációs eljárási késedelme meghaladta a doktori iskolákról, a doktori eljárások rendjéről és a habilitációról szóló 387/2012. (XII.19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 24. § (4) bekezdésében foglalt egy évet. Álláspontja szerint az alperes ügyintézése nem volt kellően gördülékeny, amely alkalmas volt arra, hogy a felperes részére érdeksérelmet okozzon.
A felperes fellebbezése és az alperes csatlakozó fellebbezése alapján eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét a fellebbezett részében részben megváltoztatta és a sérelemdíj összegét 1.500.000,- Ft-ra felemelte. Az elsőfokú bíróságtól eltérően – jogszabály eltérő rendelkezésének hiányában – a habilitációs eljárás kezdő napjának 2014. szeptember 5-ét tekintette függetlenül attól, hogy a felperes esetében a tudományág váltásról is intézkedni kellett.
Rögzítette, hogy a Ptk. 2:42. § (1) bekezdése alapján a nem nevesített személyiségi jogok is a törvény védelme alatt állnak, amelynek megsértése esetén a felperes a Ptk. 2:52. § (1) bekezdése értelmében követelhetett sérelemdíjat. Álláspontja szerint az alperes azzal, hogy az általa lefolytatott habilitáció eljárást a jogszabályban rögzített határidőnél több mint 6 hónappal később fejezte be, jogsérelmet okozott. Kiemelte, hogy a sérelemdíj esetében az igény érvényesítőjének az őt ért hátrányt nem kell bizonyítani.
Az alperes felülvizsgálati kérelme alapján eljárt Kúria ítéletével a törvényszék ítéletét abban a részében, amelyben az elsőfokú bíróság ítéletét a fellebbezett részében megváltoztatta és a sérelemdíj összegét 1.500.000,- Ft-ra felemelte hatályon kívül helyezte, az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a felperes sérelemdíj megfizetése iránt előterjesztett kereseti kérelmét elutasította.
Ítéletének indokolásában megállapította, hogy a Ptk. a Második Könyv Harmadik Részében rendelkezik a személyiségi jogokról, illetve azok védelméről anélkül, hogy az ember személyiségét definiálná, ugyanis azt jellege miatt lehetetlen teljes körűen megfogalmazni.
A Kúria szerint a másodfokú bíróság helyállóan állapította meg, hogy a Ptk. a személyiségi jogok védelmét általános jelleggel határozza meg és a nem nevesített személyiségi jogok is a törvény védelme alatt állnak, ugyanakkor nem volt figyelemmel arra, hogy az igényt érvényesítőnek a perben meg kell jelölnie, hogy az alperes milyen magatartással, mely személyiségi jogát sértette meg.
A Ptk. 2:52. § (1)-(3) bekezdései alapján a sérelemdíj megállapításnak feltétele a személyiségi jogsértés, azaz a jogellenesség fennállta és a nemvagyoni sérelem bekövetkezése; a magatartás és a sérelem közötti okozati összefüggés fennállta. A szabályozásból következően a jogosultat ugyan nem terheli a hátrány bizonyítása, ez nem feltétele a sérelemdíj megítélésének, azonban az érintett az őt ért nemvagyoni sérelemért követelhet sérelemdíjat, amelynek megjelölése a perben az ő érdekében áll.
A felperes a habilitáció eljárás elhúzódása körében nem határozta meg, hogy az alperes mely személyiségi jogát sértette meg és tényelőadást sem tett arra vonatkozóan, hogy őt milyen nemvagyoni sérelem érte, csupán azt állította, hogy a munkáltató késedelme az egyetemi tanári cím megszerzésének lehetőségét, ezáltal foglalkozásának 70 éves életkorig történő gyakorlását gátolta meg. A felperes által előadottak azonban nem minősülnek személyiségi jogsértésből eredő nemvagyoni sérelemnek, csupán a jogellenes magatartásból eredő hátránynak, amely sérelemdíjjal nem szankcionálható.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria bíróság


text:
Hankó Faragó Miklós Archives » FüHü
Kezdőlap Címkék Hankó Faragó Miklós
Címke: Hankó Faragó Miklós
Egyelőre nem emelhető vád Czeglédy ellen
December eleje előtt törvényesen nem emelhetnek vádat Czeglédy Csaba ellen. Azután is komplikációk jöhetnek, mert súlyos gyanú árnyékában készíti a vádiratot az ügyész, ami miatt büntető feljelentés és kizárási kezdeményezés van folyamatban.
Habár a kormánysajtó ismét arról írt, hogy „napokon belül” vádat emelhetnek Czeglédy Csaba és társai ellen, ez törvényesen nem történhet meg. Az
egyre kacifántosabb büntetőügyben
augusztus eleje óta eddig már háromszor értesítette a védelmet a nyomozóhatóság arról, hogy befejezték munkájukat.
Csakhogy a legutolsó iratcsomagot, 3300 oldalt október utolsó napján vehették át, márpedig ettől számítva legalább 30 napot kell adni a bennük foglaltak megismerésére. Ha ez előtt történne meg a vádemelés, azt a bíróságnak el kell utasítania – mondta a Független Hírügynökségnek Czeglédy ügyvédje.
Hankó Faragó Miklós szerint tehát legkorábban december elején nyújthatják be a vádiratot a bíróságnak.
Ami ezután következik, az enyhén szólva áttekinthetetlen.
A bíróság szeptember 3-án hosszabbította meg Czeglédy letartóztatását újabb három hónappal, elfogadva az ügyészek azon „újonnan felmerült adatokon” alapuló állítását, hogy Czeglédy utasítására akadályozták meg egykori munkatársai a nyomozókat abban, hogy házkutatáskor mindenhová bejussanak.
Az azóta megkapott – mostanra már körülbelül 54 ezer oldalra hízott – irathalmazban azonban a védelem megtalálta azokat a nyilatkozatokat, amelyekben a nyomozók tételesen cáfolják ezt az állítást, s a dátumokból kiderül, hogy ezek a tanúságtételek már a letartóztatás meghosszabbítása előtt az ügyészek birtokában voltak, de a bíróság előtt elhallgatták.
Nem lehet eléggé hangsúlyozni, ez mennyire súlyos visszaélés, mert
szándékosan nem adtak át alapvető bizonyítékot se a bíróságnak, se a védelemnek
Emiatt Czeglédy feljelentést tett hivatali visszaélés bűntette miatt az ügy „gazdája”, Szanka Ferenc ügyész ellen. Mivel ezt az ügyészség – előre kalkulálhatóan – elutasította,
Czeglédy Csaba pótmagánvádban viszi tovább a feljelentést,
amelyet a bíróság november elején befogadott.
A pótmagánváddal együtt kizárást is kértek a Csongrád megyei főügyészség egész nyomozócsoportja ellen, s magát Szanka ügyészt is szeretnék elfogultság miatt kitetetni az eljárásból. Ez utóbbit az ügyészségnek kellene elfogadnia, ami valószínűtlen, de a bíróság még eleget tehet kérésüknek – derül ki az ügyvéd fejtegetéséből.
Ha ez bekövetkezne, az nem eredményezné az ügy visszakerülését a startvonalra, inkább az várható, hogy a jövőre nézve kellene átadni az ügyet másvalakinek, akár Csongrádon kívüli megyében. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy az új vádló átvenné a komplett vádiratot a kizárt kollégától, és a maga nevében nyújtaná be a bírósághoz. Erről persze kívülről lehetetlenség megbizonyosodni, de egy effajta bonyolult, 54 ezer oldalas iratanyagra épülő vádiratot megírni nem néhány nap vagy hét.
mennyire alapos vádképviselet várható el olyan ügyésztől, aki nem maga állítja össze a periratot
– ért egyet a felvetéssel Hankó Faragó Miklós.
Czeglédy Csaba és 21 társa ellen bűnszervezetben, üzletszerűen elkövetett, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás miatt zajlik a nyomozás, mintegy hatmilliárd forint áfa be nem fizetése és/vagy be nem vallása gyanújával. Czeglédy tavaly júniusa óta van letartóztatásban, úgy, hogy október elején volt egy éve az utolsó kihallgatása. Azóta „mindössze” annyi történt vele, hogy húszat meghaladó bizonyítási indítványukat mind elutasították.
Az eljárás alaposan beépült a politikába, Czeglédy tüske a köröm alatt a kormány számára: a szombathelyi ügyvéd és városi MSZP-képviselő 2013. szeptemberében robbant be az országos nyilvánosságra, amikor egy rejtett kamerás felvételre hivatkozva
kokainozással gyanúsította meg a fideszes alpolgármestert.
Később számos ügyben a DK és Gyurcsány Ferenc jogi képviselője volt, ezért kapott mindjárt politikai élt a per. Ennek további vetületéről írtunk itt, és itt. Előbb a parlamenti többség, aztán a kormány úgy döntött, hogy az ártatlanság vélelmének elvetésével kimondják Czeglédy bűnös voltát és kifizetik az állítólagos kárt.
Czeglédy letartóztatásának határideje december 5-én lejár, természetesen ennek megszüntetését ismét kérni fogják. Annak figyelembe vételével is, hogy az előző alkalommal – mint írtuk – az ügyész lényegében átejtette a bíróságot.
Czeglédy tehát másfél éve van letartóztatva, hónapok óta hozzá se szóltak.
Azóta – a szeptemberi letartóztatási iratokból tudhatóan – egy sor tanúmeghallgatást elvégzett a hatóság (de egyetlen védői bizonyítási indítványnak sem adott helyt), és állítása szerint most már tényleg készen áll a bíróság elé állni a bizonyítékokkal.
Ha mindezek alapján mégse engednék szabad lábra Czeglédy Csabát, akkor komolyan
szóba kerülhet az Emberi Jogok Európai Bíróságához fordulás.
Ez ugyanis attól függetlenül lehetséges, hogy maga a büntetőeljárás zavartalanul folyik. Emlékezetes, hogy Hagyó Miklósnak 2013 áprilisában 12 500 euró nem vagyoni jellegű kártérítés és 6 ezer euró perköltség (akkori árfolyamon körülbelül 3 750 000 és 1, 8 millió forint) megfizetésére kötelezték a magyar államot; egyéb körülmények mellett akkor mindössze kilenc havi előzetest ítéltek indokolatlanul hosszúnak. (A jogerős ítélet végül tavaly szeptemberben lett meg.)
E felvetésekkel kapcsolatban részletekbe nem bocsátkozott Hankó Faragó Miklós, csak annyit mondott, hogy
mérlegelik ezt a lehetőséget is.
Ahogyan készülnek arra is, hogy az ügyet esetleg rendkívüli jogorvoslatig kell vinniük itthon, aztán pedig ebben is következhet az Emberi Jogok Európai Bírósága.
Czeglédy-ügy: mi lesz az óvadékkal?
„Fellebbezést jelentettünk be a Szegedi Járásbíróság által megállapított óvadék összegével szemben” – közölte a Független Hírügynökséggel Hankó Faragó Miklós, Czeglédy Csaba ügyvédje. A Csongrád Megyei Főügyészség is fellebbezett, mégpedig a bíróság végzésével szemben.
Az Ügyészség a bírósági végzés megváltoztatása, és az óvadék letétbe helyezésére irányuló kérelem elutasítása érdekében fellebbezett, s egyben indítványozta Czeglédy letartóztatásának újabb három hónappal való meghosszabbítását. Ezt Hankó Faragó Miklós nem kívánta kommentálni.
A Független Hírügynökség korábban többször is foglalkozott az üggyel, legutóbb augusztus elején, amikor arról számoltunk be, hogy a vádemelés rövidesen megtörténhet, az első tárgyalás viszont idén nem várható, s rövidesen kiderül, marad-e előzetesben Czeglédy.
Czeglédy Csaba és társai ellen bűnszervezetben, üzletszerűen, különösen jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette miatt folyik büntetőeljárás. Azzal gyanúsítják, hogy vezetésével egy bűnszervezet 2011 és 2017 között olyan céghálózatot alakított ki, amely diákmunka-közvetítéssel foglalkozott, és 6,294 milliárd forint vagyoni hátrányt okozott a költségvetésnek. Mégpedig azzal, hogy az általános forgalmi adót és a személyi jövedelemadót nem vallották be, vagy ha be is vallották, azt nem fizették meg.
Az ügynek – úgy tudni – 21 gyanúsítottja van, s közülük már mindenki szabadlábon vagy enyhébb kényszerintézkedés korlátjával készülhet a továbbiakra, Czeglédy az egyetlen, akit előzetes letartóztatásban tartanak.
Ennek aktuális határideje szeptember 5-én jár le, és az ügyészségnek kell indítványoznia, ha ezt hosszabbítani kívánja. Legutóbb, augusztus elején elején a nyomozásra hivatkozással utasították el az előzetes megszüntetésére vonatkozó fellebbezést.
A Szegedi Járásbíróság nyomozási bírója a gyanúsított és védője által előterjesztett, óvadék letétbe helyezési kérelem tárgyában hozott döntést, mely szerint 50 millió forint letétele esetére a gyanúsított előzetes letartóztatását megszünteti, és 4 hónapi időtartamra bűnügyi felügyeletét rendeli el a gyanúsított lakóhelye szerinti ingatlanra – áll az Ügyészég mai közleményében, amely kitér a végzés indokolására is.
A Csongrád Megyei Főügyészség azonban a bíróság végzésével szemben fellebbezést jelentett be, indítványozva annak megváltoztatását, és az óvadék letétbe helyezésére irányuló kérelem elutasítását. Álláspontja szerint a gyanú tárgyát képező bűncselekmény jellege, bűnszervezetben történő elkövetése, a gyanúsítottak egymáshoz való viszonya, valamint Czeglédy Csaba büntetőeljárás során tanúsított magatartására figyelemmel enyhébb bírói engedélyes kényszerintézkedéssel sem a bűnismétlés veszélye, sem pedig az eljárás meghiúsításának a veszélye nem küszöbölhető ki.
A Független Hírügynökség próbált interjút készíteni Czeglédy Csabával azt követően, hogy tavasszal előbb kiszabadult az előzetes letartóztatásból, majd villámgyorsan visszakerült a börtönbe, de az ügyészség nem járult hozzá a beszélgetéshez, dacára annak, hogy Czeglédy – aki korábban nyilvánvalóvá tette, hogy tudna a kormánynak kellemetlen dolgokról beszélni – ebbe belegyezett.
Czeglédy-ügy: nem engedik csorbulni a védelem jogát
Nem járul hozzá a védelem jogának csorbításához Czeglédy Csaba ügyvédje, élni fognak a harminc napi iratbetekintési idő lehetőségével – mondta Hankó Faragó Miklós. A vádemelés rövidesen megtörténhet, az első tárgyalás viszont idén nem várható. Rövidesen kiderül, marad-e előzetesben.
Czeglédy Csaba ügyvédje is megkapta csütörtökön a NAV Dél-alföldi Bűnügyi Igazgatóságától azt a levelet (más gyanúsítottak már korábban), amelyben arról értesítik, hogy a nyomozás lezárását tervezik az egykori szombathelyi önkormányzati képviselő elleni büntetőeljárásban.
Ez elég kétértelmű megfogalmazás, de úgy értelmeztük, hogy valóban a végéhez értek a nyomozásnak, mert jó ideje semmilyen nyomozati cselekmény se történt – mondta a Független Hírügynökségnek Hankó Faragó Miklós.
Az ügyvéd azt is elmondta, hogy a formanyomtatvány-szöveg tartalmazza azt a kérdést is, hogy élni kívánnak-e azzal a törvényi jogukkal, hogy
a vádemelés előtt egy hónapig megismerhetik a keletkezett iratokat,
vagy beleegyeznek a 30 nap lerövidítésébe. Ezt a „felmentést” nyilván nem fogják megadni, mert ha 2015 júliusa, az eljárás kezdete óta nem volt probléma az idő múlása, akkor most nem fognak hozzájárulni a védelem jogának csorbításához – tette egyértelművé Hankó Faragó. Az erről szóló levelet a jövő héten fogja elküldeni.
E pillanatban azt se tudják, mennyi és milyen tartalmú iratot fognak a vádemeléshez csatolni az annak idején lefoglalt több tízezer oldalnyi dokumentumból. Ezt akkor fogják látni, amikor megnézhetik a „pakkot”, amelyből már másolatot kell kapniuk a tárgyalásra felkészülés érdekében.
Így aztán akkor fog kiderülni az is, hogy
pontosan mely bizonyítékokra épül a gyanú,
illetve a majdani vád.
Az ügyvéd nem vállalkozott annak megbecsülésére, hogy a vádirat bíróságra küldése után mikor kezdődhet a per. De úgy látja, hogy idén nem fog sorra kerülni az első tárgyalási napra, amely ráadásul várhatóan a vádirat ismertetésére szorítkozik.
Az ügyvéd elmondta, hogy tudomásuk szerint 21 gyanúsítottja van az ügynek, s
közülük már mindenki szabadlábon vagy enyhébb kényszerintézkedés
korlátjával készülhet a továbbiakra. Czeglédy az egyetlen, aki előzetes letartóztatásban van. Ennek aktuális határideje szeptember 5-én jár le, és az ügyészségnek kell indítványoznia, ha ezt hosszabbítani kívánja. Legutóbb, a hónap elején a nyomozásra hivatkozással utasították el az előzetes megszüntetésére vonatkozó fellebbezést.
Rácsok és kamerák vigyázzák Czeglédy Csabát
Meglepetésként érte, hogy kiengedték ügyfelét a börtönből?
Nem, mert a két alapvető feltételnek megfelelt. Az egyik az volt, hogy összegyűljön az országgyűlési képviselő-jelöltté váláshoz szükséges ajánlás, és miután Czeglédy Csaba régi közszereplője a szombathelyi politikának, volt már alpolgármester is, így nem volt kétségem afelől, hogy ez sikerül neki – két nap alatt gyűlt össze több, mint nyolcszáz aláírás -, a másik feltétel pedig az volt, hogy a mentelmi jog alapján, őt szabadlábra kell helyezni. És bár az ügyészség ezt szerette volna megakadályozni, minden törekvése megvolt rá, de nem tudta meggátolni a törvény érvényesülését. Az egy nappal későbbi, a szabadulása utáni őrizetbevétel pedig szerintem törvénysértő volt.
Éppen azt akartam kérdezni, hogy meglepetésként érte-e önt, hogy Czeglédyt visszavitték a börtönbe?
Nem. Csak azt nem gondoltuk, hogy ezt ilyen rapid módon, egy napon belül meg fogják tenni. Arra számítottam, hogy egy ideig szabadlábon lesz, és majd csak néhány nap után találnak ki valamit, de ez mindössze huszonnégy óra lett.
Nem hibázott az ügyfele azzal, hogy az első útja a Hír TV-be vezetett, abba a hitbe ringatva magát, hogy a nyilvánosság védelmet jelent a számára?
A nyilvános szereplés sem büntetőjogi, sem egyéb szempontból nem értékelhető.
De politikailag igen…
Politikailag igen. Ebből is látszik, hogy ez az ügy politikai jellegű, ebben a tekintetben mindenképpen. Hosszú elzártság után élt azzal a lehetőséggel, hogy a nyilvánossághoz fordul, képviselőjelöltként szinte kötelessége is volt megszólalni. Ne feledje, hogy Szombathely jónéhányezer polgára elvárta tőle. Azt meg egészen nevetségesnek tartjuk, ő is, én is, hogy amikor őrizetbe vették, az őrieztbevétel indoklásakor újra előadták a szökés, elrejtőzés veszélyét. Miközben megadta az pontos elérhetőségét, visszakapcsoltatta a mobiltelefonját azonnal, ahogy szabadon engedték, és megadta a számát a nyomozónak. Jellemző, hogy amikor újra őrizetbe vették, ezen a számon hívták fel. Ennyire elrejtőzött.
Az hogyan lehetséges, hogy egy másik, gyilkossági ügyben előzetesben lévő személynél a bíróság nem találta kifogásolhatónak, hogy az illető, aki szintén képviselőjelöltté vált, szabadlábon kampányolhasson?
Hogy miként lehetséges, nem tudom, csak azt, hogy az eset több, mint furcsa. Már, ha összehasonlítom Czeglédy Csaba ügyével. A gyilkosság ugyanis olyan súlyos bűncselekmény, amelynél az előzetes letartóztatásnak a törvényben rögzített különös feltételei jó eséllyel fennállhatnak. A mi esetünkben sosem álltak fenn ezek a különös feltételek, azaz nem volt szökési kísérlete, sosem állt fenn a szökés elrejtőzés veszélye, a bűnismétlés veszélye, illetve a másokkal való összebeszélés, a bizonyítékok elrejtése, megsemmisítése nem jöhet szóba, mert a bizonyítékokat a nyomozók elvitték. A cég megszűnt létezni, fogalmilag kizárt megismételni a bűncselekményt, és más bűncselekményt meg egyébként sem akart elkövetni.
Magyarul egyetlen ok sem állt fenn, ami az újbóli letartóztatást indokolta volna.
A másik ügyet nem ismerem, de ha jól emlékszem valamilyen minősített emberölés gyanúja áll fenn, ott azért ezek a dolgok felmerülhetnek. Nézzük az ügyet más szempontból: jelenthetett-e veszélyt a büntetőeljárásra nézve, ha Czeglédy szabadlábon van? Az eljárás ugyanis április 8-át követően minden további nélkül folytatható. A nyomozás már 2015 júliusában megindult, a hatóságoknak pedig, érdekes módon majd két évvel később, már a kampányhoz közeledve jutott eszükbe, hogy Czeglédyt őrizetbe vegyék. Vajon miért ez a néhány hét hiányzott a nyomozó hatóságoknak? Egyszerűen nem értem.
Szerintem pedig érti.
Lehet, hogy túl sokat tud a védence… Amúgy, jut is eszembe, most is volt, aki összekapcsolta Czeglédy Csaba nevét a Magyar Nemzet által feltárt üggyel. Arra gondolok, amely szerint hatalmas összegeket menekítettek ki az országból készpénz, vagy gyémánt formájában, hogy aztán a pénz visszatérjen, szállodákat és egyebeket vásárolva belőle tisztává váljon. Szóval azt hallottam, hogy ebben az ügyben is lehettek információ Czeglédynek. Lehettek?
Én ilyenről nem tudok, de hozzá kell tennem, hogy nem is ismerem Czeglédy Csaba közéleti, vagy magánéleti tevékenységét. Kollégák vagyunk, mindketten ügyvédek, jó viszonyban egymással, de természetesen nem ismerem a körülötte lévő viszonyok mindegyikét. Ezt sem, ha van egyáltalán alapja a híresztelésnek.
Térjünk vissza a fő ügyhöz. Követett el valamilyen bűncselekményt Czeglédy?
Védőügyvédként más szerepet töltök be, mint mikor a közélet részese voltam. Ezt csak azért mondom, hogy közéleti szereplőként azt gondoltam, hogy semmilyen kérdés elől nem szabad kitérni. De nem akarok a védői szerepemből kilépni, így a válaszom az: Csaba a leghatározottabban állítja, hogy semmilyen bűncselekményt nem követett el. Azt objektív tényként tudom mondani, hogy jogerős, adóhatósági határozat, amely ebben a témában születhetett volna, nem volt. Tehát nincs ilyen, sőt olyan példákat tudok mondani, amelyek a mi álláspontunkat erősítik meg. 2014-15-ben folyt nyomozás, azt egy másik hatóság végezte, mégpedig ugyanabban a témában, ami ennek a bűncselekménynek is a tárgya, és megállapították, hogy a Humán Operátor valós gazdasági tevékenységet végez, ennek megfelelően megszüntették a nyomozást. Tehát, megismétlem, nem merült fel bűncselekmény gyanúja. Vagy tudok mondani olyan nemleges adóhatósági határozatot, amely arra az időszakra vonatkozik, amely ennek a mostani eljárásnak az időszakát fedi le, és amely az áfára vonatkozóan nem tett megállapítást. Márpedig, ha nem tesz megállapítást egy adóhatósági vizsgálat, az azt jelenti, hogy nincs mit megállapítani, nincs marasztalásra ok, mert rendben van minden. Ez egy jogerős vizsgálati eredmény. Ezen felül van egy ügy Veszprémben, amelyet még Vida Ildikó döntése alapján telepítettek a veszprémi adóhatósághoz, ott pedig a 2011-es évet vizsgálják, és 2012 júniusa óta folyik az eljárás; lassan elévül. Sőt a vizsgált időszak háromnegyede már elévült, nem is tudnak megállapítást tenni, ott a meghozott határozatokat többször is hatályon kívül helyezték, ott most egy harmadszor megismételt eljárás folyik.
Ön politikus volt, méghozzá két évtizeden keresztül, nyilván más volt az akkori politikai élet, mint a mai…
Azt akartam kérdezni, hogy az ön számára egyértelmű-e, hogy Czeglédy Csaba esetében a háttérben politikai okok húzódnak meg?
Nem emlékeszem olyanra a 2010 előtti időkben, vagyis akkoriban, amikor még politizáltam, hogy egy internetes portálról, vagy kormányközeli lapból előbb értesül a védelem arról, hogy a nyomozóhatóság milyen tevékenységet végez, vagy milyen döntést hoz az adott ügyben. Márpedig ez most sokadszor történt meg. Tehát én
az ügyészség álláspontját gyakrabban ismerhetem meg a Pesti Srácokból, minthogy arról okirati anyagot kapnék,
azaz, mint védő tudomást szerezné. Ez régebben egyáltalán nem volt jellemző. Rendkívül aggályosnak tartom a jogállam szempontjából.
Azért, ha visszaemlékszünk a Kulcsár-ügyre, ott is előfordultak ilyenek…
Igen, bár a politikai szereplők akkor is ugyanazok voltak. Az mindig káros, hogy ha egy büntetőügyben a politika megjelenik valahol az eljárásban. Jogállamban nem szabadna megtörténnie. Eljárásjogi szempontból pedig olyan súlyos hibák, mulasztások, szándékosnak tetsző törvénysértő dolgok történtek, amelyek számomra egyértelművé teszik, hogy itt kell lennie egyéb megfontolásnak is.
Ez azt is jelenti, hogy a védőügyvéd eszközei elfogynak, ha a politika belelép ebbe a mezőbe?
A védőügyvéd eszközei egyébként is hamar elfogynak sajnos. Fegyveregyenlőségről ma már nem beszélhetünk. Erről jut eszemben, hogy a mai magyar jogszabályi környezetben egyre inkább visszaszorulnak a védőügyvédi lehetőségek, azok az eszközök, amelyeket az állampolgárok védelmében igénybe vehetünk. Azt meg kell szoknunk, hogy a politika részéről beleszólnak, hogy egy ügyvéd ellássa-e valakinek a védelmét, hogy valamit megtegyen, vagy éppenséggel ne tegye meg. Azt kell mondanunk:
el a kezekkel a védőügyvédi tevékenységtől, mert az állampolgárok jogbiztonsága az első.
Czeglédy Csaba képviselő-jelöltsége most hol tart?
Még képviselőjelölt.
Tehát nem lépett vissza.
Nem. Ugyanúgy lehet rá szavazni, mint a többiekre.
De nincs olyan helyzetben, hogy kampányoljon, vagy bárkivel egyeztessen.
Ez így van, de vannak munkatársai, akik segítenek neki ebben. De a lényeg az, hogy az ő képviselő-jelöltsége megkérdőjelezhetetlen.
Tettem kísérletet rá, hogy készítsek vele interjút, a büntetés végrehajtás továbbította is a kérésemet, Czeglédy Csaba hozzájárult a beszélgetéshez, ám az ügyészség elutasította az interjú elkészítését. Ez azt jelenti számomra, hogy hermetikusan el akarják zárni őt a nyilvánosság elől.
Ez történik. Nem csak a nyilvánosság elől zárják el hermetikusan és a választók elől, hanem magán a büntetés-végrehajtási intézeten belül is lényegében el van zárva. Egy nagyjából tíz négyzetméteres zárkában vannak ketten, és tavaly június 13-a óta folyamatosan kamerás megfigyelés alatt tartják, senkivel nem találkozhat személyesen az intézményben, ami lehetősége van az, a telefonálás.
Az teljesen törvényes, hogy az ügyészség eltiltja attól, hogy nyilatkozzon? Császy Zsolt esetében simán megkaptam az engedélyt…
Sajnos a jogszabályok megengedik, hogy az ügyészség megvonja az engedélyt. Az intézmény maga is tilthat, mondván a lehetőség sérti a rendet, az ügyészség pedig a nyomozás érdekeire tud hivatkozni. Formális értelemben tehát jogszerű, az már egy másik kérdés, hogy más esetekben megadják az engedélyt. Most sem nagyon értem a hivatkozást, mert nem hinném, hogy a lassan három éve tartó nyomozást egy ilyen interjú akadályozni tudná. Vagyis a valódi, az igazi ok nem feltétlenül az, mint amire a törvény alapján hivatkoznak.
Azt tudjuk, hogy Czeglédy Csaba rálépett néhány fideszes sarkára, többek között ott Szombathelyen, például azzal, amikor azt mutatta be, hogy az egyik kormánypárti potentát drogozik. Ez lehet az alapvető ok, amiért, úgymond a Fidesz számára nem kívánatos személy az ügyfele?
Hát nem hiszem, hogy ezt bárki meg tudná mondani, azokon kívül persze, akik a háttérből irányítják a folyamatokat. Azt azonban tudom, hogy amikor Czeglédy Csaba őrizetbe került tavaly június 13-án, az köztudott volt, hogy néhány napon belül esedékes a városi közgyűlésen a stadionépítéssel kapcsolatosan, hogy több mint egymilliárd forint értékű visszaélést bizonyító okiratokat bemutasson, és a letartóztatással ezt megakadályozták. Azt is lehet különben mondani, a tények legalább is erre utalnak, hogy
az őrizetbe vétellel azt is meg akarták előzni, hogy az akkor esedékes fizetéseket a diákmunkások számára kiutalhassa.
Csak hát elszámította magát a hatóság, mert Csaba az előző hét pénteken a többségnek átutalta a járandóságát. Ezért aztán alig maradt diák, aki nem kapta meg a fizetését, mert egyébként szerintem az volt a terv, hogy sok-sok tanuló maradjon hoppon. Így azonban csak pártucat diák maradt, aki nem kapta meg a bérét.
Arról is beszélt Czeglédy a Hír TV-ben, hogy kiszabadulása után kapott egy dossziét, ami a Elios-ügyről szólt, de még nem volt ideje elolvasni. Azóta vajon sikerült?
Ha lehet, inkább megőrizném azokat az információkat, amelyek a rendelkezésre állnak. Legyen elég annyi, hogy a hatóság több tekintetben is téved. Ennél bővebben nem szeretnék erről beszélni.
De a választásokig várható bármiféle új információ?
Ezt nem tudom megmondani, mert ilyen jellegű egyeztetés nincs közöttünk.
Arra azért hajlandó válaszolni, hogy ez is közrejátszhatott abban – tudniillik az, hogy Orbán Viktor vejével kapcsolatos dokumentumok kerültek a kezébe -, hogy ilyen gyorsan utánanyúltak Czeglédynek?
Erre csak azt tudom válaszolni, hogy az ügyészség képviseletében eljáró ügyész, amikor az újbóli őrizetbe vételéről döntöttek, kifejezetten hangot adott annak, hogy milyen rossz néven vette Csaba Hír TV-beli szereplését. Egyértelmű szemrehányást tett, hogy miért ment el a stúdióba, és miért adott interjút. Ami azért is szereptévesztés, mert ennek aztán végképp semmi köze nincs a büntetőeljáráshoz, nem lehet az előzetes letartozatás okaként megjelölni.
Ön igazságügyi államtitkár volt. Mennyire van most szétrombolva a magyar igazságszolgáltatás?
Meglehetősen rossz helyzetben van. Még egy-két évvel ezelőtt lehetett azt mondani, hogy legalább a bírói kar intakt maradt, nem befolyásolja a döntéseket kívülről semmilyen nemkívánatos körülmény, ma már sajnos ezt nem lehet elmondani. Az igazságügyi tárcának az egyik legnagyobb értéke az volt évtizedeken keresztül, hogy abban olyan szakmai testület működött, amelynél a jogszabályalkotás erős szakmai alapokon nyugodott. És mindegy, hogy ki volt hatalom, ezt az értéket őrizte a minisztérium. Ma a jogszabályok többsége úgy születik, hogy egy képviselő egyszercsak arra ébred, hogy fantasztikus törvényt talált ki, vagy éppen repülőgépen ülve, laptopjába írva alkot meghatározó jogszabályt. Ezek aztán nem mennek át a közigazgatási egyeztetésen, a szakma nem tud róla véleményt nyilvánítani. Ebből adódóan a színvonaluk olyan is, amilyen.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság