 Hírek - Horvath & Partners Management Group
A végelszámolással kapcsolatos legfontosabb tudnivalók 2016
A végelszámolási eljárás lefolytatásának szabályait a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) VIII. fejezete, az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény vonatkozó rendelkezései, a végelszámolás számviteli feladatairól szóló 72/2006. (IV.3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet), a civil szerezetek végelszámolását az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény (a továbbiakban: Civil tv.) szabályozza.
Jelen tájékoztatás célja, hogy általános képet adjon a végelszámolási eljárás menetéről. A részletszabályok az említett jogszabályokban találhatóak.
I. A végelszámolás elhatározása, a végelszámoló megválasztása
A végelszámolás kezdő időpontja a cég legfőbb szerve által a jogutód nélküli megszűnésről rendelkező határozatban megállapított időpont, ami nem lehet korábbi, mint e határozat kelte. Ezen időponttal a korábbi vezető tisztségviselő megbízatása megszűnik, a cég vezető tisztségviselője (így egyben törvényes képviselője) a végelszámoló lesz1.
A végelszámoló legfontosabb feladatai a végelszámolás során2:
- a cég vagyoni helyzetét felméri,
- követeléseit behajtja,
- tartozásait kiegyenlíti,
- jogait érvényesíti és kötelezettségeit teljesíti,
- vagyoni eszközeit szükség esetén értékesíti,
- a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyont a cég tagjai (részvényesei) között pénzben vagy természetben felosztja és a
- cég működését megszünteti.
A végelszámoló az ilyen tisztséget betöltő személytől elvárható fokozott gondossággal, a végelszámolás alatt álló cég, valamint a hitelezők érdekeinek szem előtt tartásával köteles eljárni. A kötelezettségeinek megszegésével okozott kárért a polgári jogi felelősség általános szabályai szerint felel3.
A végelszámoló az adózót terhelő adókötelezettségeket a végelszámolás kezdő időpontjától teljesíti, továbbá gyakorolja az adózót megillető jogokat. A végelszámolót terhelő adókötelezettségek elmulasztása miatt a mulasztási bírságot a végelszámolóval szemben kell megállapítani, azzal, hogy akkor mentesül a mulasztási bírság alól, ha bizonyítja, hogy a jogsértés az ő érdekkörén kívül eső okra vezethető vissza4.
1 Ctv. 98. § (2) bekezdés
2 Ctv. 103. §
3 Ctv. 99. § (4) bekezdés
4 Art. 14. § (4) bekezdés
II. A végelszámolás kezdetén
A cég korábbi vezető tisztségviselője köteles:
- a számviteli törvény hatálya alá tartozó gazdálkodó esetében, a végelszámolás kezdő napját követő 30 napon belül, a végelszámolás kezdő időpontját megelőző nappal tevékenységet lezáró beszámolót készíteni5, azt a végelszámolás kezdő időpontjától számított 30 napon belül letétbe helyezni és közzétenni6 [kivételt képeznek ez alól azok a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok (bt., kkt.), amelyek nyilvántartásaikat az egyszerűsített vállalkozói adó rendelkezései szerint vezetik],
- a végelszámolás kezdő időpontját követő 30 napon belül a tevékenységzáró adóbevallásokat az adó- és vámhatósághoz benyújtani (mégpedig leggyakrabban a ’71., ’65., ’08., ’01 számú bevallásokat. Az egyszerűsített vállalkozói adó, valamint a kisadózó vállalkozások tételes adója és a kisvállalati adóhatálya alá tartozó gazdálkodó esetében pedig – mivel az adóalanyiság megszűnik a végelszámolás kezdő időpontját megelőző nappal – a ’71. számú bevallás helyett a ’43. számú, ’KATA, ’KIVA jelű bevallást),
- a tevékenységet lezáró adóbevallással egyidejűleg teljesíteni a tevékenységet lezáró adóbevallás időszakát megelőző azon időszakokra vonatkozó adóbevallási kötelezettségeket is, amelyek teljesítésének határideje a tevékenységet lezáró bevallás benyújtásakor még nem járt le7,
- a cég iratanyagát legkésőbb a végelszámolás kezdő időpontjától számított 30 napon belül átadni8 a végelszámolónak.
A cég korábbi vezető tisztségviselője feladatainak elmulasztásából vagy nem megfelelő teljesítéséből eredő károkért a polgári jog általános szabályai szerint kártérítési felelősséggel tartozik. Mulasztás esetén a korábbi vezető tisztségviselőt a végelszámoló vagy a cég hitelezője kérelmére a cégbíróság törvényességi felügyeleti eljárás keretében 100 000 Ft-tól 900 000 Ft-ig terjedő, ismételten is kiszabható pénzbírsággal sújthatja9.
A cég korábbi vezető tisztségviselőjét továbbá az adó- és vámhatóság is mulasztási bírsággal sújthatja, amennyiben a végelszámolás megindításával kapcsolatos adókötelezettségek teljesítését (pl. tevékenységzáró bevallások benyújtása) elmulasztotta.10
A cég hitelezői a követeléseiket a végelszámolás megindításának közzétételét követő 40 napon belül jelenthetik be a végelszámolónak, amely határidő nem jár jogvesztéssel. A végelszámoló a hitelezői igény bejelentésére nyitva álló határidő lejártát követő 15 napon belül a bejelentett követelésekről jegyzéket készít, amelyet további 15 napon belül benyújt a cégbírósághoz.11
A végelszámoló a tevékenységet záró beszámoló mérlegének adataiból végelszámolási nyitó mérleget, majd a hitelezői igénybejelentésre nyitva álló határidő elteltét követő legfeljebb 75 napon belül a hitelezői követelések jegyzékéből kiindulva korrigált végelszámolási nyitó mérleget kell készítsen, amelyet a cég legfőbb szerve elé kell terjesztenie.
5 Ctv. 98. § (3) bekezdés
6 Kormányrendelet 3. § (4) bekezdés
7 Art. 33. § (6) bekezdés
8 Ctv. 98. § (3) bekezdés
9 Ctv. 98. § (5) bekezdés
10 Art. 14. § (4) bekezdés
11 Ctv. 106. §
A korrigált nyitómérleg jelentősége a cég valós vagyoni helyzetének felmérésében áll. Éppen ezért, ha a korrigált végelszámolási nyitómérleg alapján az állapítható meg, hogy a cég vagyona a hitelezők követeléseinek fedezetére nem elegendő, és a tagok (részvényesek) a hiányzó összeget 30 napon belül nem fizetik meg, a végelszámoló haladéktalanul köteles felszámolási eljárás lefolytatására irányuló kérelmet az illetékes bírósághoz előterjeszteni12.
Ha a végelszámolás alatt álló cég felszámolás alá kerül, és megállapítható, hogy
– a végelszámoló (alapos ok nélkül) késlekedett a felszámolási eljárás kezdeményezésével; vagy
– vagy a törvényi feltételek bekövetkezése ellenére elmulasztotta a felszámolási eljárás kezdeményezését; vagy
– a felszámolás elrendelésére a végelszámoló hibájából nem került sor; vagy
– az egyszerűsített végelszámolás alkalmazásáról – annak törvényben foglalt feltételei hiányában – nem tér át az általános szabályok szerint lefolytatandó végelszámolásra; vagy
– nem tett meg mindent a hitelezők veszteségeinek csökkentése érdekében; vagy
– nem tett meg mindent a környezeti károk mérséklése, a kármentesítés érdekében; vagy
– egyes hitelezőket mások rovására előnyben részesített,
a felszámoló vagy a hitelezők keresetére a bíróság arra kötelezi a végelszámolót, hogy a cég vagyonához – a károkozás összege mértékéhez igazodó – tőke-hozzájárulást teljesítsen.
A bíróság továbbá a végelszámoló díját részben vagy egészben megvonhatja.13
III. A végelszámolás során
A végelszámolás alatt az adózó az általános szabályok14 szerint kell teljesítse bevallási kötelezettségeit, azzal, hogy a bevalláson jelölni köteles a végelszámolás tényét. Amennyiben a végelszámolás 12 naptári hónap alatt nem fejeződik be, a végelszámolás időszaka alatt az adóév(ek) időtartama 12 hónap, míg az utolsó adóév 12 naptári hónapnál rövidebb is lehet.
Pl. amennyiben a végelszámolás kezdő napja 2016. március 1., akkor az adózónak a tevékenységzáró bevallásokat 2016. január 1-től 2016. február 29-ig terjedő időszakra kell benyújtania. Ha a végelszámolás egy év alatt nem fejeződik be, úgy az első üzleti év 2016. március 1-től 2017. február 28-ig tart.
Az adóbevallások benyújtása alól a végelszámolót nem mentesíti az a körülmény, hogy a cég gazdasági tevékenységét már korábban megszüntette. Az adóbevallási kötelezettséget teljesíteni kell akkor is, ha adófizetési kötelezettség nem keletkezett!
A bevallás benyújtásával azonban egyenértékű, ha az adózó az adó- és vámhatóság által rendszeresített „NY” jelű elektronikus űrlapon nyilatkozik arról, hogy az adott bevallás benyújtására az adott időszakban azért nem került sor, mert adókötelezettsége nem keletkezett.
E rendelkezés nem alkalmazható a tevékenységet lezáró adóbevallásokra, valamint a végelszámolás befejezésekor benyújtandó adóbevallásokra15.
15 Art. 31. § (6) bekezdés
- elkészíteni a számviteli törvény szerinti beszámolót;
- az elkészített beszámolót a végelszámolás üzleti évének fordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig kell letétbe helyezni és közzétenni;
- tájékoztatót készíteni a cég, valamint a végelszámolási eljárás helyzetéről a legfőbb szerv és a cégbíróság részére16.
Felhívjuk az adózók figyelmét, hogy az eljárás során a társas vállalkozónak minősülő végelszámolóra a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.) társas vállalkozóra vonatkozó szabályait kell alkalmazni, melyről részletes tájékoztatás a Nemzeti adó- és Vámhivatal Információs füzetek menüpontjában a 12. számú információs füzetben található.
IV. A végelszámolás lezárásakor
A végelszámolást - annak kezdő időpontjától számított - három éven belül be kell fejezni17.
A végelszámoló a végelszámolás utolsó üzleti évéről beszámolót (amelynek mérlege az eszközöket és az esetleges kötelezettségeket piaci értéken tartalmazza), zárójelentést (a végelszámolási időszak gazdasági eseményeinek bemutatásáról szóló összefoglaló értékelést) vagyonfelosztási javaslatot, továbbá a cég vagyoni részesedésével működő jogalanyok, illetve a részvételével működő egyesületek, alapítványok sorsára vonatkozó javaslatot készít, továbbá elkészíti a záró adóbevallásokat18.
A záró adóbevallások, a beszámoló és a vagyonfelosztási javaslat elkészítésénél a végelszámoló figyelembe veszi a végelszámolás befejezéséhez szükséges ésszerű, a jövőben felmerülő költségeket, a vállalkozásból kivont jövedelem után a kifizető által megállapított, bevallott és megfizetendő személyi jövedelemadót.
A záró beszámoló mérlegfordulónapjáig tartó időszakra vonatkozó, még elő nem írt késedelmi pótlék összegét is – mint várható kifizetést – szükséges figyelembe venni az utolsó beszámoló és a vagyonfelosztási javaslat elkészítésénél. A késedelmi pótlékszámítás elvégzéséhez segítséget nyújt az adóhivatal honlapján elérhető pótlékszámító segédprogram
(http://nav.gov.hu/nav/szolgaltatasok/kalkulatorok/potlekszamitas).
A pótlékszámítás záró időpontja a végelszámolás zárónapja. A végelszámolás befejező évének, illetve az azt megelőző naptári év késedelmi pótlékáról soron kívül értesítést küldünk.
A végelszámolást nem lehet addig befejezni, amíg a cégnek olyan ismert követelése vagy tartozása áll fenn, amelyről a vagyonfelosztási határozatban nem rendelkeztek. Ennek alapján, amennyiben a végelszámolás befejeztével az adózó könyveiben ún. tagi kölcsön kötelezettség szerepel, abban az esetben annak visszafizetéséről, vagy amennyiben ez nem áll módjában az adózónak, akkor a kötelezettség rendezéséről gondoskodnia kell.19
Amennyiben a tartozás visszafizetésére nem kerül sor, hanem a vagyonfelosztási javaslatban annak elengedése felől döntenek, abban az esetben azt rendkívüli bevételként kell
16 Ctv. 104. §
17 Ctv. 105. § (1) bekezdés
18 Ctv. 111. § (1) bekezdés
19 Ctv. 112. § (5) bekezdés
kimutatni.20 A kötelezettség elengedése ajándékozásnak minősül, amely után vagyonszerzési illeték megfizetésre is kötelezett az adózó.21
A legfőbb szerv a végelszámoló által előterjesztett iratok, illetve a vagyonfelosztás tárgyában határozatot hoz, amelyben dönthet a jogok engedményezéséről és a kötelezettségek átruházásáról, illetve a cég tartozásának más által történő átvállalásáról is. A határozatban - szükség esetén - rendelkezni kell továbbá:
- a végelszámoló díjáról,
- a végelszámolás költségeinek, köztük az iratanyag őrzésének és a cég megszűnésével kapcsolatban felmerülő egyéb költségeknek a viseléséről is22.
A végelszámoló a jóváhagyott záró adóbevallásokat (leggyakrabban a ’71., ’65., ’08., ’01. számú bevallásokat, amelyek időszakának záró napja a végelszámolás befejezésének napja), a végelszámolást lezáró beszámoló elektronikus úton történő letétbe helyezésével és közzétételével egyidejűleg köteles benyújtani az adó- és vámhatósághoz23.
Felhívjuk figyelmét, hogy a végelszámolási eljárást lezáró bevallásokat is – függetlenül azok darabszámától – egyidejűleg kell benyújtani.
A végelszámolást lezáró adóbevallással egyidejűleg teljesíteni kell a végelszámolást lezáró adóbevallás időszakát megelőző azon időszakokra vonatkozó adóbevallási kötelezettségeket is, amelyek teljesítésének határideje a végelszámolást lezáró adóbevallás benyújtásakor még nem járt le24.
A végelszámolás időszakát lezáró számviteli beszámolót pedig a gazdálkodó törlésére irányuló cégbírósághoz benyújtandó törlés iránti kérelem előterjesztésével egyidejűleg, de legkésőbb a beszámoló fordulónapját követő 60 napon belül kell letétbe helyezni és közzétenni25.
A végelszámoló a társadalombiztosítási jogszabályban meghatározott módon adatszolgáltatást köteles teljesíteni a biztosítottak jogviszonyára vonatkozó nyugdíjbiztosítási adatokról. A nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv és az állami adó- és vámhatóság által - az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről - kiadott igazolást a végelszámoló köteles megküldeni a bíróságnak26.
Ezen igazolás kiadása iránti igényét a végelszámoló írásban, formai megkötés nélkül a NAV ügyfélszolgálati irodáin keresztül vagy postai úton terjesztheti elő. Az igazolást az adózónak a cégbíróságon előterjesztett törlési kérelemhez kell csatolnia, ebből adódóan az igazolás iránti kérelmet csak a végelszámolási eljárás végén, a záró bevallások benyújtását követően szükséges igényelni.
Az igazolás kiadására az Art. 5/A. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napos ügyintézési határidő áll rendelkezésre, amely legfeljebb 30 nappal meghosszabbítható.
20 Sztv. 86.§ (3) h) pont
21 Ptk. 579. § (1) bekezdés és Itv. 1.§ (1) bekezdés
22 Ctv. 111. § (3) bekezdés
23 Art. 33. § (6) bekezdés
24 Art. 33. § (6) bekezdés
25 Kormányrendelet 7. § (6) bekezdés
26 Ctv. 112. § (2) bekezdés
Amennyiben a biztosítottak jogviszonyára vonatkozó adatokat az adó- és vámhatóság végelszámolással összefüggő ellenőrzés során állapítja meg, az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről szóló igazolás helyett az adó- és vámhatóság határozatát kell megküldenie az adózónak a cégbíróság részére.
A biztosítottak jogviszonyára vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettség teljesítéséről szóló igazolás igénylése és kiállítása illetékmentes.
Az adó- és vámhatóság a záró beszámoló közzétételét követő 90 napon belül, az ügyfél külön kérelme nélkül elektronikus úton értesíti a cégbíróságot arról, hogy a társaságnál adó- és vámhatósági eljárás van/nincs folyamatban, valamint az adó- és vámhatóságnál nyilvántartott tartozása van/nincs27.
A cég a törlésére irányuló kérelmét három éven belül köteles a cégbíróságra benyújtani, ellenkező esetben kényszertörlési eljárás lefolytatására kerül sor. A kényszertörlési eljárás megindításával egyidejűleg a végelszámoló tisztsége megszűnik, de az eljárás során köteles a cégbírósággal együttműködni, és a kényszertörlési eljárás lefolytatása érdekében valamennyi rendelkezésére álló információról a cégbíróságot tájékoztatni28.
A végelszámolási eljárást követően elrendelt kényszertörlési eljárás során a volt végelszámoló köteles az Art. szerinti adókötelezettségeket teljesíteni29, valamint a kényszertörlési eljárást megelőző nappal, mint mérlegfordulónappal, számviteli beszámolót készíteni, majd a számviteli törvényben foglaltak szerint letétbe helyezni és közzétenni.30
(Az eljárással kapcsolatos további információk a „Kényszertörlési eljárással kapcsolatos tudnivalók” című információs füzetben találhatóak)
V. Egyszerűsített végelszámolás31
Ha a legfőbb szerv vagy az egyéni cég tagja az egyszerűsített végelszámolás megszüntetését és a cég működésének folytatását határozta el, a cég a határozat meghozatalától számított
27 Ctv. 62. § (4) bekezdés
28 Ctv. 105. § (2)-(3) bekezdés
29 Art. 14. § (4) bekezdés; 33. § (12) bekezdés
30 Ctv. 117. § (3) bekezdés
31 Ctv. 114-115. §
nyolc napon belül köteles erről a Cégközlönyben közleményt közzétenni. A közleményben meg kell jelölni a végelszámolás megszüntetésének időpontját, valamint azt a tényt, hogy a végelszámolás megszüntetésére a cég működésének továbbfolytatásával kerül sor.
Az adózó az állami adó- és vámhatósághoz a változást követő 15 napon belül köteles bejelenteni az egyszerűsített végelszámolás megindulásáról, valamint annak megszüntetéséről és a cég működésének továbbfolytatásáról a Cégközlönyben megjelentetett közlemény adatait32.
A végelszámoló egyszerűsített végelszámolásról az általános szabályok szerint lefolytatandó végelszámolásra kell áttérjen, ha
- az egyszerűsített végelszámolás alatt előreláthatóvá válik, hogy az egyszerűsített végelszámolás befejezése határidőben nem történhet meg33.
Amennyiben a társaság a fenti feltételek fennállása esetén az általános szabályokra történő áttérést elmulasztja, úgy kényszertörlésnek van helye34.
V. Civil szervezetek végelszámolása
A civil szervezet végelszámolására az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény II. fejezetében írtakat kell alkalmazni.
A civil szervezetek vonatkozásában kényszertörlési eljárásnak és egyszerűsített végelszámolási eljárás lefolytatásának nincs helye.
Abban az esetben, ha bírósági határozat folytán kell a végelszámolást lefolytatni, továbbá, ha a végelszámolást egyszerűsített törlési eljárás előzte meg, a végelszámolás kényszer-végelszámolásként kerül lefolytatásra..35
Végelszámolás esetén az adó- és vámhatóság a tevékenységet lezáró adóbevallást megelőző időszakra vonatkozó ellenőrzést, valamint a végelszámolás időszakának utólagos ellenőrzését a végelszámoló által készített záró adóbevallás kézhezvételétől számított 60 napon belül (egyszerűsített végelszámolás esetén 45 napon belül), a végelszámolást lezáró adóbevallások eltérő időpontban történő benyújtása esetén a társasági adóról és osztalékadóról szóló adóbevallás kézhezvételétől számított 60 napon belül (egyszerűsített végelszámolás esetén 45 napon belül) köteles befejezni.36
32 Art. 23. § (1), (2) bekezdés
33 Ctv. 114. § (3), (5) bekezdés
34 Ctv. 114. § (6) bekezdés
35 Civil tv. 9/J.§ (1) bekezdés
36 Art. 92. § (7) bekezdés
Mindemellett az adó- és vámhatóság a tevékenységzáró ellenőrzést, illetve egyéb típusú ellenőrzéseket (kiutalás előtti ellenőrzés, bevallások utólagos ellenőrzése, iratbetekintés, stb.) a végelszámolási eljárást lezáró adóbevallás kézhezvételét megelőzően is lefolytathatja.
A végelszámolási eljárás során lefolytatott ellenőrzések megállapításait tartalmazó jegyzőkönyvvel szemben észrevételnek nincs helye37.
Az általános szabályoktól eltérően ez esetben az ellenőrzési jegyzőkönyv alapján kiadandó határozat meghozatalára nyitva álló határidő 30 nap, a határozattal szemben a határozat közlésétől számított 8 napon belül lehet fellebbezést előterjeszteni.
Amennyiben a végelszámolás alatt álló társaság a végelszámolás megszüntetéséről, a cég működésének továbbfolytatásáról határoz, akkor a változás bejelentését követően az általános eljárási szabályok alkalmazandók, feltéve, hogy az ellenőrzés megállapításait tartalmazó jegyzőkönyv átadására még nem került sor38.
2. Adófolyószámla rendezése
Javasoljuk, hogy amennyiben az adófolyószámlán nyilvántartott túlfizetéssel rendelkezik, és/vagy visszaigényelhető adója van (beleértve a megszűnéshez kapcsolódóan visszaigényelhetővé váló általános forgalmi adót is), azt a cég törlése előtt, a végelszámolási eljárás alatt igényelje vissza a ’65. számú bevalláson, és/vagy a 17. számú „Átvezetési és kiutalási kérelem a folyószámlán mutatkozó túlfizetéshez” elnevezésű nyomtatványon.
A cég a törlését követően visszaigénylésre nem jogosult, tekintettel arra, hogy a törlés napjával jogalanyisága megszűnik, így nevében joghatályos jognyilatkozatot többé a végelszámoló sem tehet. Ekkor az adózó folyószámláján nyilvántartott túlfizetést az adó- és vámhatóság hivatalból számolja el az általa nyilvántartott, az adózót terhelő esetleges adótartozásra. A cég törlését követően az adó- és vámhatóság kizárólag annak a személynek a kiutalási kérelmét teljesíti, aki a legfőbb szerv által jóváhagyott vagyonfelosztási javaslat benyújtásával igazolja, hogy a kiutaláshoz való jogot a társaságtól megszerezte.
A belföldi jogi személynek, jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságnak és az általános forgalmi adó fizetésére kötelezett magánszemélynek - ideértve az egyéni vállalkozót is - (a továbbiakban együtt: pénzforgalmi számla nyitására kötelezett adózó) legalább egy belföldi pénzforgalmi számlával kell rendelkeznie.39
A fentiek miatt felhívom figyelmét, hogy a cégnek a végelszámolási eljárás alatt is legalább egy, az adó- és vámhatósághoz bejelentett pénzforgalmi számlával kell rendelkeznie, ezért a kért kiutalást csak abban az esetben tudjuk teljesíteni, amennyiben a végelszámolás alatt álló gazdasági társaság bankszámláját még nem szüntette meg.
37 Art. 128/A § (1) bekezdés
38 Art. 128/A. §
39 Art. 38. § (2) bekezdés
Az adóhatóság a magáncsődeljárásban csak hitelezőként vesz részt. Jogai megegyeznek a többi hitelező jogaival. Az eljárás felügyeletében, irányításában nincs szerepe, abban hatósági szerepkört nem gyakorol. Az eljárás lebonyolítása a főhitelező (a hitelező pénzintézet), a családi vagyonfelügyelő, illetve az illetékes bíróság feladata.
A magáncsődeljárás megindításával kapcsolatos adózási tudnivalók
Fontos kiemelni, hogy a Magáncsőd tv. korlátozására tekintettel az adóhatóság részletfizetést legfeljebb egy éves futamidőre engedélyezhet, a törlesztő részletek havi összege pedig nem haladhatja meg a 200.000,-Ft összeget. Így tehát maximálisan 2.400.000,-Ft. összegű adó- és egyéb köztartozásra engedélyezhető részletfizetési kedvezmény.
További lehetőség, ha az adós, adóstárs fizetési halasztást kér az adótartozás megfizetésére. A kedvezmény futamideje ez esetben is legfeljebb 12 hónap lehet, de a fizetési halasztás tekintetében nem érvényesül a tartozás maximális összegére vonatkozó korlátozás. (Figyelemmel kell lenni azonban arra, hogy a Magáncsőd tv. értelmében magáncsődeljárást – az adós, adóstárs tartozásait együtt számítva – nem lehet 60 millió forintot meghaladó összegre kezdeményezni. Tehát ezt meghaladó adótartozásra fizetési halasztás a magáncsődeljárás megindítására hivatkozással biztosan nem adható.)
Adókötelezettségek a magáncsődeljárás alatt
A magáncsődeljárás megindításakor, illetve az eljárás alatt az adózónak nincs speciális adókötelezettsége. Bevallásait ugyanúgy kell benyújtania, mint az eljárást megelőzően.
Az adósságrendezési eljárás első szakasza a hitelezőkkel való bírósági eljárás nélküli megállapodást teszi lehetővé.
A magáncsődeljárás kezdeményezésétől a megállapodás megkötéséig az adósnak, adóstársnak folyamatosan teljesítenie kell az időközben újonnan keletkező adófizetési kötelezettségeket.
A megállapodásban szereplő – hitelezői igényként bejelentett adótartozásokat – a megállapodásban foglaltak szerint kell teljesítenie.
Ha az adósságrendezési eljárás kezdeményezésének érdekében fizetési könnyítést kellett kérnie (ld. előző cím 2. pont), az azzal érintett adótartozásokat a fizetési könnyítést engedélyező határozatban foglaltak szerint köteles teljesíteni.
Fontos megjegyezni, hogy ha az adós, adóstárs a folyó fizetési kötelezettségeinek – felszólítás ellenére – nem tesz eleget, továbbá ha a fizetési könnyítést engedélyező határozatban foglaltakat nem teljesíti, az adóhatóság ezt közli a Családi Csődvédelmi Szolgálattal, aki ennek következményeként megállapítja a bíróságon kívüli adósságrendezési eljárás sikertelenségét.
A bírósági adósságrendezési eljárás az adós és hitelezők közötti egyezségkötésre irányul, de már a családi vagyonfelügyelő szakmai segítsége mellett. A természetes személyek bírósági adósságrendezési eljárása kezdeményezésének illetéke 30 000 forint, amely magában foglalja az egyezségkötési eljárás és a mentesítési eljárás illetékét is.
A bírósági adósságrendezési eljárás elrendelésétől az egyezség megkötéséig az adósnak, adóstársnak az időközben keletkező adófizetési kötelezettségeit folyamatosan teljesítenie kell.
Az egyezségben szereplő hitelezői igényként bejelentett adótartozásokat az egyezségben foglaltak szerint kell teljesítenie.
Az egyezség megkötését követően keletkező adótartozásokat (folyó fizetési kötelezettségek) szintén folyamatosan fizetnie kell.
Bírósági adósságtörlesztési eljárás indul a bírósági adósságrendezési eljárásban történő egyezségkötés hiányában illetve az adós nem teljesítése folytán.
Az adósságtörlesztési eljárás elrendelésétől az adósságtörlesztés jóváhagyásáig az adósnak, adóstársnak az időközben keletkező adófizetési kötelezettségeit folyamatosan teljesítenie kell.
A jogerős végzéssel jóváhagyott adósságtörlesztési tervben szereplő hitelezői igényként bejelentett adótartozásokat a végzésben foglaltak szerint kell teljesítenie.
Az adósságtörlesztési terv jogerős jóváhagyását követően keletkező adófizetési kötelezettségeket (folyó fizetési kötelezettségek) szintén folyamatosan teljesítenie kell.
Ha az adósnak, adóstársnak az adósságtörlesztés időszaka alatt folyó fizetési kötelezettségeiből eredő köztartozásainak összege – késedelmi pótlék és adóbírság nélkül számítva – összesen meghaladja a 300.000,-Ft-ot, és a késedelem mértéke a 90 napot, akkor az adóhatóság hitelezőként kezdeményezi a adósságtörlesztési eljárás megszüntetését, kivéve ha az adós, adóstárs kérelmére részletfizetést vagy fizetési
halasztást engedélyezett. Ezért, ha az adós, adóstárs ezen összegre fizetési kedvezmény (részlet, halasztás, mérséklés) iránti kérelmet terjesztene elő, azt olyan időben kell megtennie, hogy az a 90 napos késedelmi időben elbírálható legyen. A kérelem elbírálása során az adóhatóság vizsgálja az adós és a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók havi jövedelmének és kiadásainak összegét, vagyoni helyzetét.
Az adózásról szóló jogszabályok alapján az adózó számos könnyítésben részesülhet adófizetési kötelezettségeinek teljesítésével kapcsolatban. Ezek az alábbiak:
- az ingatlan, vagyoni értékű jog átruházására tekintettel
megszerzett bevétel után, ha azt az adózó - a természetes személyek adósságrendezéséről szóló törvényben szabályozott bíróságon kívüli adósságrendezési megállapodás, bírósági adósságrendezési egyezség vagy adósságtörlesztési határozat alapján - teljes egészében a tartozásai megfizetésére fordítja. Abban az esetben, ha a bevételt a magánszemély csak részben fordítja a tartozásai megfizetésére, akkor azt a jövedelemrészt kell megállapítani, amely a tartozások megfizetésére fordított bevétel és a teljes bevétel különbözete alapján meghatározható.
c) a hitelezőkkel kötött megállapodásban, egyezségben, a bíróság által hozott adósságtörlesztési határozatban az adós számára meghatározott adósságrendezési kötelezettség teljesítése érdekében települési önkormányzattól, munkáltatótól, közhasznú szervezettől vagy egyházi jogi személytől kapott támogatás vagy adomány, ha annak egy
naptári évben egy adományozótól juttatott összege havi átlagban nem éri el az öregségi nyugdíj legkisebb összegének másfélszeresét.
Emellett ha az adóhatóság a fizetési könnyítést adósságrendezési eljárásra tekintettel engedélyezte, a pótlékok kiszabása is mellőzhető.
Speciális illetékmértékek az adósságrendezési eljáráshoz kapcsolódóan
Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény speciális illetékmértékeket állapít meg az adósságrendezési eljáráshoz kapcsolódóan.
- bírósági adósságrendezési eljárásában az adós vagy a hitelező által az eljárás megszüntetése iránti kérelem illetékeként,
A KÖNYVVIZSGÁLATRÓL......
2013. december 16-án az EU Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti háromoldalú egyeztetés (un. trilogue) zajlott tekintettel arra, hogy az érdekeltek nem tudtak egyezségre jutni az audit reform számos kulcskérdésében.A háromoldalú egyeztetés résztvevői december 17-én előzetes megállapodásra jutottak, majd december 18-án a COREPER (az Állandó Képviselők Bizottsága) jóváhagyta, hogy az előzetes megállapodás az EU Parlament plenáris ülése elé kerüljön szavazásra. Az EU Parlament a jelenlegi információk szerint 2O14. február 4-én fog szavazni az audit reformról.
A valójában formális Európai Parlamenti szavazást és az EU hivatalos lapjában történő megjelenést követően 20 nappal – az audit reformmal kapcsolatos jogszabály jogerőre emelkedik.Tekintettel arra, hogy a javaslat szerint az audit reform direktíva formában fog megjelenni, az adaptálásra két év áll majd a tagországok rendelkezésére.Az alábbi legfontosabb – vitatott – kérdésekben a következő megállapodás született.Rotáció tekintetében a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodóknál kötelező a tízéves rotáció azzal, hogy tenderezés esetén további 10 évvel meghosszabbítható és még további 14 évvel, ha a periódus alatt végig joint audit volt.
A jelenlegi információk alapján a rotáció a személyében eljáró könyvvizsgálóra és a könyvvizsgáló társaságra egyaránt vonatkozik.Nem könyvvizsgálati szolgáltatások tekintetében maradt az un. fekete-lista megközelítés, vagyis az a megközelítés, hogy a direktíva a tiltásokat fogalmazza meg, vagyis azokat a tevékenységeket, amelyeket nem végezhet a könyvvizsgáló a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodóknál a könyvvizsgálat mellett. A tiltó lista jelenleg az alábbiakat tartalmazza többek között:
A nem könyvvizsgálati szolgáltatások plafonja három egymást követő év átlag könyvvizsgálati díjának 70%-ban lett meghatározva, ami jelentős enyhítést jelent a korábbi 10%-hoz képest. A 70%-ba nem tartoznak bele azok a plussz szolgáltatások, amelyeket a tagállam törvényei írnak elő.Nemzetközi könyvvizsgálati standardok adaptálása (ISA) tekintetében az előzetes megállapodás szerint az EU adaptálja a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat, mint könyvvizsgálati standardokat. Az azonban nem világos, hogy az adaptálás teljeskörű lesz-e. Az viszont egyértelműnek látszik, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell a standardok arányos alkalmazásának lehetőségét a kis- és középvállalkozások könyvvizsgálatára.A könyvvizsgálói jelentés tartalma a közérdeklődésre számot tartó gazdálkodóknál kibővül. A lényeges hibás állítások legjelentősebb kockázatait bele kell foglalni a könyvvizsgálói jelentésbe. Valamennyi gazdálkodó esetében a könyvvizsgálói jelentés kell, hogy tartalmazza a lényeges bizonytalanságok leírását és a lényeges bizonytalanság leírását a vállalkozás folytatásának elvével kapcsolatban, ha ilyen felmerül.EU szintű közfelügyelet felállításáról is született előzetes megállapodás. Az Európai Könyvvizsgálati Felügyeleti Szervek Bizottsága (CEAOB) hasonlóan fog működni, mint az ESMA, EBA és EIOPA. Célja a tapasztalatcsere a legjobb gyakorlatról, együttműködés fejlesztése, szakértői tanácsadás az Európai Bizottság részére az ISA-k átültetéséről és harmadik országok felügyeleti rendszerének értékelése.A kamarák szerepére vonatkozóan az előzetes megállapodás szerint a nem közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálói esetében a nyilvántartás, a minőség-ellenőrzés, a fegyelmi eljárások, a képzés és a továbbképzés továbbra is a kamarák hatáskörében maradhat, amennyiben ezeket a feladatokat a Közfelügyelet, mint végső felelősséggel tartozó a kamarákhoz delegálja. A közérdeklődésre számot tartó gazdálkodók könyvvizsgálatának minőség-ellenőrzését és a fegyelmi ügyeket nem lehet a kamarához delegálni, de minden mást továbbra is lehet. /forrás:mkvk.hu/
Az adóhatósági végrehajtásnál az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (Art.), a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény (Vht.) és a közigazgatási és hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) szabályaira kell figyelemmel lenni. Főszabály szerint az egyes végrehajtási cselekmények foganatosításakor a Vht. szabályai szerint kell eljárni, kivéve, ha az Art. másként rendelkezik.
Az állami adó- és vámhatóságnak (a továbbiakban: adóhatóság) az adótartozás behajtására vonatkozó jogosultsága, és egyben kötelezettsége az Art. 10. § (2) bekezdésében valamint a NAV Korm. rendeletben foglalt rendelkezésen alapul.
E jogszabályok, illetve egyéb törvények alapján az adóhatóság hatáskörébe tartozik:
a) az általa nyilvántartott adók, járulékok (beletartozik az illeték, a 2007.01.01-től 2011.12.31-ig esedékes magánnyugdíj-pénztári tagdíj és a szerencsejáték felügyeleti bírság, egészségügyi szolgáltatási járulék), valamint a vám- és jövedéki kötelezettségek, továbbá a környezetvédelmi termékdíj, népegészségügyi termékadó, a gazdálkodó szervezetek által befizetett termékdíj visszaigénylés és az energiaadó;
b) a fővárosi/megyei Kormányhivatal Egészségbiztosítási Pénztár Szakigazgatási Szervei, a fővárosi/megyei Kormányhivatal Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság által megállapított visszafizetési és megtérítési kötelezettségek adók módjára történő behajtása;
c) a szociális biztonságról szóló nemzetközi egyezmények alapján az osztrák, német, holland társadalombiztosítási szervek megkeresése alapján a járuléktartozások végrehajtása;
d) a jogosultak megkeresése alapján az adók módjára behajtandó köztartozások végrehajtás útján történő beszedése jogi személyek és egyéb szervezetek esetében, kivéve, ha a törvény a köztartozás beszedését más szerv hatáskörébe utalja;
e) valamennyi olyan köztartozás adók módjára történő behajtása (a teljes adózói körben), amely vonatkozásában azt törvény elrendeli
f) az Európai Közösség tagállamainak megkeresésére a behajtási jogsegély ellátása;
g) a csőd, felszámolás, végelszámolás, vagyonrendezés esetén a vámhatóság követelései tekintetében hitelezőként 2011. január 1. napi hatállyal a NAV jár el;
h) ha a hallgatói hiteltörlesztési kötelezettségének a magánszemély nem tett eleget, Diákhitel Központ Rt. megkeresésére a diákhitel adók módjára történő behajtása;
i) az adók módjára behajtandó köztartozások behajtására irányadó szabályok szerint az önkormányzati adóhatóság megkeresése alapján az önkormányzati adóhatóság által nyilvántartott helyi adóval, illetve gépjárműadóval összefüggő tartozások behajtása;
j) határidőre meg nem fizetett erdővédelmi járulék, erdőgazdálkodási illetve erdővédelmi bírság behajtása;
k) a hulladékgazdálkodási közszolgáltatás igénybevételéért az ingatlantulajdonost terhelő díjhátralék és az azzal összefüggésben megállapított késedelmi kamat, valamint a behajtás egyéb költségei adók módjára behajtandó köztartozásként történő behajtása;
A fentiek alapján az adóhatóság egyrészt:
- az általa nyilvántartott adók és járulékok vonatkozásában hivatalból,
- másrészt jogszabályi rendelkezés alapján külső megkeresésekre folytat végrehajtást.
Az általános illetékességi szabályok alapján a végrehajtás megindítására:
- magánszemély lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye, mindezek hiányában utolsó ismert belföldi lakóhelye,
- a jogi személyiség nélküli vállalkozó – ideértve a vállalkozási tevékenységet folytató magánszemélyt is – székhelye, ennek hiányában telephelye,
- a jogi személy, illetve egyéb szervezet székhelye, ennek hiányában telephelye (a tevékenység gyakorlásának helye)
szerinti megyei (fővárosi) adóigazgatóság az illetékes.
Az állami adó- és vámhatóság vezetőjének engedélyével azonban van lehetőség arra is, hogy a végrehajtást ne az egyébként székhely/lakóhely alapján illetékes adóhatóság, hanem egy másik (kijelölt) adóhatóság folytassa le. Végrehajtási cselekmények foganatosítására a végrehajtást lefolytató megyei igazgatóság az illetékességi területével határos megyei igazgatóság területén is jogosult, külön engedély nélkül.
Amennyiben az adós lakóhely, illetve székhely változása illetékesség változást is eredményez, az ügy lefolytatása érdekében a végrehajtó intézkedik az iratanyag illetékes igazgatósághoz történő továbbítása végett, melyről egyidejűleg az adózót is értesíti.
Az Art. 145. §-a taxatív felsorolást ad arra vonatkozóan, hogy az adóhatósági végrehajtás keretében mi minősül végrehajtható okiratnak. E szerint végrehajtható okirat:
- a fizetési kötelezettséget megállapító jogerős hatósági határozat (végzés, fizetési meghagyás),
- az önadózás esetén a fizetendő adót (adóelőleget) tartalmazó bevallás,
- az adók módjára behajtandó köztartozások esetében a behajtást kérő megkeresése,
- az adózóval közölt adóhatósági adó-megállapítás.
- a bírósági eljárási illetéket megállapító bírósági határozat, valamint a bírósági eljárási illeték tárgyában küldött bírósági megkeresés és értesítés.
- az egészségügyi szolgáltatási járulék kötelezettséget tartalmazó bejelentés.
A késedelmi pótlék végrehajtására – járulékos jellegére tekintettel – az eredeti kötelezettség végrehajtható okirata alapján kerülhet sor, tehát azon határozat, bevallás stb. alapján, amely az adókötelezettséget tartalmazza.
Az Art. pontosan meghatározza azt, hogy az adózó mely időpontig tehet pótlékmentesen eleget fizetési kötelezettségének. Ez az időpont az esedékesség. A végrehajtható okiratban szereplő tartozásnak értelemszerűen lejárt esedékességűnek kell lenni ahhoz, hogy a végrehajtás meginduljon, ezért fontos az esedékességi időpontok meghatározása. Az egyes adók megfizetésének esedékességét az Art. 2. számú melléklete írja elő, míg a határozatban megállapított adókat annak jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül kell megfizetni, kivéve, ha a törvény ettől eltérően rendelkezik.
A törvény méltányosságot biztosít azon adózók részére, akik az előírt fizetési kötelezettségeiket valamilyen méltányolható gazdasági vagy személyes okból az esedékesség időpontjáig nem-, vagy csak részben tudják teljesíteni. Amennyiben adózó ilyen tárgyú kérelmére az adóhatóság fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett, a meghatározott ütemezés és feltételek szerint teljesítheti fizetési kötelezettségét. Ez idő alatt kényszerintézkedéseket az adóhivatal nem foganatosít, viszont amennyiben az engedélyezett részleteket nem megfelelően teljesíti az adózó, annak visszarendezésére kerül sor. Ilyen esetben a tartozás újra egy összegben esedékessé válik és az a továbbiakban nem akadályozza a végrehajtási eljárás lefolytatását.
Fontos kiemelni, hogy az adózó bármikor teljesíthet önkéntes befizetést, még abban az esetben is, ha fizetési könnyítési kérelmét a jogszabályi feltételek fennállásának hiányában az adóhivatal elutasította és a végrehajtási eljárás már megindult.
Az állami adó- és vámhatóság az adózó adókötelezettségét és költségvetési támogatási igényét, valamint az arra teljesített befizetést és kiutalást a melléjük rendelt esedékességi időponttal az adózó adófolyószámláján tartja nyilván.
Az adóhatóság az adózót és az adó megfizetésére kötelezett személyt az adótartozás megfizetésére felhívhatja, e felhívásban közli a tartozás összegét s egyben megfelelő határidőt tűz ki a teljesítésre. A felhívás megelőzi a végrehajtást, e lehetőséggel azonban az adóhatóság nem köteles élni, a végrehajtási eljárás előzetes felhívás nélküli is megindítható. A felhívás eredménytelensége esetén, illetve annak hiányában is - amennyiben nem állnak be a végrehajtás megindítását akadályozó tényezők -, külön határozat vagy végzés kiadmányozása nélkül foganatosítható a törvényi korlátokon belül bármely végrehajtási cselekmény.
A végrehajtás megindításának akadályai
Az Art. 160. § (4) alapján a végrehajtási eljárás szünetel, ha
- az adózó kérelmére az adóhatóság fizetési halasztást vagy részletfizetést engedélyezett,
- a fizetési halasztás, részletfizetést vagy az adótartozás mérséklésére irányuló kérelem tárgyában jogerős döntést még nem hoztak,
- az adózó meghalt, illetőleg megszűnt, az adó megfizetésére határozattal kötelezett személyt megállapító határozat jogerőre emelkedéséig,
- az adóhatósági határozat bírósági felülvizsgálata során az első alkalommal előterjesztett végrehajtás felfüggesztése iránti kérelmet jogerősen még nem bírálták el,
- az adózóval szemben felszámolási eljárás indult, a felszámolási eljárás megindításának közlésétől a felszámolás jogerős befejezéséig,
- külön törvény így rendelkezik,
- az adótartozás érvényesítése érdekében az adóhatóság polgári peres eljárást kezdeményezett, a peres eljárás jogerős befejezéséig.
Az adósnak az adótartozás fizetési könnyítésére, avagy mérséklésére irányuló kérelem benyújtására az eljárás megindítása előtt, továbbá az eljárás bármely szakaszában lehetősége van.
- Első kérelem esetén – fő szabály szerint – a végrehajtási eljárás a kérelem benyújtását követő naptól a kérelem jogerős elbírálásáig szünetel. E szünetelés csak az első esetben áll fenn és csak arra az adótartozásra, amelyre korábban az adóhatóság ilyen kérelmet jogerősen nem bírált el.
- Amennyiben a kérelemmel érintett adótartozás kapcsán benyújtott fizetési kedvezményi kérelem korábban jogerősen már elbírálásra került, az újabb (ismételt) kérelem a végrehajtást nem szünetelteti.
- Nem szünetel a végrehajtás az újabb kérelemre akkor sem, ha a korábbi kérelem azért nem került elbírálásra, mert azt az adózó visszavonta, vagy az adóhatóság az eljárást jogerős végzéssel megszüntette.
- Még az első kérelem sem szünetelteti a végrehajtási eljárást, ha olyan adónemre vonatkozik, amely tekintetében a fizetési kedvezmény engedélyezését törvény kizárja (magánszemélyek jövedelemadójának előlegére és a levont jövedelemadóra, valamint
a kifizető által a magánszemélytől levont járulékokra), illetve akkor sem, ha az árverést már kitűzték, illetőleg a pályázatot meghirdették.
A végrehajtás szünetelése azt jelenti, hogy ha a szünetelés törvényben meghatározott oka bekövetkezik, az ok fennállásáig:
- az adóssal szemben végrehajtás nem kezdeményezhető,
- a már megindított végrehajtási eljárásban pedig a soron következő végrehajtási cselekmény nem foganatosítható.
A szünetelés a törvényi rendelkezésből következően az ott meghatározott ok bekövetkeztével automatikusan beáll, a szünetelés tényéről és megszűnéséről az adóhatóság nem hoz határozatot, végzést, és ezt az adózónak sem kell külön beadványban kérelmeznie/előterjesztenie.
A már folyamatban lévő végrehajtási eljárásoknál fontos tudni, hogy a szünetelés nem azonos a végrehajtás megszüntetésével. Ha az eljárás során korábban az adós vagyontárgya lefoglalásra került, a szünetelés tartama alatt a foglalás hatálya továbbra is fennáll, viszont a végrehajtó nem intézkedhet a lefoglalt vagyontárgy elszállítása és értékesítése iránt. Az adós a lefoglalt vagyontárgyat a végrehajtás szünetelése alatt is rendeltetésszerűen használhatja (kivéve, ha a vagyontárgy zár alá vételre került), viszont köteles biztosítani az állagának megóvását. A lefoglalt ingóság elhasználása, elzálogosítása, elidegenítése, megsemmisítése vagy a végrehajtás alól más módon való elvonása a Büntető Törvénykönyv szerint bűncselekmény.
A végrehajtás felfüggesztése joghatásában megegyezik a végrehajtás szünetelésével, ami azt jelenti, hogy a felfüggesztés beálltának az időpontjától végrehajtás nem indítható, illetőleg a már megindított végrehajtási eljárás esetén a soron következő végrehajtási cselekmény nem foganatosítható.
A végrehajtási eljárás felfüggesztése az adóhatóság, illetve a bíróság hatáskörébe tartozik.
1. Az Art. 160. § (1)-(3) bekezdése szerint az adóhatóság hivatalból felfüggesztheti vagy felettes szerve rendelkezésére a határozat (végzés) végrehajtását felfüggeszti, ha a fizetési kötelezettséget előíró határozat (végzés) megváltoztatása vagy megsemmisítése várható. Fontos megjegyezni, hogy a jogalapi felfüggesztés nem kérelemre történik.
2. A bíróság a fizetési kötelezettséget megállapító határozat felülvizsgálata iránt folyamatban lévő közigazgatási per során függesztheti fel a határozat végrehajtását, illetve igényper esetén az igényper tárgyát képező dolog végrehajtását.
3. A Vht. 48-51. §-ai alapján külső megkeresésre folytatott végrehajtás esetén a behajtást kérő kérelmére fel kell függeszteni a végrehajtási eljárást, azonban csak az általa átadott követelés vonatkozásában.
4. Amennyiben a zálogjogosult az adóhatósági végrehajtó felhívására bejelenti a végrehajtási eljárásba történő bekapcsolódást, a bíróság a kérelem beérkezését követő három napon belül felfüggeszti a zálogjoggal terhelt vagyontárgy végrehajtását.
5. Az adós kérelmére vagy hivatalból felfüggeszthető a végrehajtási eljárás kivételesen akkor is, ha a tartozás fennállta vagy annak összegszerűsége vitatott és az csak külön eljárásban tisztázható. E körbe tartoznak pl. azon esetek, amikor nem állapítható meg a fizetési kötelezettséget megállapító határozat szabályszerű kézbesítése.
Az eljáró adóhatóság az adós kérelmére kivételesen akkor függesztheti fel a végrehajtást, ha az adós által igazolt méltányolható körülmények ezt alátámasztják. Az adóhatóság e
jogkörével csak kivételesen méltányolható esetekben él, tekintettel arra, hogy adózónak lehetősége van mérséklésre, fizetési halasztásra, vagy részletfizetésre vonatkozó kérelem benyújtására, amely szintén szüneteltetheti a végrehajtási eljárást.
Postai kézbesítés esetén az adós részére közlendő iratokat minden esetben az általa az adóhatósághoz vagy a megfelelő egyéb hatóságokhoz illetve Cégbírósághoz bejelentett és a NAV nyilvántartásaiban ennek alapján nyilvántartott címre kell kézbesíteni. A postai kézbesítés második megkísérlést követő 5. munkanapon az iratot kézbesítettnek kell tekinteni, ha a posta az adóhatósági iratot „nem kereste” jelzéssel küldte vissza, illetve a küldemény a kézbesítés eredménytelensége miatt érkezik vissza az adóhatósághoz. Eredménytelen a kézbesítés, ha a címzett ismeretlen helyre költözött, a címzett elköltözött; ezen esetekben az irat a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek tekintendő. Ugyanilyen kézbesítési vélelem érvényesül abban az esetben is, ha az adózó az irat átvételét megtagadta, vagy ha az a postai kézbesítés levélszekrény hiánya miatt eleve lehetetlen. A kézbesítési vélelem beálltát követően az adóhatóság az internetes honlapján 15 nap időtartamra közzéteszi a címzett adóazonosító jelét/adószámát, az érintett ügyirat számát, az internetes honlapon történő közzététel időpontját, valamint azt a telefonszámot, amelyen az adózó az irat átvétele tekintetében tájékozódhat.
Nem magánszemély adózó kizárólag akkor terjeszthet elő kézbesítési vélelem megdöntése iránti kérelmet, ha a hivatalos iratok kézbesítésére vonatkozó jogszabályok megsértésével kézbesítették az iratot. Ilyen például, ha az iratot nem az arra jogosult személy vette át, vagy azt nem az adóhatósághoz bejelentett címre postázták. A végrehajtás akadályozásának megelőzése érdekében ugyanakkor – kivéve azokat a végzéseket, illetve határozatokat, amelyek fizetési kötelezettséget keletkeztetnek – a törvény a végrehajtási eljárás során egyebekben kizárja a kézbesítési vélelem megdöntésére irányuló kérelem előterjesztésének lehetőségét. A kérelemben a nem magánszemély adózónak elő kell adnia azokat a körülményeket, tényeket, amelyek a kézbesítés szabálytalanságát igazolják. Magánszemély adózó esetén elég az is, ha igazolja, hogy a hivatalos iratot önhibáján kívül nem tudta átvenni.
A végrehajtásban már jogerős döntések, végrehajtható okiratokon alapuló kötelezettségek behajtása történik, a követelések jogalapjának vitatására tehát már korlátozottak az adózók lehetőségei, a megfelelő jogorvoslatot az alapeljárások során biztosította számukra a törvényhozó.
Az adóhatóság alakszerű döntéseiben az adott cselekménnyel, döntéssel szembeni jogorvoslati utak mindig konkrétan nevesítésre kerülnek. Ezek fajtái:
A végrehajtási kifogás az adóhatóság, valamint a végrehajtó törvénysértőnek vélt intézkedése, illetve intézkedés törvénysértő elmulasztása esetén, továbbá az adóhatóságnak a végrehajtás során hozott végzései ellen terjeszthető elő kivéve, ha az Art. jogorvoslati lehetőségként kifejezetten a fellebbezés előterjesztését írja elő. Az adós, a behajtást kérő, illetve az, akinek a végrehajtás jogát vagy jogos érdekét sérti - a sérelmezett intézkedés vagy annak elmaradásának tudomására jutásától számított 8 napon belül - a végrehajtást foganatosító elsőfokú adóhatóságnál végrehajtási kifogást terjeszthet elő. A sérelmezett intézkedés vagy
annak elmaradásától számított 6 hónap elteltével végrehajtási kifogás nem nyújtható be, a határidő jogvesztő, annak elmulasztása esetén igazolási kérelem előterjesztésének helye nincs. A végrehajtási kifogásnak – az ismételt, illetőleg az árverés kitűzését követően benyújtott, az árverés kitűzésének jogszerűségét nem vitató végrehajtási kifogás kivételével – a további végrehajtási cselekményekre halasztó hatálya van.
A végrehajtási kifogást a végrehajtást foganatosító adóhatóság felettes szerve (NAV Fellebbviteli Igazgatóság illetékes Kihelyezett Hatósági Főosztálya) bírálja el 15 napon belül.
A végrehajtási kifogást elbíráló végzés ellen fellebbezésnek van helye, melyet a NAV vezetője bírál el. Az elkésett, vagy nem a jogosulttól származó végrehajtási kifogást az elsőfokú adóhatóság érdemi vizsgálat nélkül utasítja el.
A végrehajtási eljárás során hozott határozatokkal szemben a törvény önálló fellebbezési lehetőséget biztosít. Ezek a határozatok fizetési kötelezettséget rónak illetve keletkeztetnek az adózó, illetve az adó megfizetésére kötelezett terhére, melyek csak akkor hajthatók végre, ha a határozat jogerős, azaz az adózó, illetve az adó megfizetésére kötelezett nem fellebbezett vagy fellebbezése ellenére a másodfokú hatóság az első fokú határozatot helybenhagyta.
A határozattal szembeni fellebbezés előterjesztésének határideje főszabály szerint 15 nap, míg a fellebbezés elbírálására nyitva álló határidő 30 nap.
Szűk körben a jogalkotó bizonyos végzésekkel szemben is biztosított önálló fellebbezési jogot, így pl. a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasító végzés, vagy a végrehajtási kifogást elutasító végzés ellen.
Az elkésett fellebbezést, a fellebbezésre nem jogosulttól származó fellebbezést, valamint az önálló fellebbezéssel meg nem támadható végzés ellen irányuló fellebbezést az elsőfokú adóhatóság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja.
Az igényper a végrehajtási eljárás során lefoglalt vagyontárgyakkal kapcsolatos igények tisztázására szolgáló peres eljárás. Igénypert az indíthat, aki a lefoglalt vagyontárgyra tulajdonjoga vagy más olyan joga alapján tart igényt, amely a végrehajtás során történő értékesítésnek akadálya. Haszonélvezeti jog alapján a haszonélvező ingatlan-igénypert nem indíthat, mivel a haszonélvezet az ingatlan értékesítését követően is fennmarad. Más vagyontárgy esetében a haszonélvező is indíthat igénypert. Ha ilyen esetben a bíróság a keresetnek helyt ad, a lefoglalt vagyontárgyat csak a haszonélvezeti jog megszűnését követően lehet értékesíteni.
Az igénypert a lefoglalt vagyontárgy foglalás alóli feloldása iránt kell megindítani a végrehajtást kérő ellen; a perre a foglalás helye szerinti járásbíróság kizárólagosan illetékes.
A végrehajtási eljárás során felmerült költségek mind az adóvégrehajtásban, mind pedig a bírósági végrehajtásban az adóst terhelik. Nehezen számszerűsíthető azonban mindaz a költség, amely az adóvégrehajtók foglalkoztatásával, a helyszíni eljárások lefolytatásával, levelezéssel, összességében az adó-végrehajtási szervezet fenntartásával jár.
Az adó-végrehajtási eljárás során végrehajtási költségként készkiadás, költségminimum és költségátalány állapítható meg. A végrehajtási költséget az adóhatóság végzésben írja elő az adózó, az adó megfizetésére, illetve az adók módjára behajtandó köztartozás fizetésére kötelezett terhére, mely ellen végrehajtási kifogásnak van helye.
Készkiadás: ide tartozik minden olyan, számlával igazolt, illetve a rá vonatkozó jogszabályok által előírható költség, amely a végrehajtás foganatosításával kapcsolatban ténylegesen és számszerűsíthető módon felmerült.
Költségminimum: az az összeg, amelyet ingó- és ingatlan-végrehajtás foganatosításakor meg kell fizetni, függetlenül a felmerült költség tényleges összegétől. A 49/2012. (XII.28) NGM rendelet szerint az adó-végrehajtási eljárásban a költségminimum összege 5.000 Ft.
Költségátalány: az adóhatóságot a készkiadásokon és a költségminimumon felül a végrehajtási eljárás megindítására tekintettel végrehajtási ügyenként egy alkalommal a fent említett NGM rendelet szerint 5.000 Ft költségátalány is megilleti.
Végrehajtási eljárás megindításának akkor van helye, ha az adós a jogerős végrehajtható okiraton alapuló tartozását esedékességkor nem fizette meg, és nem állnak fenn az eljárás megindítását akadályozó tényezők. Amennyiben az adós fizetési könnyítésre illetve mérséklésre irányuló kérelmét az adóhivatal elutasította, az önkéntes teljesesítésre, vagy részteljesítésre a végrehajtási eljárás bármely szakaszában van lehetőség, a végrehajtási cselekmények foganatosítására ennek figyelembevételével kerül (vagy nem kerül) sor.
Az adó-végrehajtásban – a korábbiakkal ellentétben – a fokozatosság elve már nem érvényesül, hatósági átutalási megbízás, jövedelem letiltás kibocsátására, továbbá a vagyonfeltárás eredményétől, valamint az adótartozás összegétől függően a nyilvántartás (gépjármű-, cég-, ingatlan-nyilvántartás) alapján történő foglalásra általában egy időben, vagy egymást követően rövid időtartamon belül sor kerül.
Az tehát, hogy az eljárás melyik szakaszában milyen végrehajtási cselekményre kerül sor, az eljáró adóvégrehajtó rendelkezésére álló adatok alapján meghozott döntésétől függ. Általánosságban elmondható, hogy azon cselekmények foganatosítása indokolt, amely gyors és hatékony, költségkímélő eszköznek látszik az adóhatóság követelésének megtérülésére.
A bankszámlával is rendelkező adózók esetén - amennyiben a tartozás összegére, illetve az adózó bankszámláiról rendelkezésre álló információra figyelemmel a tartozás valószínűsíthetően a pénzügyi intézmény által kezelt összegre vezetett végrehajtással is behajtható - a végrehajtási eljárást hatósági átutalási megbízással indokolt megindítani, figyelemmel arra, hogy a végrehajtási eljárás során a követelés kielégítésének leggyorsabb és legegyszerűbb módja az adós pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt pénzeszközeinek végrehajtás alá vonása.
A pénzügyi szervezetek jogszabályi kötelezettsége – meghatározott adózói körre vonatkozóan – a megnyitott számlák bejelentése, azonban minden további adózó esetében elsősorban elektronikus formában előállított megkeresések kerülnek kiküldésre. A bankok többnyire szintén elektronikus úton küldött válaszban értesítik az adóhivatalt az adós náluk kezelt fizetési számláiról (bankbetétekről, széfszolgáltatásról, stb.) és azok egyenlegéről.
A pénzforgalmi szolgáltató az inkasszó foganatosításakor elsősorban a végrehajtó által benyújtott inkasszóban megjelölt bankszámlán lévő összeget tekinti alapnak. Amennyiben ez nem fedezi az inkasszóban megjelölt valamennyi követelést, úgy a végrehajtó további intézkedése nélkül kiterjeszti az inkasszót az általa kezelt további fizetési számlákra.
A pénzügyi intézmény a kiterjesztést az alábbi sorrend szerint végzi el:
1. pénzforgalmi számlán kezelt összeg, ha az nem tartozik a 2. pont alá;
2. a pénzforgalmi számlán betétszerződés alapján kezelt összeg;
3. a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényben meghatározott bankszámlaszerződés alapján kezelt összeg, ha az nem tartozik az 1. pont alá;
4. a betétszerződés alapján elhelyezett összeg, ha azt a hitelintézet a fizetési-számla szerződés szabályainak megfelelően kezeli;
5. a takarékbetét-szerződés alapján elhelyezett összeg, ha azt a hitelintézet a fizetési-számla szerződés szabályainak megfelelően kezeli.
A pénzintézet és a számlatulajdonos ellenkező megállapodása hiányában a hatósági átutalási megbízást az adózó azon hitelkeretének terhére is teljesíteni kell, mely a fent megjelölt számlákhoz kapcsolódik.
A pénzügyi intézmény a hatósági átutalási megbízásban szereplő összeggel az adós számláját megterheli és a kért összeget (illetve annak rendelkezésre álló részét) az adóigazgatóság letéti számlájára átutalja. Amennyiben a számlán a teljesítéshez szükséges teljes fedezet nem áll rendelkezésre, a pénzügyi intézmény a fedezet biztosításáig – legfeljebb azonban 35 napig – függőben tartja a hatósági átutalási megbízást. Ha ezen időtartam alatt sem sikerült a megbízást teljesíteni, azt a pénzügyi intézmény visszaküldi.
Amennyiben a pénzügyi intézmény a hatósági átutalási megbízást a 35 napos sorba állítást követően teljesítetlenül (vagy részteljesítéssel) küldte vissza, az ismételten benyújtható az adós bankszámlája ellen.
A pénzügyi intézménynél több számlatulajdonos tulajdonában álló számlán kezelt pénzösszeg bármelyik számlatulajdonossal szemben fennálló követelés fejében teljes összegben végrehajtás alá vonható.
Ilyen számla ellen kiadott hatósági átutalási megbízás esetén a pénzügyi intézmény köteles közölni a nem adós számlatulajdonos értesítési címét, amely alapján a végrehajtó e személyt haladéktalanul értesíti a számla megterheléséről.
A nem adós számlatulajdonos a végrehajtást kérő ellen az igényperre vonatkozó szabályok szerint pert indíthat a végrehajtást foganatosító hatóság rendelkezése alapján a számláról leemelt, őt illető pénzösszegek visszafizetése iránt.
A pénzforgalmi szolgáltatónál kezelt, az adóst megillető pénzösszeg teljes összegében végrehajtás alá vonható, kivéve a természetes személyt (magánszemélyt) megillető pénzösszegeket. A végrehajtás alól mentes az az összeg, amely megfelel a mindenkori öregségi nyugdíj legalacsonyabb összegének.
Az öregségi nyugdíj legalacsonyabb összegének négyszerese feletti összeg korlátlanul végrehajtás alá vonható, az ez alatti összegből pedig az öregségi nyugdíj legalacsonyabb összege és az öregségi nyugdíj legalacsonyabb összegének négyszerese közötti rész 50 %-a vonható végrehajtás alá.
A mentesség érvényesítése, illetve a teljesítés korlátozása a hatósági átutalási megbízás teljesítését végző pénzintézet feladata. Ennek ellátása során a fenti szabályokat a pénzintézet által több szerződés alapján kezelt, az adóst megillető együttes összegre kell alkalmazni.
 bármely személynek a munkájából eredő olyan díjazása, juttatása, követelése, amelyet
valamely szervtől vagy személytől rendszeresen, időszakonként visszatérően kap.
Az adóst megillető pénzbeli egészségbiztosítási ellátásból (táppénz, baleseti táppénz, baleseti járadék, terhességi gyermekágyi segély, gyermekgondozási díj) legfeljebb 33%-ot is kizárólag a jogalap nélkül felvett egészségbiztosítási ellátás fejében, míg a gyermekek ellátásához kapcsolódó juttatásokból (gyermekgondozási segély, gyermeknevelési támogatás, családi pótlék) a jogalap nélkül felvett hasonló ellátások fejében lehet levonni. A munkanélküli ellátásból csak tartásdíj és a jogalap nélkül felvett ellátás vonható le 33 % erejéig. Ha az adós jövedelmét egyidejűleg több jogcímen terheli a letiltás, a levonás a munkabér maximum 50%-áig terjedhet.
 az átmeneti segély, ideértve a meghatározott célra kapott segélyt is, a rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, az ápolási díj, - az anyasági támogatás,
Az eredményes eljárás érdekében természetes, hogy a végrehajtónak joga van az adós vagyontárgyainak, gazdálkodásával kapcsolatos iratainak, sőt lakásának illetve egyéb helyiségének átvizsgálására, megtekintésére is. Ez azért szükségszerű, mert adott esetben itt találhatóak az adós lefoglalható vagyontárgyai. Fontos tudni, hogy a végrehajtónak az oda való belépésre nem csak az adós jelenlétében illetve közreműködése esetén van joga, hanem a lezárt lakást illetve egyéb helyiségeket, valamint az adós bútorát vagy más ingóságát is felnyittathatja. Ehhez az adós vagy képviselője távollétében elegendő, ha nagykorú családtagja jelen van, ennek hiányában az eljárás során tanú alkalmazása szükséges.
Minden esetben az állag megóvása mellett szükséges eljárni, a lakás illetve helyiség felnyitása azonban szükségszerűen a zár rongálásával és ennek következtében cseréjével járhat, utóbbiról a végrehajtónak kell gondoskodnia, majd a kulcsot a legközelebbi rendőrkapitányságon kell leadni, hogy azt az adós átvehesse.
Ha az adózó a végrehajtási eljárás eredményességét a végrehajtó veszélyeztetésével, fenyegetésével akadályozza vagy az eljárás lefolytatásának meghiúsítását megkísérli, az adóhatóság a rendőrségről szóló törvény szerinti rendőri intézkedés megtételét kezdeményezheti, vagy a NAV hivatásos állományú tagja útján az eljárás zavartalan lefolytatását biztosíthatja.
Helyszíni eljárás keretében végrehajtási cselekmények munkanapon, reggel 6 óra és este 10 óra között foganatosíthatók. (Az este 10 óra előtt megkezdett, de be nem fejezett végrehajtást 10 óra után folytathatja a végrehajtó.) A végrehajtó a végrehajtást foganatosító adóhatóság vezetőjének írásbeli engedélye alapján – az előző bekezdésben rögzített időbeli korlátozásra tekintet nélkül – bármikor foganatosíthat végrehajtási cselekményt.
Az eljárás a végrehajtó hivatalos minőségének igazolásával (szolgálati igazolvány bemutatásával), az eljárás tárgyának, céljának rövid ismertetésével, az adós illetve a helyszínen tartózkodó személyek azonosításával kezdődik.
A végrehajtó a helyszíni eljárásról, továbbá a jogszabályban meghatározott más végrehajtási cselekményekről jegyzőkönyvet készít. Főszabályként a jegyzőkönyvet az eljárási cselekménnyel egy időben a helyszínen kell felvenni. Kivételesen – a helyszíni felvétel akadályoztatása esetén – a jegyzőkönyv máshol is elkészíthető, az akadályoztatás okát azonban ilyenkor rögzíteni kell. A helyszíni eljárásról készült jegyzőkönyvet – amennyiben a feltétele fennáll – ugyancsak a helyszínen kell átadni. Amennyiben az adós a jegyzőkönyv
átvételét megtagadja, ezt a tényt rögzíteni kell a jegyzőkönyvben, a jegyzőkönyv azonban ezzel kézbesítettnek tekintendő.
Az ingóságok lefoglalásának hatálya a foglalási jegyzőkönyvben történő összeírásukkal beáll, függetlenül attól, hogy a foglalásra (nyilvántartás alapján) az adóhatóság hivatali helyiségében, vagy a helyszínen kerül sor. Az ingóságon a foglalás elidegenítési és terhelési tilalmat keletkeztet. Ennek következtében a lefoglalt ingóság elhasználása, elzálogosítása, elidegenítése, megsemmisítése vagy a végrehajtás alól más módon történő elvonása polgári jogi oldalról semmisséget, büntetőjogi oldalról pedig bűncselekmény megvalósítását (zártörés) eredményezi.
Végrehajtás alá vonni csak az adós tulajdonát képező ingóságokat lehet. Ebből következően – a mentes vagyontárgyak kivételével – minden olyan ingóság lefoglalható, amely az adós birtokában van, kivéve, ha minden kétséget kizáró módon (számla, bérleti szerződés stb.) megállapítható, hogy az harmadik személy tulajdonát képezi. Emellett minden olyan vagyontárgy is lefoglalható, amely harmadik személy birtokában van ugyan, de valószínűsíthető, hogy az az adós tulajdonát képezi. Mivel az adóvégrehajtónak a tulajdonjog kérdésében a foglaláskor kell döntenie, ezért ha a foglalásnál az érintett harmadik személy nincs jelen és az adós sem tudja bemutatni azokat az okiratokat, amelyek a harmadik személy tulajdonjogát igazolják, a kérdéses ingóság lefoglalása nem mellőzhető. Ilyen esetben a harmadik személy a végrehajtást kérővel szemben a későbbiekben végrehajtási igénypert indíthat.
A végrehajtás alól mentes vagyontárgyakat a Vht. 90-96. §-aiban foglaltak határozzák meg. A törvény által meghatározott mentes vagyontárgyak végrehajtás alá vonása az adós hozzájárulása vagy kifejezett kérése esetén is törvénysértő. Amennyiben a törvény vagylagos mentességről rendelkezik, a foglalásnál jelenlévő adós joga annak meghatározása, hogy a mentesség melyik vagyontárgyra terjedjen ki.
A Vht. szabályai szerint az adóst a foglaláskor nyilatkoztatni kell az esetleges jelzálogjog fennállásáról.
A végrehajtó a lefoglalt ingóságok értékét becsléssel határozza meg. A becsérték megállapításánál a forgalmi értékből kell kiindulni. Ha az adós kéri, vagy arra a lefoglalni kívánt ingóság speciális természete miatt szükség van, a végrehajtó a foglalásnál szakértő-becsüst alkalmaz. Ha az eljárás bármely szakaszában adós kérésére kerül sor szakértő becsüs kirendelésére, akkor az adós a költség megelőlegezésre kötelezett.
A lefoglalt ingóságot az adós őrizetében kell hagyni. Azt az adós – az elhasználható dolog kivételével – rendeltetésének megfelelően és az állag sérelme nélkül használhatja.
Az értékesítésre kerülő ingóságok az értékesítés helyszínére történő elszállításáról főszabály szerint a végrehajtónak kell gondoskodnia, de a felek megállapodhatnak arról, hogy pl. a lefoglalt ingóságot az adóhatóság által meghatározott helyre az adós szállítja el, vagy ehhez szállítóeszközt biztosít. Az elszállítás és tárolás költségei végrehajtási költségként az adós terhelik.
A gépjárműfoglalás általános szabályai kötelezővé teszik a forgalmi engedély és a törzskönyv lefoglalását is, megakadályozva ezzel az adóst a lefoglalt gépjármű további jogszerű
használatában. A végrehajtó megkeresésére az okmányiroda haladéktalanul intézkedik a gépjármű forgalomból történő kivonása iránt.
A tulajdonos személyének megállapításánál a forgalmi engedély az irányadó, ugyanis a gépjármű tulajdonosának azt kell tekinteni, akit a forgalmi engedélyben ilyen minőségben feltüntettek. Ha a tulajdonosváltozás tényét a forgalmi engedélyben nem vezették át, az adós által bemutatott olyan adásvételi szerződés, amely szerint a gépjárművet időközben értékesítette, nem tekinthető olyan bizonyítási eszköznek, amely alkalmas a harmadik személy tulajdonjogának kétséget kizáró igazolására, ezért ilyen esetekben a gépjármű foglalható, a vevő pedig igénypert indíthat az adóhatósággal szemben. Helyszínen történő foglalás alkalmával a házastárs tulajdonában lévő gépjármű is végrehajtás alá vonható feltéve, hogy az nem képezi az ő külön vagyonát.
Amennyiben a vásárlásra kölcsönt nyújtó pénzügyi intézmény a gépjárműre biztosítékként opciós jogot alapított, úgy a gépjármű törzskönyve nincs az adós birtokában, mert azt a pénzügyi intézmény magánál tartja mindaddig, amíg az adózó a vele szemben fennálló tartozását teljes mértékben ki nem egyenlíti. Ebben az esetben azonban a törzskönyv szerint az adós a gépjármű tulajdonosa, függetlenül attól, hogy a törzskönyv a hitelintézet birtokában van, így a gépjárművet le kell foglalni.
Lízingelt gépjármű esetén a gépjármű a lízingbeadó tulajdonát képezi, tehát a lízingbevevő (adós) tartozásának fedezeteként nem vonható végrehajtás alá.
- A természetes személy adós foglalkozásának gyakorlásához nélkülözhetetlen (kizárólag a személy- és áruszállítási tevékenységhez szükséges) gépjárműve a 13/2001. (X. 10.) IM rendelet értelmében mentes a foglalás alól, ha nem éri el a becsértéke a rendeletben meghatározott összeget. Amennyiben meghaladja, csak a gépjárművet és a törzskönyvét kell lefoglalni és ez utóbbit megküldeni a gépjárművet nyilvántartó hatóságnak, azaz az okmányirodának. A forgalmi engedély az adósnál marad, mert az értékesítésig használhatja a foglalkozása gyakorlásához a gépjárművet, viszont ez a kedvezmény kizárólag a természetes személy adóst illeti meg és csak 1 db gépjárműre vonatkozik.
- Mozgásában korlátozott adós gépjárműve mentes a végrehajtás alól mozgásában korlátozott személy részére kiállított, érvényes parkolási igazolvány, ennek hiányában az igényléséhez a kormányrendelet szerint meghatározott szakvélemény alapján.
- A vállalkozási tevékenységet végző adózó (egyéni vagy társas vállalkozó) a tevékenységéhez szükséges üzemi vagy üzleti gépjárművénél szintén csak a gépjárművet és a törzskönyvet kell lefoglalni, a forgalmi engedély 6 hónapig az adósnál marad, mivel legalább ezen időtartam alatt, de legfeljebb a forgalmi engedély lefoglalásáig rendeltetésszerűen használhatja a tevékenysége végzéséhez a gépjárművet. Üzemi és üzleti gépjárműnek kell tekinteni azokat a gépjárműveket, amelyeknek a használatát a vállalkozó adós a könyvvitelében költségként elszámolja, érvényesíti, illetve amelyik az eszköz-nyilvántartásában szerepel. Emellett idetartoznak azok a gépjárművek is, amelyekről az adós e nyilvántartásokat ugyan nem vezeti, de azokat a jövedelemszerző tevékenysége tárgyát képező árunak, szolgáltatásnak az előállításához vagy értékesítéséhez használja.
Követelésfoglalás
A Vht. biztosítja a végrehajtónak azon jogosultságot, hogy az adós gazdasági tevékenységével kapcsolatos iratait is megtekintse, átvizsgálja, ezáltal információkat szerezzen az adós kintlévőségeiről. Amennyiben a végrehajtó az adós nyilvántartásai, iratai – s nem csak az adós
nyilatkozata – alapján olyan adatok birtokába kerül, amelyek szerint harmadik személynek az adóssal szemben már lejárt esedékességű, vagy a jövőben esedékessé váló, avagy időszakosan visszatérő tartozása áll fenn, a végrehajtó a követelésfoglalás iratával értesíti a harmadik személyt arról, hogy az adós vele szemben fennálló követelését az adótartozás erejéig lefoglalta, egyidejűleg a kötelezettet nyilatkozattételre hívja fel. Ha a harmadik személy a követelést nem ismeri el, vagy elmulasztja a nyilatkozattételt, a végrehajtást kérő a harmadik személlyel szemben a követelés behajtása iránt pert indíthat. A perindítás az adóhatóság mérlegelési jogkörében hozott döntésétől függ.
Az adóvégrehajtásban nem érvényesül az egyes végrehajtási cselekmények kötelező sorrendisége. Így az ingatlan végrehajtás az egyéb végrehajtási cselekményekkel történhet egyidejűleg, de akár az első végrehajtási cselekmény is lehet.
Az ingatlan lefoglalásának elsődleges feltétele, hogy az az adós tulajdonát képezze. Az adós tulajdonában álló ingatlan lényegében korlátozás nélkül végrehajtás alá vonható, függetlenül annak jellegétől, művelési ágától, az ingatlanra bejegyzett jogoktól, terhektől, illetőleg az ingatlanra feljegyzett tényektől. Az elővásárlási, valamint a vételi (opciós) jog szintén nem akadálya az ingatlan-végrehajtásnak. Az ingatlanok tulajdoni viszonyait közhitelesen az ingatlan-nyilvántartás tanúsítja, az ingatlanhoz fűződő jogok változása az ingatlan-nyilvántartáshoz kötött.
Az ingatlan-végrehajtásnak akkor van helye, ha a tartozás együtt az 500 000 Ft-ot meghaladja, illetve ennél kisebb összeg esetén akkor, ha a tartozás a végrehajtás alá vont ingatlan értékével arányban áll (50 %-át meghaladja). Az adóhatóság az ingatlan lefoglalása végett megkeresi az ingatlanügyi hatóságot, egyidejűleg a megkeresésről az adóst is tájékoztatja. A földhivatal a megkeresés alapján a végrehajtási jogot soron kívül bejegyzi az ingatlan-nyilvántartásba, erről határozatot hoz, melyet megküld a végrehajtónak, a feleknek és egyéb érdekelteknek.
Ha az adótartozás, vámtartozás, járuléktartozás együttes összege az 500.00 Ft-ot nem haladja meg (és a tartozás az ingatlan értékével nem áll arányban), a tartozás együttes összegére jelzálogjogot lehet bejegyeztetni az adóhatóság javára. A bejegyzés a jelzálogjoggal biztosított követelés végrehajtásához való jog elévülésének nyugvását eredményezi, tekintettel arra, hogy jelzálogjog esetén az ingatlan értékesítése iránt intézkedni nem lehet.
Az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésért és az onnan való törlésért díjat kell fizetni, melyet végrehajtási költségként az adós visel. A végrehajtási jog bejegyzésének, törlésének, illetve a jelzálogjog törlésének törvény által meghatározott díja ingatlanonként 6.600 forint, míg a jelzálogjog bejegyzésének díja 12.600 forint.
A végrehajtás szüneteltetését eredményező fizetési kedvezményi kérelem nem akadálya a földhivatali intézkedésnek, ha az ingatlan-végrehajtásra vonatkozó megkeresést a végrehajtó már a szünetelés beálltát megelőzően megküldte a földhivatalnak. Természetesen a szünetelés alatt az értékesítés iránt intézkedni nem lehet, de a foglalás hatálya a tartozás teljes kiegyenlítéséig avagy egyéb okból történő törléséig fennmarad.
Az ingatlan lefoglalása nem jelent elidegenítési tilalmat. A végrehajtási jog dologi hatályú, mindenkivel szemben érvényes. Amennyiben tehát az adós a végrehajtási joggal terhelt ingatlant elidegeníti, úgy az új tulajdonos (mint dologi adós) tűrni köteles a követelésnek az ingatlanból való kielégítését, annak elárverezését.
Bizonyos vonatkozásban azonban sajátos és részleges terhelési tilalom keletkezik a lefoglalt ingatlanon, azon ugyanis további jogokat szerezni, pl. jelzálogjogot alapítani csak a végrehajtási jog jogosultjának a hozzájárulásával és csak akkor lehet, ha az a végrehajtás
jogosultjának jogát nem sérti és a végrehajtás célját nem hiúsítja meg. A Ptk. alapján bejegyeztetett jelzálogjoggal biztosított követelés kielégítési elsőbbséget élvez a végrehajtási joggal érintett követelésekkel szemben is, függetlenül a bejegyzése időpontjától, ezért az adóhatóság végrehajtási jogának bejegyzését követően jelzálogjog bejegyzéséhez nem indokolt hozzájárulást adni. (Kivételt képez ez alól például, ha a jelzálogjog a teljes adótartozás megfizetése érdekében felvételre kerülő hitel biztosítékául szolgálna.)
A Vht. meghatározza azt a legkorábbi időpontot, amikor az ingatlant értékesíteni lehet. A végrehajtó a lefoglalt ingatlan értékesítéséről – akár árverésen, akár árverésen kívül – akkor intézkedhet, ha a végrehajtási jog bejegyzéséről szóló ingatlan-nyilvántartási határozat kézhezvételétől számított 45 nap eltelt. Az Art. az adós lakhatását közvetlenül szolgáló lakástulajdon tekintetében azt a további feltételt szabja, hogy az ilyen, a lakásigény mértékét meg nem haladó nagyságú ingatlant csak akkor lehet értékesíteni, ha a végrehajtás más formái nem vezettek eredményre. A méltányolható lakásigény mértékét a lakáscélú állami támogatásokról szóló 12/2001. (I.31.) Korm. rendelet 3. §-a határozza meg.
Az árverés kitűzése előtt meg kell állapítani az ingatlan becsértékét, amely az értékesítés során kikiáltási árul is szolgál. A becsérték meghatározása során az ingatlan forgalmi értékét kell alapul venni. Ehhez be kell szerezni az ingatlan fekvése szerint illetékes önkormányzattól az ingatlanra vonatkozó hivatalos adó- és értékbizonyítványt, vagy bármelyik fél kérésére szakértőt kell igénybe venni, és az általa készített szakvélemény figyelembevételével kell meghatározni az ingatlan értékét. A végrehajtó a megállapított becsértéket közli a felekkel és mindazokkal, akiknek az ingatlanra vonatkozólag az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett joguk van. Minden tájékoztatást, amit a törvény az érdekeltek részére előír, a végrehajtó a jogosultak általa ismert címére, vagy ha ilyen nem ismert, akkor az ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett címére küldi meg. Az ingatlan becsértékének megállapításával szemben az adós, a végrehajtást kérő és mindazok jogorvoslattal élhetnek, végrehajtási kifogást nyújthatnak be, akiknek a végrehajtás jogát, jogos érdekét sérti.
Az ingatlanokat főszabályként beköltözhető állapotban kell értékesíteni, azonban a Vht. 141. §-a tételesen meghatározza azokat az eseteket, amikor az ingatlant lakottan kell értékesíteni. Abban az esetben, ha az ingatlant beköltözhető, üres állapotban kell értékesíteni, az adós az értékesítést követően fennálló kiköltözési kötelezettsége teljesítésének elhalasztása iránt kérelmet terjeszthet elő az adóhatóságnál.
A végrehajtó az ingatlant az adós és a behajtást kérők kívánságára, az általuk meghatározott vevő részére árverésen kívül is eladhatja. A becsértéket sem a végrehajtást kérő, sem az adós általában nem határozhatja meg, így az árverésen kívüli eladás a végrehajtó által megállapított és közölt becsértéken történhet. Elfogadható azonban az adós által indítványozott eladási ár, ha az fedezi valamennyi végrehajtást kérő, és az eljárásba bekapcsolódott zálogjogos hitelező követelést, továbbá a végrehajtás költségeit is. Az ingatlan árverésen kívüli eladása az árverési vétel hatályával jár, tehát a vevő - az árverés után fennmaradó jogok kivételével -tehermentesen szerzi meg az ingatlant.
Az ingatlant a végrehajtási eljárás keretében (árverésen, vagy árverésen kívül, de árverés hatályával, illetve pályázat útján) megszerző új tulajdonos tulajdonjogát csak a telki szolgalom, a közérdekű használati jog, az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett haszonélvezeti jog és a törvényen alapuló haszonélvezeti jog (utóbbi bejegyzés nélkül is) terhelheti (Vht. 137. §).
A mező- és erdőgazdasági vonatkozású földek kapcsán a Földforgalmi törvény 35. § (1) bekezdése, valamint a 70. § (9) bekezdése alapján a NAV megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet, aki intézkedik az értékesítés lefolytatása iránt.
Amennyiben a vagyontárgy zálogjoggal biztosított (a gyakorlatban legáltalánosabban hitelbiztosítékként fordul elő), a végrehajtó a becsérték közlésével egyidejűleg tájékoztatja a zálogjogosultat, hogy a zálogjogból fakadó igényét bírósági végrehajtási eljárás keretén belül érvényesítheti. A zálogjogosult kielégítési joga megnyíltáról és a végrehajtási eljárásba való bekapcsolódásáról a bíróság végzéssel dönt. Amennyiben jelzálogjog esetén a jelzálogjog jogosultja a végrehajtási eljárásba bekapcsolódik, az adott vagyontárgyra vonatkozó végrehajtási eljárást a bíróság által kijelölt önálló bírósági végrehajtó folytatja le. Ebben az esetben csupán a zálogtárgy vonatkozásában kell a végrehajtást az önálló bírósági végrehajtó részére átadni (Vht. 114/A. §), a többi vagyontárgy vonatkozásában az adóhatóság folytatja az eljárást.
A bírósági végrehajtó és a közigazgatási szerv végrehajtójának összeütközése esetén azonban (tehát ha ugyanazt az ingóságot vagy ingatlant több végrehajtó is lefoglalta) a végrehajtási eljárás folytatására a bírósági végrehajtó jogosult. E jogosultsága az eljárás egészére kiterjed, nem csupán arra a vagyontárgyra, amely vonatkozásában az összeütközés (azaz a közös foglalás) beállt (Vht. 4. §). Az adóhatóság nem mérlegelheti, hogy átadja-e az ügyet az önálló bírósági végrehajtónak folytatásra, mivel ez kógens rendelkezés, melytől eltérni nem lehet.
Az önálló bírósági végrehajtót megillető díjak az adóst terhelik. A folyamatban lévő bírósági végrehajtási eljárás során az adós az adótartozását az adóhatóság részére akként teljesítheti, hogy az adókövetelés összegét az adóhatóságnak, az önálló bírósági végrehajtót megillető díjat és költséget pedig közvetlenül a végrehajtónak fizeti meg.
Amennyiben megállapítható, hogy a mögöttes felelősség elve alapján van olyan személy, aki a tartozásért helytállni köteles és annak megfizetésére megfelelő vagyoni fedezettel rendelkezik, határozattal kell kötelezni a tartozás megfizetésére. A határozat meghozatalakor körültekintően meg kell vizsgálni, hogy a helytállni köteles személy(ek) felelőssége a vonatkozó jogszabályok alapján korlátozott, vagy korlátlan, illetve, hogy a tartozásért egy illetve több személy tartozik helytállni.
Egyetemleges kötelezettség esetén minden kötelezett a teljes tartozással tartozik mindaddig, amíg az teljes egészében megfizetésre nem kerül. Mindegyik kötelezettől a teljes összeg követelhető, ugyanakkor bármelyik kötelezett befizetése a többi mögöttes felelős kötelezettségét is csökkenti.
Ha az adóhatóság az adóst megillető járandóságot, a hitelintézetnél kezelt összeget, illetőleg követelést vonja végrehajtás alá, és a munkáltató, kifizető, hitelintézet, valamint más személy az adóhatóság felhívása ellenére a levonást, átutalást, megfizetést elmulasztja, vagy nem a jogszabályban előírtaknak megfelelően teljesíti, az adóhatóság határozattal kötelezi a levonni, átutalni, megfizetni elmulasztott összeg erejéig az adótartozás megfizetésére. A határozatban foglalt teljesítési határidő elteltével az adóhatóság az adó-végrehajtási szabályok szerint intézkedik a tartozás behajtása iránt. Árverés során, ha a ki nem fizetett ingóságot
alacsonyabb áron vették meg, mint a nyertes ajánlat, szintén határozattal kötelezhető kvázi mögöttes felelősként a fizetést elmulasztó árverező a vételár-különbözet erejéig.
Amennyiben egyedi ügyeikkel kapcsolatban bármilyen további kérdés merülne fel, általános felvilágosításért és adószámla-információkért forduljanak az ügyfélszolgálatokon dolgozó kollégákhoz, vagy személyes időpont egyeztetés érdekében keressék telefonon a végrehajtási ügyintézőket!
PÉNZMOSÁS........
Az elnökség 14/2014. számú (2014.01.31.) elnökségi határozatával az előzőek szerint átdolgozott mintaszabályzatot a Nemzetgazdasági Minisztérium időközbeni észrevételeinek megfelelően kisebb mértékben módosította, mely módosítások a vonatkozó elnökségi határozat és az egységes szerkezetbe foglalt mintaszabályzat kamarai honlapon történő közzétételével, 2014. február 12. napjával hatályba lépett.Hangsúlyozni kívánjuk, hogy a korábban a mintaszabályzat szövegével megegyező tartalmú belső szabályzatot életbe léptetett kamarai szolgáltatóknak e körben nincsen tennivalójuk; a belső szabályzatuk módosítása a mintaszabályzat módosulásával automatikusan megtörténik.A saját belső szabályzatot kidolgozó és elfogadó kamarai szolgáltatóknak a mintaszabályzat módosulásaira figyelemmel szükség esetén hatályosítaniuk kell a belső szabályzatukat, melyet azonbanismételten nem kell jóváhagyásra megküldeniük a kamara részére.A tevékenységüket későbbiekben megkezdő szolgáltatók a Pmt. hatályos előírásainak megfelelően, az egyedi belső eljárási rendet és működési sajátosságokat figyelembe véve kötelesek a belső szabályzatukat elkészíteni (melyhez az átdolgozott kamarai mintaszabályzat segítséget nyújt), majd jóváhagyásra megküldeni az illetékes területi szervezet részére. Mindez természetesen megvalósulhat a kamarai mintaszabályzat szövegével megegyező tartalmú belső szabályzat életbe léptetésével és a hatályba léptetésről, valamint a kijelölt személy(ek) nevéről, beosztásáról és elérhetőségéről szóló határozat illetékes területi szervezetnek történő megküldésével is.
A vonatkozó kérdőív többi kérdésénél az vizsgálandó, hogy az adott megbízás keletkezésekor a szolgáltató eleget tett-e az akkor hatályos ügyfél átvilágítási intézkedéseknek azzal, hogy a Pmt. 42. §-ára tekintettel a szolgáltató 2014. december 31-ét követően köteles az ügyleti megbízás teljesítését megtagadni, amennyiben az ügyféllel 2013. július 1. előtt létesített üzleti kapcsolatot, az ügyfél a szolgáltatónál ügyfél-átvilágítás céljából személyesen vagy képviselő útján 2014. december 31-ig nem jelent meg, és az ügyfél vonatkozásában a 7-10. §-ban meghatározott ügyfél-átvilágítás eredményei 2014. december 31-én nem állnak teljeskörűen rendelkezésére. /Forrás: mkvk.hu/
© HPMG Látogatók száma:


text:
 Tévesen utaltak – de az enyém!
Az EU-csatlakozás évében, 2004. június 30-án kellett beadni a területalapú támogatás iránti kérelmeket. Egy gyakorlatlan termelő azonban csaknem 4 hónappal később, október 19-én adta postára az igényét. Az elsőfokú közigazgatási szerv (Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal) 2005. szeptember 1-jén támogatási határozatot hozott, és csaknem 5 millió forintot utalt a termelő számlájára. 2006-ban azonban a támogatási határozatot visszavonta, a gazdálkodó támogatási kérelmét elutasította, és a pénz visszafizetésére kötelezte őt.
A termelő pert indított, amelyben a közigazgatási határozat hatályon kívül helyezését kérte. A Fővárosi Bíróság igazat adott a felperes gazdának, és az alperes hatóságot új eljárásra kötelezte. A bírósági döntés lényege szerint a hatóság jogszerűen utasíthatja el a támogatás iránti kérelmet, de a tévesen folyósított támogatást nem követelheti vissza.
Csak lassú volt
Ugyanis a vonatkozó EK-rendelet kimondja, hogy ha a késés mértéke meghaladja a 25 naptári napot, a kérelmet elfogadhatatlannak kell nyilvánítani. Ezt meghaladó késedelem esetén a mulasztást még vis majorra vagy egyéb kivételes körülményre hivatkozással sem lehet kimenteni. A termelő kérelmét a hatóságnak tulajdonképpen minden további vizsgálat nélkül el kellett volna utasítania.
Ha jogosulatlan kifizetés történt, akkor alaphelyzetben a támogatást kamattal együtt vissza kell fizetni. E szigorú szabály alól kivétel, ha a kifizetés az illetékes hatóság által elkövetett hiba következtében történt, és a hibát a mezőgazdasági termelő ésszerűen nem vehette észre.
Itt éppen ez történt a bíróság akkori álláspontja szerint. A termelő ugyanis hiánytalan kérelmet nyújtott be, a valóságnak megfelelő, pontos adatokat közölt, a hatóságot nem tévesztette meg. A bíróság szerint így jóhiszeműen gondolta, hogy teljesíthető a kérelme, így nem követelhető vissza tőle a felvett támogatás. A pénz kiutalása egyedül a hatóság hibája.
Számszaki hiba?
A kifizető szerv azonban nem hagyta annyiban a dolgot. Felülvizsgálati kérelmet nyújtott be arra hivatkozva, a visszafizetésről szóló döntést 12 hónapon belül hozta meg, amely korlátról egy másik rendelkezés szól.
A Legfelsőbb Bíróság erről a következőképp gondolkodott: ha jogosulatlan igénylés történt, akkor a termelőnek a kifizetett összeget valóban vissza kell fizetnie, méghozzá kamatokkal együtt. Nem kell azonban visszafizetnie, ha a kifizetés a hatóság hibája miatt történt, és ezt a termelő nem vehette észre. Valóban igaz, hogy ha a hiba például a kifizetés kiszámítására vonatkozó tényadatokhoz kapcsolható, akkor visszafizetésre kötelezés rendelhető el a kifizetéstől számított 12 hónapon belül – de kamatmentesen.
A Legfelsőbb Bíróság szerint azonban itt nem erről volt szó. A termelő támogatási kérelme ugyan elkésett, ám számítási hiba nem történt. Pusztán a késés nem olyan ok, amelyre hivatkozással a támogatás visszakövetelhető. Mivel a hibát a hatóság követte el, amikor a pénzt átutalta, a gazdálkodó nem kötelezhető a támogatás visszafizetésére.
Ugyanakkor a hatóság támogatási határozatának visszavonása nem jogszabálysértő. A késedelmes támogatásigénylés miatt a termelő valójában elesett attól a lehetőségtől, hogy támogatásban részesülhessen. Más kérdés, hogy ha egyszer már megkapta az összeget – és minden más szempontból megfelelt a támogatási kritériumoknak –, akkor az tőle vissza már nem követelhető. Mindezek alapján a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta (Legf. Bír. Kfv. III. 37. 221/2007). n Vida Mária
2019. 02. 23. Bejelentkezés
Bruttó 248 ezer forint volt az átlagkereset a mezőgazdaságban tavaly novemberben – közölte a KSH. Tavaly novemberben a bruttó és a nettó keresetek 10,4 százalékkal voltak magasabbak az egy évvel korábbiaknál, a bruttó átlagkereset 355 100 forint volt.
Az Agrárminisztérium (AM) 240 millió forintos keretösszeggel hirdeti meg idén a szőlőültetvények kártevői elleni pályázatot, jó hír, hogy a támogatás igénylése egyszerűsödik.
Még több szója kell
Magyarország 2018. január–szeptemberben 24 százalékkal kevesebb héjas tojást (14,7 ezer tonna) vásárolt a nemzetközi piacról, ugyanakkor 49 százalékkal többet (9,4 ezer tonna) exportált – derült ki a KSH adataiból.
Megjelent a Haszon Agrár magazin februári száma!

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság