text:
Joginyilatkozat | Schwabe Hungary
TERMÉKEK FitoTrio
Ön a Schwabe Hungary Kft. (székhely: 1117 Budapest, Fehérvári út 50-52., adószám: 12721232-2-43, cégjegyzékszám: 01-09-700226; továbbiakban: Üzemeltető) által üzemeltett www.schwabe.hu (a továbbiakban: Honlap) látogatásával, elérésével, böngészésével illetve használatával elismeri, hogy elolvasta, megértette és magára nézve kötelezőnek korlátozás és fenntartás nélkül elfogadja a jogszabályokban és a jelen Nyilatkozatban foglalt feltételeket. A jelen Jognyilatkozat célja, hogy általános tájékoztatást nyújtson a Weboldal felhasználási feltételeiről, melyeket Ön a honlap böngészésével elfogad.
Üzemeltető bármikor minden előzetes bejelentés nélkül jogosult egyoldalúan megváltoztatni a jelen felhasználási feltételeket.
Amennyiben az alábbi feltételekkel nem ért egyet, illetve az abban foglaltakat magára nézve kötelezőnek nem ismeri el, úgy ne használja tovább a Honlapot.
A honlapon található információk nem képeznek ajánlatot vagy felhívást bármely az Üzemeltető által forgalmazott termék vásárlására, eladására, illetve azzal kapcsolatos bármely ügyletre.
A felhasználási feltételek jelen verziója 2018. július 27-től hatályos.
Az Üzemeltető a Honlap üzemeltetése, és az azon közzétett információk tekintetében teljes mértékben figyelembe veszi és alkalmazza az irányadó jogszabályokat. Így különösen a biztonságos és gazdaságos gyógyszer-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló 2006. évi XCVIII. valamint az emberi felhasználásra kerülő gyógyszer ismertetésére, az ismertetői tevékenységet végző személyek nyilvántartására, és a gyógyszerre vonatkozó, fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlattal kapcsolatos részletes szabályokról szóló 3/2009 (II.25) EüM rendelet előírásait, továbbá a MAGYOSZ-IGYE Etikai Kódexének rendelkezéseit.
A Honlap üzemeltetése és az Ön vonatkozó jogainak tekintetében Magyarország joga az irányadó.
A www.schwabe.hu weboldal tartalma szerzői jogi védelem alatt áll.
A www.schwabe.hu, és az azon található minden képi, szöveges és egyéb tartalom, illetve azok elrendezése szerzői jogi és iparjogvédelmi oltalom (védjegy, szabadalom stb.) alatt áll, így annak magáncélú használatot meghaladó felhasználása, kizárólag az Üzemeltető kifejezett erre vonatkozó írásos engedélyével lehetséges. A magáncélú felhasználás kizárólag személyes célból történhet, és jövedelemszerzés vagy jövedelemfokozás célját közvetett módon sem szolgálhatja. E magáncélú felhasználás feltétele továbbá, hogy Ön nem módosítja a Honlapon megjelent tartalmat, nem sérti meg a szerzői jogokat, védjegyeket, és más szellemi alkotásokra vonatkozó előírásokat, valamint elfogad minden, a Honlapon található tartalomhoz kapcsolódó, vagy egyéb módon közzétett feltételt.
A magáncélú felhasználás körében a Honlap látogatója - az online hozzáférésen túl - kizárólag a Honlap egyes részeinek a látogató által az internet-hozzáféréshez használt számítógépe merevlemezén történő rögzítésére vagy kinyomtatására jogosult. A magáncélra letöltött vagy kinyomtatott oldalakon a Weboldal látogatója továbbra is köteles feltüntetni a szerző nevét és betartani a szerzői jogra, és egyéb szellemi tulajdonjogra vonatkozó rendelkezéseket. A látogató azonban nem jogosult az ily módon többszörözött tartalom terjesztésére, további másolására, átvételére, adatbázisban történő tárolására, letölthetővé tételére, forgalomba hozatalára sem díjmentesen, sem ellenérték fejében.
A Honlapon található tartalomhoz fűződő jogok tekintetében a látogató nem szerez a fentieken túlmenő felhasználási jogot. Bármely tartalom Honlapon történő megjelenítése nem értelmezhető a vonatkozó szerzői jogról, illetve bármilyen egyéb vonatkozó jogról történő lemondásként.
Tilos a Honlap más weboldal részeként történő beágyazása, úgynevezett „frame”-be helyezése valamint a Honlap elérhetőségének (a www.schwabe.hu link vagy allinkjei) beágyazása.
Az Üzemeltető fenntartja a jogot arra, hogy a weboldal tartalmát bármikor értesítés nélkül megváltoztassa, bővítse, egyes vagy teljes tartalmakat, szolgáltatásokat megszüntessen, vagy töröljön. A módosítás akkor lép hatályba, amikor Ön belép a weboldalra.
Az Üzemeltető nem vállal semmilyen felelősséget vagy kötelezettséget a Honlap szolgáltatásának megszakításából, illetve megszüntetéséből eredően keletkező bármely következményért, közvetlen vagy közvetett kárért vagy költségért.
Az Üzemeltető nem kíván bizalmas vagy más tulajdonát képző információkat fogadni a Honlapon keresztül. Ennek megfelelően az Üzemeltető a látogató által a Honlapon elhelyezett közlést, anyagot, illetve bármilyen adatot (a személyes adatok kivételével), kérdést, megjegyzést, javaslatot nyilvános, iparjogvédelmi vagy szerzői jogvédelem alatt nem álló anyagként kezel, melyet az Üzemeltető korlátozás nélkül jogosult felhasználni, így különösen továbbítani, többszörözni, közzétenni, valamint közvetíteni. Az Üzemeltető jogosult továbbá szabadon felhasználni bármilyen ötletet, elképzelést, know-how-t, illetve technikát, amelyet a Honlap látogatói bármely célból az Üzemeltető részére megküldenek. Az Üzemeltető jogosult bármikor felülvizsgálni a Honlapon közzétett nyilatkozatok, formanyomtatványok, űrlapok tartalmát, és azokat szükség szerint módosíthatja, illetve a Honlapon végrehajtott változtatások szerint frissítheti. A felülvizsgálatok során történt módosítások a Honlap látogatóira nézve kötelezőek, ezért a Honlapot látogatók részére javasolt a nyilatkozatok tartalmának a rendszeres figyelemmel kísérése. A módosítás/ok akkor lép/nek hatályba, amikor Ön belép a weboldalra.
A Honlapon található betegtájékoztatók megegyeznek az EMEA és az OGYÉI honlapján található betegtájékoztatókkal és alkalmazási előírásokkal, melyek nyilvános közzététele nem minősül reklámnak.
A Honlap látogatója tudomásul veszi, hogy a Honlapon található anyagok, információk egyike sem irányul betegség vagy betegségek diagnosztizálására, és nem hivatott helyettesíteni az egészségügyi szakemberrel (orvos) történő konzultációt. Kizárólag az Ön orvosa tudja eldönteni azt, hogy a jelen vagy bármely más weboldalon meghatározott termék az Ön számára megfelelő lehet-e.
Információk, felelősség
Az Üzemeltető minden tőle elvárható intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a honlap naprakész és pontos információkat tartalmazzon. A Honlapon elhelyezett információk, adatok, illetve dokumentumok kizárólag tájékoztatásul szolgálnak, azok teljességéért, pontosságáért, aktualitásáért, érvényességéért, meghatározott célra való alkalmasságáért, megbízhatóságáért, hibamentességéért, valamint a technikai okokból eredő hibákért, a honlap zavartalan működéséért, továbbá vagy elírásokért, az Üzemeltető felelősséget nem vállal. A Honlapot látogató felhasználók azt kizárólag saját felelősségükre használják. Ennek megfelelően kérjük, hogy bármely szolgáltatást, terméket vagy egyéb itt közölt anyagot illető döntés meghozatala előtt győződjön meg a közzétett információk hitelességéről és teljességéről és konzultáljon orvosával, gyógyszerészével. A Weboldalon elhelyezett tájékoztatások nem tekinthetők kötelezettségvállalásnak.
A honlapon elérhető információk nem szolgálnak az oldal látogatója és a kezelőorvos közötti kapcsolat helyettesítése, arra nem alkalmasak. Az Üzemeltető nem vállalja és nem áll módjában feltett kérdésekre választ adni. Erre vonatkozóan kérjük, konzultáljon az érintett szakterületen jártas egészségügyi szakemberrel, amennyiben olyan egészségügyi problémája van, amelyről a Weboldal említést tesz.
Az Üzemeltető nem vállal felelősséget azokért az esetlegesen bekövetkező közvetlen vagy közvetett károkért, veszteségekért, költségekért, amelyek a Honlap használatából, annak nem megfelelő működéséből, üzemzavarából, az adatok bárki által történő illetéktelen megváltoztatásából keletkeznek, illetve amelyek az információ továbbítási késedelemből, számítógépes vírusból, vonal- vagy rendszerhibából, vagy más hasonló okból származnak. Az Ön felelőssége gondoskodni a szükséges óvintézkedésekről annak biztosítására, hogy számítástechnikai eszközei mentesek legyenek vírusoktól, férgektől, trójaiaktól és más, potenciálisan veszélyes programoktól, valamint, hogy az Ön által megfelelőnek ítélt módon védje azokat.
Az Üzemeltető kizárja a felelősségét a Honlapon található anyagok látogató általi használatáért és a használat következményeiért. Az Üzemeltető által gyártott, illetve forgalmazott termékekre, szolgáltatására tett utalás, hivatkozás nem jelenti azt, hogy az adott termék vagy szolgáltatás jelenleg vagy a jövőben a Honlapot látogató lakhelyén elérhető. Az Üzemeltető által a Honlapon közzétett információk tartalmazhatnak utalást vagy kereszthivatkozást olyan termékekre, illetve szolgáltatásokra, amelyek Magyarországon még nincsenek forgalomban vagy nem elérhetőek. Az ilyen hivatkozások semmilyen módon nem jelentik azt, hogy az Üzemeltetőnek szándékában áll bevezetni az említett termékeket vagy szolgáltatásokat az adott országban.
A Honlap szerverei automatikusan regisztrálják a felhasználók Internet Protocol (IP) címét, az általuk használt operációs rendszer és böngészőprogram típusát. Ezeket az információkat az Üzemeltető kizárólag összesített és feldolgozott (aggregált) formában hasznosítja, szolgáltatásai esetleges hibáinak kijavítása, minőségük javítása érdekében és statisztikai célokra. Az adatokat az Üzemeltető a felhasználók által megadott egyéb adatokkal semmilyen formában nem kapcsolja össze, illetve más egyéb célokra előzetes engedély nélkül nem használja fel.
A Honlap szolgáltatásai egyedi azonosítót, úgynevezett cookie-t helyeznek el a honlap felhasználóinak számítógépén. A cookie-k kisméretű szöveges fájlok, melyeket az Üzemeltető honlapjának látogatói merevlemezes meghajtóján lehet tárolni. A cookie-k kizárólag a felhasználók azonosításának megkönnyítését, az adatfeljegyzést, és a felhasználó további látogatásainak megkönnyítését szolgálják, ettől eltérő, más célra az Üzemeltető azt nem veszi igénybe. A Honlap látogatója az internet hozzáféréshez használt böngészőjében beállíthatja, hogy értesítést kapjon arról, ha valamely honlapot üzemeltető cookie-t kíván elhelyezni a számítógépén és a cookie-k küldését bármikor meg is tilthatja. A cookie-fogadás felhasználói tiltása az Üzemeltető szolgáltatásai igénybevételének nem akadálya. Kivételt képez ez alól, ha az Üzemeltető előzetesen tájékoztatja a felhasználót ennek ellenkezőjéről. Ugyanakkor a cookie-k el nem fogadásakor egyes oldalak nem működnek tökéletesen, illetve előfordulhat, hogy a honlap látogatója nem kap jogosultságot bizonyos adatokhoz való hozzáféréshez.
A honlapon található linkek segítségével Ön más weboldalt/ weboldalakat is elérhet. Az Üzemeltető nem vállal felelősséget ezen elérhető weboldalak folyamatos elérhetőségéért, az elért weboldalon közzétett semmilyen tartalomért, információért. Ezen szolgáltatók adat- és információvédelmi gyakorlatáért az Üzemeltető nem vállal felelősséget. A nem az Üzemeltető által fenntartott honlapra mutató hivatkozás emellett nem jelenti azt, hogy az Üzemeltető egyetért az adott honlap tartalmával, használatával vagy üzemeltetőjével. Továbbá az Üzemeltető nem részese, és nem is vállal semmiféle felelősséget harmadik féllel bonyolított tranzakciókért, még ha Ön a Honlapról is szerzett tudomást e félről, vagy a Honlap valamely oldalán található hivatkozás segítségével jutott el hozzá.
Az Üzemeltető honlapjáról elért más oldalakról letöltött információk felhasználása saját felelősségre történik.
Ez a weboldal Google Analytics-et használ, a Google Inc, (továbbiakban Google) web elemző szolgáltatása Google Analytics Cookie-kat használ. Ezek rövid szövegfájlok, amelyeket számítógép tárol és az ön weboldalhasználatának elemzését teszik lehetővé. A cookie-k által létrehozott információk ezen weboldal használatával kapcsolatban rendszerint továbbítva lesznek a Google USA-ban található szerverére és ott tárolják azokat. Az IP névtelenítés aktiválása esetén ez a weboldal az Ön Google IP-címét az EU tagállamai esetén, ill. a megállapodás más szerződött államaival kapcsolatban előzetesen lerövidíti. Csak kivételes esetekben lesz a teljes IP-cím a Google USA szerverének továbbítva és ott kerül lerövidítésre. Ezen weboldal üzemeltetője megbízásából Google ezt az információt arra használja, hogy kiértékelje az Ön ezen oldal felhasználását, hogy jelenéseket állítson össze az oldal aktivitásáról és hogy további, a weboldal és az internet használatával, a weboldal üzemeltetőjéhez kapcsolódó szolgáltatást nyújtson. A Google Analytics által az Ön gépén elhelyezett IP-címet nem fűzik össze a Google egyéb adataival. A cookie-k számítógépén való tárolását a böngészője szoftverében tudja meggátolni. De felhívjuk a figyelmét arra, hogy ilyen esetben nem tudja a weboldal összes funkcióját teljes mértékűen felhasználni. Ezen túlmenően a cookie-k által begyűjtött, a weboldal használatára vonatkozó adatok (ideértve IP-cím) továbbítását Google felé, ill. Google által történő feldolgozását meggátolhatja, ha az alábbi címről letölthető Browser-Plug-In-t installálja: http://tools.google.com/dlpage/gaoptout?hl=hu.
Ez a Weboldal Google Analytics-et a „_anonymizelP()“ kiterjesztéssel használja. Ezáltal az IP-címek lerövidítve lesznek feldolgozva, így ez által a személyhez kötés nem lehetséges.
Ez a weboldal a Google-Analytics-jelentéseket demográfiai jellemzőkre, melyekben Google általi személyre szabott reklám, valamint harmadik szolgáltatók látogatóadatai szerepelnek, használja fel (pl.: körülbelüli életkor, nem és érdeklődési kör). Ezeket az adatokat nem lehet egy bizonyos személyre visszavezetni és a reklámbeállítások linken keresztül [Link:
https://www.google.de/settings/ads] deaktiválhatók.
További információt az alábbi adatvédelmi utalásnál találhatnak: https://policies.google.com/technologies/partner-sites?hl=hu
Ha Ön számunkra Egyetértését adta, ezt bármikor a jövőre való érvényességgel visszavonhatja. A visszavonást küldje az: info@schwabe.hu címre. Ha más kommunikációs eszközt akar igénybe venni, használja a weboldalon található kapcsolat információkat.
Adatkezelő intézkedett mind a technikai, mind szervezési szinten, hogy az adatkezelési és adatvédelmi előírások maradéktalanul érvényesülhessenek. A Honlapon keresztül a fentieken kívüli személyes adatot csak előzetes tájékoztatás és az érintett előzetes és kifejezett hozzájárulása alapján gyűjt, tárol és/vagy használ fel az adatkezelő. A log file-ok és cookie-k kivételével tehát személyes adatok gyűjtéséről minden esetben előzetesen tájékoztatjuk Önt és hozzájárulását kérjük. A tájékoztatás kiterjed az adatkezelő, esetleges adatfeldolgozók személyére, az adatkezelés jogalapjára, céljára, kötelező vagy önkéntes jellegére és időtartamára. Az adatkezelő a Honlap látogatóitól különleges adatot, így például egészségügyi adatot nem gyűjt.
Az adatkezelés célja: A honlapon szereplő bármely elérhetőségen keresztül érkezett esetleges mellékhatással kapcsolatos adatok a forgalomba hozatali engedély jogosultja felé kerülnek továbbításra, valamint az Üzemeltető székhelyén archiválásra/tárolásra.
A honlapon szereplő bármely elérhetőségen keresztül érkező, információ szerzés céljával kapcsolatos adatok az Üzemeltető székhelyén kerülnek archiválásra/tárolásra.
Tájékoztatjuk, hogy a mellékhatás bejelentés során elektronikusan az Ön által közölt adatokat, beleértve a személyes adatokat is, jogszabályi előírások alapján kötelesek vagyunk kezelni, feldolgozni, tárolni és szükség esetén – az érintett személyek személyazonosságát nem felfedő módon, kizárólag a hatóság által megszabott előírások teljesítése érdekében az adatok kezelésére jogosult és kötelezett szervezeteknek, például gyógyszerhatóságoknak – továbbítani.
A 2018. május 25-től teljes körűen alkalmazandó az Európai Parlament új Általános Adatvédelmi Rendelete kötelezővé teszi az érintett személyek tájékoztatását az adatkezelésről. E rendelet lehetővé teszi, hogy az érintett tájékoztatást kérjen az általunk kezelt személyes adatairól, egyben felhívjuk a tisztelt figyelmét, hogy bizonyos esetekben (például mellékhatás-bejelentés megtétele esetén) jogszabályi előírások miatt nincs mód az érintett adatok törlésére.
Annak érdekében, hogy a lehető legkevesebb személyes adat kezelése váljék szükségessé, kérjük, hogy mellékhatás-bejelentés esetén törekedjék csak a kötelezően előírt személyes adatok megadására.
Elérhetőségek mellékhatás bejelentésre:
Schwabe Hungary Kft. elérhetőségei:
Levelezési cím: 1117 Budapest, Fehérvári út 50-52.
Telefon: +36-20-322-8097 vagy +36-70-376-0629 vagy (1) 431-8954
Országos Gyógyszerészeti és Élelmezés-egészségügyi Intézet (OGYÉI) elérhetőségei:
Levelezési cím: 1372 Budapest, Pf. 450.
Online: https://www.ogyei.gov.hu/betegeklakossag/
E-mail: adr.box@ogyei.gov.hu
Fax: +36-1-886-9472
A felhasználók egyedi elérésére alkalmas adatokat (például az általuk külön megadott e-mail címeket) az adatkezelő kizárólag a felhasználó előzetes és kifejezett jóváhagyásával kezeli. A kezelt adatokat harmadik személynek kizárólag abban az esetben adhat át az adatkezelő, amennyiben azt törvény kötelezően írja elő, vagy jogerős hatósági határozat kötelezővé teszi, vagy ahhoz az érintett előre megadta a kifejezett önkéntes tájékozott a hozzájárulását.
Minden olyan esetben, ha a szolgáltatott adatokat az Üzemeltető az eredeti adatfelvétel céljától eltérő célra kívánja felhasználni, erről köteles az érintetteket tájékoztatni és ehhez előzetes és kifejezett hozzájárulásukat kérni, illetőleg lehetőséget biztosítani számukra, hogy a felhasználást megtiltsák.
Az Üzemeltető a látogatók személyes adatait bizalmasan, a hatályos jogszabályi előírásokkal összhangban kezeli, gondoskodik azok biztonságáról, megteszi azokat a technikai és szervezési intézkedéseket, valamint kialakítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek megakadályozzák a személyes adatok megsemmisülését, jogosulatlan felhasználását és jogosulatlan megváltoztatását. Az Üzemeltető minden olyan harmadik személyt, akiknek az adatokat esetlegesen továbbítja vagy átadja, ugyancsak kötelezi ezen adatbiztonsági intézkedések megtételére.
Jelen nyilatkozat kialakításakor az Üzemeltető figyelembe vette különösen (i.) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény rendelkezéseit (a továbbiakban: Infotv.) (ii.) az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28. napján kelt Egyezmény kihirdetéséről szóló 1998. évi VI. törvény rendelkezéseit, (iii.) az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény rendelkezéseit, (iv) a Magyar Tartalomszolgáltatók Egyesületének a tartalomszolgáltatásra vonatkozó működési, etikai és eljárási szabályzatának a személyes adatok és információk kezeléséről és védelméről szóló 2. számú mellékletében foglaltakat, valamint (v) a MAGYOSZ-IGYE Etikai Kódexében foglaltakat.
Az Üzemeltető 2015. október 1. napjától az Infotv. rendelkezéseivel összhangban nyilvántartást vezet a Honlapot érintő esetleges adatvédelmi incidensekről és kérelemre tájékoztatást nyújt ezek körülményeiről.
16 éven aluli személyek személyes adatainak kezelése
Az Üzemeltető nem kínál kifejezetten 16 éven aluli személyek számára szánt szolgáltatást, nem gyűjt, és nem kezel 16 éven aluli személyről személyes adatokat. Amennyiben 16 éven aluli személy személyes adatainak kezelésére vonatkozó igény merül fel a látogatói oldalon, csak abban az esetben lehetséges ilyen adatok rögzítése, amennyiben megfelelően kiállított ellenőrizhető formájú szülői, vagy más törvényes képviselői beleegyezés, hozzájárulás áll rendelkezésünkre. Ilyen felhatalmazás hiányában a 16 éven aluli személy személyes adatait az Üzemeltető nem rögzíti.
Tájékoztatás kérése, személyes adatok helyesbítése, törlése, jogorvoslat
Az Üzemeltető adatkezelési tevékenységéről (beleértve az esetleges adatvédelmi incidenseket) az érintettet annak igénye szerint kérelmére tájékoztatja. Ön emellett bármikor kérheti az Üzemeltető által kezelt személyes adatainak megtekintését, helyesbítését, - a kötelező adatkezelés kivételével - zárolását vagy törlését.
Az adatkezelő tájékoztatást ad az Önnel kapcsolatos és az adatkezelő által kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó és a szolgáltató nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről.
Az adatkezelő az Ön tájékoztatása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza az adatkezelést előíró jogszabályban meghatározott egyéb adatokat.
Az Ön kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az általa kezelt adatokról, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az esetleges adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről. Az adatkezelő a kérelem benyújtásától számított legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 25 napon belül írásban, közérthető formában adja meg a tájékoztatást. A tájékoztatás ingyenes.
Az adatkezelő köteles törölni a személyes adatot, ha kezelése jogellenes, azt Ön kéri, a kezelt adat hiányos vagy téves - és ez az állapot jogszerűen nem orvosolható - feltéve, hogy a törlést törvény nem zárja ki, - az adatkezelés célja megszűnt, vagy az adatok tárolásának törvényben meghatározott határideje lejárt, azt a bíróság vagy a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elrendelte.
Törlés helyett az adatkezelő zárolja a személyes adatot, ha Ön ezt kéri, vagy ha a rendelkezésére álló információk alapján feltételezhető, hogy a törlés sértené az Ön jogos érdekeit. Az így zárolt személyes adat kizárólag addig kezelhető, ameddig fennáll az az adatkezelési cél, amely a személyes adat törlését kizárta.
A helyesbítésről, a zárolásról, a megjelölésről és a törlésről Önt, továbbá mindazokat értesíteni kell, akiknek korábban az adatot adatkezelés céljára továbbították. Az értesítés mellőzhető, ha ez az adatkezelés céljára való tekintettel az Ön jogos érdekét nem sérti.
Ha az adatkezelő az é Ön helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelmét nem teljesíti, a kérelem kézhezvételét követő 10 napon belül írásban közli a helyesbítés, zárolás vagy törlés iránti kérelem elutasításának ténybeli és jogi indokait. A helyesbítés, törlés vagy zárolás iránti kérelem elutasítása esetén az adatkezelő tájékoztatja Önt a bírósági jogorvoslat, továbbá a Hatósághoz fordulás lehetőségéről.
Ön tiltakozhat személyes adatának kezelése ellen, ha a személyes adatok kezelése vagy továbbítása kizárólag az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettség teljesítéséhez vagy az adatkezelő, adatátvevő vagy harmadik személy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve kötelező adatkezelés esetén, ha a személyes adat felhasználása vagy továbbítása közvetlen üzletszerzés, közvélemény-kutatás vagy tudományos kutatás céljára történik, valamint törvényben meghatározott egyéb esetben. Az adatkezelő a tiltakozást a kérelem benyújtásától számított legrövidebb időn belül, de legfeljebb 15 napon belül megvizsgálja, annak megalapozottsága kérdésében döntést hoz, és döntéséről Önt írásban tájékoztatja. Ha az adatkezelő az Ön tiltakozásának megalapozottságát megállapítja, az adatkezelést - beleértve a további adatfelvételt és adattovábbítást is - megszünteti, és az adatokat zárolja, valamint a tiltakozásról, továbbá az annak alapján tett intézkedésekről értesíti mindazokat, akik részére a tiltakozással az Ön személyes adatát korábban továbbította, és akik kötelesek intézkedni a tiltakozási jog érvényesítése érdekében. Ha Ön az adatkezelőnek a döntésével nem ért egyet, illetve ha az adatkezelő a 15 napos határidőt elmulasztja, Ön - a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat. A bíróság soron kívül jár el. A perre az adatkezelő székhelye szerinti bíróság illetékes, de a per – az érintett választása szerint – az érintett lakóhelye szerinti bíróság előtt is megindítható.
A fentiek szerinti igényét, illetve kérését a következő elérhetőségeken terjesztheti elő: Schwabe Hungary Kft. 1117 Budapest, Fehérvári út 50-52., telefon: (1) 431-8954; e-mail: info@schwabe.hu
Ön a jogainak megsértése esetén az adatkezelő ellen bírósághoz vagy az adatvédelmi hatósághoz fordulhat. Jogorvoslati lehetőséggel, panasszal a következő elérhetőségeken lehet élni: Név: Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Cím: 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/c. Telefon: 06- 1-391-1400 Fax: 06-1-391-1410 E-mail: ugyfelszolgalat@naih.hu Weboldal: naih.hu
Amennyiben az igény benyújtására e-mail útján került sor, a korábban az Ön által megadott e-mail címről érkezett igényt az adatkezelő Öntől érkezett igénynek tekinti. Egyéb e-mail címről, valamint írásban benyújtott igények esetén az érintett, akkor nyújthat be igényt, ha hitelesen igazolta érintetti minőségét.
Honlap-tulajdonos és adatkezelő neve, elérhetősége:
Cégnév: Schwabe Hungary Kft.
Székhely: 1117 Budapest, Fehérvári út 50-52.
Adószám: 12721232-2-43
Cégjegyzékszám: 01-09-700226
Nyilvántartó cégbíróság: Fővárosi Bíróság Cégbízósága
Telefonszám: (1) 431-8954
E-mail cím: info@schwabe.hu
Adatkezelő személye: Kövér Tímea
Adatkezelő elérhetősége: +36-70-376-0629
Cégnév: Deninet Kft.
Székhely: 1188 Budapest, Bercsényi u. 79/b
Telefonszám: (1) 296-0075
E-mail cím: info@deninet.hu
Adatfeldolgozásért felelős személy: Virág Zoltán
Jelen nyilatkozat nyilvántartásbeli száma: S-019-miscellaneous-jognyilatkozat-2018-jul

matches:
Pf. 450
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság


text:
Jogi performereknek
[X] A performer kifejezést Kövér Györgytől kölcsönöztem, aki a tiszaeszlári vérvádról írott könyve kapcsán Biográfia és társadalomtörténet című művében így jellemezte a per azon szereplőit, akiknek a tevékenysége meghatározta az ügy performatív jellegét. Lásd KÖVÉR GYÖRGY: Biográfia és társadalomtörténet. Osiris, Bp., 2014.
nevezem azon személyeket, akik bíróként, ügyészként, ügyvédként, vádlottként, tanúként az 1956 utáni eljárásokban meghatározó módon részt vettek, alakították azokat, akik ebben a 20. századi „rettenet színház” jogi rituáléjában szerepet játszottak, valamint térben és időben beazonosítható módon végrehajtottak, operatív módon közreműködtek. Jahner-Bakos Mihály és Szalay József is ilyen jogi performernek tekinthetőek.
Jahner-Bakos Mihály
Kettejük életútja sokban hasonlít, ugyanakkor el is tér egymástól. Mindketten 1945 tavaszán kezdtek el aljegyzőként dolgozni a budapesti népbíróságon, mindkettőjüket később kinevezték népügyésznek, majd az előbbi katonai ügyészi, bírói, utóbbi államügyészi feladatokat látott el. Később mindketten igazságügyminiszter-helyettesi pozíciót töltöttek be, s végül öt évig voltak a Legfelsőbb Bíróság elnökei. Habár eltérő mértékben, de részesei voltak a negyvenes évek végén, majd az ötvenes években lefolytatott politikai, gazdasági koncepciós pereknek, melyek többek között munkásmozgalmi személyiségek és szociáldemokraták ellen irányultak. Az 1962. augusztusi MSZMP KB határozat – mely az ilyen jellegű büntetőügyekben eljáró bírák, ügyészek igazságügyi apparátusból való eltávolítását célozta – felemásságát jól mutatja, hogy míg Jahner-Bakos Mihály legfelsőbb bírósági elnökként éppen ebbe bukott bele, addig Szalay József azzal együtt, hogy a Nagy Imre és társai elleni perben a vádat képviselte, 1960-ban igazságügyminiszter-helyettes, majd Jahner-Bakos Mihályt követve 1963-ban a Legfelsőbb Bíróság elnöke lett. Meggyőződésem, hogy Szalay József életpályájának legfontosabb állomása nem a legfelsőbb bírósági elnöki tevékenysége, hanem az ügyészként, a legfőbb ügyész első helyetteseként végzett tevékenysége, legfőképp a Nagy Imre-perben játszott fővádlói szerepe volt.
Szalay József (középen) kitüntetést vesz át
Jogi tevékenységük és pályájuk szempontjából kiemelkedő jelentősége volt az 1956-os forradalomnak és az azt követő megtorlásnak. Az 1956-os forradalom leverése után az új kormánynak, az új hatalmi elitnek először saját legitimációját kellett megalapoznia és hatalmát elfogadtatnia. A társadalmi ellenállás leküzdése és a rend megteremtése céljából először az erő, majd a jog eszközével lépett fel a régi-új pártvezetés. A rendteremtéshez szükséges jogszabályok kibocsátása már a forradalom leverése utáni első hetekben megkezdődött, ekkorra hozott döntést a pártvezetés, hogy kikkel és milyen módon akar leszámolni. 1957 végére az igazságügyi apparátus is alkalmassá vált a politikai akarat végrehajtására.
A megtorlás jogszabályi hátterének kialakításában meghatározó szerepe volt az
MSZMP vezetésének
[X] MIKÓ ZSUZSANNA: A forradalom utáni megtorlás bírósági és ügyészségi szervezete 1956–1961. Történelmi Szemle, 2006. 1–2. sz. 120–169.; ZINNER TIBOR: A kádári megtorlás rendszere. Hamvas Intézet, Bp., 2001; NÉMETH LÁSZLÓ SÁNDOR: A Zala megyei ítélkezés gyakorlatának kialakulása és az ügyvédi védelem az „ellenforradalmi” bűncselekményekben. In Megtorlások évszázada. Politikai terror és erőszak a huszadik századi Magyarországon. Szerk.: SZEDERJESI CECÍLIA. Nógrád Megyei Levéltár, 1956-os Intézet, Salgótarján–Bp., 2008, 197–232.
.A legszűkebb pártelit által megvitatott és jóváhagyott igazságügy-minisztériumi előterjesztéseket továbbították a kormányhoz, s a Népköztársaság Elnöki Tanácsára csupán a névleges jóváhagyás és nyilvánosságra hozatal joga maradt. Ahogy az MSZMP Katonai Igazságügyi Szervek Pártbizottságának 1962. évi júniusi tájékoztatója megfogalmazta: „A katonai igazságügyi szervek gyorsabban rendezték soraikat a polgári bűnüldöző szerveknél és a statáriális, majd az ellenforradalmi bűnügyek gyors intézésével hatékonyan juttatták érvényre a párt büntetőpolitikai
célkitűzéseit.
[X] Magyar Nemzeti Levéltár Országos Levéltára (továbbiakban: MNL OL) M–KS–288. (MSZMP Központi Szervei, 30. (Adminisztratív Osztály) 1962–12. MSZMP Katonai Igazságügyi Szervek Pártbizottsága.
” Ezeket a feladatokat csak politikailag szilárd és jogilag is képzett személyi állománnyal lehetett biztosítani. „A személyi állomány áldozatos munkával vette ki részét a feladatok
megoldásából
[X] MNL OL M–KS–288–30/1962–12.
." A legfőbb ügyészi posztot az ’56-os forradalom leverését követően november 16-tól Szénási Géza vette át Nonn Györgytől, helyettese Szalay József maradt, aki 1955 augusztusa óta töltötte be ezt a tisztséget. Az MSZMP Központi Bizottsága, illetve Politikai Bizottsága határozatai alapján felálló operatív bizottság tagjaként Biszku Béla, Nezvál Ferenc, Domokos József mellett Szénási és helyettese is meghatározó tagja volt a megtorlási folyamatnak. A legfőbb ügyész beiktatását követő napokban elkészült a Központi Bizottság Adminisztratív Osztályának javaslata az igazságügyi szervek pártirányítására és ellenőrzésére. Ez leszögezte, hogy az ügyészséget a törvényesség biztosításának legfontosabb szervévé kell tenni. 1957 decemberében aztán megszületett az MSZMP Politikai Bizottságának keményvonalas határozata, mely a „Büntetőpolitikánk egyes kérdéseiről” címet viselte, s amelynek előkészítése nem volt minden vitától
[X] MNL OL M–KS–288–30/1957–11. Igazságügyi Minisztérium.
Az igazságügyi apparátus által 1956 után készített jelentések révén komoly betekintést nyerhetünk az igazságügy-minisztérium forradalom utáni helyzetébe. Nezvál Ferenc és Földes László, az MSZMP Ideiglenes Intézőbizottságának tagjai 1957. augusztus 22-én írtak egy jelentést a Politikai Bizottsághoz az igazságügy-minisztérium vezető kádereinek helyzetéről az úgynevezett ellenforradalmi időszak után. Véleményük szerint az igazságügy-minisztérium az ellenforradalom következtében szétesett. Molnár Erik igazságügy-miniszter 1956. november 2-án lemondott, és a tisztség csak december elején lett újra betöltve, ekkor nevezték ki Nezvál Ferencet. A forradalom miatt a minisztérium több vezetője is bizonytalanságot tanúsított, és a dolgozók nagy részét összezavarták az események. A politikai, szakmai kérdések mellett élénk vita folyt közöttük a kormány törvényességéről is. A forradalom leverése után a munka csak vontatottan indult meg: a bíróságok 1957. január elején kezdtek dolgozni, s a normális ügymenetet a februári országos bírói értekezlettől lehetett számítani. A minisztériumon belül politikai okokból komoly személycserék és változások történtek. Olyan végrehajtókra volt szükség, akik politikailag megbízhatóak, „harcos szelleműek” és szakmai szempontból is
[X] MNL OL M–KS–288–30/1957–11.
Nezvál Ferenc igazságügy-miniszter utasítására Csendes Károly igazságügyi főosztályvezető 1958. október 16-ára elkészített egy jelentést, amely a korabeli igazságügy-minisztérium személyzeti munkájáról, a bírák forradalom alatti és utáni helytállásáról, az akkori bírói apparátus értékeléséről szólt. Ebben kitért a bírói kar ’56-os szerepére, ingadozásukra, az úgynevezett akadémisták helytállására, lojalitására és az általuk végzett első büntető ügyek tárgyalásaira. Csendes jelentése szerint az „ellenforradalom” után az igazságügyi apparátusból 140 bíró, 35 közjegyző, 50 fogalmazó távozott. Ezek egy része aktívan részt vett a forradalomban, mások a megváltozott politikai helyzetre való tekintettel önként mondtak le állásukról. Az apparátusba 295 új bírót, 50 közjegyzőt, 210 fogalmazót neveztek ki, akik között volt 51 olyan személy is, akiket korábban indokolatlanul bocsátottak el. Az ’56 utáni bírói apparátus munkáját megfelelőnek értékelte, azonban ostorozta a bírók politikai és szakmai elmaradottságát. Hiányosnak vélte egy részüknél a jogismereti tudást, szemükre vetette a felszínes politikai műveltséget. Nem tartotta lehetségesnek, hogy némely bírák szakmai és politikai műveltségük hiányát a rendszerrel azonosulni tudó politikai lojalitással, netalán a regnáló rezsimmel kompatibilis származásra való hivatkozással helyettesítsék. Megdöbbentőnek és nyugtalanítónak vélte azt a „politikai képzetlenséget és közömbösséget”, melyet a fiatal bíráknál és fogalmazóknál
[X] MNL OL M–KS–288–30/1958–11.
Jahner-Bakos Mihály – ekkor még Bakos Mihály – 1912. december 6-án született Budapesten, házasságon kívüli gyerekként. Apját négyévesen elveszítette, így az állami gyermekmenhelyen, majd nevelőszülőknél nőtt fel. Később vette fel a Jahner előnevet, vélhetően apja vagy nevelőszülei iránti tiszteletből. A négy elemi iskolai év után 1929-től 1934-ig péktanonc és segéd volt, közben 1932 decemberében magánúton reálgimnáziumi érettségit tett. 1937-ig alkalmi munkákból élt, volt kifutó, ügynök, kocsikísérő. 1931-ben belépett a Magyarországi Szociáldemokrata Pártba, s annak kispesti szervezetében tevékenykedett. 1932-ben kezdte meg jogi tanulmányait a budapesti tudományegyetem jogi karán, ahol a főváros egészségügyi igazgatásából írta szakdolgozatát. Állandó anyagi nehézségei miatt csak 1944. március 21-én doktorált. Tanulmányai ideje alatt 1937-től 1944 júniusáig a Zwack Unicum designját is tervező Klösz György és Fiai Műintézetben volt tisztviselő, műszaki gyakornok. A háromhavi felmondási idő lejárta előtt, 1944. május 9-én már az Ócsai Járásbíróság fogalmazója volt. Katonai szolgálatot nem teljesített.
Legfelsőbb bírósági elnöki kinevezését és működését komoly szakmai karrierút előzte meg. Jogi szocializációja 1945 júniusában kezdődött, amikor a Budapesti Népbírósághoz került aljegyzői, jegyzői pozícióba. Ilyen minőségben volt az ún. Jankó-tanács tagjaként résztvevője többek között a Szálasi Ferenc, Endre László, Baky László és Kun páter elleni népbírósági tárgyalásoknak. 1948. július 8-án kapott népügyészi, majd 1948. augusztus 26-án államügyészi kinevezést. Népügyészi állásából 1949. június 30-án mentették fel. 1949. július 6-tól hivatásos hadbíró tisztként dolgozott századosi rangban, ezt követően a budapesti Központi Katonai Ügyészségnél volt ügyész-helyettes. 1950 júliusától a Budapesti Katonai Törvényszéknél működött ítélőbíróként, majd 1951 októberétől a Katonai Felsőbíróság katonai kollégiumánál tanácselnökként, 1954 novemberétől
elnökhelyettesként
[X] MNL OL XX (A jogszolgáltatás felsőbb szervei) 5¬–a Legfelsőbb Bíróság, Elnöki Osztály, Személyzeti iratok. A-Zs.
. Hadbíróként közreműködött Stomm Marcell altábornagy, valamint Demény Béla hadbíró ezredes perében. De ugyancsak ő ítélkezett 1954-ben Schiffer Pál, volt szociáldemokrata politikus ügyében. 1955 áprilisában a Magyar Dolgozók Pártja Bata István, Molnár Erik, Keleti Ferenc vezette Adminisztratív Osztálya a Titkársághoz, illetőleg a Politikai Bizottsághoz küldött javaslatával gyakorlatilag összeállította az új bírói grémiumot, a Legfelsőbb Bíróság katonai kollégiumát. Ennek köszönhette Jahner-Bakos Mihály is az előléptetését. 1955 májusától a megalakuló testület bírája, majd tanácselnöke és elnökhelyettese lett. Szijártó Károllyal, Mészáros Ágostonnal együtt ők alkották a Legfelsőbb Bíróság katonai kollégiumának
élcsapatát
[X] MNL OL M–KS–276. (MDP központi szervei) 54. (Titkárság) 365.
Az 1956-os forradalom leverése után bekövetkezett személycserék nem érintették. Mint politikailag megbízható személyt 1956. december 14-én az igazságügy-minisztérium katonai főosztályának vezetésével bízták meg. Egy későbbi kinevezési javaslatban a következőképpen jellemezték: „Politikai szilárdságáról az ellenforradalom alatt és után is tanúbizonyságot tett, különösen akkor, amikor elődje a statáriumot nem vállalva lemondott, és Jahner-Bakos Mihály ezredes elvtárs minden habozás nélkül vállalta a katonai főosztály irányítását, a statárium megvalósítását. Hogy a katonai bíróságok a legnehezebb időkben is helyt álltak, abban nagy szerepe van Jahner-Bakos
[X] MNL OL M–KS–288–4 (Központi Bizottság) 16. 1958. április 25.
" (Lásd a 3., 4. számú dokumentumot!) Nezvál Ferenc, akkori igazságügy-miniszter véleménye szerint is a katonai bíróságok habozás nélkül vállalták az „ellenforradalom” elleni kérlelhetetlen harcot, és ezzel nem kis mértékben járultak hozzá – Jahner-Bakos irányításával – a rend
megszilárdításához
[X] Magyar Nemzeti Levéltár Zala Megyei Levéltára XXV.1.a. (Zala Megyei Bíróság elnöki iratai. II. C. Bírósági értekezletek, 1957. Igazságügy-minisztériumi országos bírói értekezlet, 1957. február 16–17.)
. A katonai bíróságok 1956. november 4-től 1957. április 1-ig jogerősen 100 főt, nem jogerősen 12 főt ítéltek
[X] MNL OL XIX (Az államigazgatás felsőbb szervei) E–1 (Igazságügyi Minisztérium) 2–001/58. TÜK iratok, Büntetőpolitikánk egyes kérdéseiről.
. Ez Jahner-Bakos Mihály munkájának volt az „eredménye”. Ezt követően karrierje újabb lendületet kapott: 1957. június 29-én az igazságügy-miniszter helyettesének nevezték ki. Az MSZMP Központi Bizottsága az 1958. április 25-i ülésen felmentette Domokos Józsefet a Legfelsőbb Bíróság elnöki székéből, és Jahner-Bakos Mihályt nevezte ki új
[X] MNL OL XVIII (Az államhatalom felsőbb szervei) 2-a (Népköztársaság Elnöki Tanácsa Általános iratok) 36/1958. sz. hat. (Az Elnöki Tanács Domokos Józsefet a 35/1958. sz. határozatával felmentette, és a kormány 3146/1958. sz. határozatával döntött kivételes nyugdíjáról is, amely havi 3500 Ft-ot jelentett.)
. Jahnert feltehetően a forradalom leverésében, a statáriális bíráskodás megszervezésében játszott szerepe és Nezvál helyetteseként végzett munkája miatt nevezték ki.
Jahner-Bakos a korabeli politikai elvárásoknak megfelelően levezényelte az ’56 utáni statáriális bíráskodást. Az ő legfelsőbb bírósági elnöki időszakára estek a legnagyobb 1956 utáni perek és a legsúlyosabb ítéletek, így többek között a Nagy Imre és társai elleni per. Ugyancsak az ő elnöksége alatt tárgyalták az ún. „második MAORT-pert”, azaz a
Majerszky-pert is
[X] Az új rezsim által generált, s a Belügyminisztérium Politikai Nyomozó Osztálya által vizsgált Majerszky-ügyben – az úgynevezett olajhiánnyal kapcsolatban – politikai válasz született. A koncepciós elemekkel is átszőtt eljárás végén az elsőrendű vádlottat 12 év börtönbüntetésre ítélték.
. Jahner-Bakos legfelsőbb bírósági elnöki működését a korabeli pártfórumokon hozott határozatok, intézkedések, azok igazságügy-minisztériumi legyűrűzései, intenciói jellemezték. Egyetlen karakteres intézkedést sem találtam elnöki működése alatt, mely akár a szervezetre, akár annak működésére érdemi befolyással lett volna.
Az 1960-as évek elején bekövetkezett konszolidáció jegyében az 1956-os forradalom utáni megtorlásban részt vett igazságügyi apparátus felelőssége is napirendre került. Így az MSZMP Központi Bizottsága 1961. november 1-jén Biszku Béla vezetésével felállított egy bizottságot, hogy megvizsgálja az igazságügyi apparátusnak a személyi kultusz idején lefolytatott perekben való felelősségét. A bizottság 1962. június 15-én elküldte a Politikai Bizottságnak azon személyek névjegyzékét, akiknek a felelősségét vizsgálni kívánták a Politikai
Bizottság ülésén
[X] MNL OL M–KS–288–4–51. 1962. augusztus 14–16.
. Köztük volt a Legfelsőbb Bíróság több tagja és maga Jahner-Bakos Mihály is. Ezt követően a Politikai Bizottság az 1963. február 28-án tartott zárt ülésén a Legfelsőbb Bíróság új elnökének Jahner-Bakos Mihály helyett dr. Szalay Józsefet, az igazságügy-miniszter első helyettesét
[X] MNL OL M–KS–288–5 (Politikai Bizottság) 292/1.
. Ami Jahner-Bakos további életútját illeti, az elnöki székből való eltávolítása után egészen 1994. június 5-én bekövetkezett haláláig az 1958-ban Apró Antalnak is kiutalt villa fölszinti részében élt háborítatlanul. Máig élő, talán részigazságot is hordózó legenda, hogy a nagy ítéletek előtt egyeztethetett a 20. századi Magyarország egyik leghírhedtebb hatalomtechnikusával, a vele kertszomszédságban élő Kádár Jánossal is.
Szalay József 1908. december 14-én született Újpesten. 1927 és 1929 között magántisztviselő a Warhsdorf Pamutgyárban, ahol bérelszámoló, majd raktárkönyvelő, végül az üzemi iroda vezetője volt. 1929-től 1940-ig a Magyar Jelzálog és Hitelbankban dolgozott. Közben elvégezte a jogi egyetemet és 1937-ben jogtudori oklevelet szerzett. A banknál a jogügyi osztályon látott el jogi képviseletet, valamint titkári teendőket. Ekkor már ügyvédjelölt, a Budapesti Ügyvédi Kamara tagja. 1940 és 1945 között az Athenaeum nyomdában dolgozott, előbb a bérelszámoló osztályt, majd a titkársági és személyzeti osztályt vezette. Katonai szolgálatot nem
[X] Legfelsőbb Bíróság 1963. El. III. A. 105. Dr. Szalay József elnök személyi anyaga.
Jogi pályája 1945-ben vette kezdetét. 1945. június 7-én nevezték ki a budapesti büntető törvényszékhez bírósági aljegyzőnek, és a Budapesti Népbírósághoz osztották be. 1946. szeptember 28-án a Budapesti Népügyészségre került népügyésznek. 1947. december 1-jén tette le az egységes bírói és ügyvédi vizsgát. Ezt követően népügyészként aktívan részt vett majdnem minden nagypolitikai koncepciós perben, amely a Rákosi-korszakot jellemezte. Ő volt a népügyész a 229 vádlottat felvonultató, dr. Héder János és dr. Donáth György vezette Magyar Közösség elleni perben, mely a Független Kisgazdapárt szétdarabolására irányult, és Kovács Béla elhurcolásához, Nagy Ferenc miniszterelnök lemondatásához, valamint a kisgazdapárt hatalomból történő kiszorításához
[X] Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára (továbbiakban: ÁBTL) 3. (Hálózati, operatív és vizsgálati iratok) 1. (A központi operatív nyilvántartást végző szervezeti egységek által kezelt dossziék) 9. (Vizsgálati dossziék) V-2000/12. Magyar Közösség elleni per iratanyaga.
. Első igazi „fellépése” 1948-ban volt, ekkor a gazdaságinak álcázott koncepciós perben, az úgynevezett Nitrokémia-perben képviselte a vádat. Ezt követően népügyészként a Földművelődésügyi Minisztérium elleni, úgynevezett FM-perben, valamint a dr. Perneczky Béla és társai elleni koncepciós eljárásban
vett részt
[X] ÁBTL 3.1.9. V-86000/59. FM-ügy iratanyaga.
Szalayt 1948. augusztus 26-án nevezték ki a kalocsai államügyészséghez államügyésznek. Nem sokáig maradt ott, szeptember 1-jével áthelyezték a pestvidéki államügyészséghez. A következő évben, 1949. március 3-án már a gyulai államügyészség vezetésével bízták meg, melynek 1950. március 10-étől elnöke lett. Nem sokkal később, 1950. április 8-án kinevezték a szegedi államügyészség elnökének. 1952-től a Domonkos József vezette Legfőbb Államügyészségnél kezdett el dolgozni ügyészként. Innen 1953. augusztus 29-én áthelyezték a budapesti ügyészséghez, majd ugyanazon év szeptember 19-én a VI. kerületi ügyészségre kerületi ügyésznek. 1953. október 14-én kinevezték a Legfőbb Ügyészségre
főosztály-ügyésszé
[X] Legfelsőbb Bíróság. 1963. El. III. A. 105. Dr. Szalay József elnök személyi anyaga.
Szalay József hivatali eskütételi okmánya
A Magyar Dolgozók Pártja Adminisztratív Osztálya 1955. július 27-én tett javaslatot a Politikai Bizottságnak a Legfőbb Ügyész első helyettesi kinevezésére
Szalay József személyében
[X] MNL OL M–KS–276–53 (Politikai Bizottság) 242.
. A felterjesztésben az életrajzi és szakmai adatokon kívül Keleti Ferenc osztályvezető feltárt egy olyan, addig ismeretlen momentumot is, amely hátráltatta Szalay szakmai előmenetelét. 1945. február 22-én ugyanis a szovjet állambiztonsági szervek az Athenaeumban dolgozó Szalayt és tíz másik vezetőjét letartóztatták. Azzal vádolták, hogy a nyomdai vállalat katonai parancsnokának besúgója volt, aki az ott dolgozó kommunistákról és azok tevékenységéről jelentett, s a Honvédelmi Minisztérium alá tartozó Athenaeum személyzeti osztályának vezetőjeként kapcsolatban állt a katonai kémelhárítással. A jegyzőkönyv szerint Szalay baloldali mentalitású embernek vallotta magát, és mindenki mellette tanúskodott. Dr. Szörény Rezső, a vállalat igazgatója elmondta, hogy Szalayt baloldali, németellenes, fasisztaellenes beállítottságú embernek tartotta. A nyomozás végül semmi terhelőt nem talált rá nézve, így 18 napi fogva tartás után
[X] ÁBTL 3.1.9. V-87987. Dr. Szalay József és társai vizsgálati dossziéja.
. (Lásd az 5., 6. számú dokumentumot!)
A főügyész-helyettesi felterjesztési javaslatban foglaltak szerint ennek az ügynek azonban nyoma maradt a személyi anyagában, ugyanis még azt megelőzően, 1955 nyarán a belügyi szervek újra kihallgatták az Athenaeum nyomda több munkatársát. Terhelő adatot azonban most sem mondott egyikük sem, mindannyian „demokratikus magatartású” embernek tartották Szalayt. Ennek kapcsán Keleti a felterjesztési javaslatban egyértelműen leírta, hogy „Szalay elvtárs a Legfőbb Ügyészség egyik legképzettebb dolgozója, akit azért nem lehetett előre vinni, mert az 1945-ös letartóztatásának körülményei nem voltak
tisztázva
[X] MNL OL M–KS–276–53–242.
." További hibájául rótta fel azt, miszerint „munkás származása ellenére magatartásán meglátszik, hogy a felszabadulás előtti években polgári környezetben
Véleményem szerint Szalay egész életében ezt az 1945-ös „hendikepjét” próbálta kompenzálni, mindent igényt teljesített, sőt túlteljesített. Nem meggyőződésből, hanem karrierje érdekében választott párttagságot. 1945-ben ugyanis először a független kisgazdapárt, majd a politikai helyzet változását követve 1947-től az MKP, majd az MDP tagja lett.
Feltehetően az 1945-ös letartóztatással magyarázható az is, hogy Gerő Ernő Rákosi Mátyáshoz ekkortájt írt levelében Szalay Józsefet csupán helyettesnek tartotta alkalmasnak. Valójában azonban 1955. augusztus 3-tól 1956. február 8-ig – a legfőbb ügyész első helyetteseként, dr. Non György legfőbb ügyész kinevezéséig – ő irányította az ügyészi
apparátust
[X] ZINNER: i. m. 595.
Szalay József 1956-ban tanúsított magatartásáról több adattal is rendelkezünk. A BRFK Politikai Nyomozó Osztálya által felvett, a Kristóf fedőnevű informátor munkadossziéjában található, 1958. szeptember 22-én kelt jelentés például Szalayra is utalt. Eszerint dr. Mohácsy László, a Pest Megyei Tanács VB Igazgatási osztályának jogtanácsosa elmondta: több ízben jelen volt, mikor Szalay 1956 novemberében, decemberében kritizálta a Kádár-kormányt. Véleménye szerint Szalay mindig is opportunista volt, akit egyedül a saját karrierje
[X] ÁBTL 3. (Hálózati, operatív és vizsgálati iratok) 1. (A központi operatív nyilvántartást végző szervezeti egységek által kezelt dossziék) 2. (Munka dossziék) M-40350 „Kristóf” fedőnevű ügynök munkadossziéja.
. (Lásd a 7. számú dokumentumot!)
Szalay József jogi pályájának feltehetően legnagyobb horderejű tette a Nagy Imre és társai perében betöltött ügyészi szerepe volt. Maga a koncepciós per nem tartogat jogtörténeti kuriózumokat. Az ügyben a pártpolitika akaratát a politikai rendőrség, az ügyészség és a bíróság teljes mértékben kiszolgálta. Megtervezték az eljárást, kiválasztották a szereplőket, és a politikai elvárások alapján Rajnai Sándor, a Politikai Nyomozó Főosztály helyettes vezetője megírta a
[X] RAINER M. JÁNOS: Nagy Imre 1953–1958. Politikai életrajz. II. 1956-os Intézet, Bp., 1999.
. A Nagy Imre és társai elleni per előkészítő iratai között található egy 1958. január 22-én kelt, Rajnai által aláírt összefoglaló jelentés, mely felsorolta azon megbízható személyeket, akik biztosítani fogják a per úgymond zavartalan
[X] ÁBTL 3.1.9. V-150000/85 Nagy Imre és társai elleni per iratanyaga.
. A listán Szalay József, „a megfelelő ember” neve is szerepelt. A Legfőbb Ügyészség 1958. január 28-ra készítette el a vádiratot, amelyet január 31-én kézbesítették Nagy Imrének. A hatóságok a legelemibb formaságokra sem ügyeltek, ugyanis Radó Zoltán tanácsvezető bíró már akkor kitűzte a tárgyalás napját, amikor még a tanács sem volt felállítva. 1958. február 5-én Radó megnyitotta a tárgyalást. A szakbíró mellett négy népbíró foglalt helyet, a vádat Szalay József, a legfőbb ügyész első helyettese képviselte. A vád valójában nem a politikust, a hazafit, vagy a törvényt megsértő állampolgárt vette célba, hanem a kommunista párttag
Nagy Imrét
[X] RAINER M.: i. m. 415.
. A több hónapos tárgyalást követően 1958. június 13-án olvasta fel Szalay a kivonatos vádiratot, melyben a legsúlyosabb büntetést kérte Nagy Imrére, Gimes Miklósra, Maléter Pálra. Ezt többek között azzal indokolta, hogy a nemzet nem tud elfogadni olyan ítéletet, amely könyörületes
[X] RAINER M.: i. m. 429.
. 1958. június 15-én az új tanácsvezető bíró, Vida Ferenc kihirdette az ítéletet. Az elsőrendű vádlottat, Nagy Imre miniszterelnököt a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés vezetésében elkövetett bűntettben, valamint hazaárulás bűntettében bűnösnek találták és halálra, valamint teljes vagyonelkobzásra ítélték. Nagy Imre nem kért kegyelmet: június 16-án hajnali 5 órakor kivégezték Maléter Pállal és Gimes Miklóssal
[X] RAINER M.: i. m. 436.
Szalay volt a Bibó István, Göncz Árpád és Regéczy Nagy László ügyében 1958. július 17-én kelt vádindítvány előterjesztője
[X] ÁBTL 3.1.9. V-150003/4 Bibó István és társai elleni ügy.
. A Nagy Imre-per mellett ez volt az egyik legjelentősebb politikai per az 1956-os forradalmat követő megtorlások sorában. A vádiratot a Legfelsőbb Bíróság a Népbíróságok Országos Tanácsához nyújtotta be, és gyorsított eljárást indítványozott. A vád a népi demokratikus államrend megdöntésére irányuló szervezkedés vezetése és hazaárulás volt. Nem sokkal később Szalay neve feltűnik a Nagy Imre még szabadon maradt hívei elleni utolsó nagy megfélemlítési akcióban, a Mérei Ferenc és társai elleni ügy irataiban is, mint a legfőbb ügyész első
[X] ÁBTL 3.1.9. V-145288/6 Mérei Ferenc és társai elleni ügy.
Szalay József főügyész-helyettesi karrierje végén – vélhetően a politikai elvárások miatt is – már komoly konfliktusokat halmozott fel, leginkább Szénási Géza főügyésszel volt kifejezetten rossz viszonyban. Erről a viszonyról, valamint az ügyészségen uralkodó hangulatról tanúskodik a korábban már említett Kristóf fedőnevű informátor jelentése a BM II/5-e osztályának. A munkadossziéban található 1960. március 2-án kelt beszámoló szerint Hadady Tibor, a Legfőbb Ügyészség főosztályügyésze már Szalay biztos menesztését taglalta, ugyanis elmondása szerint Szénási és Szalay között a lehető legrosszabb a viszony, ami 1960 elejére különösen
kiéleződött
[X] ÁBTL 3.1.2. M-40350/1
Szénási Géza legfőbb ügyész mellé végül Katona Zoltánt nevezték ki első helyettesnek, Szalay pedig az igazságügy-miniszter első helyettese, majd Jahner-Bakos Mihály után 1963-tól 1968-ig a Legfelsőbb Bíróság elnöke lett.
Szalay József, a „megfelelő ember” tehát kivette részét abból a munkából, melynek időszakát a politikai elnyomás és a koncepciós perek sora fémjelezett. Népügyészi tevékenységét halálos ítéletek kísérték, a vád képviselőjeként halált kért Nagy Imrére. Összességében elmondható, hogy Szalay sokkal inkább volt karrierista, mint kommunista. Vida Ferenc, a Nagy Imre per bírája, a következőket nyilatkozta Szalay Józsefről 1989-ben Borenich Péter mikrofonja előtt: „Nekem kérem, nagyon rossz véleményem van Szalayról… Az egész működésében több volt a nem őszinte politikai szólam, mint a meggyőződés. Őneki sok mindent kellett megbánnia a Nagy Imre-peren kívül, amelyik miatt szégyellhetné magát. Ez az ember nem egy lelkiismeretes ember volt. Nem úgy gondolok rá, mint egy
példaképre
[X] 168 óra. 1989. július 25., augusztus 1. Borenich Péter interjúja Vida Ferenccel.
." Szalay Józsefet a Legfelsőbb Bíróság elnöki tiszte alatt vele együtt dolgozó titkárságvezetője, későbbi elnök feszes, szürke hivatali embernek jellemezte, akinek nem igen voltak barátai, nem járt társaságba sem. Magányos vezető volt, bizalmatlan mindenkivel, az utódjával: a polgári életmódot igen csak kedvelő Szakács Ödönnel teljesen ellentétes személyiség. Talán csak egyetlen egy barátja volt, egy híres sztahanovista, aki rendszeresen bejárt hozzá
[X] Solt Pál szíves közlése.
. Szalay József nem sokáig élvezhette karrierje gyümölcseit, mivel elnöki időszakának lejártát követően nem sokkal, 1969-ben elhunyt.
A két jogi performer, Jahner-Bakos Mihály és Szalay József egy olyan történelmi időszakban vállaltak meghatározó, emblematikus szerepet, mely az 1956 utáni igazságügyi szervezet működtetőivé, a megtorlások főszereplőivé avatta őket. Jahner-Bakos Mihály esetében inkább a politikai meggyőződés, Szalay Józsefnél pedig a személyes karriervágy dominált. Személyiségük, attitűdjük mindkettőjüket alkalmassá tette a politikai elvárások végrehajtására.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Házastársi közös vagyon megosztása - Házassági életközösség alatt szerzett földek - A Kúria határozatáról | hírek | Jogi Fórum
Házastársi közös vagyon megosztása - Házassági életközösség alatt szerzett földek - A Kúria határozatáról
2013.05.14. Jogi Fórum / Kúria
Házassági életközösség alatt szerzett földek, a többféle vállalkozási formában végzett családi gazdálkodás bevételei - A Kúria határozatáról
A per tárgya a felperes és az I. r. alperes házastársi közös vagyonának megosztása volt, amelyben a felperes által az I. r. alperes 1/1 tulajdonaként nyilvántartott ingatlanon az életközösség 15 éves fennállása alatt több részletben végzett beruházásoknak a tulajdoni hányadokat módosító hatását, valamint számos, részben az I.r. alperes, részben testvére, a II. r. alperes kizárólagos, illetve közös tulajdonaként nyilvántartott külterületi ingatlannak a felperes és az I. r. alperes házastársi közös vagyonához tartozásának kérdését kellett eldönteni. Az utóbbi ingatlanokkal kapcsolatban az ügy különös bonyolultságát az adta, hogy az adott térségben az I. r. alperes szülei: a III. és a IV. r. alperesek már az 1970-es évektől kezdődően foglalkoztak szőlészettel és borászattal, és vásároltak a maguk, majd később a nagykorúvá vált gyermekeik számára földeket, szőlőművelési célra. Valamennyi földön a család – különböző vállalkozási formákban – közösen gazdálkodott.
Az első fokú bíróság a felperes és az I. r. alperes házassági életközössége alatt szerzett vitás földeket (hányadokat) az I. r. alperes különvagyonának tekintette, mert – álláspontja szerint – az I. r. alperes bizonyította, hogy azokat a szülei ajándékozták a részére, amit haszonélvezeti joguk kikötése is alátámasztott. Ezzel szemben a másodfokú bíróság valamennyi mezőgazdasági földterületet a közös vagyonba sorolta, mivel – álláspontja szerint – az I. r. alperesnek a közös szerzés vélelmét nem sikerült megdöntenie. A családi gazdálkodás ugyanis olyan módon folyt, hogy azt a szülők tartották kézben, és a befolyt jelentős jövedelmet nem osztották szét teljes egészében, hanem abból további földingatlanokat vásároltak, így került sor az I. r. alperes földszerzésére is, az tehát nem tekinthető „ajándéknak”, hanem olyan jövedelemnek minősül, ami a felperes és az I. r. alperes közös vagyonát gazdagította.
Az alperesek felülvizsgálati kérelme folytán eljáró Kúria a másodfokú bírósággal értett egyet, és a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Megállapította, hogy a többféle vállalkozási formában végzett családi gazdálkodásban a bevételek vegyültek és azokat egységesen kezelték a felek, ennek következtében ma már lehetetlen pontosan feltárni, hogy az 1996 és 2002 között az I. r. alperes tulajdonába került ingatlanok megvásárlásához felhasznált pénzösszegen belül milyen hányadot képviselt az I. r. alperes tevékenységének köszönhető forrás, illetve haszon. Az a következtetés azonban egyértelműen levonható volt, hogy az ingatlanokhoz szükséges vételár forrásául a felperes és az I. r. alperes házastársi közös vagyona (is) szolgált, nem nyert tehát bizonyítást, hogy a vételárat kizárólag a III-IV. r. alperesek megtakarításai fedezték volna. A vitás ingatlanok egy részére a szülők javára alapított haszonélvezeti jog sem bizonyítja önmagában az ajándékozást, különösen, hogy a szülők azokra az ingatlanokra alapítottak haszonélvezeti jogot, amelyeknek megvásárlásához kölcsönt nyújtottak, a kölcsön útján szerzett vagyontárgy pedig – az ajándékkal ellentétben a házastársi közös vagyon része.
Sokévnyi házasság után is érdemes rendezni a közös vagyon helyzetét - A családi vagyon megfelelő jogi rendezésének indokai és módjai (2018.09.26.)
Felbomló házasságok - Házassági bontóper és házassági vagyonjog a új Ptk. tükrében (2014.11.10.)
Megszűnhet a közös vagyon, ha a házastárs eladósodik - Új szabályokat hoz a házassági vagyonjogba az új Polgári Törvénykönyv (2014.02.05.)
házassági vagyonjog bővebben

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria


text:
Alaptörvény-ellenes a Kúria ügyeleti díj megfizetével kapcsolatos ítélete - Az Alkotmánybíróság döntést hozott | hírek | Jogi Fórum
2020.06. 4. Jogi Fórum / Alkotmánybíróság
A Kúria azon jogértelmezése, miszerint a napi pihenőidő és a heti pihenőnap egy időben kiadható, nem egyeztethető össze az Alaptörvénnyel - szögezi le az Alkotmánybíróság IV/702/2019. számú, bírói döntést megsemmisítő határozatában.
Az Alkotmánybíróság alaptörvény-ellenesnek nyilvánította és megsemmisítette a Kúria ügyeleti díj megfizetése tárgyában hozott ítéletét.
Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben az alperes kórház megszakítás nélküli tevékenységet folytatott, a későbbi indítványozó felpereseket pedig egy műszakban, munkaidőkeretben, egyenlőtlen munkaidőbeosztásban foglalkoztatta. A felperesek bírósághoz fordultak, és a 2012-2016 közötti időszak tekintetében ügyeleti díjkülönbözet és késedelmi kamata megfizetésére kérték kötelezni az alperest; igényüket arra alapították, hogy a heti pihenőnapjaikon rendszeresen egészségügyi ügyeletet teljesítettek. A Kúria ítélete, amely hatályon kívül helyezte a jogerős ítéletet, és helyben hagyta az első fokon eljáró bíróság döntését, az indítványozók szerint alaptörvény-ellenes, mert lehetővé teszi, hogy az alperes kórház összevonva adja ki a felperes munkavállalót több önálló jogcímen megillető távollétet, így sérült a munkavállalók napi és heti pihenőidőhöz külön-külön való joga, illetve közvetve az arra a napra a munkavégzésért járó többletdíjazáshoz való joga. Az indítványozók a tulajdonhoz való jog sérelmével összefüggésben előadták, hogy az ügyeletben végzett ügyeleti díjkülönbözet mint már elvégzett, de ki nem fizetett munka után járó díjazás (mint már megszerzett tulajdon) alkotmányos tulajdonjogi védelmében kellene hogy részesüljön.
Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a Kúria azon jogértelmezése, miszerint a napi pihenőidő és a heti pihenőnap egy időben kiadható, nem egyeztethető össze az Alaptörvénnyel, mivel abból (a pihenőidők eltérő rendeltetésére tekintettel) az következik, hogy a napi és heti pihenőidő önálló jogcímen illeti meg a munkavállalókat. A Kúria tehát nem vette figyelembe a jogszabály célját és a törvényhozó szándékát, valamint nem az Alaptörvénnyel összhangban értelmezte az alkalmazott jogszabályi rendelkezéseket, mivel az Alaptörvény kimondja, hogy a munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz; a Kúria jogértelmezése szerint az ügyeletesek elveszítik a napi pihenőidejüket, ha hétköznap ügyelnek, és elveszítik a heti pihenőnapjukat, ha hétvégén ügyelnek. Az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy a kúriai jogértelmezés az egészségügyi dolgozók számára biztosított napi és heti pihenőidő jogalkotó által szándékolt terjedelmét oly mértékben leszűkítette, hogy az alaptörvény-ellenességhez vezetett, így az Alkotmánybíróság megsemmisítette a Kúria ítéletét.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Malfoy kúria
Időnyerő - Három forgatás is elég' :: Roxfort környéke :: Lakónegyed Share |
Tárgy: Malfoy kúria Vas. Júl. 31, 2011 9:04 pm
Tárgy: Re: Malfoy kúria Vas. Júl. 31, 2011 9:20 pm
Az a kevés itthon töltött idő sem telhet el normálisan. Milyen világ ez? Nem csinálhatom azt amit akarok, nem olvashatok, nem rajzolhatok de még a szobalányokkal sem tudok egy jót szórakozni mert anyám azóta baszogat amióta felkeltem. Mondjuk, nem reggel keltem ez tény de attól még nem kellene kikergetni a világból. Egy pálcaintéssel beengedtem a déli napfényt a szobába a takarómon pedig már ott várt az üzenet.
Ma este bál lesz, Maesék is jönnek ne késs és viselkedj.
Micsoda kedves és figyelmes anyám van. Imádom a családomat említettem már? Rögtön összegyűrtem a pergament és messzire hajítottam a szobába, hogy még csak ne is lássam. Utána még egy órát fetrengtem, majd amikor idejét éreztem felkelni megtettem. Amikor felöltöztem és leérem épp vége volt az ebédnek. Figyeltem, hogyan készülnek az estére. A házimanók és a szolgálók egyaránt fel s alá rohangáltak én pedig nem győztem őket kikerülni, pedig én vagyok itthon! Ez mélységes felháborodást keltett bennem, annyira, hogy "véletlenül" kivertem az egyik kezéből a tálcát ami csörömpölve hullott a földre a tartalma pedig félig rá, félig pedig a többiekre ömlött. Én meg jót röhögtem rajta és elindultam le a konyhába, hogy valami reggeli féleség után nézzek. A délután gyorsan telt és mire észbe kaptam, már itt volt az este. Micsoda borzalom lesz a mai este. Csak ötven ember hivatalos, közölte velem az anyám én meg toltam rá egy amolyan: "Bassza meg mennyi?!" fejet majd durcásan elvonultam készülődni. A tükör előtt még fintorogtam egy sort, hiszen nem akarom az én "drága" asszonykámra pazarolni az időmet, bőven elég lesz majd életem hátralevő részében őt nézni. De hát a gazdag varázslócsaládok már csak ilyenek, imádják fitogtatni amijük van és a vérük után a második legfontosabb dolog az életükbe a társadalmi hovatartozásuk. Mondjuk, ezzel én is így vagyok de akkor is...
Persze, elkéstem, a szüleim baromi rondán néztek rám én pedig se szó se beszéd melléjük álltam és köszöntöttem az érkezőket, mert én kedves olvasó ennyire kedves lény vagyok. Csak a nevetésed közepette nehogy a padlón köss ki. Anyám arcán megjelent a várakozás pírja. Alig várta, hogy Maesék megjöjjenek, hiszen nagyon jó barátságban vannak Celestynat pedig egyenesen ajnározza. Bár csak én legalább egy kicsit el tudnám viselni. Könnyebb lenne az életem, egy kicsivel.
Tárgy: Re: Malfoy kúria Vas. Júl. 31, 2011 11:18 pm
- Anya nem érzem jól magam - sétáltam le tizenegykor kúriánk széles márvány lépcsőjén, majd a fölszintre érve megcéloztam anyám dolgozó szobáját. Amennyire csak színészi vonatkozásaim engedték, hangomat lehalkítottam és próbáltam minél rekedtesebben bezélni, miközben arcizmaimat próbáltam a lehető leginkább ellazítani. Arcomra felvittem egy rakat világos púdert, hogy az átlagos sápadtságát tovább fokozzam fehér bőrömnek. Szemeim köré egy leheltnyi lila szemhéjfestéket vittem fel, hajamat pedig a lehető legjobban összekócoltam. Én valóban mindent megtettem annak érdekében, hogy ma ne kelljen megjelennem Malfoyéknál. Már csak anyámon és az együttérzésén múlik, hogy megúszom-e az esti pukedlizést és bájcsevejt.
Lassú és ingatag léptekkel haladtam a hófehér dolgozószobáig, ahol anyám kedvenc hintaszékében ülve éppen valamiféle papírokat olvasott. Hajrá Celestyna, rajtad a varázsvilág szeme. Gondolatban még válon is ütögettem magam.
- Jó reggelt, kincsem. Mi történt? - kérdezte anyám lágy és végtelenül bársonyos hangján. Hihetetlen, hogy egy pillanatra sem nézett fel az istenverte papírokból. Hát ezért sminkelgettem magam már háromnegyed órája?
- Anya, én rosszul érzem magam - nyöszörögtem elhaló hangon, és betelepedtem a mályva szín plüss fotelba, amiben általában csak én ültem. Ez az én helyem volt, ha itt kellett ülnöm ebben az átokverte szobában, aminek majdnem minden négyzetcentimétere hófehér volt. Gyűlöltem a fehér színt, mindig úgy éreztem, hogy túl sok titkom van ahhoz, hogy megmaradjak egy fehérre meszelt helyiségben. A fehér falak igaz mondásra késztették az embert. Pontosan ezért bámultam meredten a hallt, aminek faburkolatú padlózata valamelyest nyugtatólag hatott rám.
- Fáj valamid? Nem szedted be valamelyik vitaminodat? - Most azokra gondol, amiket megetetek a macskáival? Mert akkor már évek óta egyetlen szemet sem vettem be. - Hányingered van? Szédülsz? Kívánsz valami olyat, amit ezelőtt még soha? - sorolta anyám a terhesség három legszembetűnőbb jelét. De én inkább tünetnek nevezném őket.
- Anya, nem vagyok terhes - jelentettem ki határozottan. Talán túl határozottan is, mert anyám már fejét csóválva lépett az íróasztalához és szedett elő törlőkendőt, hogy aztán elkezdje letörölni a sminket arcomról.
- Anyaaaaa - hisztériáztam volna, de két keze közé fogtam államat és eltűntette rólam a festék maradványokat. Megbolondulok. Hát öt perc alatt hazavágta, amivel háromnegyed órát ügyeskedtem?
- Pedig hidd el én is jobban örültem volna, ha úgy mehetünk Malfoyékhoz, hogy már a hasadban van a pici Abraxas - magyarázta anyám és közben szélesen mosolygott. Megdöbbentő volt, hogy itt mindenki ennyire beleélte magát ebbe a rohadt esküvősdibe, kivéve engem. Még apám is esküvői meghívókat válogat!
- De ha még nincs baba, majd lesz. Ugye Te és Abraxas már...
- Anya nem! - sikkantottam fel ijedten mielőtt még befejezhette volna kérdését. - Nem, nem, nem... és nem! - dobbantottam idegesen lábammal, majd visszarohantam szobámba.
Nem sikerült meggyőznöm anyámat, hiába volt a három órás hiszti indulás előtt, most itt állok a Malfoy kúria teraszán, apámba karolva és várom, hogy anyám is ideérjen, akinek valamiféle sürgős elintézni valója akadt még ideérkezésünk előtt.
- Apa, nem megyünk haza? Túl sokan vannak, és mostanában képzeld el tömegiszonyom van. Borzalmas, mert ha túl sok ember vesz körül, elájulok és pánik roham tör rám - magyaráztam kétségbeesetten, ugyanis megláttam anyámat felénk közeledni.
- Ájultál már el nagy tömegben? Lettél már rosszul?
- Nem, még de...
- Akkor most sem fog megtörténni. Indulás kicsim, a jövendőbelid már biztosan alig várja, hogy találkozzatok.
Oh, hogy apámnak miért kell mindig mindent ennyire gyorsan lerendeznie. Miért nem húzhattuk az időt. Tényleg, mindjárt elájulok és akkor talán hazavisznek. Nem, még a végén megfázok. Ez az aprócska ruha, amit választottam egyébként sem mondható éppen egy meleg viseletnek ezen hűvös estén.
Mivel anyámék már elindultak befelé, nekem is követnem kellett őket. Megemeltem ruhám alját, kitűrtem egy göndör hajtincset arcomból, és megpróbáltam bájos mosolyt erőltetni arcomra. Hát ez már is lefagyott róla, amint szembe találtam magam Abraxasszal. Önkéntelenül is anyám kérdése jutott eszembe. Oké, most hogy csak Ő látja én kifordulok és elhúzok innen. Nem tehetem.
Pukedlizve köszöntöttem Mr és Mrs Malfoy-t, majd egy gyilkos pillantást küldtem Abraxas felé.
- Vedd úgy, hogy ez volt a köszönés - rebegtettem meg pilláimat. Egy kívülálló azt hitte, hogy éppen kedves szavakat intézek felé, de Ő és én tökéletesen hallhattuk, hogy szavaimat a düh itatta át.
Tárgy: Re: Malfoy kúria Kedd Aug. 02, 2011 9:06 pm
Láthatóan nagyon untam a dolgot, nézelődtem, mélyeket sóhajtoztam, és felhördültem minden egyes beérkező vendégre. De a legnagyobb nyögés akkor hagyta el a számat amikor megláttam az ajtóban Maeséket.
-Ez lesz a ma este csúcsa.-
Mondom gúnyosan miközben zsebre vágom a kezemet a plafont bámulom és közben a sarkamból a talpamra teszem a súlyt. Az ősökkel még nem lenne bajom, de a kettőjük között megjelenik maga a megtestesült gonosz, Celestyna. A szememben megjelennek az apró lángok, mintha a szemem egy tükör lenne. Amikor az anyám észreveszi, hogy kezd szó szerint felforrósodni a helyzet megszorítja a karomat én pedig megrázom a fejemet és minden újra normálisnak tűnik. Addigra persze ők is ideérnek, én pedig felveszem a tökéletes műmosolyomat, kezet rázok az apjával az anyjának kézcsókkal köszönöm, mikor pedig Cellhez érek csak lenézően fintorgok egyet. Hogy akarhatnak hozzám adni egy harmadosztályú fruskát aki még csak nem is néz ki jól? Bár ez a ruha igencsak jól áll neki, de akkor is.
-Vedd úgy, hogy ez meg az enyém.-
Ejtek egy elragadó mosolyt, miközben az ujjamat alig láthatóan végighúzom a fedetlen hátán, hát persze, hogy égető élményben lesz része. De ezt rajtunk kívül senki nem látja. Hacsak Miss Maes fel nem sikkant mint egy óvodás és viseli el a következményeket. Tudom, hogy gyűlöli a tüzet, pontosan ezért szeretek vele annyira szórakozni és ez csak egy volt a sok trükköm közül.
-Miért nem mentek ki sétálni a kertbe Celestynaval drágám.-
Az anyám a legszebb mosolyát vette elő a kérdéshez de a szemében látom a mélységes dühöt. Ezek szerint észrevette az előbbi kis trükkömet. Következik egy gyors szemforgatás, majd, meglököm a vállammal Cellt és amikor már elmennék mellette a kezemmel megragadom a karját és elhúzom a kijárat felé. Kicsit gyorsítok a tempón, hátha nem áll olyan biztosan a tűsarkain, mint ahogy mutatja, majd magam elé tessékelem amikor kiérünk az ajtón. Gyönyörű látvány tárul a szemünk elé, mint mindig. A sok bűbájnak és fáradozásnak köszönhetően a világ csodájára járhatna a megannyi fénynek és díszítésnek. Még egy dolog, amiben a Malfoyok utánozhatatlanok, hát persze. Mindez engem persze egy kicsit sem izgat fel, az egész totál csicsás és kikészülök ettől az egésztől-
-Na gyerünk.-
Mondom neki szárazon, majd hajszálnyival óvatosabban meglököm mint az előbb és lesétálunk a lépcsőn be a kertbe. Mikor már elég távol kerültünk a zajokból megállok az egyik ablak alatt előveszem a cigimet és egy csettintéssel meggyújtom és egy mosollyal díjazom a trükkömet, ezt soha nem tudom megunni.
-Nem voltál elég jó színésznő ahhoz, hogy otthon maradhass mi?-
Gúnyos vigyor jelenik meg az arcomon miközben a számhoz emelem a cigimet. Szórakoztat a gondolat, hogy vajon milyen hisztit csaphatott otthon és mennyit kellett vele a szüleinek bajlódnia mire felvette ezt a csicsás ruhát.
Tárgy: Re: Malfoy kúria
Időnyerő - Három forgatás is elég' :: Roxfort környéke :: Lakónegyed

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria kúria


text:
A bíróságok és hatóságok előtti ügyintézési rend és határidők változásáról - SBGK
A bíróságok és hatóságok előtti ügyintézési rend és határidők változásáról
Utolsó frissítés: 2020. május 29. 15:00
Ezúton tájékoztatjuk ügyfeleinket és partnereinket, hogy a Covid-19 vírus következtében kialakult járványügyi helyzetre tekintettel az alábbiak szerint változik a hazai bíróságok, a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala, az EUIPO, az EPO és a WIPO előtti ügyintézés.
A 2020. március 31. napján 15 órakor hatályba lépett, a veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet értelmében a bíróságok a veszélyhelyzet időtartama alatt is folyamatosan működnek, a rendkívüli ítélkezési szünet megszűnt! A bíróságok tehát a veszélyhelyzet időtartama alatt is működnek, azonban továbbra is be kell tartani azokat az intézkedéseket, amelyek a járványügyi helyzetben a bírósági munkatársak és az ügyfelek egészségének védelmét szolgálják. Ezek alapján a bíróság épületébe az ügyfelek főszabályként továbbra sem léphetnek be és a személyes ügyfélfogadás is szünetel a kezelőirodákon. A bíróság az eljárási cselekményeket lehetőség szerint elektronikus hírközlő hálózat vagy más elektronikus kép- és hang továbbítására alkalmas eszköz útján foganatosítja.
A veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet számos egyéb eljárási kérdés mellett részletesen szabályozza a polgári peres és bírósági nemperes eljárásokra vonatkozó szabályokat. Eszerint a veszélyhelyzet a határidők folyását nem érinti. A perfelvételt a perfelvételi tárgyalás mellőzésével kell lefolytatni, míg az érdemi tárgyalást lehetőség szerint elektronikus hírközlő hálózat vagy más elektronikus kép és hang továbbítására alkalmas eszköz útján kell megtartani. Ha ennek feltételei nem állnak fenn, a tárgyaláson felveendő nyilatkozatokat a bíróság írásbeli formában szerzi be.
A peres eljárásokban az eljárás szünetelésének a felek közös kérelmére korlátlan számban van helye. Ha a bíróság ideiglenes intézkedést a perindítást megelőzően elrendel, a per megindítására a bíróság által megállapított határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon kezdődik. Az ideiglenes intézkedés elbírálása során a felek csak írásban nyilatkoztathatók meg.
A fellebbezési és a felülvizsgálati eljárásokban a felek tárgyalás tartását nem kérhetik, illetőleg a bíróság a fellebbezési és felülvizsgálati eljárásokban a korábbi kérelem alapján már kitűzött tárgyalások esetében is dönthet a tárgyaláson kívüli elbírálásról.
A rendelet a közjegyzői nemperes eljárásokra vonatkozóan is rögzíti, hogy a rendelet eltérő rendelkezése hiányában a veszélyhelyzet a határidők folyását nem érinti. A veszélyhelyzet ideje alatti időpontra teljesítendő, személyes megjelentést igénylő eljárási cselekményeket a közjegyző elhalaszthatja, erről az érintetteket értesíti. A veszélyhelyzet fennállása alatt a közjegyzői okirat – ide nem értve a végintézkedést tartalmazó közjegyzői okiratot – felolvasása hang- és videókapcsolat folyamatos fenntartására alkalmas távközlési eszköz útján is történhet. A hagyatéki eljárásban a veszélyhelyzet ideje alatt tárgyalást kitűzni nem lehet.
A fizetési meghagyásos eljárás tekintetében a veszélyhelyzet megszűnéséig a fizetési meghagyás végrehajtói kézbesítésére nem kerülhet sor azzal, hogy a kézbesítésre vonatkozó határidő a veszélyhelyzet megszűnését követő napon újrakezdődik.
A közigazgatási bírósági eljárások esetében a veszélyhelyzet a határidők folyását szintén nem érinti. Személyes meghallgatás szükségessége esetén a nyilatkozatokat írásban kell beszerezni. A veszélyhelyzet ideje alatt a bíróság tárgyaláson kívül jár el.
A Kormányrendeletet a hatálybalépésének napján folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell. Ha a határidő a polgári peres és nemperes eljárásokban, valamint a közigazgatási peres és nemperes eljárásokban, továbbá az egyéb közigazgatási bírósági eljárásokban a rendkívüli ítélkezési szünet elrendelése és e rendelet hatálybalépését követő 15. napig terjedő időszakban jár le, a határidő meghosszabbodik a rendelet hatálybalépését követő 30. napig.
Ha a polgári peres és nemperes eljárásokban, valamint a közigazgatási peres és nemperes eljárásokban, továbbá az egyéb közigazgatási bírósági eljárásokban a rendkívüli ítélkezési szünet elrendelésére hivatkozással az eljárás félbeszakadását állapították meg, az eljárás félbeszakadása megszűnik a rendelet hatálybalépésével. E rendelet hatálybalépését követően a félbeszakadásról az e rendeletben foglalt eltérésekkel alkalmazott törvényi rendelkezések szerint hozható döntés.
Bővebben az alábbi linkeken tájékozódhat:
A veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Korm. rendelet
Bírósági ügyféltájékoztató
A Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala előtt folyamatban lévő és 2020. június 2-ig meghosszabbított határidők, június 2-án lejárnak, azok további meghosszabbítására nem kerül sor!
A Hivatal ügyfélszolgálata (1054 Budapest, Akadémia utca 21.) 2020. június 2-ától, kedden és csütörtökön 9:00 és 15:00 óra között fogadja személyesen az ügyfeleket. Az Ügyfélszolgálaton újra elérhető papír alapon is az önkéntes műnyilvántartás, valamint az automata érkeztető terminál (utóbbi 7/24 órában).
Az SZTNH kéri, hogy az ügyintézésre továbbra is elsődlegesen az elektronikus (https://ugyintezes.sztnh.gov.hu/eBej2/step1) vagy a postai utat (1438 Budapest, Pf. 415.) válasszák!
További információk az SZTNH oldalán érhetőek el.
Az EUIPO a Rendeletben, jogszabályi vagy az EUIPO által meghatározott határidőket egyaránt, automatikusan, minden további értesítés, döntés nélkül automatikusan meghosszabbította. Ez a határidő azonban május 18-án lejárt!
2020. március 15-én az EPO hivatalos közleményben bejelentette, hogy a közlemény napján vagy azt követően lejáró határidőket minden fél és képviselőik számára 2020. április 17-ig meghosszabbítja. Amennyiben a jelenlegi helyzet a fenti időpontnál tovább fennáll, úgy ezen időtartam meghosszabbítható.
További információk az EPO oldalán.
A WIPO 2020. március 19-i közleményében hívta fel az érintettek figyelmét a Madridi rendszer határidőkre vonatkozó szabályozására.
A Madridi Rendszer azon használói, akik elmulasztották a WIPO Nemzetközi Irodájához intézett közlemény határidejét, mulasztásukat kimenthetik, ha a közleményt a levelezéshez, kézbesítési szolgáltatáshoz vagy az elektronikus kommunikációhoz való hozzáférést követő öt napon belül elküldik. Azonban a WIPO Nemzetközi Irodájának minden esetben legkésőbb az érintett határidő lejártától számított hat hónapon belül meg kell kapnia a közleményt.
Azon jogosultak vagy kérelmezők, akik bizonyos határidőt mulasztottak el, kérhetik a WIPO Nemzetközi Irodáját, hogy folytassa a nemzetközi bejelentés, kifizetés vagy az érintett kérelem feldolgozását. Ebben az esetben nem szükséges indokolás vagy bizonyíték szolgáltatása.
A részes államok irodáinak értesíteniük kell a WIPO Nemzetközi Irodáját arról, ha nincsenek nyitva. Amennyiben egy határidő akkor jár le, amikor egy Iroda nincs nyitva a nyilvánosság számára, a határidő az iroda újranyitását követő napon jár le.
A WIPO Nemzetközi Irodája erősen javasolja a kérelmezőknek, jogosultaknak és képviselőiknek, hogy elektronikus kommunikációt vegyenek igénybe.
Bármilyen kérdés esetén forduljon irodánkhoz, készséggel állunk rendelkezésére!

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Pf. 415


text:
X/02129/2015
. X/02129/2015
Az ügy tárgya: az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontjának értelmezése
A Kormány - az Abtv. 38. § (1) bekezdése alapján - az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja értelmezését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontja értelmezését -- figyelemmel az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésére, Q) cikk (2) és (3) bekezdésére és a 24. cikk (1) bekezdésére - abból a szempontból kérte, hogy a bíróság köteles-e az Alkotmánybírósághoz fordulni, ha az előtte folyamatban lévő ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmazni, amelynek nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
Az Alaptörvény értelmezésének szükségessége abban a kontextusban merült fel, hogy a Kúria a Bfv.II.1812/2014. számú ügyben hozott ítéletében egy tételes belső jogi szabály alkalmazását arra tekintettel mellőzte, hogy az nemzetközi szerződésbe ütközik, ellentétes nemzetközi szerződéssel létrehozott emberi jogi szerv ítéletével, bár konkrét jogszabályt a nemzetközi szerv közvetlenül nem vizsgálta.
A Kúria Bfv.II.1812/2014. számú ügyben hozott ítéletének összefoglalója az alábbi linkre kattintva megtekinthető:
http://www.lb.hu/hu/sajto/osszefoglalo-tenyleges-eletfogytig-tarto-szabadsagvesztesre-itelt-magyar-laszlo
X_2129_0_2015_inditvany.pdf
X_2129_7_2015_IM_allasfoglalas.pdf
A határozat száma: 3030/2017. (III. 7.) AB végzés
Az ABH 2017 tárgymutatója: Alaptörvény értelmezése tárgyában előterjesztett indítvány; ius cogens; jogegységi határozat; nemzetközi jog általánosan elismert szabályai; nemzetközi jog és a belső jog összhangja
A határozat kelte: Budapest, 02/14/2017
Az Alkotmánybíróság február 14-én az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b)
pontjának értelmezésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást
megszüntetette. A kormány nevében az igazságügyi miniszter azt kérte az
alkotmánybíráktól: értelmezzék az Alaptörvényt abból a szempontból, hogy a
bíróság köteles-e az Alkotmánybírósághoz fordulni, ha az előtte folyamatban
lévő ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmazni, amelynek
nemzetközi szerződésbe ütközését észleli. A miniszter az ügynek a teljes ülés
napirendjére tűzésére figyelemmel levélben fordult a testülethez, amelyben úgy
nyilatkozott, hogy mivel a Kúria 3/2015. számú BJE számú jogegységi határozata
szerinte megnyugtatóan rendezi az indítvány alapját képező kérdést, ezért az
indítvány álláspontja szerint okafogyottá vált. Ezek után az Alkotmánybíróság
úgy ítélte meg, hogy az ügyben az eljárás folytatására okot adó körülmény nem
áll fenn. A végzéshez Pokol Béla alkotmánybíró különvéleményt csatolt.
2017.01.31 10:00:00 Teljes ülés
3030_2017_AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság teljes ülése az Alaptörvény értelmezése tárgyában – dr. Pokol Béla alkotmánybíró különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontjának értelmezésére irányuló indítvány tárgyában az eljárást megszünteti.
[1]	Az igazságügyi miniszter (a továbbiakban: miniszter) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 38. § (1) bekezdése alapján a Kormány nevében az Alaptörvény értelmezésére irányuló indítvánnyal fordult az Alkotmánybírósághoz.
[2]	Az indítványban a miniszter azt kérte az Alkotmánybíróságtól, hogy értelmezze – figyelemmel az Alaptörvény C) cikk (1) bekezdésére, Q) cikk (2) és (3) bekezdésére és a 24. cikk (1) bekezdésére – az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontját abból a szempontból, hogy a bíróság köteles-e az Alkotmánybírósághoz fordulni, ha az előtte folyamatban lévő ügy elbírálása során olyan jogszabályt kell alkalmazni, amelynek nemzetközi szerződésbe ütközését észleli.
[3]	Az Alaptörvény értelmezésének szükségessége az indítvány szerint abban a kontextusban merült fel, hogy a Kúria a Bfv.II.1812/2014. számú ügyben hozott ítéletében egy tételes belső jogi szabály alkalmazását arra tekintettel mellőzte, hogy az nemzetközi szerződésbe ütközik, ellentétes nemzetközi szerződéssel létrehozott emberi jogi szerv ítéletével, bár a konkrét jogszabályt a nemzetközi szerv közvetlenül nem vizsgálta.
[4]	Az indítvány arra is rámutatott, hogy amennyiben a bíróságok az Alkotmánybíróság határozata (azaz a nemzetközi szerződésbe ütközés tényének formális kimondása) nélkül esetről-esetre kizárhatják valamely jogszabály alkalmazását, az súlyosan megnehezíti mind a jogalkotó feladatát, mind a jogalanyoknak a szabályokhoz való alkalmazkodását, mind pedig az egységes jogalkalmazást, ami ellentétes lenne az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésébe foglalt jogállamiságból eredő jogbiztonság elvével is.
[5]	Az Alkotmánybíróság az indítvány vizsgálatát követően az Abtv. 58. § (1) bekezdése és az Alkotmánybíróság ügyrendjének 33. § (1) és (3) bekezdése, valamint 63. §-a alapján felhívta az indítványt benyújtó minisztert az indítvány kiegészítésére.
[6]	A miniszter az ügynek a teljes ülés – az Alkotmánybíróság hivatalos honlapján közzétett – napirendjére tűzésére figyelemmel levélben fordult az Alkotmánybírósághoz, amelyben úgy nyilatkozott, hogy mivel a Kúria 3/2015. BJE számú jogegységi határozata szerinte megnyugtatóan rendezi az indítvány alapját képező kérdést, ezért az indítvány álláspontja szerint okafogyottá vált, s kérte az indítvány elbírálásakor ennek a körülménynek figyelembe vételét.
[7]	Az Alkotmánybíróság – Ügyrendjében meghatározottak szerint – kivételesen a nyilvánvalóan okafogyottá váló ügyek esetén az előtte folyamatban lévő eljárást megszüntetheti [Abtv. 59. §]. Az Ügyrend szerint – egyéb esetek mellett – okafogyottá válik az indítvány, ha „az eljárás folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn” [Ügyrend 67. § (2) bekezdés e) pont].
[8]	Az Abtv.-nek az Alaptörvény értelmezésére vonatkozó alkotmánybírósági hatáskört megállapító 38. § (1) bekezdése szerint „[a]z Országgyűlés vagy annak állandó bizottsága, a köztársasági elnök, a Kormány, illetve az alapvető jogok biztosa indítványára az Alkotmánybíróság az Alaptörvény rendelkezését konkrét alkotmányjogi problémával összefüggésben értelmezi, ha az értelmezés közvetlenül levezethető az Alaptörvényből.” A (2) bekezdés meghatározott körbe tartozó alkotmányjogi problémák esetén további szűkítő feltételeket határoz meg: „[h]a a konkrét alkotmányjogi probléma állami szerv jogállásával, működésével, vagy feladat- és hatáskörével összefüggésben merül fel, az Alkotmánybíróság az Alaptörvény rendelkezésének értelmezését az (1) bekezdés alapján akkor végzi, ha az alkotmányjogi probléma az Alaptörvénnyel összhangban történő működést, illetve feladat- és hatáskörgyakorlást ellehetetleníti, illetve az értelmezési bizonytalanság a jogbiztonságot veszélyezteti.”
[9]	Az Abtv. normaszövege alapján az Alaptörvény értelmezését csak meghatározott szervezetek (személyek), és csak meghatározott tartalmú indítványban, az Abtv.-ben rögzített feltételek mellett kezdeményezhetik.
[10]	Ha az indítványozó az Alaptörvény értelmezését az indítvány benyújtását követően keletkezett okból nem tartja már szükségesnek azért, mert állítása szerint az általa kezdeményezett alkotmánybírósági jogértelmezés nélkül is megszűnt az indítványában jelzett, jogbiztonságot veszélyeztető helyzet és ezáltal a probléma már megoldódott, akkor szerinte tulajdonképpen – az indítvány benyújtása után bekövetkezett okból – nem állnak már fenn az indítvány benyújtásának feltételei. Ilyen esetben az indítvány okafogyottnak minősíthető, elbírálása így már nem indokolt.
[11]	Mindezek alapján az Alkotmánybíróság – az Abtv. 50. § (2) bekezdés a) pontja szerint teljes ülésben eljárva – úgy ítélte meg, hogy az ügyben az eljárás folytatására okot adó körülmény nem áll fenn, ezért az Abtv. 59. §-ának és az Ügyrend 67. § (2) bekezdés e) pontjának megfelelően az indítvány tárgyában az eljárást megszüntette.
[12]	Nem tudom támogatni a többségi döntést az alaptörvény-értelmezésre irányuló eljárás megszüntetéséről, mert az ehhez alapul vett okafogyottságot csak részben látom megvalósultnak. A felmerült konkrét alkotmányjogi dilemma ez esetben abban állt, hogy nemzetközi jogsértés észlelése esetén a bírák csak az Alkotmánybírósághoz forduláson keresztül reagálhatnak erre, vagy ezzel szemben maguk is megtehetik a belső jog félretolását, és a nemzetközi jogi norma alapján való döntés meghozatalát. Mivel ez vitássá vált a bíróságok között, a Kúria időközben egy jogegységi határozatot hozott ennek lezárására, és ebben deklarálta a bíróságok kötelezettségét ilyen esetekben az Alkotmánybírósághoz fordulásra. Megítélésem szerint ez – rövidre zárva a felmerült dilemmát – ideiglenes megoldást jelent a bíróságok felé, de az alapul vett alkotmányjogi kérdést ez nem válaszolja meg.
[13]	Az alapul fekvő alkotmányjogi kérdés ugyanis abban áll, hogy miképpen kell értelmezni a nemzetközi jog belső jog felé irányuló erejének kérdését. Látni kell, hogy a mostani eljárásunk – az Alaptörvény absztrakt értelmezése – kizárólagos funkciója az a más eljárásainkban is meglévő háttérfunkció, hogy az elvont alaptörvényi rendelkezéseket konkretizáljuk, értelmét kibontsuk. Hogy ezt csak egy konkrét alkotmányjogi probléma felmerülésekor lehet indítványozni az Alaptörvény 38. cikkének (1) bekezdése szerint, az csak annak elkerülését szolgálja, hogy az ennek indítványozására jogosult különböző hatalmi ágak ne használhassák ki ezt politikai küzdelmeik eszközeként egymás ellen. Ezt szem előtt tartva a jelen esetben is el kell vonatkoztatni megítélésem szerint az indítványozást kiváltó, konkrét probléma esetleges orvoslásától a 3/2015. számú BJE jogegységi határozat megszületésével, mivel ez csak a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés kapcsán követendő bírósági döntési szempontokra terjedt ki. Az indítványozó által felvetett absztrakt értelmezés megadása a C) cikk, a Q) cikk és a 24 cikk (2) bekezdés b) pontja összefüggéseiben természetesen nem lehetett a Kúria jogegységi határozatának feladata, így ennek meghozatala nem érintheti a mi eljárásunkat.
[14]	A jelen probléma – a nemzetközi jogi aktus közvetlen belső hatályának kérdése – az alkotmánybírói testület egyik legnagyobb vitáját jelentette az Alaptörvény hatálybalépése utáni években annak kapcsán, hogy míg a Q) cikk (3) bekezdésének második mondata csak belső jogszabályban kihirdetés után teszi lehetővé a nemzetközi jogi aktusok belső jogba behatását, addig a bekezdés első mondata a közvetlen hatályt is elismeri. A kettő közötti határ megvonásának dilemmáját egyáltalán nem sikerült az eddigiekben még megnyugtatóan tisztázni, és míg voltak alkotmánybírák, akik még magát az alaptörvényi módosításokat is ellenőrzés alá vonták volna az általánosan elismert nemzetközi szabályok terjedelmét kitágítva és hatóerejét felfokozva, addig mások ezt csak a legszűkebb hatókörre szorították volna vissza. Emlékeztetőül hadd idézzem a dilemma nyitottságának bizonyítékaként a 45/2012. (XII. 29.) AB határozat Indokolásának [118] bekezdését, amely kimondja, hogy az Alkotmánybíróság a nemzetközi jog belső jogban ki nem hirdetett, de általánosan elfogadott, ún. ius cogens szabályaira alapozva akár magát az alkotmányozást is ellenőrzése alá vonhatja: „[a] demokratikus jogállam alkotmányossági kritériumai, egyben nemzetközi egyezményekbe foglalt, a demokratikus jogállami közösségek által elismert és elfogadott alkotmányos értékek, és alapvető demokratikus szabadságjogok, illetve ezekkel részben egybeeső úgynevezett ius cogens. Adott esetben az Alkotmánybíróság a demokratikus jogállam alkotmányos tartalmi követelményeinek garanciáinak és értékeinek töretlen érvényesülését, alkotmányba foglalását is vizsgálhatja.” Ebből az érvelésből következik, hogy ha egy nemzetközi jogi norma a ius cogens körébe sorolható, akkor ezt anélkül is alkalmazhatják a bírák mint hatályos belső jogot, ha azt hatályos törvény nem hirdette ki. Korántsem biztos így, hogy ez alapján egy rendesbírósági bíró ne juthatna arra a következtetésre egy nap – akár az említett jogegységi határozattal szemben –, hogy számára az Alaptörvénnyel összhangban ítélkezés kötelezettsége azt rója ki, hogy közvetlenül hatályosnak tekintsen egy tárgyba vágó, Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott döntést, és megidézzen olyan alkotmánybírósági határozati indokolási részeket (például az előbb idézettet), melyek támaszt adhatnak számára az ilyen lépéshez.
[15]	Az alapul fekvő alkotmányjogi dilemma az alaptörvényi Q) cikk mikénti értelmezésére tehát napjainkig nyitott maradt, és az absztrakt alaptörvény-értelmezésre felhívó indítvány megválaszolása ennek lezárását tette volna lehetővé. Mindezekre tekintettel én csak az érdemi elbírálást tudtam volna támogatni.
. 3030/2017. (III. 7.)
. 02/14/2017

matches: bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria