text:
⭐MUNKAHELYI DROGTESZTEK: A TÜRELMETLENSÉG NEM KIFIZETŐDŐ Sárosi Péter
MUNKAHELYI DROGTESZTEK: A TÜRELMETLENSÉG NEM KIFIZETŐDŐ Sárosi Péter
Download "MUNKAHELYI DROGTESZTEK: A TÜRELMETLENSÉG NEM KIFIZETŐDŐ Sárosi Péter"
1 MUNKAHELYI DROGTESZTEK: A TÜRELMETLENSÉG NEM KIFIZETŐDŐ Sárosi Péter Társaság a Szabadságjogokért, 2005.2 2 ÖSSZEFOGLALÁS Egyes vélemények szerint a kábítószereket akár alkalmilag is fogyasztó munkavállalók teljesítménye és egészségügyi kondíciója szükségszerűen és mérhetően romlik, ez jelentős veszteséget és kiesést okoz a termelésben. A munkahelyi drogtesztek forgalmazásával foglalkozó cégek egy látszólag kézenfekvő megoldást kínálnak erre a problémára: az állásra jelentkező és jelenleg is alkalmazásban lévő dolgozók kötelező, általános és szúrópróbaszerű drogtesztelését. A következő tanulmányban azonban kimutatjuk, hogy ezen cégeknek a munkahelyi drogproblémákkal kapcsolatban hivatkozott adatait és a probléma kezelésére javasolt módszerének hatékonyságát nem támasztják alá tudományos bizonyítékok. A legális vagy illegális drogok használata ugyan valóban kockázatvállaló magatartásformának számít, azonban kontrollált, mértékletes használatuk egyáltalán nincs szükségszerűen káros hatással a munkahelyi teljesítményre. A statisztikai adatok szerint az olyan legális drogok, mint a például az alkohol, jóval nagyobb közegészségügyi és szociális problémák forrásai, mint a legnépszerűbb illegális drog, a kannabisz, melynek fogyasztási mutatói egyes országokban már a legális drogokéval vetekednek. A drogtesztelési eljárások egyrészről nem működnek százszázalékos pontossággal, másrészről nem képesek az aktuális bódultsági állapotot, csupán a közelmúltban történt drogfogyasztás tényét kimutatni, ez pedig félrevezető lehet, és nem jelent megfelelő szelekciót a hatékony és kevésbé hatékony munkaerő között. Az alkalmazottak körében jelentkező drogproblémák feltárásához és kezeléséhez a megfelelő humánerőforrás-gazdálkodással rendelkező vállalatnál nincs szükség drága drogtesztek megvásárlására, ezek ugyanakkor a problémák kezeléséhez szükséges bizalmi légkör gátjává válhatnak. Végül de nem utolsósorban, a kötelező munkahelyi drogtesztek sértik a munkavállalók személyiségi jogait, így bevezetésük költséges kártérítési pereket eredményezhet a vállalat számára.3 3 Kezdetben, a 80-as években és a 90-es évek elején a munkáltatók a drogtesztekkel kapcsolatban ezt mondták: Miért ne? Jelenleg már a drogtesztekre is ugyanúgy tekintenek, mint bármi másra: Hol fog ez nekünk megtérülni?, mondják. És ha nem látják, hogy ezek a programok megtérülnek, akkor megkurtítják vagy megszüntetik azokat. LEWIS MALTBY (National Workrights Institute, Princeton Egyetem, New Jersey) Bevezetés A drogtesztelés arra a folyamatra utal, amelynek során a vizsgált személy testnedveiből vagy szövetmintáiból valamilyen pszichoaktív anyagot, illetve annak lebomlási termékeit (metabolitjait) próbálják kimutatni. A drogteszt leggyakoribb formái a vér- és vizelet-tesztek, de napjainkban már elterjedtek a nyál-, haj-, szőrszál- és verejték-tesztek is. 1 Az alkohol esetében a leggyakrabban alkalmazott teszt az ún. alkoholszonda, amely a kilélegzett levegő alkohol-szintjét méri, és ebből következtet a véralkohol-szintre. A drogtesztek alkalmazása egyes országokban különösen elterjedt az iskolákban és a munkahelyeken jelen tanulmány a munkahelyi drogtesztek alkalmazásának etikai, tudományos és költséghatékonysági vonzatait vizsgálja a nemzetközi szakirodalomból levonható következtetések fényében. Attól függően, hogy a drogteszteket milyen indokból, céllal és rendszerességgel alkalmazzák, J. Mørland a munkahelyi drogtesztek 8 típusát különbözteti meg: a munkábaállás előtti drogteszt; oknyomozó drogteszt; megalapozott gyanú alapján kezdeményezett drogteszt; periodikus drogteszt; szúrópróba-szerű drogteszt; kezelés után újra munkábaálló alkalmazottak tesztelése; áthelyezéshez vagy előléptetéshez kapcsolódó drogteszt; önkéntes drogteszt. 2 A drogtesztek bevezetését kétféle érveléssel támasztják alá: egyrészt a munkahelyek biztonságának és a munkaerő hatékonyabb kihasználásának érvével (pragmatikus érv), másrészt, hogy kiszűrjék az illegális tevékenységeket a munkahelyről (morális érv). A drogtesztek forgalmazásával foglalkozó vállalatok érthető okokból (az eladott tesztek számának és az ebből származó profitnak a növelése) többnyire a minél rendszeresebb és általánosabb szűrési módszereket ajánlják (az összes álláskereső tesztelése, a munkavállalók rendszeres időközönként való általános, szúrópróba-szerű szűrése). A munkavállalók emberi jogainak, személyes adatainak és magánéletének védelmét szem előtt tartó szakszervezetek és jogvédő csoportok ugyanakkor csakis speciális és jól körülhatárolható esetekben tartják indokoltnak a munkahelyi drogtesztek elvégzését. Az ENSZ Nemzetközi Munkaügyi Szervezetének (ILO) a drogtesztek etikai vonzataival foglalkozó kiadványa szerint a munkahelyi drogtesztek problematikája érzékeny területnek számít, mivel nehéz egyensúlyt teremteni a biztonsági és termelékenységi követelmények illetve a magánszféra inváziója és a diszkrimináció korlátozása között. 3 Az ILO 1996-ban általános ajánlásokat fogalmazott meg a tagállamok számára a munkahelyi 1 Veress Tibor, A kábítószer-fogyasztás bizonyításának lehetőségei, Belügyi Szemle XLVIII/2, február 1. 2 J. Mørland, Types of Drug-Testing Programs at the Workplace, Bulletine on Narcotics: Drug Testing in the Workplace (United Nations International Drug Control Program); XLV, no. 2., Behrouz Shahandeh és Joannah Caborn (ed.), Ethical issues in Workplace Drug Testing in Europe. Seminar on Ethics, Professional Standards and Drug Addiction, Strasbourg, 6-7 Februrary 2003, organized by Pompidou Group, Council of Europe. 2.4 4 alkohol- és drogproblémák kezelésének módjairól. A szervezet előírja, hogy a drogtesztek bevezetését megelőzően az adott vállalatnak írott formában munkahelyi drogstratégiát kell kidolgoznia, amely körülírja a tesztelés indokát, célját, a tesztelésben részt vevő felek jogait és kötelességeit. Ennek a stratégiának a munkaadói és munkavállalói oldal konszenzusán kell nyugodnia és egyértelműen meg kell határoznia azokat a speciális szociális, egészségügyi vagy munkavédelmi problémákat, amelyek megoldása érdekében a tesztelésre szükség van. A testület szerint ugyanis a munkahelyi drogproblémákról szóló legtöbb bizonyíték anekdotikus és feltételes érvényű, a drogtesztek pedig csak a drogfogyasztást magát képesek kimutatni, jelenleg nem létezik olyan teszt, amely kizárólag a drogfogyasztásnak a munkahelyi teljesítményre gyakorolt hatását indikálná. 4 A munkahelyi drogtesztek szabályozása: nemzetközi kitekintés Nem csak a profit és non-profit szféra megközelítésében, hanem az egyes államok, kultúrák szabályozásában és szemléletében is alapvető különbségek jelentkeznek a munkahelyi drogtesztek megítélését illetően. A morális érveken alapuló, a munkavállalók általános, szúrópróba-szerű szűrésének gyakorlata elsősorban az Amerikai Egyesült Államokban vált népszerűvé, ahol az 1980-as években a Reagen elnök által meghirdetett drogellenes háború részeként a munkahelyi drogteszteket a drogfogyasztás csökkentésére irányuló általános nemzeti stratégia részévé tették ( számú elnöki rendelet). 5 A drogmentes munkahelyekről szóló évi törvény (Drog-Free Workplace Act) ugyan nem tartalmaz speciális előírásokat a vállalatok számára a kötelező munkahelyi drogtesztek bevezetéséről, azonban a szövetségi támogatásban részesülő vállalatoktól megköveteli, hogy drogmentesek legyenek. A törvény azonban az Egyesült Államokban is megköveteli az alkalmazott teljes körű tájékoztatását a drogteszt céljairól, amelyek között csakis üzleti és nem morális célok szerepelhetnek. Ellenkező esetben a törvény szerint megsértik az alkalmazott magánszféráját (privacy) és a sértett jogi eljárást indíthat. Hasonló perekre szép számmal akad példa, 1985 és 1987 között például kizárólag Washington DC körzetében 97 hasonló pert indítottak és dolláros kártérítést fizettek ki. 6 Az amerikai Legfelsőbb Bíróság 1989-es két precedens értékű határozata (Treasury Employees v. Von Raab, 489 U.S. 656 és Skinner v. Railway Labor Executives, 489 U.S. 602) megerősítette azt az elképzelést, miszerint a munkahelyi vizeletvizsgálatok indokolt vizsgálatnak minősülnek még akkor is, ha nem merül fel az egyes alkalmazottaknál a drogfogyasztás gyanúja. A helyzet iróniája, hogy éppen a kötelező drogtesztek politikáját támogató törvényhozás képez kivételt, a honatyák és honanyák tesztelését ugyanis a Kongresszus következetesen elutasítja, mivel azt megalázónak és alkotmányellenesnek tartja. 7 A drogtesztek forgalmazása a 90-es években óriási iparággá vált, amely évente átlagosan 12,7%-os növekedést könyvelhetett el ben létrejött a drog és alkohol teszteket gyártó iparosok szövetsége (Drug and Alcohol Testing Insdustry Association, DATIA), amely erős lobbiszervezetként tevékenykedik Washingtonban, célja a drogtesztek elterjesztése számára kedvező jogszabályi és politikai környezet kialakítása. A 21. század elejére azonban a drogteszt-iparág fejlődése jelentősen lelassult. Bár 2002-ben minden eddiginél nagyobb - 4 Management of alcohol- and drug-related issues in the workplace (Geneva: ILO, 1996). 5 C. Zwerling, Current practice and experience in drug and alcohol testing in the workplace, Bulletin Narcotics 2 (1993): ; Lynn Zimmer, Drug Testing in the USA: A Policy for Maximising Harm, Paper presented at the VIth International Conference on the Reduction of Drug Related Harm in Florence, March URL: 6 Hoerr, J. et al., Privacy, Business week (New York), 28 March Theresa Yetmar, Mandatory Drug Testing Should Not Be Allowed in the Workplace (LA 401 Thesis, Baker University, Kansas, 2001), 6. URL:5 5 737 millió dolláros - jövedelmet hozott a drogtesztek forgalmazása, az előző évhez képest ez csupán 1%-os növekedést jelent. Az Amerikai Menedzsment Szövetség (American Management Association) 2001-es felmérése szerint a munkaadók 61%-a alkalmazott drogteszteket a felvételi folyamat részeként ez 7%-os csökkenést jelent az 1996-os 68%-al szemben. A Quest Diagnostic Inc., az USA egyik vezető drogteszt-forgalmazó cége 2003-ban 10%-os csökkenésről adott jelentést az eladott drogtesztekből származó bevételeiben. 8 Kanadában, ahol szűkebb körben alkalmazzák a munkahelyi drogteszteket, szintén egyre erősebb kritika éri ezt a gyakorlatot: a szövetségi Emberi Jogi Bizottság (CHRC) es határozatában a szúrópróbaszerű, általános munkahelyi drogtesztek gyakorlatát ellentétesnek ítélte a kanadai Emberi Jogi Törvénnyel (Canadian Human Rights Act). A Bizottság állásfoglalása szerint míg az alkohol-tesztek valóban képesen az aktuális bódultság kimutatására, a drogtesztek képtelenek megkülönbözteti a munkahelyi teljesítményt aktuálisan befolyásoló bódultságot és a múltbeli drogfogyasztás nyomait, így nem szolgáltathatnak okot a munkavállaló kizárására a termelésből. 9 Az Európai Unió tagállamaiban a drogtesztekkel kapcsolatos attitűdök többnyire az egyes tagállamok általános drogpolitikai berendezkedését tükrözik. A legtöbb államban nincsenek explicit jogszabályok sem a drogtesztek tilalmáról, sem pedig engedélyezéséről, szabályozásáról, így gyakoriak a munkahelyi drogtesztekkel kapcsolatos munkaügyi perek és általános a jogbizonytalanság. A zéró-tolerenciát és absztinencia-kultúrát hirdető drogpolitikai irányzatok, amelyek uralkodónak számítanak Svédországban, hosszú ideig domináltak Belgiumban és Nagy-Britanniában is, a munkahelyi drogtesztek széles körű elterjedéséhez vezettek. A drogfogyasztók emberi jogait és az ártalomcsökkentés irányelveit szem előtt tartó szabályozási modellek egyes államokban a kötelező drogtesztek tilalmához (Hollandia) vezettek, más országokban erősen korlátozó előírások vannak érvényben (pl. Franciaország, Spanyolország). 10 Az 1960-as években Svédországban hozták létre az eddig legjelentősebb, a munkahelyi drogproblémák kezelésére szakosodott intézményét, az Alna Tanácsot (Al alkohol, Na - narkotikumok). A Svéd Munkaügyi Bíróság augusztus 26-i döntése alapján a vállalatok még akkor is drogtesztre kötelezhetik alkalmazottaikat, ha semmilyen gyanú nem utal arra, hogy az alkalmazott drogokat használ. Miután egy svéd alkalmazottat pozitív drogteszt-eredmény miatt elbocsátottak munkahelyéről, a szakszervezet pert indított a munkaadó ellen. A munkaadó azonban azzal védekezett, hogy az alkalmazott egy különösen veszélyes területen, egy atomerőműben dolgozott, ahol a drogfogyasztók jelenléte kockázatot jelent a közbiztonságra. A szakszervezet viszont ezt azzal utasította vissza, hogy az alkalmazott takarítónő volt, aki csak az irodaépületben dolgozott, amelyre nem vonatkoznak különleges biztonsági előírások. A drogtesztelési programról ezenkívül a munkáltató nem állapodott meg a szakszervezettel. Az ügy eljutott az Európai Emberi Jogi Bíróságig, amelytől a szakszervezet azt várta, hogy mondja ki: a kötelező drogtesztek sértik az Európai Emberi Jogi Konvenció 8.1. cikkelyét (a magánélet és a családi élet zavartalansága). A testület döntése értelmében a munkahelyi drogtesztek elvégzésének általános tilalmát nem lehet levezetni az Európai Emberi Jogi Konvenció 8. cikkelyéből, ugyanakkor a munkaadó nem végezhet korlátlanul drogteszteket az alkalmazottai körében, csak bizonyos kritériumok fennállása esetén (például a munkaadónak jól indokolt érdeke fűződjön a teszt elvégzéséhez és a munkavállaló személyes integritását nem sértő módon hajtsa azt végre). A bíróság végül úgy döntött, hogy a svéd alkalmazott esetében a drogteszt elvégzése indokolt volt, mivel az atomerőműre 8 Andy Meisler, Drug Testing's Negative Results, Workforce Management, October 2003, Canadian Human Rights Commission, Annual Report 2002 (Ottawa, 2003), C. Raskin, Drug and alcohol testing in the workplace: moral, ethical and legal issues, Bulletin Narcotic 45 (1993):45-81.6 6 különleges biztonsági előírások érvényesek, amelyeket az illetékes hatóságok szabtak ki, ráadásul a vállalat a svéd törvényeknek (Arbetsmiljölagen 1977:1160) megfelelő módon járt el. Nagy-Britanniában a jogi szabályozás és a közfelfogás szintén kedvez a munkahelyi drogteszteknek, bár itt is jelentős jogi bizonytalanság érzékelhető. Egy brit sportcentrum elbocsátott alkalmazottja 2002-ben szintén az Európai Emberi Jogi Konvenció 8. cikkelyére hivatkozva perelte be munkaadóját, ebben az esetben a brit bíróság a panaszosnak adott igazat. Egy 2001-es felmérés szerint a munkahelyek mintegy 60%-a rendelkezett a drogfogyasztással kapcsolatos belső szabályozással, azonban csak 18% írta elő az alkalmazottak kötelező tesztelését. 11 A Croner brit üzleti információs cég 2003-as jelentése szerint minden 8 angol vállalatból 1-ben kötelező drogteszteket végeznek. A sokáig a zérótolerancia elvén alapuló szigorú belga drogpolitika szintén kedvezően fogadta a munkahelyi drogtesztek bevezetését, bár Angliához képest itt a közlekedési iparágon kívül a munkahelyi drogtesztek kevésbé elterjedtek. 12 Franciaországban, Norvégiában és Hollandiában kizárólag a hagyományosan kockázatos munkatevékenységet végzők (vegyi, nukleáris és katonai üzemek, közlekedés stb.) esetében engedélyezi a törvény a munkahelyi drogtesztek alkalmazását. Hollandiában a munkába állás előtti drogteszteket a törvény egyenesen tiltja, a munkaadó a már alkalmazásban lévő munkavállalók esetében is csak a vállalati munkaügyi tanács beleegyezésével vezethet be drogszűrést. Franciaországban kizárólag szakorvos dönthet a drogtesztek elvégzéséről (abban az esetben, ha a munkavégzés biztonsága ezt megítélése szerint megkívánja), nem a munkaadó, az adatokat a munkaadó nem is használhatja fel. 13 Magyarországi szabályozás Magyarországon a munkavédelemről szóló évi XCIII. törvény határozza meg a munkavégzés általános biztonsági feltételeit mind a munkaadóra, mind a munkavállalóra nézve, így ez a jogszabály képezi a munkahelyi alkohol- és drogtesztekkel kapcsolatos szabályozás alapját is. A törvény kimondja, hogy a munkavállaló csak a biztonságos munkavégzésre alkalmas állapotban, az egészséget nem veszélyeztető és biztonságos munka végzésére vonatkozó szabályok megtartásával végezhet munkát [60. (1)]. A munkavállaló köteles minden olyan körülményről (baleset, sérülés, rosszullét) azonnal jelentést tenni, amely a munkavégzés biztonságát befolyásolhatja, így az ittas vagy a bódult állapotról is. Ha a bódult állapot olyan magatartást eredményez, amelynek következményeként a munkavállaló megszegi a munkaviszonyból származó kötelezettségeit, az rendkívüli felmondási ok lehet. A magyar joggyakorlat tehát egyértelműen magát a bódult állapotot tekinti a munkavégzést közvetlenül befolyásoló tényezőnek, a munkaidőn kívüli drogfogyasztás tényét ugyanakkor nem. Ami az alkohol-fogyasztást illeti, egy konkrét üggyel kapcsolatban született döntés kapcsán (BH ) a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy a munkáltató ellenőrizheti, hogy a munkavállaló alkohol hatása alatt áll-e, azonban csakis indokolt esetben. Így például az adott esetben a munkavállaló joggal tagadta meg az alkohol-szondáztatást, mivel amikor az alperes a felperest szondáztatni kívánta, semmi nem utalt arra, hogy a felperes alkoholt fogyasztott, illetőleg annak hatása alatt végezte a munkáját. Ha a munkavállaló jogszerűen tagadja meg az alkohol-vizsgálatot, akkor ezért semmilyen 11 Chartered Institute of Personnel and Development, Alcohol and Drug Policies in UK Organizations (London: CIPD, 2001). 12 Alex Wong, Forst & Sullivan to Analyse Attitude in Benelux toward Drug Testing, Virtual Medical Worlds (2003. Augusztus) URL: 13 Shahandeh és Caborn (2003), 3.7 7 hátrányos következmény nem érheti. Csak speciális foglalkozások esetén (pl. járművezetők) elfogadott az a gyakorlat, hogy a munkáltató indok nélkül is ellenőrizheti a munkavállaló véralkohol szintjét. Magának az alkoholos befolyásoltságnak a bizonyítása minden esetben a munkaadóra hárul. Bizonyos esetekben a bíróság a szondázás hiányában is bizonyítottnak tekinti az ittas állapotot, így például akkor, ha a munkavállaló azt szóban maga is elismerte, esetleg a szemmel látható ittasságot szemtanúk igazolták (BH ). Ha mégis szondázásra kerül sor, a szonda eredményét a munkavállaló nem köteles elfogadni: kérheti az üzemorvosi vizsgálatot, amelynek során vérmintát vesznek tőle és azt laboratóriumban vizsgálják meg [16/1986. (XII. 17.) EüM rendelet]. A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény (Avtv b) pontja alapján a kábítószeres függőségre, illetve kábítószer-fogyasztásra vonatkozó személyes adatok különleges adatoknak minősülnek, így az adatkezeléshez szükséges valamely törvény kifejezett rendelkezése vagy az érintett önkéntes, egyértelmű, tájékozott belegyezésen alapuló írásos felhatalmazása [Avtv. 3. (2)]. A különleges adatokat csakis célhoz kötötten lehet kezelni. Ez az adatvédelmi szabályozás jelentősen leszűkíti a munkahelyi drogtesztek alkalmazásának lehetőségeit. Az adatvédelmi ombudsman júniusában rendkívül progresszív, az emberi jogi szempontokat és a tudományos kutatás eredményeit prioritásnak tekintő állásfoglalást jelentetett meg a munkahelyi drogtesztek elvégzésével kapcsolatosan. 14 Az állásfoglalás szerint munkavállaló önkéntes hozzájárulása egy munkahelyi drogteszt elvégzéséhez erősen megkérdőjelezhető a kiegyensúlyozatlan munkáltatói-munkavállalói hatalmi pozíciók egyenlőtlensége miatt, a tesztelés a magánszférába súlyosan beavatkozó, a személyiségi jogokat sértő gyakorlathoz vezethet és a mobilteszt hatékonysága nem meggyőző, mert a teszteredmények a fogyasztás tényéről vagy akár csak a szerrel való testi kontaktusról - adnak felvilágosítást és nem a munkavégzésre való alkalmasságról. Az adatvédelmi ombudsman ezért szigorú feltételekhez köti a munkahelyi drogtesztek alkalmazását, így például kizárólag különös biztonsági kockázattal járó munkakörökben dolgozó alkalmazottaknál tartja azt indokoltnak, hiszen a vizsgálatot csak a biztonsági érdek alapozhatja meg. Ezzel az ombudsman gyakorlatilag elvágja annak a lehetőségét, hogy a drogteszteket pusztán a drogellenes háború eszközeként, morális célok érdekében lehessen alkalmazni. A munkahelyi drogteszteket csak megfelelő végzettséggel rendelkező személy irányítása alatt lehet végezni, a dolgozóknak pedig jogukban áll, hogy az esetleges pozitív eredményt független ellenőrzésnek vessék alá. Kiemeli az állásfoglalás, hogy a drogteszteket csakis egy koherens munkahelyi alkohol- és drogpolitika részeként, preventív-felvilágosító elemekkel lehet bevezetni, nem pusztán fegyelmezési célokból. A kockázatok reális mérlegelése A munkaadó szempontjából nem feltétlenül azok a drogok jelentik a legnagyobb kockázatot, amelyek a törvény szerint illegálisak. Az olyan legális drogok, mint az alkohol és a dohány hosszú távú, rendszeres és intenzív használata bizonyítottan súlyos egészségügyi szövődményekhez vezet, ezek a vezető halálokok között szerepelnek Magyarországon (tüdőrák, szív- és koszorúér betegségek, májkárosodás stb.). Az ENSZ Egészségügyi Világszervezetének (WHO) felmérése szerint a világ össznépessége körében előforduló betegségek 8,9%-áért a droghasználat a felelős, a legális drogok ezen belül a megbetegedések több mint 90%-áért felelősek. 15 A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) becslései szerint a világ munkavállalóinak mintegy 3-5%-a alkoholista, 25%-a pedig nagyivó. Az ILO jelentése arról számol be, hogy pusztán számbeli sokaságuk miatt a mértékletes és alkalmi szeszesital- 14 URL: 15 Neuroscience of Psychoactive Substance Use and Dependence (Geneva: WHO, 2004), IX.8 8 fogyasztók okozzák a munkahelyi alkoholproblémák legnagyobb hányadát. 16 Mégis kevés munkáltató követeli meg a munkavállalóktól a teljes absztinenciát az alkoholtól vagy a dohányzástól, bocsát el alkalmazottakat kizárólag azért, mert esténként megisznak néhány pohár sört a munka után, esetleg elszívnak egy szál cigarettát a reggeli kávé mellé. Bár köztudott, hogy a mérsékelt alkoholfogyasztásnak egyenesen jótékony hatásai lehetnek a kardiovaszkuláris betegségek kialakulásával szemben, kevesen veszik figyelembe azokat a kutatási eredményeket, amelyek az alkalmi, szociális alkoholfogyasztás jótékony pszicho-szociális hatásait igazolják. 17 A British Medical Journal megjegyzi, hogy a közegészségügyi kampányok gyakran nem veszik figyelembe az emberek igényét a kikapcsolódásra. 18 Bár az alkoholfogyasztás kétségkívül kockázatvállaló magatartásnak számít, a mérsékelt alkoholfogyasztásnak jelentős szerepe lehet a munkahelyi stressz kezelésében, így közvetetten hozzájárulhat ahhoz, hogy a munkavállaló optimális teljesítményt nyújtson. 19 Amerikai kutatók kimutatták, hogy a mérsékelt alkoholfogyasztók (jövedelem alapján mért) munkahelyi teljesítménye átlagosan mind a nagyivók, mind az alkoholt soha nem fogyasztók teljesítményét meghaladja. 20 Az alkohol- és dohányfüst-mentes munkahelyek kialakítása természetes igény a munkáltatók részéről, viszonylag egyszerű és igazságos módszerekkel megvalósítható. A füstjelző berendezések és az alkoholszondák hatékonyan megállapítják, ha a munkavállaló aktuálisan drogot fogyaszt vagy drog hatása alatt áll a munkahelyén. Az alkoholszondák a leheletből kimutatott levegőalkohol-szint alapján következtetnek a véralkohol-szintre, így elvileg nem mutathatnak ki az aktuális munkanapot megelőző napon történő alkoholfogyasztást. Magyarországon a Legfelsőbb Bíróságig is eljutott egy olyan eset, amelyben a felperes (egy az alkoholszonda eredménye miatt elbocsátott alkalmazott) azt állította, hogy a nála mért 0,54%-os levegőalkohol-szintet az általa használt szájspray okozta (EBH ). Az ehhez hasonló kétséges esetekben a munkavállaló kérheti az illetékes orvostól a vérvizsgálat elvégzését [16/1986. (XII.17.) EüM rendelet)]. A hazai bírósági gyakorlat a posztalkoholos állapotot (másnaposság) is alkoholos befolyásoltságnak tekinti, ennek megállapítására ugyanakkor szintén nem elegendő az alkoholszonda, csakis az orvosi vizsgálat. A munkahelyi drogtesztek árusításával foglalkozó Őrmester Kft. reklámanyaga szerint a drogok hatása alatt álló munkavállalók növelik a balesetek lehetőségét, hiányzásuk többszörös, mint egy nem drogfogyasztónak, nehezen tartják be a határidőket, gyakran mennek betegszabadságra, romlik a koncentráció, gyengül az ítélőképesség és a fizikai erőnlét. 21 A szöveg azt sugallja, hogy ezek a káros hatások még a társadalmi normáknak még megfelelő, viszont alkalmi drogfogyasztás esetén is fennállnak, az alkalmi drogfogyasztók egyre csökkenő tendenciát mutatnak a munkahelyi teljesítményben. A Kft. drogkockázati menedzsment képzéseket kínál a munkaadóknak, melyek arról próbálják meggyőzni őket, hogy a drogok hatása akár 72 órán keresztül is fennmaradhat, így a munkaidőn kívüli drogfogyasztás is éppoly veszélyes, mint a munkaidőben történő 16 ILO, Drug and Alcohol Abuse: An Important Workplace Issue, URL: 17 S. Peele és M. Grant (Szerk.), Alcohol and pleasure: A health perspective, (Philadelphia: Brunner/Mazel), Cleare, A.J., & Wessely, S.C., Just what the doctor ordered: More alcohol and sex, British Medical Journal, 315 (1997): Culbert, D.S., Drinking, expectancies, life stress, and social support as predictors of alcohol use. Dissertation Abstracts International, 1989, 51(1), 424-B. 20 French, M.T., és Zarkin, G.A., Is moderate alcohol use related to wages: Evidence from four worksites, Journal of Health Economics, 14 (1995): ; Heien, D., The relationship between alcohol consumption and earnings, Journal of Studies on Alcohol, 57 (1996) Őrmester Kft., Drogmegelőzés9 9 drogfogyasztás. 22 A cég szerint az általuk forgalmazott drogtesztek adhatnak megnyugtató megoldást erre a problémára, amelyek az alkalmazott nyálából 24 órán belül képesek kimutatni az illető személy esetleges illegális drogfogyasztását (kannabisz, amfetamin, metamfetamin, kokain, ópiátok esetében). Bár az illegális drogok fogyasztásának előfordulása jóval ritkább, az Ifjúsági, Családügyi, Szociális és Esélyegyenlőségi Minisztérium (ICSSZEM) 2004-es jelentése szerint a felnőtt magyarországi népesség 11,4%-a használt már valamilyen illegális szert (a legtöbben kannabiszt), az aktív drogfogyasztók többsége a nagyobb városokban összpontosul. 23 Nagy tehát annak a valószínűsége, hogy a magyarországi vállalatok alkalmazottai között is előfordulnak drogfogyasztók. De vajon azt jelenti-e ez az adat, hogy mintegy ezer olyan magyar állampolgár él közöttünk, aki rendszeresen hiányzik munkahelyéről vagy iskolájából, rendszeresen betegszabadságot vesz ki és rossz teljesítményre van kárhoztatva? Világszerte számos munkáltató megköveteli alkalmazottaitól az illegális szerektől való teljes önmegtartóztatást, figyelmen kívül hagyva azon kutatási eredményeket, amelyek szerint ezen illegális szerek kontrollált, szociális használata éppolyan kevéssé van kihatással a munkahelyi teljesítmény esetleges romlására, mint a legális drogok esetében. A legális vagy illegális drogok használata ugyan valóban kockázatvállaló magatartásformának számít, azonban kontrollált, mértékletes használatuk egyáltalán nincs szükségszerűen káros hatással a munkahelyi teljesítményre. A statisztikai adatok szerint az olyan legális drogok, mint a például az alkohol, jóval nagyobb közegészségügyi és szociális problémák forrásai, mint a legnépszerűbb illegális drog, a kannabisz, melynek fogyasztási mutatói egyes országokban már a legális drogokéval vetekednek. A drogtesztelési eljárások egyrészről nem működnek 100%-os pontossággal, másrészről nem képesek az aktuális bódultsági állapotot, csupán a közelmúltban történt drogfogyasztás tényét kimutatni, ez pedig félrevezető lehet, és nem jelent megfelelő szelekciót a hatékony és kevésbé hatékony munkaerő között. Az alkalmazottak körében jelentkező drogproblémák feltárásához és kezeléséhez a megfelelő humánerőforrás-gazdálkodással rendelkező vállalatnál nincs szükség drága drogtesztek megvásárlására, ezek ugyanakkor a problémák kezeléséhez szükséges bizalmi légkör gátjává válhatnak. Végül de nem utolsósorban, a kötelező munkahelyi drogtesztek sértik a munkavállalók személyiségi jogait, így bevezetésük költséges kártérítési pereket eredményezhet a vállalat számára. Illegális drogfogyasztás és termelékenység Már az 1980-as évek óta gyakran hangoztatott érv, hogy az illegális drogok használata miatt csökkenő termelékenység óriási károkat okoz a munkáltatóknak. Az 1980-as években 34 milliárd dollárra, a 90-es évekre pedig 60 milliárd dollárra becsülték ezt a kárt, napjainkban sokszor már 100 milliárd dolláros összegről hallani ( A szövetségi munkaügyi minisztérium úgy becsüli, hogy évente milliárd dollárnyi kárt okoz az amerikai gazdaságnak a kábítószer-fogyasztás, Világgazdaság, július 22). Ezek a becslések azonban nem az aktuális termelékenységi adatokon alapulnak. A 34 milliárd dolláros becslés az északkarolinai Research Triangle Insitute (RTI) felméréséből származik. 24 Ez a vizsgálat összehasonlította azon háztartások éves bevételét, ahol a háztartás egyik tagja bevallotta, hogy valaha napi rendszerességgel használt marihuánát azoknak a háztartásoknak az éves bevételével, amelyekben egyik tag sem használt marihuánát. A különbségből kiszámolták a termelékenységnek a marihuána-fogyasztás rovására írható csökkenését (34 milliárd USD). A 22 Szerencsés László, drugrisk Management, Grand Hotel, Margitsziget (2004. november 11.) 23 Jelentés a kormány részére a magyarországi kábítószer-helyzetről. (Budapest: ICSSZEM, 2004), Henrik Harwood et al., Economic Costs to Society of Alcohol and Drug Abuse and Mental Illness (Research Triangle Park, NC: Research Triangle Institute, 1984).10 10 későbbi felnagyított adatok (60 majd 100 milliárd dollár) tulajdonképpen ezt a becslést szorozták be az infláció becsült mértékével. Az RTI jelentés adatait azonban óvatosan kell kezelni. Egyrészt a bevételek csökkenéséről szóló adatok nem pontosak, ugyanis a válaszadók maguk jelölték meg havi bevételük nagyságát egy 7 fizetési kategóriát tartalmazó listán, ahol az egyes kategóriák között dolláros különbség is előfordul. Ilyen durva eltérésekkel nehéz a drogfogyasztás hatására bekövetkező teljesítmény-romlás kimutatása. A társadalmi különbségek sem voltak megfelelőképpen kontrollálva, így például nem vették figyelembe az etnikai hovatartozást, a lakóhelyet és a háztartásban élő nem-gyermek hozzátartozók számát. A legnyomósabb érv azonban az, hogy a bevételi különbségek csak a valaha marihuánát napi szinten használók és a marihuánát nem használók között voltak kimutatható: ezzel szemben a marihuánát jelenleg is rendszeresen használók és a marihuánát nem használók bevételei között nem sikerült különbséget találni. Márpedig ha a marihuána-fogyasztásnak valóban jelentős negatív hatásai lennének a munkahelyi teljesítményre, akkor ezeknek a hatásoknak nyilvánvalóan tükröződniük kellene ebben a mutatóban is. Ráadásul a marihuánán kívül egyéb illegális szereket használók esetében sem sikerült kimutatni hasonló eltérést a háztartások bevételében, ami valószínűleg nem annak az eredménye, hogy a heroin és kokain fogyasztói kevesebb munkahelyi problémával küzdenek, mint a marihuána fogyasztói. 25 Egy másik, széles körben idézett kutatás, az ún. Firestone-tanulmány szerint a rekreációs droghasználók 2,2-szer nagyobb valószínűséggel hiányoznak a munkahelyükről, 3,6-szor nagyobb valószínűséggel szereznek vagy okoznak sérülést munkahelyi baleset során, 5-ször nagyobb valószínűséggel veszik igénybe a táppénzt. Ezzel a tanulmánnyal csupán egy apró probléma van, mégpedig az, hogy valójában nem is létezik: soha nem publikálták hivatalosan, semmit nem tudunk a metodológiájáról vagy a vizsgált mintáról. Tulajdonképpen a gumiabroncsokat gyártó Firestone cég belső vállalati jelentéséből szivárgott ki és egy havi rendszerességgel megjelenő hírlevél (Drug Abuse and Alcoholism Newsletter) révén került a köztudatba 1983-ban. Egy nem létező kutatás nem létező eredményei bejárták a világsajtót és gyakran visszaköszönnek a drogteszteket forgalmazó cégek reklámanyagaiban is. A német Handelsbatt július 23-ki cikkében 26 az adatok úgy szerepeltek, mint az amerikai munkaügyi minisztérium kutatásának eredményei, ezt a cikket idézte a magyarországi Világgazdaság: Másrészt kimutatható, hogy egy kábítószer-fogyasztó alkalmazott egyharmadnyival kevésbé termelékeny, mint tiszta társa, 3,6-szer olyan gyakran válik munkahelyi baleset áldozatává, és ötször olyan gyakran okoz munkahelyi balesetet. 27 A hírt átvette a HVG is. 28 Ez a láncreakció jó példát szolgáltat arról, hogy a gyakran gyengén alátámasztott vagy esetleg alaptalan kutatási eredmények milyen könnyen média-szenzációvá válnak, illetve hogy bizonyos kutatási eredményekből általánosítva milyen félrevezető féligazságok jelennek meg az újságok szalagcímeiben. A szigorú tudományos metodológiával folytatott kutatások eredményei sajnos ritkábban köszönnek vissza a médiában. Az amerikai Nemzeti Tudományos Akadémia (NAS) jogi, orvosi és gazdasági szakértőkből álló bizottsága 1994-ben publikálta átfogó szemléjét a 25 John P. Morgan, The Scientific Justification for Urine Drug Testing, Kansas Law Review 36 (1988): Bitte Anstellen zum Pipi-Test Handelsblatt ( ) URL: /0/index.html 27 Drogvizsgálat a munkahelyeken, Világgazdaság ( ) URL: 28 Vizeletmintát vesznek az álláskeresőktől, HVG ( ) URL:11 11 drogfogyasztás és a munkahelyi teljesítmény kapcsolatáról szóló tudományos szakirodalomról. 29 A szer hatása alatt? A drogok és az amerikai munkaerő című jelentés szerint gyakran feltételezik, de ritkábban bizonyítják, hogy azok, akik a munkahelyükön kívül alkoholt vagy egyéb drogokat fogyasztanak, azok a munkahelyükön is ezt fogják tenni, vagy legalábbis olyan kevéssel a munkaidő előtt, hogy az befolyással lesz a munkahelyi teljesítményükre. Míg az alkoholnak tulajdonítható teljesítményromlás tisztán megjelenik a laboratóriumi vizsgálatokban, a marihuánának tulajdonítható romlást nehezebb kimutatni. (89.o.) Az átnézett kutatások eredményei alapján a tudósok arra következtettek, hogy az adatok nem szolgáltatnak szilárd bizonyítékot az alkoholon kívül más drogoknak a munkahelyi biztonságra kifejtett kártékony hatásáról. (107.o.) Két munkahelyi vizsgálat eredményei például azt mutatták, hogy a drogteszteken pozitív eredményt elért munkások nem szenvedtek gyakrabban munkahelyi balesetet, mint negatívra tesztelt társaik. 30 Egy utahi vállalatnál például a baleset utáni drogtesztek elvégzése után azt találták, hogy a 213 balesetet szenvedő munkásnak csupán 4%-ánál sikerült drogfogyasztásra utaló jeleket találni, de ezekben az esetekben sem volt bizonyított, hogy a drogfogyasztásnak bármi köze lett volna a baleset kialakulásához. 31 Ami a marihuána fogyasztás másnapján bekövetkező posztkannabiszos állapot tüneteit illeti, az Akadémia szakértői szerint ezek alig jelentkeznek, ha egyáltalán kimutathatók. (114. o.) Az Akadémia tanulmánya szerint a kutatóknak egyedül az illegális droghasználat és a betegség miatti hiányzások számának alakulása között sikerült pozitív korrelációt kimutatniuk: egyes vizsgálatok szerint ugyanis a droghasználók gyakrabban hiányoznak a munkahelyükről, mint a drogokat nem használó társaik. Valójában azonban ezt a képet is árnyalja az a tény, hogy a droghasználók körében magasabb a fiatalok aránya, mint az időseké, a férfiak aránya, mint a nőké. Számos kutatás kimutatta már ugyanis azt, hogy a fiatalok a drogoktól függetlenül is gyakrabban hiányoznak a munkahelyükről, mint az idősebbek, illetve a férfiak gyakrabban hiányoznak, mint a nők. 32 Egyes kutatások szerint a drogteszten pozitív eredményt elért munkavállalókat gyakrabban bocsátják el munkahelyükről, mint a negatív teszteredményt produkáló munkavállalókat. Az egyik például magasabb elbocsátási arányt mutatott ki a drogteszten pozitív eredményt elért egészségügyi dolgozók körében. A kutatók azonban később rájöttek arra, hogy a legtöbb droghasználó olyan posztokra nyert felvételt, ahol az elbocsátások száma egyébként is magasabb volt, mint más állásokban. Miután egy új vizsgálatot kezdtek, amely már kizárólag ezeket az állásokat betöltő droghasználókra és nem-használókra vonatkozott, az eredmények szerint a droghasználókat valójában ritkábban bocsátották el állásukból, mint a nem-használólat. 33 A birt Joseph Rowntree Alapítvány által 2004-ben publikált független vizsgálat (Independent Inquiry on Drug Testing at Work, IIDTW) hasonló eredményekre vezetett Európában, mint az amerikai Tudományos Akadémia vizsgálata az Egyesült Államokban. A kutatók 18 hónapon keresztül gyűjtötték az adatokat vállalatoktól, jogászoktól, orvosoktól, 29 Jacques Normand, Richard O. Lepmert és Charles P. O Brian (ed), Under the Influence? Drugs and the American Workforce (Washington DC: National Academy Press, 1994.) 30 Jacques Nornand et al., An Evaluation of Pre-Employment Drug Testing, Journal of Applied Psychology 75 (1990): ; Craig Zwerling et al., The Efficacy of Preemployment Drug Screening for Marijuana and Cocaine in Predicting Employment Outcomes, Journal of the American Medical Association 264 (1990): Dennis Crouch et al., A Critical Evaluation of the Utah Power and Light Company s Substance Abuse Management Program: Abstenteeism, Accidents and Costs, in S. Gust and J. Walsh (ed.), Drugs in the Workplace: Research and Evaluation Data (Rockville MD: National Instititute on Drug Abuse, 1989), Nigel Nicholson et al., Abscence from Work and Personal Characteristics Journal of Applied Psychology 62 (1977): David Parish, Relation of the Pre-employment Drug Testing Result to Employment Status, Journal of General Internal Medicine 4 (1989):12 12 szakszervezetektől, rendőröktől, biztonsági szakemberektől és szociológusoktól. A vizsgálat során nem találtak egyértelmű összefüggést a munkahelyi balesetek és az illegális szerek fogyasztása között a veszélyeztett iparágakban (szállítás, bányászat stb), az áttekintett 12 tanulmány közül csupán 5 mutatott ki bizonyos korrelációt. Bár a munkahelyi alkohol- és drogfogyasztást egyértelmű kockázati forrásként azonosították, a rossz munkakörülmények, a kialvatlanság, a betegségek és a stressz sokkal jelentősebb problémaforrásnak bizonyult. 34 Mit mutatnak ki a drogtesztek? A drogtesztek forgalmazói szerint a munkahelyi drogtesztek képesek kimutatni a kábítószerek által kiváltott károsodást a munkahelyi teljesítményben, akár aktuális, akár korábbi drogfogyasztás okozta is azt. A drogtesztek ellenzői szerint azonban az alkohollal szemben az illegális drogok esetében használt kémiai tesztelési eljárások nem képesek kimutatni az aktuális bódult állapotot, csupán a közelmúltban történt drogfogyasztás tényét, amelynek egyáltalán nem feltétlenül van kihatása az aktuális munkavégző képességre. A vizelet-tesztek nem a drogokat mutatják ki, hanem a droghasználat nyomában járó bomlástermékeket, metabolitákat. Ebből több probléma is következik: a tesztek a metabolitákhoz hasonló kémiai szerkezetű anyagoknál is pozitívat jelezhetnek (pl. egyes gyógyszerek, kozmetikumok, táplálék-kiegészítők használata esetében is hamis pozitív eredményt produkálhatnak) kimutathatnak olyan droghasználatot, amelynek pszichoaktív hatásai már rég elmúltak (a napokkal ezelőtt történt marihuána-fogyasztás és a munkavégzés előtt fél órával történt fogyasztás között nem képesek különbséget tenni); elmulaszthatják a drogok aktuális pszichoaktív hatásai alatt lévő munkavállalók kimutatását, mivel a metaboliták sokszor csak órákkal a fogyasztás után jelentkeznek. Az alkohol esetében a munkavállalói képességet vitathatatlanul negatív irányban befolyásoló posztalkoholos állapothoz hasonló másnaposság ugyanakkor az illegális drogok többségénél nem mutatható ki. A legnépszerűbb illegális drog, a kannabisz (akár marihuána, akár hasis formában) pszichoaktív hatásai legfeljebb néhány óráig tartanak, a mozgáskoordinációt és szellemi teljesítőképességet vizsgáló tesztek csupán egy-két órával a használat után képesek szignifikáns eltéréseket kimutatni a normális állapothoz képest. Azt a széles körben elterjedt nézetet, miszerint a zsírsejtek által elraktározott kannabisz-hatóanyag (THC) akár hónapokkal a fogyasztás után is felszabadulhat a vérben és pszichoaktív hatásokat produkálhat, nem támasztják alá tudományos bizonyítékok Drug testing in the workplace: summary conclusions of the Independent Inquiry into Drug Testing at Work (Joseph Rowntree Foundation, 2004). 35 John Morgan és Lynn Zimmerman, Marijuana Myths, Marijuana Facts (New York: The Lindesmith Centre, 1997),13 13 Táblázat: Egyes illegális drogok kimutathatósága különféle tesztelési eljárásokkal ANYAG VÉR NYÁL 36 VIZELET 37 HAJ HATÁS IDŐTARTAMA AMFETAMIN nem 50 óra 2-4 nap 90 nap 2-10 óra ismert KANNABISZ 3-4 óra 24 óra 2-3 nap 90 nap 1-3 óra (egyszeri) KANNABISZ 4-8 óra 24 óra 1-3 hónap 90 nap 1-3 óra (rendszeres) KOKAIN 5-6 óra óra 12 óra 90 nap Mp szívás Mp szippantás KODEIN/MORFIN nem 24 óra 2-3 nap (k) 90 nap 4-6 óra ismert 3-4 nap (m) HEROIN nem 24 óra 3-4 nap 90 nap 4-6 óra ismert METAMFETAMIN 1-3 nap 50 óra 3-5 nap 90 nap 2-6 óra A drogteszteket forgalmazó amerikai vállalatok lobbiszervezete, a DATIA 2004-ben elérte, hogy az USA Egészségügyi Minisztériumának drogabúzussal foglalkozó kutatóintézete (SAMSHA) állást foglaljon az új tesztelési technológiákkal, így a haj- és nyál-tesztekkel kapcsolatban. 38 A hajtesztek esetében a SAMSHA figyelmeztetett arra, hogy a környezeti befolyásoló tényezők (pl. a marihuánafüstnek való kitettség) és a haj színe jelentős hatással lehetnek a teszt eredményére, például a sötét hajban nagyobb koncentrációban találnak drogfogyasztásra utaló jeleket, mint a világos vagy vörös hajban (így felmerül az etnikai diszkrimináció lehetősége is). A vizelet-tesztekkel szemben a nyál (saliva) teszteknek (például a Magyarországon forgalmazott Dräger DrugTest -nek) megvan az az előnyük, hogy a drogfogyasztás időpontját jóval kisebb hibahatáron belül képesek kimutatni (bár még így is jóval a pszichoaktív hatások időtartamán kívül). Ezzel szemben drágábbak a vizelettesztnél, és míg a metamfetamin és ópiátok kimutatására megbízhatóbbak, addig a kannabisz kimutatására kevésbé. A kannabisz aktív hatóanyaga, a THC ugyanis nem kerül be a nyálba passzív diffúzió útján a véráramból, mint a legtöbb egyéb drog hatóanyaga. A THC tehát csakis úgy kerülhet be a nyálba, ha a fogyasztás során közvetlenül a szájüregbe kerül. Egyes Internetes forgalmazók ma már széles választékban kínálnak olyan száj-tisztító anyagokat és kapszulákat, amelyek kimondottan a nyál-tesztek megtévesztését szolgálják a kannabiszfogyasztóknak. A SAMSHA ezért azt ajánlja, hogy a tudomány jelen állása mellett a nyálteszteket csakis vizeletvizsgálattal kiegészítve alkalmazzák. 39 Bár a drogtesztek bevezetésének támogatói hangsúlyozzák, hogy a drogtesztek célja nem a drogfogyasztók büntetése, valójában a tesztek önmagukban képtelenek különbséget tenni alkalmi, szociális drogfogyasztók és problémás drogfüggők között. A pozitív eredmény 36 A Dräger DrugTest hivatalos honlapján megadott adatok alapján. URL: jsp 37 A vér- és vizelet-tesztekre vonatkozó adatok forrása: Veress Tibor (2000). 38 Összefoglalás az új technológiákról: Edward J. Cone, New Developments in Biological Measures of Drug Prevalence, in NIDA Research Monographs 167 (Washington DC: NIDA, 1997), Substance Abuse and Mental Health Services Administration, Proposed Revisions to Mandatory Guidelines for Workplace Drug Testing, Federal Register 69 (2004): URL:14 14 így egyáltalán nem alkalmas a munkahelyi drogproblémák azonosítására, a munkahelyeken bevezetett drogprevenciós és terápiás programok bizalmi légkör kialakulása esetén - pedig valójában a drogtesztek nélkül is képesek hatékony válaszokat adni ezekre a problémákra. A munkahelyi drogtesztek elrettentő hatása A munkahelyi drogteszteknek valóban lehet elrettentő hatása, azonban ez nem jelenti, hogy szükségszerűen a kevésbé termelékeny és veszélyes munkaerőt szűrik ki, csökkentve a munkahelyi drogproblémákat és növelve a vállalat termelékenységét. A legtöbb vállalat a drogtesztek sikerességét csak egy közvetett mutatóval tudja alátámasztani: a pozitív teszteredmények számának csökkenésével. Az USA-ban egy drogteszteket forgalmazó cég sikerként könyvelte el, hogy 1987 és 1997 között a pozitív teszteredmények százalékos aránya 18 százalékról 5 százalékra csökkent. Az Amerikai Szabadságjogi Unió (ACLU) tanulmánya azonban rámutatott arra, hogy ez a csökkenés annak köszönhető, hogy az illegális szerek általános népesség körében mért prevalenciája még a drogtesztek bevezetése előtti időszakban (a hetvenes évek végén) csökkenésnek indult. 40 Az ACLU ugyanakkor számos előre nem látott negatív konzekvenciát tulajdonít a munkahelyi drogtesztek bevezetésének, amelyek számos vállalatot arra bírtak, hogy függesszék fel a szűrési programot. Ilyen negatív konzekvencia például az alkalmi droghasználó de amúgy kreatív munkaerő kiszűrése. Az R. Brinkley Smithers Intézet és a Cornell Egyetem közös vizsgálata például kimutatta, hogy egyes munkaadók megszüntették az állásra jelentkezők drogszűrését, mivel ez aránytalanul megnehezítette a megfelelő képességekkel rendelkező munkaerő felvételét. 41 Az állásra jelentkezők drogtesztelését megvalósító vállalatok joggal tarthatnak attól, hogy éppen a képzett és kreatív munkaerőt rettentik el, amely így a konkurens, drogteszteket nem alkalmazó cégekhez áramlik. A már alkalmazásban álló munkavállalók drogtesztelése szintén nem várt negatív következményekkel lehet a munkahelyi morálra, bizalmi légkörre. A vizelet-teszteket az alkalmazottak többnyire megalázó tortúraként élik meg még akkor is, ha ők maguk nem fogyasztottak drogot. A különféle ételek, gyógyszerek miatt keletkező hamis pozitív eredmények azzal a veszéllyel fenyegetnek, hogy egyes dolgozókat ártatlanul meghurcolnak. A drogtesztek eredményei különleges adatnak számítanak és nagyon kényes, bizalmas adatkezelési eljárást igényelnek, amelyből ugyanakkor nem lehet kiküszöbölni az emberi hibát mint tényezőt. Nem elhanyagolható problémát jelent a munkahelyi drogtesztelés költségessége. Egyes becslések szerint az Egyesült Államokban évente 1 milliárd dollárt költenek a vállalatok a mintegy 20 millió dolgozó drogtesztelésére. 42 Az amerikai Tudományos Akadémia korábban idézett tanulmánya szerint a drogtesztelés költségeit 1,2 milliárd dollárra becsülte (24 millió, egyenként 50 dollárba kerülő teszt). Egy elektromos vállalat vizsgálata szerint dolgozó tesztelése után mindössze 49 pozitív eredmény született, így minden pozitív eredmény kiszűrése dollárjába került a cégnek. Egy kongresszusi vizsgálat szerint a pozitív tesztek aránya 0,5% volt, így minden egyes pozitív eredmény dollárba került az adófizetőknek. 43 A drogtesztek forgalmazása kétségkívül jó üzlet de nem a 40 Lynn Zimmer (ed), Drug Testing: A Bad Investment (New York: ACLU, 1999), Cornell University, Drug Testing: Cost and Effect, Cornell/Smithers Report on Workplace Substance Abuse Policy 1:1, 4 (1992). 42 Edward M. Shepard és Thomas J. Clifton, Drug Testing and Labor Productivity: Estimates Applying a Production Function Model, Institute of Industrial Relations, Research Paper No. 18, Le Moyne University, Syracuse, NY (1998), Workplace Substance Abuse Testing, Drug Testing: Cost and Effect, Cornell/Smithers Report, Utica, New York: Cornell University (January 1992).15 15 drogtesztek alkalmazóinak, hanem forgalmazóinak, a tesztek gyártóinak, a mintákat bevizsgáló laboratóriumoknak, a vállalatokat tanácsokkal ellátó konzultánsoknak. 44 Valószínűleg ezekkel a tényezőkkel is magyarázható, hogy egyes vizsgálatok szerint a munkahelyi drogteszteket alkalmazó cégek gyakran gyengébb termelékenységi mutatókat produkálnak, mint az ugyanazon területen tevékenykedő, drogteszteket nem alkalmazó vállalatok. A Szilikon-völgy 63 számítástechnikai vállalatának termelékenységét összehasonlító vizsgálat például arra a meglepő eredményre jutott, hogy a drogtesztek bevezetése csökkentette és nem növelte a termelékenységet. 45 Az álláskeresőket drogtesztelő cégek 16 százalékkal, azok a cégek pedig, amelyek mind munkába állás előtti, mind általános, szúrópróba-szerű drogtesztelést is alkalmaztak, 29 százalékkal alacsonyabb eredményt értek el a termelékenységi mutatókban, mint a drogteszteket elvető konkurens vállalatok. A kutatók ezt elsősorban a drogtesztek bumeráng-hatásával magyarázták: a munkahelyi bizalmi légkör és morál károsodásával. Tom Peters, az egyik legnevesebb amerikai menedzsment szakértő szintén azt állítja, hogy azok a vállalatok lehetnek a legsikeresebbek az üzleti életben, amelyek alkalmazottaikat felnőttként, partnerként kezelik és tiszteletben tartják emberi méltóságukat. 46 A brit Rowntree Alapítvány korábban idézett vizsgálata (IIDTW) szintén nem talált bizonyítékot a munkahelyi drogtesztek állítólagos teljesítmény-növelő hatására. A jelentés rámutatott, hogy még ha van is némi pozitív hatás a teljesítményre, annak arányosnak kell lennie a tesztelési program költségeivel, beleértve az olyan nem pénzügyi jellegű költségeket, mint például a munkahelyi morál és a munkahelyi kapcsolatok alakulása. Az IIDTW szerint a drogteszteknek lehet szerepe a speciális biztonsági előírásokat igénylő foglalkozási ágazatoknál a balesetek visszaszorítása érdekében, ugyanakkor nem lehet a munkavállalók viselkedését szabályozó-korlátozó eszközként alkalmazni a termelékenység növelésére. 47 A drogteszteket forgalmazó cégek szerint a drogteszteknek nem célja a fogyasztóként kiszűrt munkaerő megbüntetése, csakis a segítségnyújtás, tehát a megfelelő kezelési programhoz való irányítás. A drogtesztek azonban képtelen önmagukban kiszűrni a problémás droghasználókat, mivel nem tudják megkülönböztetni az alkalmi fogyasztást az abúzustól. Ha a vállalat a drogteszteket használja annak mértékéül, hogy melyik munkavállalót küldi kezelésbe, akkor szükségszerűen több fogyasztót kell terápiára irányítania, köztük a probléma-mentes alkalmi fogyasztókat is ez pedig (az orvosi-etikai problémákon túl) jelentősen megnöveli a költségeket. Egy 1996-os felmérés szerint az Egyesült Államokban például a drogteszteket alkalmazó cégek 63%-a utalja kezelési programba a kiszűrt fogyasztókat. Ez jelentősen megnövelte ezen vállalatok kiadásait, mivel egy munkavállaló terápiás költségei elérték a 9-12 ezer dollárt. 48 Az amerikai Munkaügyi Minisztérium Statisztikai Hivatala (Department of Labour s Bureau of Labor Statistics) jelentése szerint háromból egy olyan üzleti vállalkozás, amely drogtesztelő programról számolt be 1988-ban, 1990-re megszüntette azt. A vizsgálat kimutatta, hogy a nagyvállalatok 9%-a, az 50 alkalmazottnál kevesebb dolgozót foglalkoztató vállalatoknak pedig 46%-a szüntette be a drogtesztelést ebben az időszakban. Az okok között elsősorban a várt jótékony hatások elmaradása, a túl magas költségek és a zavaros jogi szabályozás szerepelt. 49 Az Amerikai Menedzserek Egyesülete (AMA) óvja a munkaadókat 44 Craig Zwerling, Journal of the American Medical Association 272 (1994): Edward M. Sephard és Thomas J. Clifton, Drug Testing: Does It Really Improve Labour Productivity?, Working USA (1998 November/December): Tom Peters, In Search of Excellent (New York: Warner Books, 1982), Drug testing in the workplace: summary conclusions of the Independent Inquiry into Drug Testing at Work (Joseph Rowntree Foundation, 2004). 48 Lynn Zimmer (1999), Howard Hayghe, Anti-Drug Programs in the Workplace: Are They Here to Stay?, Monthly Labour Review (1991 Április), 29.16 16 attól, hogy bizonyítékok nélkül elfogadják a drogteszteléssel foglalkozó cégek állításait: a statisztikai bizonyítékok elengedhetetlenek a drogszűrő programok igazolásához. 50 Az AMA vizsgálata szerint a munkahelyi drogtesztelés 2000-re visszaesett az 1991-es szintre: 1991-ben a vizsgált vállalatok 52%-a, 2000-ben pedig 46%-a folytatott drogtesztelést alkalmazottai körében. 51 Dr. George D. Lundberg, az Amerikai Orvosi Kamara hivatalos lapjának (Journal of the American Medical Association, JAMA) szerkesztője szerint a munkahelyi vizeletteszteket azért vezették be, hogy megteremtsék a drogmentes munkahelyeket. Sajnos tudomásom szerint egyetlen olyan tanulmány sem létezik a szakirodalomban, amely alátámasztaná azt az állítást, miszerint a ennek a megközelítésnek a jótékony hatásai felülmúlják a pénzügyi költségeket vagy a személyi szabadságjogoknak az intim testvizsgálat miatti sérüléséből keletkező károkat. 52 A drogtesztek alternatívái Eric Abrahamson, a Columbia Business School professzora szerint a nagyvállalatok egyes esetekben valóban jól indokolt üzleti érdekből vezetnek be technikai újdonságokat, azonban más esetekben pusztán utánzásról van szó, azaz a technológiai innovációk imitatív diffúziójáról. 53 Más technológiai-infrastrukturális újításokhoz hasonlóan a drogtesztek is anélkül terjedtek el, hogy alapos bizonyítékok által alátámasztott üzleti érdek fűződött volna a bevezetésükhöz. A munkahelyi drog- és alkohol-problémák kétségkívül léteznek, még ha nem is olyan eltúlzott mértékben, mint a drogtesztek forgalmazásával foglalkozó cégek vagy a drogellenes háborúnak elkötelezett politikusok állítják. Ezeknek a problémáknak a megoldására azonban a drogtesztek divathullámának alábbhagyása óta egyre több cég keres alternatív megoldásokat. A legtöbb ilyen alternatívát éppen a munkahelyi drogtesztek szülőhazájában, az Egyesült Államokban fejlesztették ki. Ezek a modellek nem az alkalmi, szociális droghasználatot és a problémás drogabúzust egyaránt elítélő zéró-tolerancia elvén alapulnak, hanem valóban azokat a jelenségeket veszik célba, amelyek mind a munkavállaló, mind a munkaadó szempontjából kézzelfogható kockázatot jelentenek. Jelenleg már olyan eljárásokat is kifejlesztettek, amelyek az aktuális bódultsági állapot kimutatására hivatottak. Ezek a bódultság-tesztek (impairment tests) a dolgozó látását, reflexeit és mozgáskoordinációját vizsgálják (pl. Bowles-Langley Technologies, Eye Dynamics, PMI). Ezeket a teszteket még nem alkalmazzák széles körben, azonban az eddigi kísérleti programok hatásvizsgálatának eredményei valóban biztatóak. A vizsgált 13 bódultság-tesztet alkalmazó cég közül 12 elsősorban nem a produktivitás fokozása, hanem a biztonság növelése érdekében vezették be ezen módszereket. Bár az ilyen tesztek sokkal megbízhatóbb és hitelesebb eredményeket produkálnak és a munkavállalók is előnyben részesítik őket a hagyományos vizelet-vizsgálattal szemben, ugyanakkor költségesek is, ezért a kisebb vállalatok nem engedhetik meg maguknak a bevezetésüket, csakis különösen kockázatos munkavégzés esetén. Jelenleg sokkal költséghatékonyabbnak tűnik az emberi munkaerő alkalmazása a drogproblémák kiszűrésére és kezelésére AMA Survey on Workplace Drug Testing and Drugs Abuse Policies A Research Report (American Management Association, 1996), American Management Association, A 2000 AMA Survey: Workplace Testing: Medical Testing: Summary of Key Findings (New York, NY: American Management Association, 2000), C. Culhane, Drug testing linked To Era of McCarthyism, American Medical News (1987 November 13): Eric Abrahamson, Managerial fads and fashions: The diffusion and rejection of innovations, Academy of Management Review 16 (1991): National Workrights Institute, Impairment Testing: Does It Work? (Princeton, NJ: NWI) URL:17 17 Az 1970-es években elsősorban a munkahelyi alkohol- és drogproblémák kezelésére jöttek létre a munkavállalókat támogató programok (Employee Assisstance Programs, EAP), amelyek működtetéséről a munkaadó gyakran a szakszervezetekkel közösen gondoskodik. Ezeknek a programoknak különféle típusai léteznek, egyesek csupán továbbirányítják a hozzájuk problémákkal forduló munkavállalókat a megfelelő szakemberekhez, mások házon belül alkalmaznak olyan szakembereket, akik képesek a krízis-intervencióra (in house programs), az ún. konzorcium-programok pedig egy adott geográfiai terület hasonló üzletágát fogják össze. 55 Ezeket a programokat az Egyesült Államokban gyakran a drogtesztelő programokkal együtt alkalmazzák, pedig ha megfelelően működnek, gyakorlatilag a testnedvek kémiai analízise nélkül is képesek lehetnek kiszűrni és kezelni a munkahelyi drogproblémákat. Az EAP szupervízorait kiképezik azon konstruktív konfrontációs technikákra, amelyek lehetővé teszik számukra azt, amire a drogtesztek intelligencia híján nem képesek: az alkalmi, problémamentes droghasználat és a problémás abúzus tüneteinek megkülönböztetésére, a drogproblémák holisztikus szemléletére T. Backer, Strategic Planning for Workplace Drug Abuse Programs, Second Edition. (National Institute on Drug Abuse, 1994.) 56 H.M. Trice, J.M. Beyer, Work-related outcomes of the constructive-confrontation strategy in a job-based alcoholism program, Journal of Studies on Alcohol 5 (1984):18 18 JAVASLATOK Magyarországon (akárcsak Közép-Kelet Európa legtöbb egyéb országában) az illegális szerek fogyasztása viszonylag új társadalmi jelenség, ezért gyakran az átgondolatlan, türelmetlen, gyors és egyszerű megoldást ígérő módszerek alkalmazása jellemző. Meggyőződésünk, hogy a magyar munkaadóknak a nemzetközi tapasztalatokból okulva olyan munkahelyi drogpolitikát kell kialakítaniuk, amely mind a munkahelyi biztonság, mind a költséghatékonyság, mind a dolgozók emberi jogainak tényezőit számba veszi. A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet ezért a következő javaslatokat teszi: 1) Az állásra jelentkező vagy már alkalmazásban álló dolgozók általános, szúrópróbaszerű drogtesztelése elvetendő gyakorlat. A drogtesztek bevezetését csakis különleges biztonsági megfontolások indokolhatják, azokat minden esetben szigorú adatvédelmi előírásoknak megfelelően, a munkavállalókkal egyetértésben kialakított drogstratégia részeként kell alkalmazni. 2) A drogtesztek esetleges pozitív eredményét nem lehet a munkavégzői teljesítmény romlásának közvetlen bizonyítékaként kezelni. A bódultsági állapotot erre alkalmas tesztekkel vagy orvosi vizsgálattal kell ellenőrizni. 3) Az illegális és legális drogok által okozott aktuális bódultsági állapot egyaránt káros lehet a munkahelyi teljesítményre, a munkaidőn kívüli kontrollált droghasználat ugyanakkor minimális mértékben befolyásolja azt, ezért nem javasolt a szerek puszta használatának szankcionálása vagy a legális és illegális szerek közötti diszkrimináció. 4) A munkahelyi alkohol- és drogproblémák hatékony kezelésének kulcsa a megfelelő humánerőforrás-gazdálkodás, nem a drogtesztelés. Ezen problémák kezelésére javasolt a szakszervezetekkel és a területen dolgozó szakmai és civil szervezetekkel közösen kidolgozott prevenciós és terápiás programok kidolgozása. A türelmetlenség nem kifizetődő. Budapest, Október 3. Több megjelenítése
ISKOLAI DROGSZŰRÉS valóban ez a megoldás kulcsa? Nemzetközi és hazai tapasztalatok szemléje
ISKOLAI DROGSZŰRÉS valóban ez a megoldás kulcsa? Nemzetközi és hazai tapasztalatok szemléje Sárosi Péter Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) Ártalomcsökkentők Szakmai Egyesülete (ÁSZ) 2007. június 2 1. Részletesebben Kockázatos szerek és veszélyes drogpolitikák
Kockázatos szerek és veszélyes drogpolitikák TASZ Drogpolitikai Füzetek 8. Írták: Sárosi Péter történész, TASZ Drogpolitikai Programvezető (II. fejezet) Takács István Gábor pszichológus, TASZ Médiamonitor Részletesebben A munka - magánélet összeegyeztetését segítő és gátló tényezők Magyarszágon
A munka - magánélet összeegyeztetését segítő és gátló tényezők Magyarszágon Készült a Fővárosi Esélyegyenlőség Módszertani Iroda Műhelyében, a Szociális és Foglalkoztatási Minisztérium megbízásából 2007. Részletesebben Társadalmi Klíma Riport 6. cigaretta, szünet nélkül. A TÁRKI és az Image Factory kutatási jelentése. 2008. május 6.
cigaretta, szünet nélkül A TÁRKI és az Image Factory kutatási jelentése 2008. május 6. Összefoglalás > Mit gondolnak az emberek? A visegrádi országok lakói közül Magyarországon Dohányoznak a legtöbben Részletesebben Cikk kivonatok a szenvedélybetegek világából
Cikk kivonatok a szenvedélybetegek világából Tartalom Hátrányból...Hiba! A könyvjelző nem létezik. Hírlevél az igazságosabb esélyekért...hiba! A könyvjelző nem létezik. Cikk kivonatok a szenvedélybetegek Részletesebben TANULMÁNY AZ ELTERELÉS HATÁSOSSÁGÁNAK VIZSGÁLATA CÍMŰ KUTATÁS EREDMÉNYEIRŐL
TANULMÁNY AZ ELTERELÉS HATÁSOSSÁGÁNAK VIZSGÁLATA CÍMŰ KUTATÁS EREDMÉNYEIRŐL Kutatásvezető: Dr. Vitrai József EgészségMonitor Kutató és Tanácsadó Nonprofit Közhasznú Kft. Munkatársak: Busa Csilla, Dr. Füzesi Részletesebben dohányzás visszaszorítása
1 Dohányzás Ellenes Nemzeti Akció Terv 2005-2010 HÁTTÉRTANULMÁNY Készítette az Országos Egészségfejlesztési Intézet által felállított munkacsoport: Dr. Antmann Katalin, Dr. Barta Judit, Dr. Csépe Péter, Részletesebben Egészséges munkahelyek krónikus beteg munkavállalók számára Útmutató
Egészséges munkahelyek krónikus beteg munkavállalók számára Útmutató Munkahelyi Egészségfejlesztés Európai Hálózata (ENWHP) Országos Egészségfejlesztési Intézet (OEFI) www.enwhp.org www.oefi.hu Kinek ajánljuk Részletesebben - - - JÓL-LÉT Közhasznú Alapítvány
- - - JÓL-LÉT Közhasznú Alapítvány A kutatás a Nemzeti Munkaügyi Hivatal által a munkavédelmi bírságok felhasználása során nyújtott támogatásból jött létre. Tartalom: I. Pszichoszociális kockázatok a munkahelyen... Részletesebben Lenia Samuel. Az Európai Szociális Karta esetjoga 1
Lenia Samuel ALAPVETŐ SZOCIÁLIS JOGOK Az Európai Szociális Karta esetjoga 1 Európa Tanács, Strasbourg, 1997 1 A fordítás első változatát készítette: Ottlik András. A fordítás elkészítését kezdeményezte: Részletesebben A gazdasági társaságok társadalmi felelősségvállalása
Dr. Szuchy Róbert A gazdasági társaságok társadalmi felelősségvállalása A CSR egy olyan megközelítés, amely szerint a vállalatok önkéntes alapon környezeti és társadalmi szempontokat építenek be üzleti Részletesebben Narkománok gondozása és gyógykezelése
Narkománok gondozása és gyógykezelése Készítette: Halasi Anita 2005. Minden jog fenntartva a szerzőnek és a Rubeus Egyesületnek! Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék...1 1. Bevezető.....2 2. Drogpolitika...... Részletesebben Európai. kábítószerjelentés
HU Európai ISSN 2314-9140 kábítószerjelentés Tendenciák és fejlemények 2013 Európai kábítószerjelentés Tendenciák és fejlemények 2013 I Jogi nyilatkozat A Kábítószer és Kábítószer függőség Európai Megfigyelőközpontjának Részletesebben Az EQUAL Programot az Európai Szociális Alap és a magyar kormány finanszírozza.
Az EQUAL Programot az Európai Szociális Alap és a magyar kormány finanszírozza. Esélyegyenlõség és béresélyek Nõk és Férfiak Szerzõk: Dr. Vanicsek Mária V2 Excelsior Bt Dr. Borbély Szilvia Szerkesztette: Részletesebben A megváltozott munkaképességű és fogyatékossággal élő emberek társadalmi és jogi helyzete Magyarországon és nemzetközi kitekintésben
A megváltozott munkaképességű és fogyatékossággal élő emberek társadalmi és jogi helyzete Magyarországon és nemzetközi kitekintésben Helyzetfeltáró tanulmány Készítette: Nagy Zita Éva Pál Zsolt Szerepi Részletesebben A DANA Szövetség 2009. évi beszámolója az agykutatás legújabb eredményeiről
A DANA Szövetség 2009. évi beszámolója az agykutatás legújabb eredményeiről Tudományos szerkesztők: Dr. Floyd E. Bloom Dr. Dennis W. Choi Ph.D. Dr. Joseph T. Coyle, Szerkesztő: Ben Mauk AZ EURÓPAI DANA Részletesebben Az új Munka Törvénykönyvének hatása a munkavállalók és a munkáltatók közötti kapcsolatokra
MŰHELYTANULMÁNYOK DISCUSSION PAPERS MT-DP 2013/2 Az új Munka Törvénykönyvének hatása a munkavállalók és a munkáltatók közötti kapcsolatokra Kutatási zárójelentés LAKI MIHÁLY NACSA BEÁTA NEUMANN LÁSZLÓ Részletesebben az adóhatóságok fejlesztése, a nemzetközi adózás és a progresszív adózás Megtiszteltetés számomra, hogy köszönthetem
G A Z D A S Á G - É S P O L I T I K A T D O M Á N Y I F O L Y Ó I R A T S Z E M L E Az adózás ázsiai tapasztalatai NAOYUKI SHINOHARA: THE 5 th IMF JAPAN HIGH LEVEL TAX CONFERENCE FOR ASIAN COUNTRIES EMERGING Részletesebben A gyermekek testi-lelki egészsége. Gyermekjogi projekt
A J B P R O J E K T F Ü Z E T E K A gyermekek testi-lelki egészsége Gyermekjogi projekt 2 0 1 2 / 1 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának gyermekjogi projektjét 2011-ben a Nemzeti Erőforrás Minisztérium Részletesebben A háztartási alkalmazottak foglalkoztatásának kérdései Magyarországon a láthatatlan munkaerő 1
Kelemen Melinda A háztartási alkalmazottak foglalkoztatásának kérdései Magyarországon a láthatatlan munkaerő 1 A háztartások számára végzett szolgáltatásokat (háztartási munkát) túlnyomórészt feketepiaci Részletesebben Az önkéntesség szerepe a fejlett piacgazdaságban. Szakmai dolgozat az ELTE-BTK Kulturális menedzserképző program számára
Szakmai dolgozat az ELTE-BTK Kulturális menedzserképző program számára Budapest. 2003. 03. 29. Készítette: Szigeti Ferenc Albert Tartalomjegyzék I. Bevezetés 1. A téma bemutatása, aktualitásának hangsúlyozása Részletesebben J E L E N T É S. a Kormány részére. a 2005. évi magyarországi kábítószerhelyzetről
SZOCIÁLIS ÉS MUNKAÜGYI MINISZTER Szám: 13432-1/2006-SZMM TERVEZET J E L E N T É S a Kormány részére a 2005. évi magyarországi kábítószerhelyzetről Budapest, 2006. december Vezetői összefoglaló I. Tartalmi Részletesebben MAGYARORSZÁG ZÁRÓTANULMÁNY
GLOBAL YOUTH TOBACCO SURVEY (GYTS) Nemzetközi Ifjúsági Dohányzásfelmérés 2008. MAGYARORSZÁG ZÁRÓTANULMÁNY Készítette: Demjén Tibor Kiss Judit Bőti Edina Lőrik Eszter Papp Noémi Dr. Kovács Dorina Országos Részletesebben A Felsőzsolcai Napközi Otthonos Óvoda egészségterve TÁMOP-6.1.2-11/1-2012-0883
A Felsőzsolcai Napközi Otthonos Óvoda egészségterve TÁMOP-6.1.2-11/1-2012-0883 1 Tartalom 1. Bevezetés... 4 1.1. Az egészség fogalma... 4 1.2. Az egészségi állapotot befolyásoló tényezők... 5 1.3. Az egészség Részletesebben FEJLESZTÉSPOLTIKA, STRATÉGIAI PROGRAMALKOTÁS A SZOCIÁLPOLITIKÁBAN E-jegyzet
FEJLESZTÉSPOLTIKA, STRATÉGIAI PROGRAMALKOTÁS A SZOCIÁLPOLITIKÁBAN E-jegyzet SZERKESZTETTE: CSONGOR ANNA ÉS SZIKLAI ISTVÁN Szerzők: BALÁS GÁBOR, BARTAL ANNA MÁRIA, CSONGOR ANNA, DARVAS ÁGNES, KIS GÁBOR, Részletesebben Környei Ágnes A gyermekjogok megvalósulását befolyásoló tényezők Európában Lehet-e perifériából centrum?
Környei Ágnes A gyermekjogok megvalósulását befolyásoló tényezők Európában Lehet-e perifériából centrum? A gyermekjogok megvalósulását felületesen vizsgálók az európai helyzetet bizonyára kielégítőnek Részletesebben Műszakos munkavállalók Magyarországon Összeállította: Fekets Gábor
Műszakos munkavállalók Magyarországon Összeállította: Fekets Gábor Készült az Országos Foglalkoztatási Közalapítvány támogatásával Kiadta a LIGA Szakszervezetek 1068 Budapest, Benczúr u. 41. Tel.: 321-5262, Részletesebben ÖNKÉNTESSÉG, JÓTÉKONYSÁG, TÁRSADALMI INTEGRÁCIÓ. Írták: Czike Klára Kuti Éva
ÖNKÉNTESSÉG, JÓTÉKONYSÁG, TÁRSADALMI INTEGRÁCIÓ Írták: Czike Klára Kuti Éva NONPROFIT KUTATÁSOK Sorozatszerkesztô: Harsányi László CZIKE KLÁRA KUTI ÉVA ÖNKÉNTESSÉG, JÓTÉKONYSÁG, TÁRSADALMI INTEGRÁCIÓ NONPROFIT Részletesebben Eger, Tatabánya, Szeged, Budapest, Mezőtúr, Szentes,
HUNGA COORD SAJTÓIRODA XLIX. évfolyam A gyógyszer-kommunikáció etikai követelményei EGÉSZSÉGÜGYI KOMMUNIKÁCIÓS SZAKLAP Egészségpolitika A Látlelet Egészségügyi Kommunikációs Szaklap elektronikus változata Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
Keresztény elveik miatt vették el a gyerekeket: tüntetés lesz Budapesten | Mandiner
Tüntetést szervez március 12-én 14 órakor a CitizenGo civil szervezet a norvég gyermekvédelmi gyakorlat ellen a Norvég Nagykövetség előtt. A Barnevernet gyermekjóléti szolgálat ugyanis a civil szervezet szerint több mint 60 ezer gyermeket szakított el családjuktól mondvacsinált indokokkal. A CitizenGo ilyen indokok között említi az anya kimerültségét, alacsony életkorát, a szemkontaktus hiányát, valamint a csecsemő alacsony súlyát.
A tiltakozás kirobbantója a Bodnariu-ügy volt, amelyben egy iskolai tanár feljelentése alapján „radikális keresztény nevelési elvek” miatt vették el egy család mind az öt gyermekét.
Mivel a gyermekvédelem igazolva látta a tanár gyanúját például azzal, hogy a gyermekek kihallgatásán kiderült, hogy „fenekelést” kapnak, valamennyi gyermeket védelem alá helyezték, beleértve a házaspár három hónapos csecsemőjét is. A szülők ezután két hónapig nem láthatták gyermekeiket, némelyikkel pedig ezután is csak telefonon beszélhettek 10-10 percet – írta a Hetek.
Az esetet követően nemzetközi tiltakozás indult, melynek része a magyarországi tüntetés is.
CitizenGo Tiltakozom a norvég gyermekvédelmi szolgálat, a Barnevernet túlkapásai ellen!
Hetek Állami gyerekrablások Norvégiában
| külföld | Budapest | belföld | Norvégia | tüntetés | Hetek | keresztény | CitizenGO | Barnevernet | Bodnariu-ügy | Norvég Nagykövetség
Gombóc XVI. Artúr 2016. március 11. 12:40
Valami nagyon nincs rendben Norvégiában.
Pestiesen szólva agyukra ment a jólét...
gwrf 2016. március 11. 12:49
hasonlóképpen. Sőt, hozzáteszem, az ilyen pünkösdi közöüsségek rettenetesen távol állnak tőlem.
Ennek ellenére, ha utánaolvasol, láthatod, hogy ez az ügy egy gyalázat, és semmiképpen sem a szülők a hunyók.
Együtt érzek velük, de legjobban a szerencsétlen gyerekeket sajnálom.
Csigorin 2016. március 11. 13:26
Nem ertem, mikor kutyaval dugatnak gyerekeket, verik kinozzak bantalmazzak eheztetik oket, arrol csak az ujsagok irnak miutan szerencsetlen gyerek belehalt a kinzasokba.
Egy masik gyereknek a fenekere csapnak ha rossz volt - elszakitjak a csaladtol.
Nem lehetne valami kozeputat talalni??
Csigorin 2016. március 11. 13:31
Annyiban egyetertek, hogy NEHA belefer.
DE! Ami a legfontosabb, hogy a fenyites (kezre, fenekrecsapas) SOHA nem azert van, hogy fajdalommal buntessen. Nem kell akkoranak lennie hogy fizikailag fajjon. A lenyege az, hogy a gyereknek megmutassa hogy itt es ne tovabb, itt van egy hatar amit mar nem lephet at.
Ha jol alkalmazzak, akkor 1-2 alkalomnal tobbszor mar nem kell elni vele.
pollip 2016. március 11. 13:36
Teljesen kiakadtam és felháborodtam!
Nesze neked liberalizmus! Nem tűrik a keresztény nevelést! Liberálfasiszták!
Csigorin 2016. március 11. 13:37
Egyebkent ha valaki ismer innen hat tudhatja hogy minden vagyok csak nem liberalis, de igy is azt mondom, hogy inkabb legyen tevedesbol kiemelve egy-ket gyerek, akiket aztan megfelelo vizsgalat utan visszaadnak, minthogy NE legyen kiemelve az a gyerek, aki tenylegesen veszelyben volt.
veletlen 2016. március 11. 23:52
Azon gondolkodom, téged vertek-e. :D
veletlen 2016. március 12. 0:01
Meg Darth Vadert is kérdezhetjük az apaságról. Vagy beszélhetünk a tyúkok járásáról, hiszen annak is sok köze van a témához. De talán a juhok illenének a legjobban ide.
veletlen 2016. március 12. 21:45
Akár vertek, akár nem, részben attól lettél olyan felhasználó, akiről nehéz eldönteni, verték-e vagy sem. Te magad ásod alá amit alá akarsz támasztani.
Csomorkany 2016. március 18. 14:40
A Heteknek én sem adok túl sok hitelt, de a CitizenGo egy lényeges fokkal több tiszteletet érdemel. Tisztességes katolikus családanyák is vannak a magyar csoportban. Ami engem illet, a CitizenGo híradását előbb olvastam, mint a Hetekét.
Csomorkany 2016. március 20. 20:37
@Éva-48
Olyan információt, hogy a tél után tavasz következik, elfogadok a Hetektől, mivel független hírforrások is megerősítik, de ha "jó napot" kívánnak nekem, mint katolikusnak, azt erős kételyekkel fogadom.
Tudod vannak konkrét ügyek, ahol a Hetek verzióját is ismerem, meg az igazságot is. És hát nincs kapcsolat.
Csomorkany 2016. március 20. 20:51
Mondjuk köszi, hogy fölhívtad a figyelmemet arra, hogy a Citizen-Go nem vállalt felelősséget a petíció tartalmáért. Majd visszajelzem nekik, hogy ezt nem apró betűkkel kellene legalul megjelentetni.
Akkor viszont egyenlőre nincs számomra hitelt érdemlő magyarországi tudósítás az esetről. Bocs, de Téged sem ismerlek.
Ha úgy történt minden, ahogy a szülők verziójából megismerhető, az vérlázító, de meg kellene hallgatni a másik oldalt is.
Csomorkany 2016. március 23. 16:37
Azért az érem másik oldalát nézegetve, semmiképpen nem szimpatikus a Barnevernet teljes hallgatása, és nem meggyőzőek az érvek emellett. A gyerekeket ki lehet hagyni ebből, csak szervezés kérdése.
Eleve ott kezdődik, hogy 5 gyermek egy időben történő elvétele nagyon drasztikus döntés. Hirtelen nem tudom elképzelni, hogy ha a szülőket nem vádolják konkrét, köztörvényes bűncselekményekkel, akkor még mi indokolhat egy ilyen lépést. Jó, a teljes anyagi csőd nyilván, de ha erről lenne szó, azt már tudnánk. Ha viszont köztörvényes bűncselekménnyel vádolják a szülőket, mondjuk szexuális abúzussal, vagy ilyesmivel, akkor miért nem viszik perre a dolgot? Továbbá miért nincs olyan bírói fórum Norvégiában, ahol egy ilyen drasztikus lépés jogosságát meg lehet vitatni? Remélem, hogy nálunk lehet gyermekelvétel miatt polgári pert indítani az érintett szülőknek. Ha nem, akkor nálunk is baj van.
Sulammit 2016. március 23. 17:04
Tök mindegy, hogy hol jelent meg, példátlan eljárás.
Szegény szülők, szegény gyerekek.
Azt hallottam, hogy Svédországban minden családnak megvan, mondjuk hűtőmágnes formájában, egy telefonszám, amit a gyerekek felhívhatnak, hogy feljelentsék a szüleiket, ha bántalmazás éri őket.
Nem kell egy nyakleves, lehet egy egyszerű fenékre verés.
Nem Döbrögi-féle fenekelés.
Csomorkany | 2016. március 23. 17:12
Csomorkany 2016. március 23. 17:12
Azért nem tökmindegy, mert egy hazug újság az egész sztoriról is hazudhat. Márpedig a Hetek egy hazug újság.
Sulammit | 2016. március 23. 19:41
Sulammit 2016. március 23. 19:41
Múltkor mondtátok, hogy a hitgyüli lapja.
Mivel későn láttam meg a cikket, már javában vitatkoztatok rajta. És írták mások, hogy nem kacsa a sztori.
Hazug újság? Mit szokott hazudni?
Csomorkany | 2016. március 23. 20:06
Csomorkany 2016. március 23. 20:06
Egy konkrét történetet ismerek, ahol úgy tudósítottak egy perről, hogy egy fia kérdést nem tettek föl az egyik félnek, nem is keresték, és a cikkek végig a másik fél álláspontját tükrözték.
Történetesen én meg a másik peres felet ismerem, és hát meggyőzőbb a sztorija. Nem akarom kiadni, mert nem akarok rossz cikkeken keresztül reklámot csinálni az ügynek.
Lényeg, hogy pont ilyen jogvitákban a Hetek a legkevésbé hiteles hírforrás a szememben. Nyilván igaz az alaphír, hogy egy családtól elvettek öt gyermeket. Hogy az állami gondozásba vétel amiatt történt-e, amit a szülők és rajtuk keresztül a Hetek előad, az vagy igaz, vagy nem. Ahogy föntebb írtam, a legkevésbé sem bízom a skandináv családi fölfogásban, és úgy gondolom, nagyjából a konkrét bűnöző életmód adhat alapot egy ilyen drasztikus beavatkozásra, márpedig akkor perelni is kellene a szülőket, nem csak a gyermekeiket elvenni.
Isten látja lelkem, nem szívem csücskei mondjuk a Jehova Tanúi, de brutálisnak tartanám, ha egy állami szervezet képtelennek nyilvánítaná őket a gyermeknevelésre szélsőséges vallási nézeteik miatt.
Szóval azt valószínűsítem, hogy a Hetek kivételesen nem hazudik, de jobban örülnék, ha objektívebb hírforrásból is tájékozódhatnék.
A linkeken beidézett forrásokkal nem is az a fő gond, hogy ne tudnám őket guglival nagyjából érthetővé tenni, hanem hogy nem ismerem a súlyukat a norvég sajtóban. A Hetekről tudom, hogy hazudik, ha az Új Ember írna a sztoriról elfogadnám, de norvég sajtóorgánumokkal kapcsolatban nincsenek efféle rögzült előítéleteim.
Csomorkany 2016. március 23. 20:23
Csak azt tudom mondani, hogy ha egy család gyermekeinek az elvétele miatt nem lehet független bíróságon jogorvoslatot keresni, akkor az a jogállam súlyos sérelme. Közelebbről sem a magyar sem a norvég családjogot nem ismerem, de ez egyszerűen nem járja.
Ha Magyarországon is ez a helyzet, akkor lehet, hogy csak azért nem borult még ki a bili, mert a magyar hatóság alapól szülőpárti, és jóval kevésbé aktivista, mint a norvég. Erről mondjuk vannak infóim. Tehát Magyarországon inkább nevelőszülők szoktak panaszkodni amiatt, hogy a szemükben nyilvánvalóan alkalmatlan szülők is simán megkapják a gyermeküket, ha kicsit is harcolnak érte.
Sulammit 2016. március 24. 13:00
Mi köze ennek a gyerekek elvételéhez?
Az értékrend az egy dolog. A gyermekek erőszakos állami elrablása, pedig egy másik.
Csomorkany 2016. március 24. 16:24
A vallásszabadsághoz hozzátartozik a szülők joga a gyermekek vallási nevelésére. Ha ebbe egy állam beavatkozik, akkor a folyamatnak nincs vége.
Ráadásul az egyik állam ezt a nevelést szankcionálja, a másik amazt. Mire fog hivatkozni Norvégia, ha mondjuk Szaud-Arábiában ateista nevelés miatt veszik el a gyerkeket mondjuk norvég olajipari szakemberektől?
Nem bukkantak föl állítások radikális anyagi szegénységről, házassági válságról, bűnöző életmódról, vagy a gyermekek veszélyeztetéséről. Így tényleg nehéz elképzelnem, hogy mi lehet az az ok, ami miatt öt gyermek egyszerre elvehető a szüleitől.
Csomorkany 2016. március 24. 16:36
Szerintem a gyermekek elvétele az szükségképpen sérti pl. a család jó hírnevét. Ha ezzel szemben nem lehet bíróságon védekezni, az nem túl szimpatikus jogi helyzet. Én is az "alapjog" fogalmánál ragadnám meg jogilag a problémát, mint ggg.
Már eleve az egy kérdés, hogy ha pl. válóperekben bíróság dönt gyermekelhelyezésről, akkor a hivatalnak miért lehet egyáltalán közigazgatási eljárásban saját döntéseket hozni?
Csomorkany 2016. március 24. 21:53
Azért ha egy állami szerv ilyen keményen belenyúl a magánéletembe, hogy elveszi a gyermekeimet, ugyan bizonyítsa már be független fórumon, hogy megalapozottan járt el!
Egyébként ha megnézed, a független fórum hiánya miatt most éppen a Barnevernet is szív: nemzetközi botrányok származnak a döntéseiből, mert mindenki azt mond a cégre, amit akar.
A gyermekek veszélyeztetése meg tudtommal bűncselekmény. Ha a házaspár veszélyeztette a gyermekeit, tessék őket bíróság elé állítani, és rozsdáljon rájuk a műanyag lakat!
Csomorkany 2016. március 25. 5:35
Mint természetesen érted, én az átfogó, független bírói fórum előtti vita lehetőségét hiányolom - elvben Magyarországon is, ha itt is ugyanez a helyzet.
Egy hatóság ne nyilváníthasson gyermekbántalmazónak, és ne vehesse el a gyermekeimet úgy, hogy nincs független bírói fórum, ahol ezen állításokat tartalmilag bizonyítania kellene.
Mivel Norvégia szabad ország, ezért a független bírói fórum hiánya miatt nem egyoldalúan a szülők szívnak, hanem az eljáró hatóságra is dől a nemzetközi botrány. Szóval mindenki szív.
Magyarországon főleg a gyermekek szívnak, mert a hatóság független fórum hijján nem mer lépni a legnyilvánvalóbban alkalmatlan szülőkkel szemben sem. Pont olyasfajta botrányoktól fél, ami most a Barnevernet nyakába dőlt.
Csomorkany 2016. március 25. 7:54
Próbálnék az esettől és Norvégiától kicsit elvonatkoztatni, mert ahogy föntebb írtam, nem látok tisztán, és nincsenek olyan forrásaim, amelyeket megbízhatónak tartanék.
1. A gyermekelvétel büntetés.
2. Alapját olyan negatív hatósági kijelentések képezik egy családról vagy egy egyedülálló szülőről, amelyek alkalmasak az illető(k) jó hírnevének a tönkretételére.
3. Ha valaki rólam negatív kijelentéseket tesz, kell egy bírósági fórum, ahol tartalmilag védekezni tudok, ill. ő tartalmilag bizonyíthat. Ilyen pl. egy személyiségvédelmi per.
4. Ha a személyiségvédelmi perben a hatóság nem tudja bizonyítani a rólam szóló kijelentések megalapozottságát, akkor a bíróság mondja ki az eredeti állapot helyreállítását, tehát pl. a gyermekek azonnali visszaadását.
5. A gyermekek érdekeire tekintettel mindezt gyorsított eljárásban.
Csomorkany | 2016. március 25. 8:03
Csomorkany | 2016. március 25. 8:31
Csomorkany 2016. március 25. 8:03
indokolt esetben a gyermekelvétel azonnali büntetését a hatóság egészítse ki egy büntetőperrel, amiben elítélteti a szülők törvénybe ütköző cselekedeteit. Viszont ha a büntetőper fölmentéssel végződik, akkor megintcsak szükséges az eredeti állapot helyreállítása.
Szóval az én logikám szerint a hatóságnak büntetőpert lehetne indítania, az érintett szülőknek polgári pert.
Csomorkany 2016. március 25. 8:31
Ja, és még egy kiegészítés:
Ha Norvégiában létezik olyan jogcím a gyermekelvételre, hogy "radikális keresztény nevelési elvek", azellen keresztényként a leghatározottabban tiltakozom. Ez Észak Korea jogállamiságának a nívója.
Jó, értem, hogy fölbukkantak az elmúlt években veszedelmes szekták, de egyrészt egyikük sem volt kifejezetten keresztény, másrészt meg vallási hivatkozás nélkül is lehet bőven jogcímeket találni, miért nem képesek a gyermekeikről gondoskodni. A fényevő szektás szülők pl, akik éhenhalasztották a gyermeküket, tudtommal ülnek, és eszik a krumplifőzeléket a sitten.
Csomorkany | 2016. március 25. 9:02
Sulammit 2016. március 25. 8:50
Miféle "erőszakos vallási magán-indoktrinációja"?
Ez benne volt a cikkben? A gyerekek tiltakoztak csecsemőkorukban a keresztelésük ellen? Vagy csak hideg volt a szentelt víz? Vagy mi?
Vadul keretezni? Erre a hozzászólásodra gondolsz?
Counter http://goo.gl/EXkKH9 Hozzászóló kiszűrése 2016. március 23. 20:12
Hát azt tényleg tudsz!
Csomorkany 2016. március 25. 9:00
2-3. Már bocs, de neked csak annyit számítana a gyermekeid elvétele, mint a parlagfűmentesítési határozat? Bocs, de erre azt tudom mondani, hogy ne legyél tahó! A másik oldalon természetesen a jó hírnév sérelme szempontjából is sokkal többről van szó. Ha az egyik oldalon gyermeket nevelni társadalmi megbecsülést ad, mert azt ad, kezitcsókolom, akkor a másik oldalon ezt a folyamatot hatóságilag félbeszakítani, az súlyos társadalmi sérelem.
De akkor már: ha bizonyítani tudom, hogy nincs a telkemen parlagfű, az senkit nem érdekel?
Csomorkany 2016. március 25. 9:02
Egy ha... akkor... szerkezetet használtam. Ha létezik ilyen törvényi jogcím a norvég jogban, a konkrét szülőktől tök függetlenül, akkor az Észak-Korea. Ha nincs ilyen jogcím, akkor az a Hetek szokásos nívója.
Csomorkany 2016. március 25. 9:32
Bocs, de az "utód fölnevelésére való képesség" az egy felnőtt heteroszexuális emberpár, sőt, rosszabb esetben egyedülálló szülő természetes képessége. Azért vitatkozunk mi itt, mert ez a képesség elődeink esetében az elmúlt néhány milliárd év folyamatában megvolt.
Ha valaki ennek a képességnek a hiányát kimondja valaki másról, akkor tetszik-nem tetszik súlyos negatív személyes ítéletet mond ki. A minimum, hogy emellett érvelni tudjon, független bírói fórumon.
Csomorkany 2016. március 25. 9:43
Mindenesetre alapkérdés. Ha az itt magát exponáló Stop Barnevernet mozgalom beidézi a "radikális keresztény nevelési elvek" tilalmára vonatkozó norvég jogszabályt, és megadja a linket, akkor megyek tüntetni a követség elé.
Ha ilyen jogszabály nincs, akkor az ügy nem az én ügyem.
Csomorkany 2016. március 25. 9:48
Mert te viszont azzal jöttél, hogy mi legyen a percím. Ha a szülő a felperes, aki szeretné visszakapni a gyermekeit, akkor a kiindulópont az a személyi sérülés lehet, ami őt érte a gyermek elvétele kapcsán. Ha a bíróság elismeri az utód fölnevelésére való képességét, akkor logikus, hogy vissza kell kapnia a gyermekét, akit e képesség vélelmezett hiányában vettek el tőle. Ha nem ismeri el, akkor viszont a gyermekelvétel megalapozott volt.
Sulammit 2016. március 25. 9:59
Akkor jó. Már attól tartottam, hogy ... semmi.
Csomorkany 2016. március 25. 10:55
Jól hangzik. Ettől függetlenül rám, Közép-európai katolikus keresztényre az tartozik, ha a norvég jog gyermekelvételi jogcímnek tekinti a "radikális világnézeti nevelést". A többi olyan jogvita, amit helyben kell rendezni. A világ tele van jogi abszurditással, és Norvégia vélhetőleg nem a legrosszabb helyek közé tartozik. De ha a keresztény nevelést tiltják, az az egész világot fertőző, fenyegető jogi precedens.
Csomorkany 2016. március 25. 13:36
Hát, egyrészt ugye van egy rakat eset, ahol a szülő nem akarja a gyereket. Másrészt azt az alkalmatlanságot valakinek csak meg kell állapítani, és bíróság előtt megálló alapozást kell hozzá adni. Felőlem lehet az ügyészség egyik szakágazata is, ez államszervezeti kérdés.
Azt nem hinném, hogy a már meglevő gyermekelhelyezési perek számát annyira megdobná néhány ilyen vitás ügy. Nyilván van egy halom olyan eset is, amikor a gyámügy megállapítja a szülői alkalmatlanságot, a szülő meg örül, mint majom a farkának, hogy legalább büntetőper nem lett a dologból és belenyugszik.
Csomorkany 2016. március 25. 19:34
1. Úgy érted, 24000 történt a szülő akarata ellenére? Mert ha a szülő lemondott a gyerekről, rögtön nincs bíróság.
2. Arra is alkalmas sokféle szervezet, akár még a közigazgatás is, hogy megállapítsa: nem vittem vissza egy könyvtári könyvet. Én meg vagy elfogadom a megállapítást, vagy vitatom, utóbbi esetben per lesz belőle. Tehát alkalmas is, meg nem is. Mi ebben a furcsa?
Meg lennék lepve, különösen Magyarországon, ha a védelembe vételek döntő többsége nem volna teljesen egyértelmű eset, amikor a bíróságon nincs igazi vitatnivaló.
Csomorkany 2016. március 25. 20:17
Nade pont ez az! Egy vissza nem vitt könyv miatt lehet pereskedésig menő jogvita, egy szülőktől elvett gyerek miatt nem? Merthogy a bíróságok túlzsúfoltak? Nehogy már a nyúl vigye a puskát!
Egy olyan aktivista hajlamú gyámhivatalnak, mint amilyennek a norvég tűnik, képesnek kell lennie arra, hogy az intézkedéseit norvég bírósági fórumon megvédje.
Csomorkany 2016. március 26. 13:35
Az önkormi azt mondja: "önkormányzati tulajdonú vagy más tulajdonosi szerkezetű vállalkozásom", menj el, nézd meg, Csomorkány szabályosan parkol-e, befizette-e az ezért járó összeget. A cég megállapítja a tényeket, és ha meg akar büntetni, előkészíti a bizonyítékokat egy esetleges jogvitához. Én meg eldöntöm, hogy jogvitatkozom-e, vagy fizetek. Több millió parkolás történik naponta, így több millió per ügyterhe zuhanhatna a bíróságokra, oszt mégse. Akit a parkolási cégek lebuktatnak, általában fizet, az élet meg megy tovább.
Nem látom be, hogy egy parkolási bírságnál kb. egymilliószor fontosabb kérdésben miért kell elvben kizárni a bírósági jogvita elvi (!) lehetőségét. Különösen egy olyan országban, ahol már nemzetközi botrányok sorozata alakult ki a gyámhivatal ténykedése mián.
Csomorkany 2016. március 27. 13:30
Szerintem egy olyan ítélet kimondása, hogy valaki alkalmatlan a gyermekei nevelésére, nem lehetne tisztán közigazgatási kérdés. Ez nagyon súlyos kijelentés nagyon súlyos magánéleti következményekkel. A minimum, hogy független bírói fórum előtt vita folyhassék róla.
Magyarországon azért nincsenek ebből nagy botrányok, mert a gyámhivatalnak vállalt, kimondott, talán törvényben is előírt alapelve, hogy lehetőség szerint a szülőknek adja vissza a gyermekeket.
Nyilván ez meg egy csomó olyan esetben aggályos, amikor a szülők valójában tényleg tök alkalmatlanok. Ilyenkor pont a gyerek érdekében állna, ha a gyámhivatalnak egy bírósági fölülvizsgálattól kellene tartania, és nem egy sajtókampánytól, meg külföldi országok diplomáciai jegyzékeitől.
Csomorkany 2016. március 27. 13:37
Gondoltam, jelzem, hogy egyetértek a megközelítéseddel. Túl sok ügy van, és ez önmagában is valamilyen zavarnak a jele, de ehhez közünk akkor volna itt, Magyarországon, ha leírt jogszabály korlátozná a szülők saját fölfogású keresztény gyermeknevelését.
Mivel úgy tűnik, nincs ilyen jogszabály, reménykedni, és fohászkodni kell azért, hogy a valóban érintettek elfogadható megoldásokat találjanak. De messze nem Norvégia a legszomorúbb pontja a világnak, ahol mindenképpen tiltakozni kell a dolgok elfogadhatatlan menete miatt. Majd ha Norvégiából fognak tömegesen Magyarországra vándorolni a népek, akkor eltűnődhetünk azon, hogy valamit igazán rendbe tehetnének.
Csomorkany 2016. március 27. 17:07
Persze, hogy nem hiábavaló tiltakozni, de tiltakozzanak a norvégok, meg az érintett családok személyes ismerősei, nemzetiségtől függetlenül!
A Bodnariu-ügy kapcsán pl. több haszna van egy családot ismerő személy pozitív tanúságtételének, mint akárhány Hetek-cikknek, amely a magyar közvéleményt hergeli.
Csomorkany | 2016. március 27. 18:22
Csomorkany 2016. március 27. 18:22
De mondjuk tényleg nem könnyű a távolságtartás mondjuk egy ilyen cikk kapcsán:
http://mno.hu/hetvegimagazin/n..
Csomorkany 2016. március 27. 21:00
Belegondoltál abba, hogy mennyi igazságtalanság, túlkapás mellett mentél el csak ma?
A baj a médiával nem ott kezdődik, ha ostobaságokat olvasunk, hanem már akkor, ha áttételesen képes terelni a figyelmünket.
Persze írod, hogy tájékozott vagy konkrét norvég ügyekben, az nyilván más helyzet, de én csak egy mezei médiafogyasztó vagyok. Úgy látom, semmi olyat nem tehetek a Bodnariu-családért, amit más, tájékozottabb emberek ne tehetnének meg. Ezért próbálok tudatosan távolságot tartani, nem azért, mert nincs bennem részvét vagy fölháborodás.
Csomorkany 2016. március 28. 7:08
A végét folytatnám egy kis kommentárral: "Azt kell megszüntetni, vagy javítani." - a norvégoknak. És persze mindenkinek, aki a norvégok hülyeségei miatt szenvedő embereket, családokat konkrétan ismer.
Én meg csöndben hálát adok, hogy azért nem tették tételes jogszabályban megfogalmazott alapelvvé a radikális keresztény nevelés tilalmát. Mert akkor ott volna a helyem a demonstrálók között.
Csomorkany 2016. március 28. 20:13
Elvileg én is az élhető helyek közé sorolom Norvégiát, de úgy látom, hogy a gender mainstreaming kicsit túl mélyre ment náluk. A jelen ügy hátterében is ezt vélem látni.
Az emlegetett "radikális keresztény nevelési elvek" nyilván nem a dinoszauruszokra és az evolúcióra vonatkoznak, hanem a homoszexualitás bűnként való családi bemutatására.
Morgen 2016. március 28. 20:39
A szervezeteknek produkálniuk kell.
Csomorkany 2016. március 29. 7:49
OK, részemről kitárgyaltuk. Köszi, hogy lényegesen tájékozottabnak és kiegyensúlyozottabbnak bizonyultál, mint a magyar sajtó.
Csomorkany 2016. március 30. 20:30
A 24000 abból a föltevésedből indul ki, hogy minden indoklással ellátott állami gondozásba vételből per lesz. Ez azonban ugyanolyan ingyenes föltevés, mint hogy én meg azt mondom, hogy minden tizedikből lesz per.
Ahogy föntebb már kitárgyaltuk, egy állami gondozásba vétel a szülők szempontjából súlyos személyes ítélet egy alapvető emberi képesség hiányáról.
Vannak, akikből hiányzik ez az emberi képesség, de meg kell(ene) adni a lehetőséget, hogy független fórumon védekezzenek.
Jól látszanak az ennek hiányából fakadó képtelenségek:
- a hatóság Norvégiában perelhető amiatt, mert nem vett gyámság alá valakit.
- a norvég hatóság nemzetközi szinten szidható amiatt, mert gyámság alá vett valakit.
- Magándetektíveket gyermekrabló akciók miatt egész országok hősként ünnepelnek.
- egy csomó gyermek szenved amiatt, mert a magyar hatóság meg nem mer lépni a szülőkkel szemben.
Ez mind ugyanarról szól: a független fórum előtti vita hiányáról. ggg meg aszongya, a független fórum biztosítására nemzetközi egyezmények kötelezik Norvégiát éppúgy, mint Magyarországot.
Csomorkany 2016. március 30. 22:28
Ugyanazokat a köröket futjuk. A gyermek elvétele a szülők szempontjából személyes képességek meglétéről vagy hiányáról szól. Kb, mint az őrültnek nyilvánítás. Ilyesmi bíróság előtti megvitatásért kiált.
Norvégia ellen mindenféle nemzetközi eljárások zajlanak, de az sem semmi, hogy egy ottani gyermekrablás elkövetője Lengyelországban teljes állami védelmet kap, és büszke a tettére. Ráadásul még én is hajlamos vagyok elhinni, hogy tényleg jót tett egy gyerekkel...
Magyarországon a hatóságnak törvényes működési elve, hogy elsősorban a vér szerinti szülőknél kell a gyermeket nevelni. Így nálunk inkább gyermekek válhatnak a független fórum hiányának áldozatává, de őket meg senki nem kérdezi.
Csomorkany 2016. március 31. 16:39
Az jogászok egymás között... Egyenlő fegyverekkel mindegyik védeni tudja magát.
Csomorkany 2016. március 31. 22:36
Lenyűgöztél. Szóval az orvosi kamarából való kitiltás, amit a többi orvos mond ki nyilván valamilyen etikai vétség, és nem valamilyen képesség hiánya miatt (képességhiány miatt ugyanis a vizsgáról vágják ki), összevethető azzal, hogy egy közigazgatási szerv megállapítja valakiről a képtelenséget a gyermeknevelésre.
Csomorkany 2016. április 1. 5:46
Ezt még én is értem, pedig nem vagyok jogász :-)
Bélyeggyűjtő lehetsz kötelező egyesületi tagság nélkül is. Ha viszont egy szakmát csak kötelező kamarai tagság mellett űzhetsz, és a kamara etikai kódexet ír elő, akkor az tartalmilag jogszabály, amelyet nem a törvényhozó hatalom alkotott.
Csomorkany 2016. április 1. 5:54
Fönntartva ggg ellenvetését, ezek a kamarák szakmai szervek, amelyeket a tagok formáltak saját képükre.
Szülőként mikor szóltál bele abba, hogy a gyámhivatal milyen elvek szerint gyámkodjon? Nem egy szülői kamaráról van ám szó! Mikor vannak a gyámhivatali választások, amikor a szülők elzavarhatják a nekik nem tetsző elveket érvényesítő gyámhivatali tisztségviselőket?
Csomorkany 2016. április 1. 20:11
Azt tudom neked a magam részéről lezárásként mondani, hogy súlyos állami visszaélésnek tartom, ha egy állami szerv bírósági jogorvoslati lehetőség nélkül őrültnek nyilváníthat vagy képtelennek nyilváníthat a gyermekeim nevelésére. Ez az álompolgári véleményem a norvég államról éppúgy, mint a magyar államról. Ha neked más a véleményed, akkor mi egymás között 1:1-re állunk. Az azonban biztos, hogy ha a norvég gyámügy sok olyan döntést hoz, amely nemzetközi szintig menő botrányt kavar, akkor az én véleményem irányába lesz elmozdulás a közvéleményben.
Csomorkany 2016. április 2. 20:45
No, én megbízlak a jogi képviseletemmel ezen a helyen :-) Ahogy látom, érdemben egyetértünk.
Csomorkany 2016. április 4. 18:37
Szakszerűbb kifejezéseket használsz ("alapjogok", stb.), de az intuíciónk ugyanaz. Ilyen ügyekben szükség van egy lényegi bírósági kontrollra.
Azt viszont nem hiszem, hogy ha a norvég hatóság nem vállalja írásban, büszkén, hogy "radikális keresztény nevelés" miatt vette el a gyerekeket, akkor nekünk magyaroknak foglalkoznunk kell az esettel. Lehet, hogy a valóságban ez történt, de az ezzel kapcsolatos leleplezést a norvég keresztényeknek kell megtenniük, ők vannak ehhez megfelelő információs helyzetben.
Ha nincs szükség leleplezésre, mert a hatóság még büszke is magára, na akkor megyek tüntetni.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság