1. § (1)1 A rendelet hatálya a közjegyző hatáskörébe tartozó
b) okirat, pénz és érték megőrzése,
f)2 a zálogjogi nyilvántartásba történő bejegyzésre irányuló eljárás
h)3 az Élettársi Nyilatkozatok Nyilvántartásának vezetésével kapcsolatos eljárás
i)4 a közjegyző végzése – ide nem értve a fizetési meghagyásos eljárásban és a fizetési meghagyás végrehajtása, biztosítási intézkedés elrendelése iránti eljárás során hozott végzéseket –, a közjegyző által jóváhagyott egyezség, a közjegyző díjjegyzéke és a közjegyzői okirat, valamint az európai fizetési meghagyás végrehajtásának elrendelésével kapcsolatos eljárás,
j)5 az európai fizetési meghagyásos eljárás
(3) Az ügyvitel során gondoskodni kell az államtitokról és a szolgálati titokról szóló 1995. évi LXV. törvény, a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvény, valamint ezekkel összefüggésben az eljárási jogszabályok rendelkezéseinek megtartásáról.
4.6 egyesítés: több folyamatban lévő ügy összes iratának a legkorábban nyilvántartásba vett ügy száma alatti kezelése;
14. kiadmány: az eredeti iratról készített olyan másolat, amelyet az arra feljogosított személy ,,a kiadmány hiteléül'' záradékkal, aláírásával és a közjegyző körbélyegzőjével lát el, vagy elektronikus irat esetében a külön jogszabályban meghatározott módon hitelesít;
17–18.7
20.8 mutatókönyv: a nyilvántartásba bejegyzett ügyek címszó szerint meghatározott résztvevőiről vezetett betűrendes nyilvántartás;
22. szerelés: az ugyanahhoz az ügyirathoz tartozó kezdő- és utóiratok végleges jellegű összekapcsolása;
23. tárgyalási jegyzék: a tárgyalási napra kitűzött ügyekről készített jegyzék;
24. tárgyalási napló: közjegyzőnként vezetett, elsősorban a tárgyalások időpontjának, azok eredményének, a meghozott határozat megjelölésének, továbbá a közjegyzői munka mennyiségi, minőségi mutatói szempontjából fontos adatok nyilvántartására szolgáló bekötött, oldalszámozott könyv;
30.9 európai fizetési meghagyásos ügy: a közjegyző hatáskörébe utalt európai fizetési meghagyásos ügy, az ehhez kapcsolódó költségkedvezményes ügy és biztosítási intézkedés elrendelése iránti ügy.
3. § (1) A közjegyzői ügy iratát a közjegyzői kezelőiroda (a továbbiakban: közjegyzői iroda) kezeli, melyet az ezzel a feladattal megbízott irodai alkalmazott vezet.
(2)10 Az irattári anyagot – amíg azt a bírósági irattárnak vagy a Magyar Országos Közjegyzői Kamara (a továbbiakban: MOKK) levéltárának át nem adják – a közjegyzői irodában működő irattár kezeli.
4. § (1)11 A közjegyző iratkezelési feladatainak országos koordinálását a MOKK, felügyeletét a közjegyző székhelye szerint illetékes területi kamara (a továbbiakban: területi kamara) elnöksége látja el.
5. § A rendeletben megjelölt nyilvántartásokat – az átadókönyv kivételével – 2003. december hó 31. napjáig papír alapon, azt követően elektronikus úton a MOKK által jóváhagyott számítógépes program használatával kell vezetni. Egyéb ügyviteli és iratkezelési cselekményeket akkor lehet elektronikus úton végezni, ha azt jogszabály megengedi.
(3) A kiegészítéseket és a módosításokat a közjegyző és a jegyzőkönyvvezető is aláírja.
(3) A hangfelvétel alapján a jegyzőkönyvet 8 napon belül írásba kell foglalni. Az írásbafoglalás napját a jegyzőkönyvön fel kell tüntetni.
(4) A hangfelvételről leírt jegyzőkönyvet a közjegyző aláírásával hitelesíti és a leírást végző dolgozó aláírásával látja el.
(2) A közjegyzői iroda a felvilágosításra való jogosultságot az ügyiratok alapján állapítja meg. A felvilágosítást kérő személy azonosságát személyazonosító igazolvánnyal – ügyész, ügyvéd, jogtanácsos esetében ügyészi, ügyvédi, jogtanácsosi igazolvánnyal (a foglalkoztatását igazoló okirattal) – kell igazolni. Az ügyvédi irodával (ügyvéddel) munkaviszonyban álló dolgozó akkor jogosult a felvilágosításra, ha az ügyvédi iroda (ügyvéd) képviseleti jogosultsága az ügy irataiból kitűnik, és a munkaviszonyát igazolja.
(3) Ha a felvilágosításra fogva tartásban lévő személy jogosult és e célból a közjegyzői irodában történő megjelenése nem lehetséges, a közjegyzői iroda – közjegyzői utasításra – az iratokat a közjegyző székhelyén lévő büntetés-végrehajtási intézetnek vagy a fogvatartást foganatosító egyéb szervnek (a továbbiakban együtt: bv. intézet) az erre rendszeresített átadókönyvvel átadja; a közjegyző székhelyén kívüli bv. intézetnek pedig megküldi. Az átadott vagy megküldött iratokat a bv. intézet lehetőleg még az átvétel napján, de legkésőbb három munkanapon belül köteles visszajuttatni.
13. § (1) A külön jogszabályban megjelölt azon személyek, akik az ügyben iratbetekintési joggal rendelkeznek, az ügy iratairól – kivéve, ha az iratról másolat adását jogszabály kizárja – hiteles vagy nem hiteles másolatot kaphatnak.
(4) A közjegyzőhöz érkezett iratról a közjegyzői iroda által készített másolatot és a más által elkészített és hitelesítés végett bemutatott másolatot az iroda látja el ,,a másolat hiteléül:'' záradékkal, a másolatot készítő aláírásával, a közjegyző körbélyegzőjének lenyomatával és feltünteti azon a másolat készítésének időpontját.
(2) A hagyatéki ügyben becsatolt eredeti végintézkedést nem lehet kiadni, arról – kihirdetés után – csak másolat vagy az érdekelt kérelmére hiteles másolat adható ki.
(3) A hagyatéki ügy iratai között az eredeti végintézkedés hiteles kiadmányát kell elhelyezni.
16. § (1) A tárgyalás nyilvántartására naplót kell vezetni.
(2) A tárgyalás tartása nélkül befejezett ügyeket a tárgyalási naplóba a tárgyalásra kitűzött ügyek után, elkülönítve – sorszámozás nélkül – kell bejegyezni.
(3) A tárgyalási napló rovatait a közjegyző a tárgyalás kitűzésekor, illetve a tárgyalás vagy meghallgatás befejezésekor a megfelelő adatok bejegyzésével tölti ki. A meghozott határozatot a döntés rövid megjelölésével kell a naplóba bejegyezni.
(4) A tárgyalási naplót úgy kell vezetni, hogy abból a tárgyalási napok és a tárgyalt ügyek száma kitűnjék.
(5) A tárgyalt ügyeket, a tárgyalás eredményére (befejezésére) vonatkozó adatokat és a tárgyalás tartása nélkül befejezett ügyeket az év elejétől kezdve folytatólag, oldalanként, folyamatosan összegezni kell.
17. § (1) A tárgyalási napra kitűzött ügyekről tárgyalási jegyzék készül.
(2) A tárgyalási jegyzéken meg kell jelölni a kitűzött ügyek sorszámát, az ügyszámot, az ügy tárgyát, a tárgyalás időpontját és az örökhagyó nevét.
19. § A közigazgatási szerveknek, önkormányzatoknak, más hatóságoknak, intézményeknek, gazdálkodó szervezeteknek, társadalmi szervezeteknek megküldött intézkedésen (megkeresés, értesítés, határozat stb.) minden esetben fel kell tüntetni a címzett ügyszámát (hivatkozási számát)is.
(2) A postán érkezett vagy más hatóságtól kézbesítővel (hivatali kézbesítés) küldött iratot – munkaidőben – a közjegyző által kijelölt személy veszi át.
(4) Az átvevő a kézbesítő okmányon olvasható aláírásával és az átvétel dátumának feltüntetésével ismeri el az átvételt; az ,,azonnal'' és a ,,sürgős'' jelzésű küldemények átvételi idejét óra, perc pontossággal jelöli meg a kézbesítő okmányon és a borítékon is.
(5)12 A személyesen benyújtott beadványt átvevő személy a beadvány felzetén vagy a megszövegezett elismervényen az érkezés megjelölésére szolgáló bélyegzővel igazolja az átvételt, és ha már rendelkezésre áll, rájegyzi az ügyszámot is. Az ügyfél kívánságára a szóban előterjesztett kérelem jegyzőkönyvbe foglalásáról elismervényt vagy a felvett jegyzőkönyv egy hitelesítetlen másolati példányát kell részére átadni.
(6) A telefax, elektronikus küldemény átvételére a közjegyző által kijelölt alkalmazott jogosult. Ha a közjegyző iratok fogadására az ügyfelek részére elektronikus elérhetőséget is megjelöl, akkor az elektronikus küldemény átvétele céljából a közjegyző által kijelölt alkalmazott az elektronikus elérhetőséget 48 óránként legalább egy alkalommal megnyitja, és az érkezett dokumentumokat kinyomtatja.
(7)13 A közjegyző köteles a hozzá elektronikus úton benyújtott iratok beérkezését tanúsító adatállományokat legalább heti rendszerességgel külön adathordozóra menteni, és a mentés helyéül szolgáló adathordozót a jelen rendelet hatálya alá tartozó iratokkal megegyező módon őrizni.
22. § (1) A közjegyzői irodához érkezett iraton – az irat valamennyi példányán és mellékletén, az irat felzetén vagy az első oldalán, valamint elektronikus úton érkezett irat kinyomtatott példányán – az iroda az érkezés napján bélyegzővel, jól olvashatóan feltünteti a közjegyző nevét, az ügyszámot, továbbá az érkezés évét, hónapját és napját, az érkezés módját.
(2)14 Az iraton meg kell jelölni a példányok és a mellékletek számát, a csatolt pénz összegét, nemét, a mellékelt egyéb értéket, fontos iratot; az eredeti okiratot külön kell megjelölni. Ha a beadványban jelzett valamely melléklet, irat stb. hiányzik, ennek tényét is fel kell tüntetni. Az iraton feltüntetett adatokat a nyilvántartást vezető az irat első példányán aláírja.
23. § Ha a közjegyzői iroda a beadvány személyesen történt benyújtásakor hiányt észlel (pl. a példány nem elegendő, az aláírás hiányzik), felhívja az ügyfelet a hiány azonnali pótlására. Ha az ügyfél a hiánypótlásnak nem tesz eleget, de ragaszkodik a beadvány benyújtásához, a beadványt hiányosan is át kell tőle venni azonban az iraton fel kell tüntetni, hogy a beadványt figyelmeztetés ellenére hiányosan nyújtotta be.
24. § (1) A közjegyzőhöz postán érkezett pénzt vagy egyéb értéket (pl. ékszert, kötvényt, takarékbetétkönyvet, fel nem használt és fel nem használható illetékbélyeget) – a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel – a közjegyző a bizalmi őrzés szabályainak megfelelő alkalmazásával kezeli.
(2) A végintézkedésekről évente 1-gyel kezdődő sorszámmal jegyzéket kell vezetni, melyben fel kell tüntetni
a) a végintézkedés sorszámát,
c) a végintézkedés érkezésének idejét,
d) a végrendelkező nevét és utolsó lakóhelyét,
e) a végintézkedés keltének helyét és idejét,
f) a végintézkedés kihirdetésének idejét és
g) a hagyatéki eljárás ügyszámát.
(3)15 A kihirdetett végintézkedéseket a tárgyév hagyatéki iratainak a bírósági irattárba vagy a MOKK levéltárába való átadásakor e jegyzék egy példányával kell az irattár részére átadni.
26. § Az iratokra felragasztott, illetve az iratokon lerótt illetékbélyeget az iratnak a közjegyzői irodába történt érkezésének, illetve az illeték lerovásának napján az irat átvételére jogosult személy – az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény rendelkezéseinek megfelelően – nyomban köteles felülbélyegezni (értékteleníteni) úgy, hogy a felülbélyegzés időpontja utóbb is megállapítható legyen.
27. § (1) A 2. § 13. pontjában megjelölt iratokon kívül kezdőiratnak minősül különösen:
a) a másodfokú bíróság hatályon kívül helyezést kimondó és új eljárásra utasító határozata, ha a hatályon kívül helyezett határozat folytán az eljárás befejeződött,
g)16 a végrehajtás elrendelése iránti kérelem.
(2)17 A kezdőiratot a nyilvántartásba az érkezés napján be kell jegyezni.
(3)18 Az utóiratot az érkezés napján érkeztető bélyegzővel kell ellátni és a nyilvántartás megfelelő rovatában fel kell tüntetni annál az iratnál, amelyre vonatkozik.
A közjegyzői ügyek nyilvántartása19
28. §20 (1) A közjegyző köteles az ügyeket érkezési sorrendben bejegyezni a közjegyzői ügyekről vezetett nyilvántartásba (a továbbiakban: nyilvántartás).
(6)21 A közjegyző a nyilvántartást elektronizált formában vezeti.
28/A. §22 (1) A nyilvántartásba bevezetett hagyatéki ügyben címszó az örökhagyó, minden egyéb ügyben a kérelmező, vagy kérelmezők neve.
(4) Ha kiderül, hogy az utóiratot – helytelenül – új ügyként vették nyilvántartásba, azt az ügyben érkezett kezdőirathoz (kezdőiratként kezelendő irathoz) kell utóiratként nyilvántartásba venni. A helytelenül adott új ügyszámnál a megjegyzés rovatban fel kell tüntetni, hogy az iratot melyik ügyhöz szerelték.
29. § (1) Az utóiratot, a tárgyalási jegyzőkönyvet, a határozatot és a külön íven szövegezett egyéb intézkedéseket az ügyszám feltüntetésén kívül sorszámmal is el kell látni. A sorszámot – az ügyszámmal egy sorban és ahhoz törtvonallal kapcsolva – arab számjeggyel kell feltüntetni.
(2) Az 1. sorszámot a kezdőirat kapja. A soron következő – az (1) bekezdésben felsorolt – iratok eggyel magasabb sorszámot kapnak.
(3) Ha a közjegyző azonos sorszám alatt több határozatot hoz, ezeket római számjeggyel kell megkülönböztetni. A tárgyalási jegyzőkönyvbe foglalt határozatok – ideértve a tárgyaláson meghozott és kihirdetett, de külön íven szövegezett határozatokat is – a jegyzőkönyv sorszámát kapják, több határozat esetén ezeket is római számjegyekkel kell megjelölni.
(5) Az újralajstromozott ügy korábbi iratai a kezdőiratként kezelendő irattal együtt az 1. sorszámot kapják. A csatolt idegen iratcsomó – átkötve – egy sorszámot kap.
30–31. §23
A nyilvántartás rovatainak kitöltése24
32. § (1)25 A papír alapú (kézi) nyilvántartást az e célra rendszeresített nyomtatványon, az abban feltüntetett rovatoknak a fejrészben megjelöltek szerinti kitöltésével kell vezetni.
(2)26 A nyilvántartásnak alkalmasnak kell lennie a címszó és az ügy tárgya szerinti keresésre, valamint az ügyforgalmi adatszolgáltatás elősegítésére.
(3) A címszó mellett fel kell tüntetni az ügyre vonatkozó egyéb adatot (pl. az örökhagyó születési éve, helye, kérelmező cégjegyzékszáma) is, ha ez az ügy azonosítása céljából szükséges. A házastársa nevét viselő fél esetén fel kell tüntetni a házasságkötés előtti nevet is.
(6)27 Ha a közjegyző az eljárást áttétellel fejezte be, a nyilvántartás megfelelő rovatába be kell jegyezni az elküldés időpontját.
(7) A ,,megjegyzés'' rovatban minden esetben fel kell tüntetni
a) hogy az iratokat mely hatóságnak küldték meg,
b)28 a kezdőiratként kezelendő ügy nyilvántartásba vételekor az új ügyszámot a befejezett ügy iratborítóján, az új ügy iratborítóján pedig a befejezett ügy ügyszámát,
c)29 hogy az iratokat milyen ügyszámú ügyhöz csatolták,
d) hogy az ügyet melyik ügyhöz (alapügy) egyesítették, illetve, hogy az alapügyhöz mely ügyeket egyesítettek,
e) a fellebbezés felterjesztésének időpontját,
f) az iratok teljes vagy részleges eltűnését (megsemmisülését),
(8) A téves bejegyzéseket áthúzással oly módon kell törölni, hogy az az áthúzás után is olvasható maradjon. A helyes adatot a törölt bejegyzés fölé kell írni.
(9)30 A közjegyző által kijelölt dolgozó a nyilvántartásnak a befejezésre vonatkozó adatait havonta, a statisztikai adatszolgáltatás előtt egyezteti a tényleges állapottal. A nyilvántartás adatai alapján ellenőrzi, hogy az ügyekben a szükséges intézkedések időben megtörténtek-e; késedelem észlelése esetén az ügyszám megjelölésével a közjegyzőnek jelentést tesz.
33. § (1)31 A nyilvántartásba és a mutatókönyvbe az ügyeket címszó (név) szerint kell bejegyezni.
(2)32 Ha a címszót (nevet) helytelenül jelölték meg, a nyilvántartást és a mutatókönyvet megfelelően ki kell javítani.
A kézi nyilvántartás lezárása33
34. § (1)–(2)34
(3)35 A befejezett ügyekre vonatkozó intézkedéseket (pl. iratok elküldése, utóirat kezelése, csatolása stb.) az eredeti nyilvántartásba kell bejegyezni.
(2) Azokban a hagyatéki ügyekben, amelyeknek az iratai között végintézkedés található, az iratborító végintézkedés rovata mellett ,,V'' jelzést kell alkalmazni.
(3) Az egyéb adatokon kívül az iratboríték első oldalán fel kell tüntetni azt a körülményt, hogy az ügyben letét van, ugyanígy kell feltüntetni az ügy soron kívüli elintézésének elrendelését is. Az első oldalon kell feltüntetni a beszerzett, csatolt vagy egyesített ügyek számát, a selejtezés időpontját, illetve azt, hogy az irat nem selejtezhető.
41. § (1)37 Az ügyek egyesítése a korábban, több ügy egyesítése a legkorábban nyilvántartásba vett ügyirathoz történik. Több ügy egyesítése esetén az összes iratot a legkorábban nyilvántartásba vett ügy száma alatt kell kezelni.
(2)38 Az egyesítés céljából megküldött iratot új ügyként kell nyilvántartásba venni. Az egyesítés elrendeléséről az iratokat megküldő közjegyzőt – a határozat egy kiadmányával – értesíteni kell. Az értesítés alapján az iratokat megküldő közjegyző az eddig nyilvántartásban levő, az eredetivel megegyező iratokat (pótborítékot) a továbbiakban a végzés érkeztetési napjával – egyesítés címén – befejezett ügyként kezeli. Az egyesített ügyekben eljáró közjegyző további ügykezelésére a saját ügyek egyesítésére vonatkozó rendelkezések az irányadók.
42. § (1) Az irat kézbesítése – ha jogszabály másként nem rendelkezik – általában postai úton, a külön jogszabályban foglaltak szerint történik.
(2) A közjegyző székhelyén a kézbesítést a közjegyző alkalmazottja is végezheti.
(4) A címzett a részére szóló iratot – személyazonosságának igazolása után – a közjegyzői irodában is átveheti.
(6)39 A közjegyző a végrehajtható okiratot a bírósági végrehajtási ügyvitelről és pénzkezelésről szóló 1/2002. (I. 17.) IM rendelet 12–14. §-ában foglaltak szerint továbbítja a végrehajtónak és a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamarának, akik e rendelkezések szerint gondoskodnak azok átvételéről.
44. § (1) A kiadmányon fel kell tüntetni a közjegyző megnevezést, az ügyszámot, az eljáró közjegyző vagy közjegyzőhelyettes nevét az ,,s. k.,'' toldattal, az eredeti keltezést, továbbá a kiadmányt el kell látni a közjegyző körbélyegzőjének lenyomatával.
45. § (1)40 A fellebbezést felterjesztő lappal, a rendezett iratokkal együtt kell a másodfokú bírósághoz felterjeszteni. A másodfokú bíróság, illetőleg a Kúria döntését igénylő egyéb ügyek iratait jelentéssel kell felterjeszteni.
(2)41 Az iratok felterjesztésekor csatolni kell a fellebbezéssel megtámadott határozat egy kiadmányát a másodfokú bíróság (Kúria) irattára részére. A pótborítékon fel kell jegyezni a felterjesztés időpontját.
(3) Az iratokat közvetlenül kell a másodfokú bírósághoz felterjeszteni.
(4) Fellebbezés esetén az iratokat annyi felterjesztőlappal kell felterjeszteni, ahány határozatot jogorvoslattal támadtak meg. A felterjesztő lapon utalni kell az ugyanabban az ügyben felterjesztett másik (többi) felterjesztő lapra. Külön jelentést csak akkor kell csatolni, ha ez a másodfokú bíróság tájékoztatása céljából szükséges.
(5) Ha a közjegyző a fellebbezés felterjesztése mellett az eljárást folytatja, csak azokat az iratokat kell felterjeszteni, amelyek a fellebbezés elbírálásához szükségesek. Ha ezekre az iratokra az eljárás folytatása céljából a közjegyzőnek is szüksége van, azokról másolatot kell visszatartani.
(6) Ha az iratoknak csak egy részét kell felterjeszteni, a felterjesztett iratok sorszámait feltüntető jegyzéket kell az iratborítékban elhelyezni.
A végrehajtási záradék megküldése42
45/A. §43 (1) A közjegyző a végrehajtás végrehajtási záradékkal való elrendelését követően a végrehajtás elrendelése iránti ügy iratai között őrzi a végrehajtási záradék alapjául szolgáló okiratnak a végrehajtási kérelemhez csatolt hiteles kiadmányát, a bírósági végrehajtónak pedig a végrehajtási záradékot és a végrehajtási záradék alapjául szolgáló okirat hiteles kiadmányát küldi meg.
(2) A közjegyző a végrehajtás elrendelésekor
a) a Magyar Bírósági Végrehajtói Kamara részére a végrehajtási záradékot,
b) a végrehajtást kérő részére és – az adósnak történő kézbesítés céljára – a bírósági végrehajtó részére pedig a záradék mellett a végrehajtási záradék alapjául szolgáló okirat nem hiteles másolatát
(3) Ha a fél végrehajtás elrendelése iránti kérelméhez nem csatolja a végrehajtás alapjául szolgáló közjegyzői okirat hiteles kiadmányát vagy annak nem hiteles másolatát, azt a közjegyző kérelemre a hiteles kiadmány és nem hiteles másolat készítésére irányadó szabályoknak megfelelően – az eljárás lefolytatásához szükséges számban – maga készíti el.
(4)44 A közjegyzőnek a végrehajtás elrendeléséhez a végrehajtási záradék alapjául szolgáló közjegyzői okirat hiteles másolatát kell használnia abban az esetben, ha a végrehajtási záradék alapjául szolgáló okirat a MOKK levéltárában vagy a törvényszék irattárában került elhelyezésre, továbbá akkor is, ha a végrehajtási záradék alapjául szolgáló okiratot készítő közjegyzőt tartós helyettes helyettesíti.
46. § (1)45 Befejezett az az ügy, melyben a közjegyző ügydöntő határozatot hozott vagy végrehajtható okiratot állított ki.
d) az ügy áttételéről rendelkeztek.
47. § (1) A folyamatban lévő, valamint a befejezett, de további intézkedést igénylő ügyek iratait a kezelőiroda – a befejezett és további intézkedést nem igénylő ügyek irataitól elkülönítve – két önálló csoportban kezeli.
(3)46 A járásbíróság (Fővárosi Törvényszék) irattárába vagy a MOKK levéltárába történő átadáskor az iratokhoz a közjegyző mellékeli az átadott iratok jegyzékét és a betűsoros névmutatót. Az átadott iratok jegyzéke a következő rovatokat tartalmazza:
(4)47 A póthagyatéki eljárással kapcsolatos közjegyzői megkeresés esetén a járásbíróság irattára vagy a MOKK levéltára az alaphagyatéki iratot visszaküldi a közjegyző részére. Ebben az esetben a megkeresés eredeti példányát, a hagyatékátadó végzés egy példányát és az irat átvételét tanúsító tértivevényt az irattárban és a levéltárban meg kell őrizni, az átadott iratok jegyzékének intézkedés rovatában pedig fel kell tüntetni a közjegyzői ügyszámot.
(5)48 Az 1992. január 1-jét megelőzően érkezett hagyatéki ügyekben a szükséges intézkedéseket (a póthagyatéki eljárás lefolytatása kivételével) a járásbíróság teszi meg.
49. § (1) Az irodavezető vagy a közjegyző által erre kijelölt dolgozó a befejezett és további intézkedést nem igénylő iratokat az irattárba helyezés előtt ellenőrzi abból a szempontból, hogy:
(3) Azokat az alaphagyatéki (póthagyatéki) iratokat, amelyeket a közjegyző más közjegyzőtől kért meg, az eljárás jogerős befejezését követően, az általa hozott végzés egy jogerős kiadmányával az iratokat megküldő közjegyző részére vissza kell küldeni.
50. § (1)49 A befejezett és további intézkedést nem igénylő ügyek iratait – amíg azok a bírósági irattárnak vagy a MOKK levéltárának átadásra nem kerülnek – gondosan meg kell őrizni. Az őrzés céljára olyan helyiséget kell kialakítani, amely a tűzrendészeti szabályoknak megfelel, és ahol az iratokat szárazon lehet tartani, illetőleg ahol azokat veszély (állati vagy növényi kártevő stb.) nem fenyegeti.
(2)50 A közjegyzői ügy iratát a közjegyzői ügy jogerős befejezésének évétől számított két év elteltével kell a közjegyző székhelye szerint illetékes járásbíróságon (a fővárosban működő közjegyzők esetén a Fővárosi Törvényszéken) működő irattár, vagy a 2009. január 1. napját követően érkezett ügyek esetében a MOKK levéltára részére átadni.
(4)51 Az átadásra kerülő iratokat rendezetten, segédletekkel együtt, három példányban elkészített jegyzékkel és egy példányban elkészített névmutatóval kell átadni a bírósági irattárnak vagy a MOKK levéltárának.
(5) Ha az irattárba helyezett iratot más hatóság megkeresésére kell megküldeni, azt a közjegyző utasítására az irodavezető vagy a közjegyző által erre kijelölt dolgozó küldi meg.
(6)52 Ha a közjegyző szolgálata megszűnt, közjegyzői kinevezés érvénytelenségét állapították meg, vagy a közjegyzőt áthelyezték, a közjegyző utódja, a tartós helyettes, vagy a területi kamara által kijelölt közjegyző köteles átvenni, kezelni és megőrizni azokat a közjegyzői iratokat, amelyek nem kerülhetnek a bírósági irattárba vagy a MOKK levéltárába.
53. § (1) Ha a közjegyző a végzés kijavítását rendeli el, a végzés eredeti példányán a hibás szöveget át kell húzni úgy, hogy az eredeti szöveg az áthúzás után is olvasható maradjon és a megjelölt rész mellett a lap szélén fel kell tüntetni a kijavító végzés számát, valamint – ha van elég hely – a helyes szöveget. A feljegyzéseket keltezéssel ellátva a közjegyző aláírja.
54. § (1) A közjegyző által hozott végzés jogerejét az ügyben eljáró közjegyző a végzés eredeti példányára vezetett jogerősítési záradékkal (a továbbiakban: záradék) tanúsítja. A záradéknak tartalmaznia kell a jogerőre emelkedésének időpontját.
(4)53 Ha több személy részvételével vagy több tárgyban folyó eljárásban a közjegyző határozatának csak egyes személyekre vonatkozó vagy csak egyes rendelkezései emelkednek jogerőre, erről a határozatban rendelkezni kell. Ilyenkor a záradékban fel kell tüntetni azt a napot, amelyen a határozat részben jogerőre emelkedett, valamint azt, hogy mely részben hajtható végre.
(5)54 A végrehajtható okirat kérelemtől eltérő kiállítása tárgyában hozott végzés tekintetében az e §-ban foglalt rendelkezések nem alkalmazhatóak.
Nyomtatványok55
54/A. §56 (1) Az 1. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott ügyekben e rendelet
1. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez57
4.3. a közjegyzőt a költségjegyzék alapján megillető
7.3. a 6. pontban foglalt vagyontárgyakra a munkabérre, egyéb járandóságra vezetett végrehajtás eredményétől függően (a végrehajtóhoz intézett, erre irányuló kérelemmel).pénzkövetelés összege.
11.3. a kézbesítési vélelem megdöntésének lehetősége és módja
11.7. arról, hogy a 6.2.–6.9. pontot a rendelkezésre álló adatoktól függően – a végrehajtás költségeinek csökkentése, a végrehajtás eredményességének növelése érdekében – akkor is indokolt kitölteni, ha végrehajtást kérő a 6.1. pont szerinti kérelmet terjeszt elő
2. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez58
9.3. a kézbesítési vélelem megdöntésének lehetősége és módja
9.4. a végrehajtó és a végrehajtást kérő képviseletét ellátó ügyvéd és jogtanácsos díja, valamint ezek előlegezése és viselése
3. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez59
10.4. a végrehajtó és a végrehajtást kérő képviseletét ellátó ügyvéd és jogtanácsos díja, valamint ezek előlegezése és viselése
10.8. az 5.2.–5.9. pontot a rendelkezésre álló adatoktól függően – a végrehajtás költségeinek csökkentése, a végrehajtás eredményességének növelése érdekében – akkor is indokolt kitölteni, ha végrehajtást kérő az 5.1. pont szerinti kérelmet terjeszt elő.
4. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez60
10.3. a végrehajtó és a végrehajtást kérő képviseletét ellátó ügyvéd és jogtanácsos díja, valamint ezek előlegezése és viselése
5. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez61
6. melléklet a 37/2003. (X. 29.) IM rendelethez62
8.4. a végrehajtó és a végrehajtást kérő képviseletét ellátó ügyvéd és jogtanácsos díja, valamint ezek előlegezése és viselése
8.7. a közjegyzői okiratban foglalt kötelezettségvállalásnak megfelelően az adós tűrési kötelezettsége, amely szerint a végrehajtást kérő a zálogjoggal biztosított követelés (önálló zálogjogi szerződésben meghatározott összeg) erejéig a mellékletben felsorolt zálogtárgyakból a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi. LIII. törvény XI. fejezete szerint értékesítés útján (zálogtárgy egyszerűsített végrehajtási értékesítése) kielégítést keressen
1 Az 1. § (1) bekezdése a 27/2009. (VI. 30.) IRM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § (1) bekezdés f) pontja a 83/2009. (XII. 30.) IRM rendelet 19. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § (1) bekezdés h) pontját a 83/2009. (XII. 30.) IRM rendelet 19. § (1) bekezdése iktatta be.
4 Az 1. § (1) bekezdés i) pontját a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 35. §-a iktatta be, szövege a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdés i) pontját a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (1) bekezdése iktatta be.
6 A 2. § 4. pontja a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 2. § 17–18. pontját a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 21. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
8 A 2. § 20. pontja a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § e) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 2. § 30. pontját a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
10 A 3. § (2) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (1) bekezdésével megállapított, a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (1) bekezdése a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 4. § b) pontja szerint módosított szöveg.
12 A 21. § (5) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 21. § (7) bekezdését a 26/2004. (VII. 26.) IM rendelet 2. §-a iktatta a szövegbe.
14 A 22. § (2) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § c) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 25. § (3) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 27. § (1) bekezdés g) pontját a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 36. §-a iktatta be.
17 A 27. § (2) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § e) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 27. § (3) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 28. §-t megelőző alcím a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
20 A 28. § a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 12. §-ával megállapított szöveg. E módosító rendelet 21. § (3) bekezdése alapján a közjegyző a 2009. január 1-jén folyamatban lévő ügyeket a 2009. évi nyilvántartásaiban új ügyszámmal átvezeti. Folyamatban lévő ügyek esetében – a soron következő intézkedés megtételekor – a 2008. évi nyilvántartások megjegyzés rovatában a 2009. évi ügyszámot, a 2009. évi nyilvántartás megjegyzés rovatában pedig a 2008. évi ügyszámot is fel kell tüntetni.
21 A 28. § (6) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 21. § (2) bekezdése alapján 2009. július 1-jén lépett hatályba.
22 A 28/A. §-t a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 13. §-a iktatta be.
23 A 30. §-t megelőző alcímet és a 30–31. §-t a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 21. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
24 A 32. §-t megelőző alcím a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 32. § (1) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § f) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 32. § (2) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 14. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 32. § (6) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 32. § (7) bekezdés b) pontja a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 14. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 32. § (7) bekezdés c) pontja a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § g) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 32. § (9) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 14. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 33. § (1) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § e) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 33. § (2) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § f) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 34. §-t megelőző alcím a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § d) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 34. § (1)–(2) bekezdését a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 21. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 34. § (3) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § h) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 35. §-t a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 21. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
37 A 41. § (1) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
38 A 41. § (2) bekezdése a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 20. § i) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 42. § (6) bekezdését a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 37. §-a iktatta be.
40 A 45. § (1) bekezdése a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 26. § a) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 45. § (2) bekezdése a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 26. § a) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 45/A. §-t megelőző alcímet a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
43 A 45/A. §-t a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (3) bekezdése iktatta be.
44 A 45/A. § (4) bekezdése a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 46. § (1) bekezdése a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 38. §-ával megállapított szöveg.
46 A 48. § (3) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (3) bekezdésével megállapított, a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 26. § c) pontja, az 57/2012. (XII. 28.) KIM rendelet 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 48. § (4) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (3) bekezdésével megállapított és az 57/2012. (XII. 28.) KIM rendelet 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 48. § (5) bekezdése az 57/2012. (XII. 28.) KIM rendelet 16. § a) pontja szerint módosított szöveg.
49 Az 50. § (1) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
50 Az 50. § (2) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (4) bekezdésével megállapított, a 40/2011. (XII. 30.) KIM rendelet 26. § d) pontja, az 57/2012. (XII. 28.) KIM rendelet 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
51 Az 50. § (4) bekezdése a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
52 Az 50. § (6) bekezdését a 62/2009. (XII. 17.) IRM rendelet 61. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 6/2010. (III. 12.) IRM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
53 Az 54. § (4) bekezdését a 33/2008. (XII. 31.) IRM rendelet 17. §-a iktatta be.
54 Az 54. § (5) bekezdését a 28/2010. (XII. 31.) KIM rendelet 3. § (4) bekezdése iktatta be.
55 Az 54/A. §-t megelőző alcímet a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 39. §-a iktatta be.
56 Az 54/A. §-t a 28/2010. (V. 12.) IRM rendelet 39. §-a iktatta be, szövege a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
57 Az 1. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 2. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 3. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
60 A 4. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
61 Az 5. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 6. mellékletet a 31/2012. (VI. 29.) KIM rendelet 12. § (2) bekezdése iktatta be.


(4)12 Az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező az Ectv.-ben meghatározott beszámolót és a közhasznúsági mellékletét (a továbbiakban együtt: beszámoló) elektronikus úton küldi meg a bíróság részére.
15. § (1)13 Az elektronikus útra kötelezett kérelmező és az elektronikus utat választó kérelmező részére a bíróság az iratokat a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton kézbesíti.
(3)14 Az elektronikus útra kötelezett kérelmező és az elektronikus utat választó kérelmező részére a másodfokú bíróság végzését az elsőfokú bíróság kézbesíti az (1) és (2) bekezdés szabályainak alkalmazásával.
(2)15 A bíróság az állami adóhatósággal és a Központi Statisztikai Hivatallal a kapcsolatot az informatikai rendszer alkalmazásával elektronikus úton tartja.
5/A. A bíróság egyes speciális feladatai17
18. §18 (1) A szervezet volt vezető tisztségviselője kérheti a bíróságtól annak nyilvántartásba való bejegyzését, hogy vezető tisztségviselői megbízatásáról való lemondása a Polgári Törvénykönyv (a továbbiakban: Ptk.) 3:25. § (4) bekezdésében meghatározott hatvan nap elteltével hatályossá vált, ha az adat módosítása iránt változásbejegyzési eljárás nincs folyamatban. A kérelemről a szervezet nyilvántartását vezető bíróság nemperes eljárásban határoz.
18/A. §19 (1) Ha jogszabály rendelkezése alapján a szervezet közlemény vagy egyéb irat közzétételére köteles, a szervezetnek a nyilvántartását vezető bíróság részére kell megküldenie azokat a közleményeket és egyéb iratokat, amelynek közzétételére törvény rendelkezése alapján köteles.
19. § (1)20 Ha e törvény vagy az igazságügyért felelős miniszter rendelete másként nem rendelkezik, a bíróság a határozatait és más iratait az informatikai rendszer alkalmazásával is előállíthatja.
f)21 a képviseleti jog terjedelmét és gyakorlásának módját,
j)22
b)23 a jogi személy szervezeti egység ügyintéző és képviseleti szervének nevét, és a jogi személy szervezeti egység képviselőjének nevét és anyja születési nevét.
(5)24 A kérelemnek – ha az a szervezet adószámának, illetve statisztikai számjelének megállapítása, illetve beszerzése iránti kérelmet is tartalmaz – az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül tartalmaznia kell:
(6)25 A kérelemnek – ha a kérelem a szervezet jogi személy szervezeti egysége adószámának, illetve statisztikai számjelének megállapítása, illetve beszerzése iránti kérelmet is tartalmaz – tartalmaznia kell az (5) bekezdésben meghatározott adatokat, azzal, hogy a kérelemnek a szervezet képviselőjének adóazonosító száma helyett a jogi személy szervezeti egység képviselőjének adóazonosító számát kell tartalmaznia.
(7)26 A bíróság – adószám, illetve statisztikai számjel megállapítása, illetve beszerzése iránti kérelem esetén – az informatikai rendszer útján adja át az állami adó- és vámhatóság, illetve a Központi Statisztikai Hivatal részére az (1), illetve a (3) bekezdésben meghatározott, az adószám, illetve a statisztikai számjel megállapítása, illetve beszerzése érdekében szükséges adatokat. Továbbá a bíróság átadja a szervezet nyilvántartási számát is, ha a kérelem a szervezet jogi személy szervezeti egysége adószámának, statisztikai számjelének beszerzésére irányul.
(2)27 Ha a szervezet alapításában jogi személy vesz részt, a kérelemhez csatolni kell a jogi személy alapító jogi személyiségét igazoló okiratot és a szervezet nevében eljáró képviselő képviseleti jogát igazoló okiratot is.
(9)28 Ha több kérelmező a kérelmet elektronikus úton nyújtja be, a kérelemhez csatolni kell valamennyi kérelmező nyilatkozatát arról, hogy:
24/A. §29 (1) A jogi személy szervezeti egység jogi személyiségének megszűnése esetén a jogi személy szervezeti egység törlése iránti kérelmet változásbejegyzési kérelemként kell benyújtani.
26. §30 (1) A nyilvántartásból való törlés iránti kérelemhez csatolni kell
27. §31 Végelszámolás lefolytatása esetén a kérelemhez csatolni kell:
b)48 a szervezet feloszlatásáról, megszüntetésről vagy megszűnése megállapításáról rendelkező jogerős ítélet vagy
c)49 az egyszerűsített törlési eljárás befejezését követően.
43/A. §50 A bíróság a szervezetet akkor törölheti a nyilvántartásból, ha az állami adó- és vámhatóság elektronikus úton arról tájékoztatja, hogy a szervezetnél adóhatósági eljárás nincs folyamatban, és ellenőrzést, végrehajtást nem kezdeményez és a szervezet a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerinti felhasználásáról szóló 1996. évi CXXVI. törvény (a továbbiakban. Szftv.) 6/C. § szerinti elszámolásra nem kötelezett, illetve az elszámolási kötelezettségének eleget tett. Ha a tájékoztatás szerint az állami adó- és vámhatóság a szervezetnél eljárást folytat, ellenőrzést vagy végrehajtást kezdeményez, vagy az Szftv. 6/C. § szerinti elszámolásra kötelezett, amely elszámolási kötelezettségének nem tett eleget, a szervezet csak az adóhatósági eljárások jogerős befejezéséről szóló, végelszámolás esetén pedig ezen felül a köztartozást érintően nemlegesnek minősülő, továbbá a Szftv. 6/C. § szerinti elszámolásról szóló elektronikus tájékoztatást követően törölhető a nyilvántartásból.
17/A. A bíróság feladatai a szervezet végelszámolása során51
c)52 a végelszámoló nevét, adóazonosító számát, természetes személy esetén lakóhelyét, születési idejét, anyja születési nevét, jogi személy esetén székhelyét, és cégjegyzékszámát vagy nyilvántartási számát, valamint a megbízásából eljáró természetes személy nevét, születési idejét, anyja születési nevét, és lakóhelyét
(5)53 A kérelemhez csatolni kell a vezető tisztségviselő nyilatkozatát arról, hogy nem esik az Ectv.-ben meghatározott kizáró ok alá.
(9)54 A (7) és (8) bekezdés kivételével a bíróság a letétbe helyezett beszámolók – informatikai rendszer útján történő automatizált vizsgálatával –, és a bírósághoz korábban benyújtott létesítő okirat alapján dönt a szervezet közhasznúvá minősítéséről, ebben az esetben az eljárás során hiánypótlási felhívás kibocsátásának nincs helye.
44/A. §55 (1)56 2015. december 31-éig a bíróság a közhasznú szervezet letétbe helyezett beszámolóját a letétbe helyezést követő hatvan napon belül megvizsgálja; ha a beszámoló alapján azt állapítja meg, hogy a szervezet a közhasznúvá minősítés feltételeinek nem felel meg, a szervezet közhasznú minősítésének megszüntetéséről és az erre vonatkozó adat nyilvántartásból való törléséről határoz.
(2)57 2015. december 31-éig a cégbíróság, és ha a nyilvántartásba vételre nem bíróság jogosult, az erre jogosult szervezet az (1) bekezdés és a 44. § rendelkezései szerint jár el – az eljárására irányadó szabályok szerint – az általa nyilvántartott szervezet közhasznúvá minősítése és a közhasznú jogállás nyilvántartásba történő bejegyzésére, illetve a közhasznú minősítés megszüntetése és a közhasznú jogállás nyilvántartásból való törlésére irányuló eljárás során.
(3)–(4)58
25. Az alapítvány kuratóriuma tagjának vagy kurátorának bíróság általi kijelölésére irányuló eljárás65
a)66 az alapító nem él a kuratórium vagy kurátor kijelölésének jogával vagy az alapító által kijelölt szerv (szervezet) a feladat ellátását nem vállalja,
b)67 az alapítói jogokat a bíróság gyakorolja.
(2)68 Ha a kuratórium vagy kurátor kijelölésének feltételei fennállnak, a bíróság az ügyész indítványára vagy az egyéb érdekelt kérelmére az eljárást megindítja.
(3)69 Az e §-ban szabályozott eljárás során a bíróság az alapítvány célja szerinti szakterületen működő szervezettől javaslatot kérhet a kuratórium tagjaira vagy a kurátorra vonatkozóan.
26. Az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy új kurátorának nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló változásbejegyzési eljárás70
55. §71 Ha az alapítói jogok gyakorlója a kuratórium tagját vagy a kurátort a Ptk. 3:398. § (2) bekezdése alapján visszahívja és új kuratóriumi tagot vagy kurátort jelöl ki, változásbejegyzési kérelem benyújtásával kérheti az új kuratóriumi tag vagy kurátor nyilvántartásba vételét.
a)72 azokat az okiratokat, amelyek valószínűsítik, hogy az alapítvány kuratóriumának tagja vagy a kurátor közvetlenül veszélyezteti az alapítvány célját,
b)73 az alapítvány kuratórium tagja vagy a kurátor a tagság elfogadására, valamint a jogszabályban meghatározott követelményekre vonatkozó, az összeférhetetlenségre is kiterjedő nyilatkozatát és
(2)75 A bíróság a kérelmet azzal a felhívással küldi meg a kuratórium változásbejegyzési kérelemmel érintett tagjának vagy a kurátornak, hogy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül nyilatkozzon arról, hogy a kérelemben foglaltakat vitatják-e.
(3)76 Ha a kérelemben foglaltakat a kuratórium változásbejegyzési kérelemmel érintett tagja vagy a kurátor vitatja, vagy a kuratórium változásbejegyzési kérelemmel érintett tagja az alapító által a bíróság felhívására megjelölt újabb címre a felhívás nem volt kézbesíthető, a bíróság a változásbejegyzési eljárást megszünteti, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevél benyújtásával kezdeményezheti az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy új kurátora kijelölésének nyilvántartásba történő bejegyzését, erre az alapítót az eljárást megszüntető végzésben figyelmeztetni kell.
(4)77 Ha az eljárás (3) bekezdésben meghatározott okból történő megszüntetésének nincs helye, és az alapító által csatolt iratokból nem állapítható meg, hogy az alapítvány kuratóriumának tagja vagy a kurátora közvetlenül veszélyezteti az alapítvány tevékenységét, a bíróság a kérelmet elutasítja, egyben felhívja az alapítót, hogy harminc napon belül keresetlevél benyújtásával kezdeményezheti az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy az új kurátorának kijelölésének nyilvántartásba történő bejegyzését, erre az alapítót a kérelmet elutasító végzésben figyelmeztetni kell.
(5)78 Ha a változásbejegyzési eljárás során az alapítvány kuratóriumának valamennyi tagja vagy kurátora e tisztségéről lemond (a tagság elfogadására irányuló jognyilatkozatát visszavonja), a bíróság a lemondott kuratóriumi tagokat, illetve a kurátort a nyilvántartásból törli, egyidejűleg az alapító által bejelentett, az alapítvány új kuratóriumi tagjait vagy kuratóriumot nyilvántartásba veszi.
27. Az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy új kurátorának nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló peres eljárás79
57. § (1)80 Az alapító által az 56. § (3) és (4) bekezdése alapján indított perre a nyilvántartást vezető bíróság illetékes. A pert az alapítónak az alapítvány és a kuratórium változásbejegyzési kérelemmel érintett tagja vagy a kurátor ellen kell megindítania. A bíróság hivatalból beszerzi a nemperes ügy 56. § (1) bekezdés b) és c) pontjában megjelölt iratait.
(4)81 Ha a bíróság az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy új kurátora nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló változásbejegyzési eljárást az 56. § (3) vagy (4) bekezdésben meghatározott okból szünteti meg, és a változásbejegyzési kérelem az alapítvány kuratóriuma új tagjának vagy új kurátora nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló változásbejegyzési eljárás mellett más adat bejegyzése (törlése) iránti kérelmet is tartalmaz, a bíróság a változásbejegyzési eljárást – a meg nem szüntetett részben – a perindításra nyitva álló határidő eredménytelen elteltéig, illetőleg a jogerős ítélet meghozataláig (a per megszüntetéséig) felfüggeszti.
(5)82 Az 55–57. § rendelkezési szerint kell eljárni abban az esetben is, ha az alapító az alapító okirat rendelkezése alapján hívja vissza a kuratóriumot, kurátort, vagy a kuratórium tagját és nyújt be az alapítvány új kuratóriuma vagy kurátora nyilvántartásba történő bejegyzésére vagy a kuratórium új tagjának bejegyzésére irányuló változásbejegyzési kérelmet.
28. Az alapítványok egyesülésének és szétválásának bejegyzése iránti eljárás83
(4)84 Az alapítvány kiválásának bejegyzése iránti kérelem elbírálására a kiválással érintett alapítványt nyilvántartó bíróság illetékes. A kérelmet az új alapítvány alapító okiratának elfogadásától számított hatvan napon belül kell benyújtani, egyidejűleg kérni kell a kiválással létrejövő alapítvány nyilvántartásba vételét is.
e)85 kiválás esetén – a beolvadásos kiválás esetét kivéve – a kiválással létrejövő alapítvány adatait tartalmazó nyilvántartásba vételi űrlapot,
f)86 beolvadásos kiválás esetén, annak az alapítványnak az adatait tartalmazó változásbejegyzési űrlapot, amelyhez a csatlakozás történik,
g)87 annak az alapítványnak az adatait tartalmazó változásbejegyzési űrlapot, amelyből a kiválás történt.
(7)88 Az alapítványok egyesülésének vagy szétválásának bejegyzésére akkor kerülhet sor, ha az állami adó- és vámhatóság – a bírósági elektronikus értesítést követő öt munkanapon belül – elektronikus úton arról tájékoztatja a bíróságot, hogy az átalakulással érintett alapítványnál az adókötelezettségek teljesítésének ellenőrzésére irányuló, illetve ezzel összefüggő hatósági eljárás nincs folyamatban, vagy az állami adó- és vámhatóság ilyen adóigazgatási eljárást nem kezdeményez. Ha az állami adó- és vámhatóság tájékoztatása szerint az alapítványnál ilyen eljárás van folyamatban, vagy az állami adó- és vámhatóság ilyen eljárást kezdeményez, az átalakulás az adóigazgatási eljárás jogerős befejezéséről szóló elektronikus tájékoztatást követően, ennek hiányában az átalakulás bejegyzése iránti kérelem elbírálására nyitva álló határidő kezdetétől számított kilencvenedik napon jegyezhető be.
29. Az alapítvány megszűnésének megállapítására irányuló polgári nemperes eljárás89
30. Az alapítvány megszűnésének megállapítására és az alapítvány megszüntetésére irányuló polgári peres eljárás90
31. Az alapítvány megszűnésének és az alapítvány megszüntetésének nyilvántartásba való bejegyzése iránti eljárás91
32.92 Az állami alapító által alapított alapítvány és közalapítvány megszüntetésére irányuló sajátos nemperes eljárás
63. §93 Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelemnek a 20. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmaznia kell az egyesület képviselőjének anyja születési nevét és a vezető tisztségviselői megbízás időtartamát is. Az egyesület nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez a 21. és 22. §-ban foglaltakon kívül csatolni kell a következőket is:
a)94 ha alakuló ülés tartására került sor, az egyesület alakuló ülésének jegyzőkönyvét és jelenléti ívét, valamint az alapító tagok nevével, lakóhelyével (székhelyével) és aláírásával ellátott, az alapszabály – nem nyilvános részeként elkülönítetten kezelt – mellékletét képező tagjegyzéket, vagy
b)95 ha alakuló ülés tartására nem került sor, az alapító tagoknak az alapszabályt elfogadó egybehangzó akaratnyilatkozatát tartalmazó okiratot és az alapszabály – nem nyilvános részeként elkülönítetten kezelt – mellékletét képező tagjegyzéket és
66. § (1)96 A szövetség nyilvántartásba vétele iránti kérelemnek tartalmaznia kell a szövetséget létrehozó egyesületek, illetve alapítványok nevét, székhelyét és nyilvántartási számát is.
67. § (1)97 A bíróság a nyilvántartásba vétel iránti kérelemhez csatolt alapszabályhoz mellékelt tagjegyzék alapján vizsgálja azt, hogy az alapítók száma megfelel-e a törvényben foglalt rendelkezéseknek.
68. §98 Ha a szövetséghez egyesület vagy alapítvány csatlakozik, a bíróság szövetség erre irányuló változásbejegyzési kérelmére a szövetség adatai közé bejegyzi az új tag nevét, székhelyét és nyilvántartási számát.
35/A. Az egyesületek egyesülésének és szétválásának bejegyzése iránti eljárás99
71. § (1)100 Ha az egyházakkal való kapcsolattartásért felelős miniszter arról értesíti a bíróságot, hogy az Országgyűlés a vallási tevékenységet végző szervezetet egyházként ismerte el, a bíróság a vallási tevékenységet végző szervezetet a bírósági nyilvántartásból törli.
(2)101 Ha a cégbíróság a nyilvántartásba vételről szóló jogerős végzés elektronikus úton történő megküldésével, arról értesíti a bíróságot, hogy a kölcsönös biztosító egyesületet külön törvény alapján részvénytársaságként vette nyilvántartásba, a bíróság a kölcsönös biztosító egyesületet hivatalból törli a nyilvántartásból, a törlésről végzést hozni nem kell.
79–80. §102
(2)103 Az országos névjegyzék az OBH által működtetett internetes felületen azonosítás nélkül elérhető. Az országos névjegyzék adatai a honlapon keresőprogram segítségével is megismerhetőek. A nyilvántartást úgy kell kialakítani, hogy a nem részletezett, illetve az egyéb adatként bejegyzendő adatok kereshetősége az országos névjegyzékben keresőszavakkal biztosítható legyen, az OBH a nyilvántartás nem részletezett, illetve egyéb adatainak egységes bejegyzése érdekében a nyilvántartásban kódtárakat rendszeresít. Kódtárat kell rendszeresíteni különösen a 83. § (1) bekezdés i) pontjában, a 94. § (1) bekezdés e) pontjában és a 95. § a) pont ai) alpontjában meghatározott adatok kezelésére.
(5)104 Az országos névjegyzék nem tartalmazza a nyilvántartásnak a szervezet, illetve a jogi személy szervezeti egység képviselőjének, továbbá az alapítvány kuratórium tagjainak, a kurátornak lakóhelyére, anyja születési nevére vonatkozó adatát, az a 87. §-ban foglalt módon ismerhető meg.
(6)105 Az országos névjegyzék a szervezet, jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egység beszámolóját, közhasznúsági mellékletét is tartalmazza.
86. § (1)106 A civil és egyéb cégnek nem minősülő szervezetek nyilvántartása és az országos névjegyzék közhiteles.
88. § (1)107 A szervezet és a szervezet jogi személy szervezeti egységének képviselője – alapítvány esetén az alapító is – a szervezet nyilvántartásban szereplő adatairól másolat, kivonat vagy bizonyítvány kiadását kérheti. A másolat a nyilvántartás valamennyi fennálló és törölt adatát, a kivonat a nyilvántartás fennálló adatait, a bizonyítvány pedig – a kérelemtől függően – a nyilvántartás egyes fennálló vagy törölt adatait hitelesen tanúsítja, illetve azt, hogy valamely meghatározott bejegyzés a nyilvántartásban nem szerepel(t). A másolatot, a kivonatot vagy bizonyítványt jogszabályban meghatározott módon kell elkészíteni.
(6)108 A szervezet adatairól – kizárólag írásban – kivonatot kérhet
88/A. §109 (1) A fogyasztóvédelemről szóló törvény szerinti fogyasztói érdekek képviseletét ellátó egyesület kérheti a bíróságtól a (2) bekezdés szerinti igazolás kiadását. Az igazolás kiadása iránti kérelemhez csatolni kell az egyesület tagnyilvántartását.
88/B. §110 Ha az egyesület alapszabályban meghatározott célja a nemzetiségek jogairól szóló törvény rendelkezései szerinti nemzetiség érdekvédelme, érdekképviselete vagy a nemzetiségi kulturális autonómiával közvetlenül összefüggő tevékenység folytatása (nemzetiségi egyesület), akkor a bíróságtól igazolás kiadását kérheti a hatóköréről és arról, hogy mely nemzetiséget képviseli. A bíróság az igazolást az egyesület alapszabályában foglalt adatok alapján adja ki.
89. §111 A bíróság a szervezet bejegyzéséről, a nyilvántartásban átvezetett változásokról, illetve a szervezet törléséről értesíti az állami adóhatóságot, valamint a Központi Statisztikai Hivatalt. Az értesítést, illetve az adatszolgáltatást a bíróság – az informatikai rendszer útján – elektronikus úton teljesíti.
b)112 a szervezet nyilvántartásba vételéről (változásbejegyzéséről) szóló határozat számát, jogerőre emelkedésének napját,
h)–i)113
(2)114 A nyilvántartási szám jogszabályban meghatározott módon a nyilvántartást vezető törvényszék kétjegyű kódját, a szervezettípus kétjegyű kódját és a szervezet egyedi hétjegyű azonosítóját tartalmazza.
(3)115 A bíróság a szervezetre vonatkozó adatot oly módon törli a nyilvántartásból, hogy a szervezetre vonatkozó adat a törlésre történő utalás mellett a nyilvántartásban látható maradjon, és a nyilvántartásból az adat törlésének oka és időpontja megállapítható legyen.
h)116 a szervezet szervezeti egysége jogi személlyé nyilvánítása esetén, a jogi személy szervezeti egység
j)117 a szervezet célját,
k)118 a szervezet célja szerinti besorolását,
l)119 – kijavítás [(5) bekezdés] esetén – az adat kijavításának időpontját,
m)120 a vezető tisztségviselői megbízás időtartamát,
n)121 a 18. § szerinti kérelem esetén a szervezet volt vezető tisztségviselőjének megbízatásáról való lemondásának hatályossá válását, a határozat számát, jogerőre emelkedésének napját,
o)122 a szervezet törlésének tényét, a határozat számát és jogerőre emelkedésének napját,
f)123 az egyszerűsített törlési eljárás megindítását, megszüntetését, és befejezését,
g)124 a szervezet elleni végrehajtás – ideértve a biztosítási intézkedést is – elrendelését és megszüntetését,
h)125 ha a jogi személy ellen olyan eljárás van folyamatban, amelyben büntetőjogi intézkedés alkalmazásának lehet helye, a nyomozás elrendelését, megszüntetését, annak megállapítását, hogy intézkedés alkalmazásának a feltételei nem állnak fenn, az eljárás befejezését, valamint az eljáró hatóság megnevezését, a határozat számát és keltét, továbbá, ha a bíróság a jogi személlyel szemben büntetőjogi intézkedésként tevékenységének korlátozását rendelte el, a határozat jogerőre emelkedésének napját, a korlátozás időtartamát és azt, hogy a korlátozás a jogi személy mely tevékenységére vagy jogosítványára terjed ki,
i)126 ha a szervezetet a bíróság megszünteti, vagy megállapítja, hogy a szervezet megszűnt, a határozat számát, jogerőre emelkedésének napját.
(2)127 Az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott adatokat, valamint a szervezet neve (rövidített neve) mellett a „felszámolás alatt” („f. a.”) toldat bejegyzését (amennyiben a felszámolási eljárást végelszámolás előzte meg, az arra utaló toldat törlését), a képviselet módja változásának bejegyzését, a korábbi képviseletre jogosultak törlését, a felszámolóra, illetve a felszámolóbiztosra vonatkozó adatokat (név, székhely, lakóhely) a csődeljárást, illetve a felszámolási eljárást lefolytató bíróság végzése alapján hivatalból kell rögzíteni a nyilvántartásban, a csődeljárást, illetve a felszámolást elrendelő jogerős végzés közzétételével egyidejűleg. Ha a felszámolási eljárás a szervezet megszűnésével befejeződik, e végzés jogerőre emelkedésének megállapítását követő öt munkanapon belül a szervezetet törölni kell a nyilvántartásból.
(3)128 Az (1) bekezdés i) pontjában meghatározott adatokat, valamint a szervezet neve (rövidített neve) mellett a „megszűnt” vagy a „megszüntetve” toldatot, az eljárást lefolytató bíróság határozata alapján, hivatalból kell rögzíteni a nyilvántartásban.
a)129 az alapítvány típusát,
d)130 – kuratórium esetében – a kuratórium tagjainak nevét, lakóhelyét és anyja születési nevét
e)131 – kurátor esetében – a kurátor nevét, illetve megnevezését, valamint lakóhelyét (székhelyét), anyja születési nevét,
f)132 – szükség szerint – az alapítvány képviselőjének anyja születési nevét,
g)133 határozott időre szóló képviselet esetében a jogviszony megszűnésének időpontját, valamint ha a jogviszony megszűnésére a nyilvántartásban feltüntetett időpontnál korábban kerül sor, a megszűnés tényleges időpontját.
(2)134 A nyilvántartás az alapítvány esetén szükség szerint a 92. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmazza az állami alapító által alapított alapítvány, és állami alapító által államháztartáson kívüli alapítóval közösen alapított alapítvány esetében a kuratóriumba az állami alapító részéről jelölt tag vagy tagok nevét is, vagy azt a tényt, hogy a kurátort az állami alapító jelölte ki.
95. §135 A nyilvántartás egyesület esetén a 91. §-ban foglaltakon túlmenően tartalmazza a következő adatokat is:
96. §136 A nyilvántartás szövetség esetén a 92. §-ban foglaltakon túlmenően szükség szerint tartalmazza az ahhoz utóbb csatlakozó szervezetek nevét, székhelyét, nyilvántartási számát is.
c) az e törvényben szabályozott eljárásokban érvényesülő ügyviteli szabályokat,137
f) a nyilvántartási szám képzésének módját,139
rendeletben állapítsa meg.140
98. § (1)141 Ez a törvény – a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetést követő napon lép hatályba.
(3)142 A 106. § 2012. november 30-án lép hatályba.
(4)143 A 3. §, a 7. § (1) és (4) bekezdése, a 8–16. §, a 18. §, a 19. §, a 20. § (1) bekezdésének j) pontja, a 29. § (1) bekezdésének c) pontja, a 34. §, a 39. § (2)–(7) bekezdése, a 40. §, a 41. §, a 44. § (7) bekezdése, a 45. § (1) bekezdése, a 46. § (2) és (5) bekezdése, a 71–78. §, a 81–85. §, a 86. § (5) bekezdése, a 87. § (2) bekezdésének a) pontja és (3) bekezdése, a 88. § (5) bekezdése, a 89. §, a 91–96. §, a 97. § b), d), f) pontja, a 101. §, a 102. §, a 107. §, a 108. §, a 111. §, a 117. §, a 124. § (1), (3) és (5)–(9) bekezdése és a 125. § (2) bekezdése 2015. január 1-jén lép hatályba.
(5)144 A 28. § (2) bekezdése, a 46. § (3) és (4) bekezdése, a 79. §, a 80. § és a 124. § (2) és (4) bekezdése 2016. január 1-jén lép hatályba.
99. §145 (1)146 A 2015. január 1. napjától az ezt megelőzően bejegyzett egyesület és alapítvány esetében az első változásbejegyzési kérelem benyújtásakor be kell jelenteni a bíróság részére az egyesület, és az alapítvány képviselőjének anyja születési nevét, illetve a jogi személy szervezetei egység képviselőjének nevét és anyja születési nevét.
(2)147 A 2015. január 1. napjától az ezt megelőzően bejegyzett egyesület és alapítvány képviselője a bíróság részére – változásbejegyzési kérelem benyújtása nélkül – bejelentheti anyja születési nevét. A bíróság a bejelentés alapján a képviselő anyja születési nevét hivatalból bejegyzi a nyilvántartásba. Az adat bejegyzéséről nem kell végzést hozni, ha az ilyen módon bejegyzett adat eltér a bejegyzés alapjául szolgáló határozatban vagy értesítésben szereplő adattól, a nyilvántartásban szereplő adat kijavítására a Pp. 224. § (1) és (2) bekezdését kell megfelelően alkalmazni, azzal, hogy a kijavításról nem kell végzést hozni.
(3)148 2015. január 2. napjától az ezt megelőzően bejegyzett, nemzetiségi egyesület a bíróság részére – változásbejegyzési kérelem benyújtása nélkül – bejelentheti, hogy az egyesület formája nemzetiségi egyesület, ha alapszabályában rögzített célja a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény szerinti, konkrétan megjelölt nemzetiség képviselete és alapszabálya szerint az adott nemzetiség érdekvédelmét, érdekképviseletét látja el vagy a nemzetiségi kulturális autonómiával közvetlenül összefüggő tevékenységet lát el. A bíróság a bejelentés alapján az egyesület formáját akkor jegyzi be a nyilvántartásba, ha az alapszabály szerint az egyesület nemzetiségi egyesület. Az adat bejegyzéséről nem kell végzést hozni, ha az ilyen módon bejegyzett adat eltér a bejegyzés alapjául szolgáló határozatban vagy értesítésben szereplő adattól, a nyilvántartásban szereplő adat kijavítására a Pp. 224. § (1) és (2) bekezdését kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a kijavításról nem kell végzést hozni.
99/A. §149 (1) Az egyes törvényeknek a XX. századi önkényuralmi rendszerekhez köthető elnevezések tilalmával összefüggő módosításáról szóló 2012. évi CLXVII. törvény (a továbbiakban: Törvény) hatálybalépését150 megelőzően bejegyzett azon szervezetek – az alapítványt ide nem értve –, amelyeknek elnevezése nem felel meg a 36. § (4a) bekezdésében foglalt előírásnak, a Törvény hatálybalépését követő, a nyilvántartásban szereplő adataik első változásakor, de legkésőbb 2014. január 1-jéig kötelesek a szervezet nevének megváltoztatására.
(2) A Törvény hatálybalépését151 megelőzően bejegyzett azon alapítványok esetében, amelyeknek elnevezése nem felel meg a 36. § (4a) bekezdésében foglalt előírásnak, az alapítók a Törvény hatálybalépését követő, az alapítvány nyilvántartásban szereplő adatainak első változásakor, de legkésőbb 2014. január 1-jéig kötelesek az alapítvány nevének megváltoztatására.
(3) A Törvény hatálybalépését152 megelőzően bejegyzett azon szervezetek – az alapítványt ide nem értve –, amelyeknek székhelyében a közterület neve a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvénynek a Törvénnyel megállapított 14. §-a miatt módosul e változást követően, a nyilvántartásban szereplő adataik első változásakor, de legkésőbb 2014. január 1-jéig kötelesek a szervezet székhelye ennek megfelelő módosítására.
(4) A Törvény hatálybalépését153 megelőzően bejegyzett azon alapítványok esetében, amelyeknek székhelyében a közterület neve a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvénynek a Törvénnyel megállapított 14. §-a miatt módosul, az alapítók e változást követően, az alapítvány nyilvántartásban szereplő adatainak első változásakor, de legkésőbb 2014. január 1-jéig kötelesek az alapítvány székhelye ennek megfelelő módosítására.
(3)155 E törvénynek a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvénnyel (a továbbiakban: Mód. tv.) megállapított 59. § (1) és (5) bekezdését, 60. §-át és 61. §-át a Mód. tv. hatálybalépésekor156 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
(4)157 A bizonyítvány és a másolat 2015. január 1. napjától a szervezet 2015. január 1. napján és azt követően fennálló vagy törölt adatait tartalmazza. A bizonyítvány és a másolat erre való figyelmeztetést tartalmaz.
105. §158 (1) Ha a szervezetnek a beszámoló és közhasznúsági jelentés vagy közhasznúsági melléklet benyújtási kötelezettségének 2015. január 1-je előtt kell eleget tennie, a beszámolót és a közhasznúsági jelentést vagy közhasznúsági mellékletet papír alapon kell az OBH részére benyújtania. Ha a 2015. január 1. napját követően elektronikus eljárásra kötelezett szervezet a rá irányadó határidőt elmulasztva, a beszámolót és a közhasznúsági jelentést 2015. január 1-je után nyújtja be, azokat elektronikus úton kell az OBH részére megküldenie, amely azt az országos névjegyzékben közzéteszi.
106. §159 Az OBH legkésőbb 2014. december 1. napjától biztosítja az informatikai rendszer tesztelését a bíróságok részére.
108. §160 (1) 2015. január 1. napján az állami adó- és vámhatóság és a Központi Statisztikai Hivatal a nyilvántartásában szereplő szervezetek elnevezésének, székhelyének, képviselője nevének, bírósági nyilvántartási számának és adószámának, illetve statisztikai számjelének feltüntetésével az informatikai rendszer útján adatot szolgáltat a bíróság részére. A bíróság az állami adó- és vámhatóság, illetve a Központi Statisztikai Hivatal tájékoztatása alapján az adószámot, statisztikai számjelet hivatalból, végzés meghozatala nélkül, elektronikus úton jegyzi be a nyilvántartásba.
109–110. §161
111. §162
112–116. §163
117. §164
118–120. §165
122–123. §166
124. § (1)167
(5)–(9)171
125. § (1)172
11 A 7. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 81. § (5) bekezdése alapján nem lépett hatályba.
12 A 8. § (4) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 117. § a) és b) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 15. § (1) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 117. § c) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 15. § (3) bekezdését a 2014: LXXIII. törvény 9. § (2) bekezdése iktatta be.
15 A 16. § (2) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
16 A 17. § (2) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 118. §-a hatályon kívül helyezte.
17 Az 5/A. alcímet a 2013: CCLII. törvény 130. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 18. §-t a 2013: CCLII. törvény 130. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 18/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 130. § (2) bekezdése iktatta be.
20 A 19. § (1) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (17) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 20. § (1) bekezdés f) pontja a 2012: CXVII. törvény 116. § a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 20. § (1) bekezdés j) pontja a 2012: CXVII. törvény 119. § b) pontja alapján nem lép hatályba.
23 A 20. § (3) bekezdés b) pontja a 2012: CXVII. törvény 94. §-ával megállapított szöveg.
24 A 20. § (5) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 95. §-a iktatta be.
25 A 20. § (6) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 95. §-a iktatta be.
26 A 20. § (7) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 95. §-a iktatta be.
27 A 21. § (2) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (18) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 21. § (9) bekezdését a 2014: LXXIII. törvény 9. § (5) bekezdése iktatta be.
29 A 24/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 130. § (3) bekezdése iktatta be.
30 A 26. § a 2014: LXXIII. törvény 9. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
31 A 27. § a 2013: CCLII. törvény 130. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 28. § (2) bekezdése a 98. § (5) bekezdése alapján 2016. január 1-jén lép hatályba.
48 A 43. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXVII. törvény 100. §-ával megállapított szöveg.
49 A 43. § (1) bekezdés c) pontját a 2012: CXVII. törvény 100. §-a iktatta be.
50 A 43/A. §-t a 2012: CXVII. törvény 101. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXVII. törvény 116. § e) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 17/A. alcímet (43/B–43/D. §-t) a 2013: CCLII. törvény 130. § (6) bekezdése iktatta be.
52 A 43/B. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: LXXIII. törvény 9. § (18) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 44. § (5) bekezdése a 124. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 44. § (9) bekezdése a 124. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 44/A. §-t a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (1) bekezdése iktatta be.
56 A 44/A. § (1) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (16) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
57 A 44/A. § (2) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (16) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 46. § (3)–(4) bekezdése a 98. § (5) bekezdése alapján 2016. január 1-jén lép hatályba.
65 A 25. alcím címe a 2013: CCLII. törvény 130. § (11) bekezdésével megállapított szöveg.
66 Az 54. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
67 Az 54. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXVII. törvény 102. §-ával megállapított szöveg.
68 Az 54. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
69 Az 54. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 26. alcím címe a 2013: CCLII. törvény 130. § (12) bekezdésével megállapított szöveg.
71 Az 55. § a 2013: CCLII. törvény 130. § (13) bekezdésével megállapított szöveg.
72 Az 56. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
73 Az 56. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
74 Az 56. § (1) bekezdés c) pontját a 2013: CCLII. törvény 130. § (25) bekezdése hatályon kívül helyezte.
75 Az 56. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
76 Az 56. § (3) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
77 Az 56. § (4) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
78 Az 56. § (5) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 27. alcím címe a 2013: CCLII. törvény 130. § (14) bekezdésével megállapított szöveg.
80 Az 57. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
81 Az 57. § (4) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 103. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
82 Az 57. § (5) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 103. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 130. § (24) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 28. alcím (58–58/B. §) a 2013: CCLII. törvény 130. § (15) bekezdésével megállapított szöveg.
84 Az 58. § (4) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
85 Az 58/B. § (3) bekezdés e) pontja a 2014: LXXIII. törvény 9. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
86 Az 58/B. § (3) bekezdés f) pontja a 2014: LXXIII. törvény 9. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
87 Az 58/B. § (3) bekezdés g) pontját a 2014: LXXIII. törvény 9. § (9) bekezdése iktatta be.
88 Az 58/B. § (7) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 130. § (16) bekezdése iktatta be.
89 A 29. alcím (59. §) a 2013: CCLII. törvény 130. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 30. alcím (60. §) a 2013: CCLII. törvény 130. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 31. alcím (61. §) a 2013: CCLII. törvény 130. § (17) bekezdésével megállapított szöveg.
92 A 32. alcím (62. §) a 2012: CXVII. törvény 104. §-ával megállapított szöveg.
93 A 63. § nyitó szövegrésze a 2012: CXVII. törvény – 2013: CCLII. törvény 132. § (1) bekezdésével megállapított – 105. §-ával megállapított szöveg.
94 A 63. § a) pontja a 2014: XV. törvény 80. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 63. § b) pontja a 2014: XV. törvény 80. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 66. § (1) bekezdése a 2012: XXXVIII. törvény 54. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 67. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (19) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 68. § a 2012: XXXVIII. törvény 54. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 35/A. alcímet (68/A. §-t) a 2013: CCLII. törvény 130. § (20) bekezdése iktatta be.
100 A 71. § (1) bekezdése a 2013: CXXXIII. törvény 130. §-a szerint módosított szöveg.
101 A 71. § (2) bekezdése a 124. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
102 A 79–80. § a 98. § (5) bekezdése alapján 2016. január 1-jén lép hatályba.
103 A 84. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (26) bekezdésével megállapított szöveg.
104 A 84. § (5) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 117. § f) pontja, a 2013: CCLII. törvény 130. § (29) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 84. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (27) bekezdésével megállapított szöveg.
106 A 86. § (1) bekezdése a 124. § (9) bekezdésével megállapított szöveg.
107 A 88. § (1) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 106. §-ával megállapított szöveg.
108 A 88. § (6) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 81. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 88/A. §-t a 2013: CCLII. törvény 130. § (21) bekezdése iktatta be.
110 A 88/B. §-t a 2013: CCLII. törvény 130. § (21) bekezdése iktatta be.
111 [A 89. §-ban a 2012: CXVII. törvény 117. § g) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint az „útján,” szövegész az „útján, haladéktalanul” szöveg lép, nem vezethető át.]
112 A 91. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CCXI. törvény 81. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 91. § (1) bekezdés h)–i) pontja a 2012: CXVII. törvény 119. § c) pontja alapján nem lép hatályba.
114 A 91. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (28) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 91. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 81. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 92. § (1) bekezdés h) pontja a 2012: CXVII. törvény 107. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 92. § (1) bekezdés j) pontja a 2012: CXVII. törvény 107. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 92. § (1) bekezdés k) pontja a 2012: CXVII. törvény 107. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A 92. § (1) bekezdés l) pontját a 2012: CXVII. törvény 107. § – 2013: CCLII. törvény 132. § (2) bekezdésével megállapított – (3) bekezdése iktatta be.
120 A 92. § (1) bekezdés m) pontját a 2012: CXVII. törvény 107. § – 2013: CCLII. törvény 132. § (2) bekezdésével megállapított – (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: LXXIII. törvény 9. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 92. § (1) bekezdés n) pontját a 2012: CXVII. törvény 107. § – 2013: CCLII. törvény 132. § (2) bekezdésével megállapított – (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: LXXIII. törvény 9. § (10) bekezdésével megállapított szöveg.
122 A 92. § (1) bekezdés o) pontját a 2014: LXXIII. törvény 9. § (11) bekezdése iktatta be.
123 A 93. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: CXVII. törvény 108. §-a iktatta be.
124 A 93. § (1) bekezdés g) pontját a 2012: CXVII. törvény 108. §-a iktatta be.
125 A 93. § (1) bekezdés h) pontját a 2012: CXVII. törvény 108. §-a iktatta be.
126 A 93. § (1) bekezdés i) pontját a 2014: LXXIII. törvény 9. § (12) bekezdése iktatta be.
127 A 93. § (2) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 117. § h) pontja, a 2014: LXXIII. törvény 9. § (17) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
128 A 93. § (3) bekezdését a 2014: LXXIII. törvény 9. § (13) bekezdése iktatta be.
129 A 94. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CXVII. törvény 117. § i) pontja szerint módosított szöveg.
130 A 94. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXVII. törvény 117. § j) pontja, a 2013: CCLII. törvény 130. § (29) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
131 A 94. § (1) bekezdés e) pontja a 2012: CXVII. törvény 117. § k) pontja, a 2013: CCLII. törvény 130. § (29) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
132 A 94. § (1) bekezdés f) pontját a 2012: CXVII. törvény 109. §-a iktatta be, szövege a 2014: LXXIII. törvény 9. § (17) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
133 A 94. § (1) bekezdés g) pontját a 2014: LXXIII. törvény 9. § (14) bekezdése iktatta be.
134 A 94. § (2) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 130. § (29) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 95. § a 2012: CXVII. törvény – 2013: CCLII. törvény 132. § (3) bekezdésével megállapított – 110. §-ával megállapított szöveg.
136 A 96. § a 2012: XXXVIII. törvény 54. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
137 Lásd az 58/2012. (XII. 28.) KIM rendeletet.
138 A 97. § e) pontja a 2014: LXXIII. törvény 9. § (19) bekezdése alapján nem lép hatályba.
139 Lásd az 58/2012. (XII. 28.) KIM rendeletet.
141 A 98. § (1) bekezdése a 2014: LXXIII. törvény 9. § (16) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
142 A 98. § (3) bekezdése a 2012: LXXXV. törvény 44. § a) pontja szerint módosított szöveg.
143 A 98. § (4) bekezdése a 2014: XV. törvény 80. § (2) bekezdése, a 2014: LXXIII. törvény 9. § (16) bekezdés d) pontja és 9. § (18) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
144 Az 98. § (5) bekezdését a 2014: LXXIII. törvény 9. § (15) bekezdése iktatta be.
145 A 99. § a 2012: CXVII. törvény 111. §-ával megállapított szöveg.
146 A 99. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 81. § (3) bekezdés b) pontja, a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
147 A 99. § (2) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 81. § (3) bekezdés b) pontja, a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
148 A 99. § (3) bekezdését a 2013: CCLII. törvény 130. § (22) bekezdése iktatta be.
149 A 99/A. §-t a 2012: CLXVII. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be.
150 A hatálybalépés időpontja 2013. január 1.
154 A 100. § a 125. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
155 A 104. § (3) bekezdését a 2012: XXXVIII. törvény 53. § (6) bekezdése iktatta be.
156 A hatálybalépés napja: 2012. április 28.
157 A 104. § (4) bekezdését a 2012: CXVII. törvény 112. §-a iktatta be, szövege a 2012: CCXI. törvény 81. § (3) bekezdés c) pontja, a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
158 A 105. § a 2013: CCLII. törvény 130. § (23) bekezdésével megállapított szöveg.
159 A 106. § a 2012: CCXI. törvény 81. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
160 A 108. § a 2012: CXVII. törvény – a 2013: CCXLIII. törvény 18. § a) pontja szerint módosított – 113. §-ával megállapított szöveg.
161 A 109–110. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
162 A 111. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
163 A 112–116. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
164 A 117. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
165 A 118–120. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
166 A 122–123. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
167 A 124. § (1) bekezdése a 2012: CXVII. törvény 119. § d) pontja alapján nem lép hatályba.
168 A 124. § (2) bekezdése a 98. § (5) bekezdése alapján 2016. január 1-jén lép hatályba.
169 A 124. § (3) bekezdése a 2013: CCXLIII. törvény 14. § (3) bekezdése alapján nem lép hatályba.
170 A 124. § (4) bekezdése a 98. § (5) bekezdése alapján 2016. január 1-jén lép hatályba.
171 A 124. § (5)–(9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
172 A 122–123. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
173 A 125. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
A feltételes szabadság nem jár alanyi jogon az elítélteknek – nyilatkozta a Kúria elnöke | Ügyvédfórum - 2020.02.06
A büntetés-végrehajtási bíráknak tekintettel kell lenniük a társadalom védelmére, amikor a feltételes szabadlábra helyezésről döntenek – mondta dr. Darák Péter, a Kúria elnöke.
Dr. Darák Péter az InfoRádió Aréna című műsorában emlékeztetett a legfőbb jogi testület egy tavalyi iránymutatására, amelyben arra hívta fel az érintett bírók figyelmét, hogy a feltételes szabadság nem jár alanyi jogon az elítélteknek.
A győri gyermekgyilkos ügyével összefüggésben megjegyezte: bár az illetékes bíró több szakértői véleményt is figyelembe vett, sokszor nem lehet előrelátni az elkövető kiengedésének következményeit. Senki sem látja, mi lakik egy emberben.
Hozzátette: az illetékes jogi szereplők elfogadták az ítéletet. Dr. Darák Péter a nem jogerősen szabadlábra helyezett úgynevezett skálás gyilkos ügyében a folyamatban lévő ügyre tekintettel nem kívánt nyilatkozni.
A Kúria elnöke úgy fogalmazott, a bűncselekmény súlya határozza meg az óvadék alkalmazását egy adott ügyben. Mint mondta, a Kúria egyértelmű iránymutatást adott ebben a témában a legfőbb ügyész indítványára. Hozzátette: a döntés nem visszamenőleges hatályú, tehát nem vonatkozik a dunai hajóbaleset okozásával gyanúsított hajóskapitány ügyére.
A gyöngyöspatai szegregációs üggyel kapcsolatban közölte: a Kúria még nem döntött a kártérítési ügyben. A bírósági ítéleteket bíráló politikusi megnyilatkozásokkal összefüggésben dr. Darák Péter úgy vélte: az érintetteknek tisztában kell lennie nyilatkozatuk társadalmi súlyával. A Kúria elnöke hangsúlyozta ugyanakkor, hogy a közéleti szereplők véleményei nem korlátozhatják és nem befolyásolhatják a bírákat.
A fogvatartási körülmények miatti kártérítések ügyében a Kúria elnöke felidézte, hogy a strasbourgi emberi jogi bíróságon született ítéletek nyomán még dr. Trócsányi László igazságügyi minisztere kezdeményezett hazai jogalkotást. A bíróságok a 2017-ben életbe lépett törvény alapján járnak el, és mostanra született már annyi ítélet, hogy az érintett gyakorlatot esetlegesen megvizsgálják.
Az első rész itt hallgatható meg:
A második rész itt hallgatható meg:

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Hollandiában megkülönböztetik az európai fizetési meghagyásos eljárást és a követelésbehajtásra és egyéb igények érvényesítésére irányuló eljárást. Az utóbbival kapcsolatos információért lásd a „Kis értékű követelések” címet.
Az európai fizetési meghagyásos eljárás (az 1896/2006/EK rendelet, amely 2008. december 12-én lépett hatályba) szabványosított formanyomtatványon alapuló egységes eljárás keretében teszi lehetővé nem vitatott, határon átnyúló polgári és kereskedelmi ügyekből eredő követelések érvényesítését (http://www.overheid.nl/).
Határon átnyúló a jogvita, ha legalább a felek egyike a tagállam eljáró bíróságától eltérő tagállamban rendelkezik lakóhellyel vagy szokásos tartózkodási hellyel. Az európai fizetési meghagyásos eljárást olyan meghatározott összegű pénzkövetelések behajtására hozták létre, amelyek az európai fizetési meghagyás iránti kérelem előterjesztésének idején már esedékessé váltak.
A rendeletet Dánia kivételével valamennyi uniós tagállamban alkalmazni kell. Hollandia az európai fizetési meghagyásos eljárás Hollandiában történő végrehajtása érdekében elfogadta az európai fizetési meghagyásos eljárás létrehozásáról szóló rendelet végrehajtásáról szóló, 2009. május 29-i törvényt (Uitvoeringswet (EBB-Vo)).
Hollandiában nem létezik nem vitatott, belföldi pénzkövetelések behajtására irányuló egységes eljárás. A fizetési meghagyást 1991 végén a körzeti bíróság előtti eljárás bevezetésével helyezték hatályon kívül. Ezekben az esetekben a passzív adóssal szemben jogait érvényesítő fél gyorsított eljárásban járhat el. Lásd a „Kis értékű követelések”, illetve a „Hogyan kell eljárni?” címeket.
Az európai fizetési meghagyásos eljárás keretében a 2 000 EUR-t meghaladó követelések érvényesíthetők.
Az eljárás során az európai fizetési meghagyás iránti kérelmet írásban, formanyomtatvány használatával kell előterjeszteni. A formanyomtatványok valamennyi hivatalos nyelven az Elektronikus formanyomtatványok menüpont alatt elérhetők az európai e-Justice portálon (https://e-justice.europa.eu).
Hollandiában a hágai kerületi bíróság (Rechtbank) a kijelölt bíróság, amelynek hatáskörébe tartozik az európai fizetési meghagyás iránti kérelmek elbírálása. Hollandia azt választotta, hogy az eljárásban csak a holland nyelven kiállított formanyomtatványokat fogadja el. Az európai fizetési meghagyás iránti kérelmet elbíráló bíróság eljárás költségeket számít fel. A hatályos eljárási költségekkel kapcsolatos további információhoz lásd: http://www.rechtspraak.nl/.
Európai fizetési meghagyásos eljárás iránti kérelem
Az európai fizetési meghagyásos eljárás iránti kérelmet a hágai kerületi bíróságnál az A formanyomtatványon kell előterjeszteni (https://e-justice.europa.eu).
Amennyiben az A formanyomtatvány hiányos, a bíróság a B formanyomtatvány használatával hívja fel a kérelmezőt a kérelem meghatározott időn belüli kiegészítésére vagy kijavítására.
Amennyiben a kérelem csak néhány előírt feltételt tartalmaz, a bíróság a C formanyomtatvány használatával javasolja a kérelmező eredeti kérelmének módosítását. A kérelmezőnek erre a javaslatra a bíróság által megszabott határidőn belül választ kell adnia. Amennyiben a kérelmező elfogadja a javaslatot, a bíróság a kérelem elfogadott részére nézve kibocsátja az európai fizetési meghagyást. A kérelmező választása szerint megkísérelheti követelése fennmaradó részének nemzeti jog szerinti behajtását. Amennyiben a kérelmező a bíróság által megszabott határidőn belül nem ad választ, vagy az eredeti kérelmére tekintettel javasolt módosításokat elutasítja, a bíróság a kérelmet a teljes egészében elutasítja. Amennyiben a kérelem valamennyi feltételnek megfelel, a bíróság 30 napon belül kibocsátja az európai fizetési meghagyást (az E formanyomtatvány használatával).
Az európai fizetési meghagyásos eljárással szemben előterjeszthető ellentmondás
A bíróság az európai fizetési meghagyásról annak tértivevényes ajánlott levélként történő megküldésével vagy végrehajtói kézbesítésével értesíti a kötelezettet. A kötelezettet tájékoztatni kell az alábbi lehetőségekről:
hogy a fizetési meghagyásban szereplő összeget a kérelmező részére fizesse meg, vagy
hogy a fizetési meghagyás kötelezettnek való kézbesítésétől vagy az arról szóló értesítéstől számított 30 napon belül az F formanyomtatvány használatával terjesszen elő ellentmondást.
Az ellentmondás előterjesztésével az európai fizetési meghagyásos eljárás befejeződik. Az eljárás ezek után a nemzeti eljárásjog szabályai szerint folytatódik tovább (lásd az 1.7. szakaszt). Amennyiben a kötelezett határidőn belül nem terjeszt elő ellentmondást, a bíróság (a G formanyomtatvány használatával) az európai fizetési meghagyást végrehajthatónak nyilvánítja, és az erről szóló tanúsítványt megküldi a kérelmezőnek.
A kibocsátó tagállamban végrehajthatóvá nyilvánított fizetési meghagyást valamennyi tagállamban elismerik, és az valamennyi tagállamban végrehajtási tanúsítvány kiállítása nélkül végrehajtható.
Az európai fizetési meghagyást polgári és kereskedelmi ügyekből származó lejárt, határon átnyúló jellegű pénzkövetelések érvényesítésére lehet kibocsátani (lásd továbbá az 1.1.1 szakaszt). Határon átnyúló a követelés, ha a hitelező és a kötelezett különböző EU tagállamokban lakik.
Az európai fizetési meghagyás tárgyi hatálya a polgári és kereskedelmi ügyekre terjed ki. Az alábbi ügyek esetén nincs helye európai fizetési meghagyás kibocsátásának:
adóügyek;
közigazgatási ügyek;
államfelelősséggel kapcsolatos ügyek;
felszámolási eljárással, házassági vagyonjoggal, öröklési joggal vagy társadalombiztosítással kapcsolatos ügyek; és
szerződésen kívüli (különösen jogellenes cselekményeken alapuló) kötelezettségekkel kapcsolatos ügyek, kivéve ha arról a felek szerződésben rendelkeznek, vagy tartozáselismerésre került sor, vagy közös tulajdonból eredő nem vitatott követeléssel kapcsolatosak.
Az európai fizetési meghagyásos eljárásra és a nemzeti követelésbehajtással kapcsolatos eljárásra nincsen felső értékhatár meghatározva.
Az európai fizetési meghagyásos eljárás opcionális.
Ha az ítéletet nem uniós államban kell végrehajtani, akkor ennek az államnak a nemzeti magánjogi szabályaitól függ a kérdés, hogy az európai fizetési meghagyásos eljárás lefolytatható-e, és ha igen, végrehajtható-e az európai fizetési meghagyás. Bizonyos esetekben végrehajtási tanúsítvány (exequatur) kiállításának van helye.
Hollandiában a hágai kerületi bíróság a kijelölt bíróság, amelynek hatáskörébe tartozik az európai fizetési meghagyás iránti kérelmek elbírálása. Hollandia azt választotta, hogy az eljárásban csak a holland nyelven kiállított formanyomtatványokat fogadja el. A kérelmezőnek az európai fizetési meghagyás iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg kell lerónia az eljárási illetéket. A hatályos eljárási költségekkel kapcsolatos további információhoz lásd: http://www.rechtspraak.nl/.
Az európai fizetési meghagyást mielőbb, de minden esetben legkésőbb a kérelem előterjesztésétől számított 30 napon belül kell kibocsátani.
Az európai fizetési meghagyásos eljárás iránti kérelmet az A formanyomtatványon kell előterjeszteni (https://e-justice.europa.eu). Hollandia választása szerint csak a holland nyelven kiállított formanyomtatványokat fogadja el.
A kérelmet papíralapon, vagy bármilyen bíróság által elfogadott kommunikációs eszközzel elő lehet terjeszteni.
Az európai fizetési meghagyásos eljárásról szóló rendelet 7. cikkének (2) bekezdése szerint a kérelemnek tartalmaznia kell:
a) a feleknek és annak a bíróságnak az adatait, amelynek a kérelmet címezik;
b) a követelés összegét;
c) amennyiben a követelésre kamatot kérnek: a kamatlábat és az időszakot, amelyre a kamatot kérték;
d) a jogalapot, ideérve a követelés alapjául szolgáló körülmények ismertetését;
e) a bizonyítékok ismertetését;
f) a joghatóság megalapozását; és
g) az ügy határon átnyúló jellegét.
Az európai fizetési meghagyásos eljárásnál a kérelmezőnek nyilatkoznia kell arról, hogy jogszerűen és jóhiszeműen töltötte ki az A formanyomtatványt. Az európai fizetési meghagyást kizárólag a kérelmező által előadott információk alapján bocsátják ki, azok bírósági felülvizsgálata nélkül.
A kötelezettet az európai fizetési meghagyásról annak tértivevényes ajánlott levélként történő megküldésével vagy végrehajtói kézbesítésével kell értesíteni. A tértivevény bíróság hivatalának történő visszaküldésével a bíróság megállapítja, hogy az európai fizetési meghagyás ideiglenesen végrehajthatóvá nyilvánítható-e. Amennyiben a meghagyást végrehajtói kézbesítéssel kézbesítik, a bíróság erre a célra megbízza a végrehajtót.
Igen, az európai fizetési meghagyásos eljárásban formanyomtatvány használata kötelező. A formanyomtatványok letölthetők a https://e-justice.europa.eu oldalon.
Nem, az európai fizetési meghagyásos eljárásban nem kötelező az ügyvédi képviselet, és a feleknek nem kell megjelenniük a bíróságon. Hollandiában követelés behajtására irányuló eljárásban az eljárás típusától és a követelés összegétől függ a jogi képviselet kötelező jellege. Lásd a „Kis értékű követelések” és a „Bíróság előtti jogérvényesítés” címeket.
Az európai fizetési meghagyásos eljárásban használt A formanyomtatványon fel kell tüntetni a követelés okát és a követelést megalapozó bizonyítékok leírását, azonban szükségtelen részletesebb leírás.
Főszabály szerint az európai fizetési meghagyásos eljárásban szükségtelen a követelés további indokolása és bizonyítása. Az A formanyomtatványban meg kell jelölni a rendelkezésre álló bizonyítékokat.
A kérelmet el kell utasítani, amennyiben az nem felel meg az előírt követelményeknek. Amennyiben az európai fizetési meghagyás iránti kérelem bizonyos meghatározott feltételeknek megfelel, a kérelmezőnek lehetőséget kell adni arra, hogy kérelmét kiegészítse, kijavítsa vagy a bíróság által javasolt módosításokat elfogadja. Amennyiben a kérelmező a bíróság által megszabott határidőn belül nem ad választ, vagy a bíróság javaslatát elutasítja, az európai fizetési meghagyás iránti kérelmet teljes egészében el kell utasítani. A kérelem elutasítása ellen nincs helye fellebbezésnek. A kérelmező azonban követelése érvényesítésére újabb európai fizetési meghagyás iránti kérelmet terjeszthet elő, vagy a tagállam jogszabályaiban meghatározott más eljárást indíthat.
Fellebbezésnek nincs helye. A kötelezett azonban felülvizsgálatot kérhet. További információért lásd a 1.8. szakaszt. Hollandiai eljárásokban főszabály szerint biztosított a fellebbezéshez való jog.
A kötelezett a fizetési meghagyás kézbesítésétől vagy az arról való értesítéstől számított 30 napon belül terjesztheti elő az ellentmondást. Ellentmondását az F formanyomtatvánnyal (https://e-justice.europa.eu) terjesztheti elő, amelyben a követelést elegendő csak vitatnia. További indokolás és bizonyítás nem szükséges.
Amennyiben a kötelezett ellentmondását az F formanyomtatvány használatával kellő időn (30 napon) belül terjeszti elő, az európai fizetési meghagyásos eljárás befejeződik. Az eljárás a rendes polgári peres eljárások szabályai szerint folytatódik tovább, kivéve ha európai fizetési meghagyás iránti kérelmének mellékletében a kérelmező kizárta követelésének rendes polgári peres eljárásra utalását. A kérelmező ezt az eljárás későbbi szakaszában is megteheti, azonban azt még a fizetési meghagyás kibocsátása előtt kell kérnie (az európai fizetési meghagyásos eljárásról szóló rendelet 7. cikkének (4) bekezdése).
Amennyiben a kötelezett 30 napon belül nem terjeszt elő ellentmondást, a bíróság a G formanyomtatvány használatával az európai fizetési meghagyást hivatalból végrehajthatóvá nyilvánítja, és a végrehajtható európai fizetési meghagyást megküldi a kérelmezőnek. A végrehajthatóvá nyilvánított európai fizetési meghagyás további végrehajtási tanúsítvány kiállítása nélkül végrehajtható valamennyi tagállamban. Az európai fizetési meghagyásos eljárásról szóló rendeletet végrehajtó törvény 9. cikke alapján a kötelezett felülvizsgálati kérelmet terjeszthet elő (lásd a 1.8.2 szakaszt is).
Az európai fizetési meghagyásos eljárásról szóló rendelet eltérő rendelkezése hiányában a végrehajtó tagállam nemzeti jogszabályai rendelkeznek az európai fizetési meghagyás végrehajtásáról. A kibocsátó bíróság európai fizetési meghagyást végrehajthatóvá nyilvánító tanúsítványának másolatát meg kell küldeni a bíróságnak vagy a végrehajtó hatóságnak. A tanúsítványnak meg kell felelnie a hitelesség megállapításához szükséges követelményeknek. Az európai fizetési meghagyás holland fordítását ugyancsak meg kell küldeni.
A végrehajtási szakaszban csak a kötelezett kérelme esetén lehet helye a végrehajtás megszüntetésének. Megszüntetésnek lehet helye abban az esetben, ha az európai fizetési meghagyás ellentmond valamely más tagállamban vagy harmadik országban korábban hozott döntésnek vagy meghagyásnak. A korábbi döntésnek (vagy meghagyásnak) ugyanazon ügyre kell vonatkoznia, meg kell felelnie a végrehajtás tagállamában meghatározott követelményeknek, illetve további feltétel, hogy a kibocsátás tagállamában az ellentmondásra bírósági eljárásban nem lehetett hivatkozni.
A végrehajtást meg kell szüntetni, ha a kötelezett már teljesítette az európai fizetési meghagyásban foglalt összeget. Az európai fizetési meghagyás érdemi bírósági felülvizsgálatának semmilyen esetben nincs helye.
Az európai fizetési meghagyás jogerős, kivéve ha a kötelezett felülvizsgálatot kér.
A felülvizsgálatról az európai fizetési meghagyásos eljárásról szóló rendelet végrehajtásáról szóló törvény 9. cikke rendelkezik. Ez azt jelenti, hogy bizonyos esetekben a kötelezett akár az ellentmondás előterjesztésére megállapított 30 napos határidő lejártát követően is kérheti a kibocsátó bíróságától az európai fizetési meghagyás felülvizsgálatát. A kérelmet a fizetési meghagyás kötelezettnek történő értesítésétől, az ellentmondás előadását akadályozó rendkívüli körülmények megszűnésétől, vagy attól számított 4 héten belül kell előterjeszteni, hogy a kötelezett az európai fizetési meghagyás téves kibocsátásról tudomást szerzett.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság