A BALATON KIEMELT ÜDÜLŐKÖRZET TERÜLETÉRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK27
5. §28 (1) A települések közigazgatási területén a településrendezési eszközökben azon erdőterület települési területfelhasználási egységbe sorolt terület nagysága, amelyet egyidejűleg a térségi szerkezeti terv erdőgazdálkodási térségként állapít meg, összességében nem csökkenhet.
6. §29 (1)30 E § alkalmazásában zöldterület: a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel érintett területre készült vízpart-rehabilitációs tanulmánytervben zöldterület települési területfelhasználási egységbe sorolt terület.
b)31 a vízpart-rehabilitációs tanulmánytervben kijelölt közhasználatú parti sétány hossza nem csökkenhet,
c)32 a vízpart-rehabilitációs tanulmánytervben kijelölt közhasználatú parti sétány legalább 10 m szélességgel a természetes vízparti vegetáció sérelme nélkül biztosítható,
6/A. §33 (1) E § alkalmazásában zöldterület: a településrendezési eszközökben a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel nem érintett területeken zöldterület területfelhasználási egységbe sorolt, az ingatlan-nyilvántartás szerint önkormányzati vagy állami tulajdonban lévő közpark vagy közkert.
6/B. §34 (1) E § alkalmazásában zöldterület: a településrendezési eszközökben a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel nem érintett területeken zöldterület területfelhasználási egységbe sorolt terület, amely az ingatlan-nyilvántartás szerint nem minősül önkormányzati vagy állami tulajdonban lévő közparknak vagy közkertnek.
7. §35 A kiemelt üdülőkörzet területén lévő települések külterületi beépítésre nem szánt területén a még meglévő beépítetlen tóparti területeket – legkevesebb 50 méter széles sávban – a településrendezési eszközökben vízgazdálkodási települési területfelhasználási egységbe kell sorolni, és e területeken a helyi építési szabályzat előírásait az e törvény szerinti felszíni vízminőség-védelmi terület övezetre vonatkozó előírások szerint kell meghatározni.
8. §36 (1) A kiemelt üdülőkörzet településeinek beépítésre nem szánt területein 3000 m2-nél kisebb telket – közlekedési, közműelhelyezési és hírközlési terület, valamint közhasználatú zöldterület, védőerdő, illetve a közlekedési, közműelhelyezési és hírközlési területek kialakítása után visszamaradó mezőgazdasági és erdőterület települési területfelhasználási egység kivételével – kialakítani nem szabad.
(3)37 Az országos jelentőségű védett természeti területeken
9. §38 (1) A kiemelt üdülőkörzet területére kívülről – a regionális víziközmű rendszerre a szennyvízcsatorna-hálózaton keresztül történő csatlakozás kivételével – szennyvizet bevezetni tilos, ha a tisztított szennyvíz befogadója a Balaton.
(4)39 A kiemelt üdülőkörzet partinak és partközelinek nem minősülő, szennyvízelvezetési agglomerációba nem tartozó 2000 LEÉ alatti településeinek beépítésre szánt területein, illetve belterületein, ahol a szennyvízcsatorna-hálózat nem épült ki, illetve a tisztítómű tovább nem terhelhető új épület építésére építésügyi hatósági engedélyt adni, illetve az engedélyek érvényét meghosszabbítani csak akkor lehet, ha a vízügyi hatóság által engedélyezett egyedi szennyvízkezelő berendezés létesült.
(5)40 A kiemelt üdülőkörzet partinak és partközelinek nem minősülő, szennyvízelvezetési-agglomerációkba tartozó településeinek beépítésre szánt területein, illetve belterületein új épület építésére építésügyi hatósági engedélyt adni, illetve az engedélyek érvényét meghosszabbítani csak megépült és üzembe helyezett szennyvízcsatorna-hálózatra történő rákötés és a megfelelő kapacitású tisztítómű megléte, vagy az illetékes környezetvédelmi és vízügyi hatóság által engedélyezett egyedi szennyvízkezelő berendezés létesítése esetén lehet.
(6)41 A kiemelt üdülőkörzet településeinek beépítésre nem szánt területén, amennyiben nincs lehetőség a szennyvízcsatorna-hálózathoz történő csatlakozásra, új épület építésére építésügyi hatósági engedélyt adni csak vízzáró szennyvíztároló, illetve a vízügyi hatóság által engedélyezett egyedi szennyvízkezelő berendezés megléte esetén lehet.
10. §42 A kiemelt üdülőkörzet településeinek településrendezési eszközeit a természetvédelmi, tájesztétikai szempontok, valamint a történeti településszerkezet, a táj és a település jellege, a kulturális és az építészeti örökség, valamint az építészeti hagyományok figyelembevételével kell elkészíteni.
11. §43 A település helyi építési szabályzatában rendelkezni kell a meglévő tájékoztató táblák, köztárgyak, hirdetőberendezések lebontásáról, újak elhelyezéséről.
12. §44 A települések beépítésre szánt területén a településkép és a tájkarakter védelme érdekében csarnok jellegű épület építése – látványtervvel igazoltan – tájba illesztve, illetve növényzettel takartan engedélyezhető.
13. §45 A települések beépítésre nem szánt területén a tájkarakter védelme érdekében
a)46 terepszint alatti építmény bruttó alapterülete a telek területének 10%-át nem haladhatja meg;
b)47 10 méternél nagyobb beépítési magasságú építményeket a környezethez (domborzati és növényzeti adottságokhoz) illeszkedően kell elhelyezni;
c)48 a 10 méternél nagyobb beépítési magasságú építmények vagy a 250 m2-nél nagyobb beépített alapterületű építmények építési engedély iránti kérelméhez külön jogszabályban meghatározott látványtervet kell mellékelni.
14. §49 (1)50 Bányatelek csak az ország más területén föl nem lelhető ásványi nyersanyag, illetve a helyi, tájba illő építkezés nyersanyagai lelőhelyének területén állapítható meg. E területeket a településrendezési eszközökben az állami földtani feladatokat ellátó szerv szakmai állásfoglalása alapján kell lehatárolni.
(4)51 Belterületi lakóövezet övezeti határától számított 1000 méteren belül működő külszíni művelésű bányában, ha az ásványi nyersanyag jövesztése nem csak robbantással történhet, a robbantási tevékenység végzéséhez az érintett belterületi lakóövezet helye szerint illetékes önkormányzat hozzájárulása szükséges. A hozzájárulás a jóváhagyott kitermelési műszaki üzemi terv hatálya alatt nem vonható vissza.
(5)52 Ha az önkormányzat vitatja az ásványi nyersanyag csak robbantással történő jöveszthetőségét, akkor a bányavállalkozó köteles a bányafelügyeletnél a jövesztési lehetőségek megállapítását kérelmezni. Vitatottnak kell tekinteni a jövesztési módot, ha az önkormányzat a bányavállalkozó hozzájárulás megadása iránti kérelmére 30 napon, de legkésőbb a kérelem benyújtását követő önkormányzati testületi ülést követő 5 napon belül nem válaszol. A bányafelügyelet döntését bányászati szakértő bevonásával hozza meg. A bányavállalkozó a bányafelügyelet döntésének jogerőre emelkedéséig robbanóanyag-felhasználási engedély iránti kérelmet nem nyújthat be.
15. §53 A kiemelt üdülőkörzetben csak olyan rendeltetés céljára szolgáló építmények üzemeltethetők, amelyek
15/A. §54
A BALATON KIEMELT ÜDÜLŐKÖRZET PARTI ÉS PARTKÖZELI TELEPÜLÉSEIRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK55
16. §56 Az e törvényben meghatározott célok, valamint a jogszabályok szerinti környezetvédelmi, természetvédelmi és vízgazdálkodási célok megvalósítása érdekében a vízgazdálkodásért felelős miniszter a környezetvédelemért és a természetvédelemért, valamint a településrendezésért és területrendezésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendelettel partvonal-szabályozási tervet fogad el.
16/A. §57 (1)58 A meglévő, feltöltött zagyterek területét zöldterület, erdőterület vagy vízgazdálkodási terület települési területfelhasználási egységbe kell sorolni.
(2)59 A vízgazdálkodási települési területfelhasználási egységbe sorolt területen a meglévő, korábban lezárt zagyterek is felhasználhatók a zagy elhelyezésére a vízügyi hatóság engedélyével és az érintett települési önkormányzat egyetértésével.
(3)60 A vízgazdálkodási települési területfelhasználási egységbe sorolt területek medencés kikötők létesítésére a vízügyi hatóság engedélyével felhasználhatóak.
17. §61 (1) A települések beépítésre szánt területe nem növelhető azokon a településeken, ahol a szennyvízcsatorna-hálózat nem épült ki, vagy a szennyvízcsatorna-hálózat nem megfelelő kapacitású tisztítóműre csatlakozik, vagy a hálózatra rákötött lakások, illetve üdülőegységek száma nem éri el az összes lakás- és üdülőegység számának 80%-át.
(2)62 A települések beépítésre szánt területein, belterületein, ahol a szennyvízcsatorna-hálózat nem épült ki, illetve a tisztítómű tovább nem terhelhető, új épület építésére és a meglévő épület rendeltetésének megváltoztatására – amennyiben a rendeltetés megváltozása többletszennyvíz kibocsátásával jár – irányuló engedély kiadása, illetve az engedély hatályának meghosszabbítása csak a szennyvízcsatorna-hálózatra történő rákötés és a megfelelő kapacitású tisztítómű meglétéhez kötött feltétellel lehetséges. Ha az érintett telken keletkező szennyvíz elvezetését biztosító szennyvízcsatorna-hálózat építőipari kivitelezése megkezdődött, az építési és a rendeltetés megváltoztatási építésügyi hatósági engedély kiadható, de a használatbavételi engedély csak a megépült és üzembe helyezett szennyvízcsatorna-hálózatra történő rákötés és a megfelelő kapacitású tisztítómű megléte esetén adható ki.
18. §63 (1) A települések beépítésre szánt területeinek növelésekor a területnövekmény legkevesebb 10%-ának megfelelő, 50%-ban azzal településszerkezeti kapcsolatban lévő közhasználatú zöldterületet kell biztosítani. A gazdasági terület települési területfelhasználási egység területének növelése esetén a közhasználatú zöldterület helyett védőerdő is kijelölhető. A beépítésre szánt terület csak a zöldterület, illetve védőerdő egyidejű létesítésével és a zöldterület települési önkormányzati tulajdonba adásával alakítható ki.
19. §65 (1) A kempingek területének más célra történő igénybevétele csak zöldterületként 4%-os beépítettséggel vagy a turizmus fejlesztését szolgáló vegyes területként, üdülőházas üdülőterületként, illetve a különleges területfelhasználási egységek közül a vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekben meghatározott települési területfelhasználási egységként
b) amennyiben a közvetlen parti kapcsolattal rendelkező 30 méter széles – közhasználatú parti sétány kialakítására alkalmas – zöldterület települési területfelhasználási egységbe tartozó terület tulajdonjogát a települési önkormányzat megszerezte, a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel érintett, eredetileg közvetlen Balaton-parti kapcsolattal rendelkező területen a visszamaradó telekre meghatározott települési területfelhasználási egység vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekben meghatározott beépítési százalékával;
d)66 a kiemelt üdülőkörzet parti és partközeli településeinek területén lévő, a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel nem érintett területen a településrendezési eszközökben meghatározható beépítési szabályok szerint
(3)67 A meglévő strandok területe a településrendezési eszközökben csak zöldterület kialakítása céljából csökkenthető. A strandok területén telekfelosztás csak zöldterület kialakítása céljából, telekhatár-rendezés csak zöldterületbe sorolás vagy a strandterület növelése, illetve a telekhatár kiigazítása céljából végezhető. A telekhatár-rendezés során a strandterület parthossza nem csökkenthető. A strandok területének
b) legkevesebb 65%-át – legkésőbb a használatbavételi engedélykérelem benyújtásáig – növényzettel fedetten kell kialakítani és fenntartani.
20. §68 (1)69 A kiemelt üdülőkörzet valamennyi parti településén a belterülethez csatlakozó parthossz legkevesebb 30%-án legalább 5 méter széles közhasználatú parti sétány helye biztosítandó a vízpart-rehabilitációs tanulmánytervek alapján felülvizsgált településrendezési eszközökben, figyelemmel a természetes vegetáció megtartására.
(2)70 A vízpart-rehabilitációs tanulmánytervekkel közterületbe sorolt területekre vonatkozóan a települési önkormányzatokat – külön jogszabályban meghatározottak szerinti védett természeti területeken az államot – elővásárlási jog illeti meg.
(3)71 A (2) bekezdésben meghatározott területre készült vízpart-rehabilitációs szabályozási követelmények alapján felülvizsgált és módosított településrendezési eszközök alapján meghatározott ingatlanokra, a települési önkormányzat kérelmére, az elővásárlási jogot az ingatlan-nyilvántartásba be kell jegyezni.
21. §72 A felszíni csapadékvizeket közvetlenül a tóba vezetni csak a szükséges előzetes tisztítás után, a vízügyi hatóság által meghatározott feltételek szerint lehet.
22. § (1)73 Bányászati tevékenység – kutatási, bányabezárási és az utóhasznosítás érdekében végzett tájrendezési tevékenység kivételével – csak a települések közigazgatási területének a tó felületéről – látványtervvel igazolhatóan – nem látható részén engedélyezhető.
(3)74 A települések közigazgatási területén lévő működő hulladéklerakó, hulladékkezelő telepek területi bővítés nélküli korszerűsítését, illetve ha ez nem lehetséges, felszámolását – a parti és partközeli településekben a szelektív hulladékgyűjtési és hulladékkezelési rendszer kialakításával – térségi hulladékgazdálkodási terv alapján kell megvalósítani.
A KIEMELT TÉRSÉGI ÖVEZETEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK75
22/A. §76 (1) A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének a kiemelt térségi övezeti tervlapjain lehatárolt övezetek a következők:
(3)77 A Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervében lehatárolt kiemelt térségi övezeteket a településszerkezeti terv készítése során a településrendezési eszközökről szóló jogszabály szerinti megalapozó vizsgálatban és alátámasztó javaslatban, a településrendezési eszközök készítése során a kiemelt térségi övezetek területi érintettségével kapcsolatosan külön jogszabály szerint állásfoglalásra kötelezett államigazgatási szervek állásfoglalása alapján, a területfejlesztésről és a területrendezésről szóló törvény előírásai szerint kell lehatárolni.
Magterület övezete78
23. §79 A magterület övezete (Ö-1) tekintetében az OTrT által meghatározott országos ökológiai hálózat országos övezetre, valamint a magterület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
g)80 10 m beépítési magasságot meghaladó építmény – kápolna, kizárólag kilátó rendeltetésű építmény, víztorony kivételével – nem létesíthető, csarnok jellegű épület, reklámcélú hirdető építmény elhelyezése nem engedélyezhető;
h)81 erdőtelepítés, külterületi fásítás kizárólag őshonos fafajokkal végezhető;
Ökológiai folyosó övezete82
24. §83 Az ökológiai folyosó övezete (Ö-2) tekintetében az OTrT által meghatározott országos ökológiai hálózat országos övezetre, valamint az ökológiai folyosó kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
b)85 a településrendezési eszközök készítése során az ökológiai folyosók folytonosságát és folyamatossá tételét ökológiai vizsgálatokra alapozva kell tervezni és biztosítani;
j)86 új építmény elhelyezése, műszaki infrastruktúra telepítése csak tájba illesztve és a természetvédelmi kezelő hozzájárulása alapján történhet;
k)87 10 m beépítési magasságot meghaladó építmény – kápolna, kizárólag kilátó rendeltetésű építmény, víztorony kivételével – nem létesíthető, csarnok jellegű épület, reklámcélú hirdető építmény elhelyezése nem engedélyezhető;
m)88 erdőtelepítést, külterületi fásítást őshonos fafajokkal kell végezni;
Pufferterület övezete89
25. §90 A pufferterület övezete (Ö-3) tekintetében az OTrT által meghatározott országos ökológiai hálózat országos övezetre, valamint a pufferterület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
g)92 közlekedési építmények, új villamosenergia-ellátási, táv- és hírközlő vezetékek, egyéb közművezetékek, építmények tájba illesztve létesíthetők;
Térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezete93
26. §94 A térségi jelentőségű tájképvédelmi terület övezete (T-1) tekintetében az OTrT által meghatározott országos jelentőségű tájképvédelmi terület országos övezetre, valamint a térségi jelentőségű tájképvédelmi terület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
b)95 a művelési ág megváltoztatása, illetve a más célú hasznosítás csak az adottságoknak megfelelő termelési szerkezet, tájhasználat kialakítása, illetve a tájkarakter erősítése, valamint közmű és közút építése érdekében engedélyezhető;
Történeti települési terület övezete96
27. §97 (1)98 A történeti települési terület övezetének (T-2) területét – a kulturális örökségvédelmi hatóság állásfoglalása alapján – a településrendezési eszközökben a tényleges kiterjedésnek megfelelően a (2) bekezdésben foglaltak érvényesülése érdekében szükség szerint védőövezetével együtt kell lehatárolni és e törvény előírásait a településrendezési eszközökben lehatárolt területen kell érvényesíteni.
a)99 a helyi építési szabályzatban és a helyi építészeti örökség védelméről szóló rendeletben – a külön jogszabályban meghatározottak szerint – meg kell határozni, és elő kell írni a látványvédelmet, a településkép-védelmet, a zöldfelületek fejlesztését, az épületek paramétereit, az építmények helyi építészeti hagyományokhoz illeszkedő megjelenését meghatározó előírásokat és a helyi építészeti hagyományoknak megfelelő építési anyagok használatát;
Világörökség és világörökség-várományos terület övezete100
28. §101 (1)102 A világörökség és világörökség-várományos terület övezetének (T-3) területét – a kulturális örökségvédelmi hatóság állásfoglalása alapján – a településrendezési eszközökben kell a tényleges kiterjedésnek megfelelően lehatárolni, és e törvény előírásait a településrendezési eszközökben lehatárolt területen kell érvényesíteni.
Szélerőmű elhelyezéséhez vizsgálat alá vonható terület övezete103
28/A. §104 (1) A kiemelt üdülőkörzet területén szélerőmű, illetve 10 méternél magasabb szélkerék
(2)105 A településrendezési eszközökben – a helyi szélmérési adatok figyelembevételével – kell
Ásványi nyersanyag-gazdálkodási terület övezete106
28/B. §107 (1)108 Az ásványi nyersanyag-gazdálkodási terület övezete (A-1) területét – az állami földtani feladatokat ellátó szerv állásfoglalása alapján – a településrendezési eszközökben kell a tényleges kiterjedésnek megfelelően lehatárolni, és e törvény előírásait a településrendezési eszközökben lehatárolt területen kell érvényesíteni.
Térségi jelentőségű komplex tájrehabilitációt igénylő terület övezete109
29. §110 A térségi jelentőségű komplex tájrehabilitációt igénylő terület övezete (R-1) tekintetében az OTrT által meghatározott térségi komplex tájrehabilitációt igénylő terület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
b)111 a bányászattal érintett területen az újrahasznosítás célját, módozatait és szabályait a bányatelek területére készített, az állami földtani feladatokat ellátó szerv által jóváhagyott tájrendezési előterv, vagy tájrendezési terv alapján a településrendezési eszközökben kell meghatározni.
Ökológiai rehabilitációt igénylő terület övezete112
30. §113 Az ökológiai rehabilitációt igénylő terület övezetén (R-2):
a)114 beépítésre szánt terület nem jelölhető ki;
d)115 a bányászattal érintett területen a természetközeli állapot visszaállítását, módozatait és szabályait az állami földtani feladatokat ellátó szerv által jóváhagyott tájrendezési előterv vagy tájrendezési terv alapján a településrendezési eszközökben kell meghatározni.
Felszíni szennyezésre fokozottan érzékeny terület övezete116
31. §117 A felszíni szennyezésre fokozottan érzékeny terület övezete (SZ-1) tekintetében az OTrT által meghatározott kiemelten érzékeny felszín alatti vízminőség-védelmi terület országos övezetre vonatkozó övezeti előírások és a felszín alatti vizek védelméről szóló kormányrendelet előírásai mellett a következő előírások alkalmazandók:
a)118 korlátozott vegyszer- és műtrágya-használatú, környezetkímélő vagy extenzív mezőgazdasági termelés folytatható;
Földtani veszélyforrás terület övezete119
32. §120 (1)121 A földtani veszélyforrás terület övezete (P-1) területét – az állami földtani feladatokat ellátó szerv állásfoglalása alapján – a településrendezési eszközökben kell tényleges kiterjedésének megfelelően lehatárolni, és e törvény előírásait a településrendezési eszközökben lehatárolt területen kell érvényesíteni.
a)122 az övezetbe besorolt területeken a beépítés feltételeit a településrendezési eszközökben kell meghatározni;
b)123 a felszíni vizek és belvizek szakszerű elvezetésére szolgáló műtárgyakat a településrendezési eszközökben tervezni kell.
Vízeróziónak kitett terület övezete124
33. §125 A vízeróziónak kitett terület övezet (P-2) tekintetében az OTrT által meghatározott vízeróziónak kitett terület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
b)126 a már kialakult vízmosások rendezésével (megkötésével, bedöntésével) kapcsolatos feladatokat a településrendezési eszközökben kell meghatározni.
Felszíni vízminőség-védelmi terület övezete127
34. §128 A felszíni vízminőség-védelmi terület övezetén (F-1):
b)129 épületek építése, bővítése – a településrendezési eszközökben a természetvédelmi szempontokkal összhangban szabályozott területeken elhelyezett, a régészeti lelőhelyek leletmentését és bemutatását lehetővé tevő építmények, a horgászturizmust szolgáló esőbeálló jellegű építmények és a legkevesebb 5 ha egybefüggő gyepterületen, a legeltetést biztosító állatállomány szállásául szolgáló, hagyományos istállóépületek kivételével – nem engedélyezhető;
Tómeder övezete130
35. §131 A tómeder övezetén (D-1):
f)132
h)133 a tómeder nádasában, a kihirdetett vízpart-rehabilitációs tanulmánytervek által kijelölt kikötésre alkalmas partszakaszokon engedéllyel rendelkező kikötők esetén legfeljebb 5 méter széles bejáró, valamint a meglévő közhasználatú strandok előtt, fövenyes strandszakasz kialakítása érdekében, a IV–V. osztályú nádasban, legfeljebb 30 méter széles bejáró a vízügyi hatóság engedélyével fenntartható;
j)134
Térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez vizsgálat alá vonható terület övezete135
36. §136 A térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez vizsgálat alá vonható terület övezete (H-1) tekintetében az OTrT által meghatározott térségi hulladéklerakó hely kijelöléséhez vizsgálat alá vonható terület kiemelt térségi és megyei övezet meghatározásánál figyelembe kell venni, hogy az OTrT-ben előírt területeken kívül
Települési terület övezete137
37. §138 A települési terület övezetén (U-1):
Gazdasági terület övezete139
38. §140 A gazdasági terület övezetén (U-2):
a)141 a településszerkezeti tervben új, a környezetre jelentős hatást gyakorló ipari terület nem jelölhető ki;
Általános mezőgazdasági terület övezete142
39. §143 (1) Az általános mezőgazdasági terület övezetén (M-1):
g)144 a Balaton jogi partvonalával nem érintkező, szőlőműveléssel hasznosított 2 ha alatti területű telkekkel rendelkező tulajdonos – ha az egy borvidéken lévő telkeinek összterülete 5 ha-nál nagyobb – a szőlője művelésével, feldolgozásával, illetve ehhez kapcsolódó (nem szállodai célú) borturizmussal összefüggő építési tevékenysége engedélyezhető csak az egyik, a nemzeti park területének természeti és kezelt övezetén kívül lévő telkén. A beépíthető terület nagysága a beszámított telkek összterületének 1%-át, egyúttal a beépített telek beépítettsége a 25%-ot nem haladhatja meg. Az 5 ha-nál nagyobb összterület megállapításánál a kertgazdasági terület övezetén lévő telkek is beszámíthatóak, de építési jogot e telkekre csak a kertgazdasági terület övezeti előírásai szerint lehet szerezni. Az építési jog megszerzéséhez beszámított, de beépítésre nem került telkekre telekalakítási és építési tilalmat kell az építésügyi hatóság megkeresésére feljegyezni;
k)145 állattartó telepet, a családi szükségletet meghaladó állattartást szolgáló épületet – a lovasturizmus céljait szolgáló épület kivételével – tómedertől legkevesebb 1000 méter, egyéb felszíni vizektől legkevesebb 200 méter távolságra lehet elhelyezni.
m)146 a környezetvédelmi és tájképvédelmi szempontból nélkülözhetetlen mezővédő, útvédő fásításokat a településrendezési eszközökben meghatározott módon kell telepíteni;
(3)147 A majorok és gazdasági telephelyek gazdasági célú hasznosítását a településrendezési eszközökben kell szabályozni gazdasági területként, ahol környezetre jelentős hatást nem gyakorló gazdasági tevékenység folytatható.
Kertgazdasági terület övezete148
40. §149 A kertgazdasági terület övezetén (M-2):
e)150 a beépítési magasság a 4 métert, az építmény legmagasabb pontja a 6 métert nem haladhatja meg;
g)151 az egyes településeken az övezet területének legfeljebb 10%-án a település helyi építési szabályzatában kijelölt, a település belterületéhez közvetlenül kapcsolódó területeken, legkevesebb 3000 m2 nagyságú művelt telken, legfeljebb 3%-os beépítettséggel lakóépület is elhelyezhető;
Kiváló termőhelyi adottságú szántóterület övezete152
41. §153 A kiváló termőhelyi adottságú szántóterület övezet (M-3) tekintetében az OTrT-ben meghatározott kiváló termőhelyi adottságú szántóterület országos övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
Erdőterület övezete154
42. §155 Az erdőterület övezetén (E-1):
Erdőtelepítésre alkalmas terület övezete156
43. §157 Az erdőtelepítésre alkalmas terület övezet (E-2) tekintetében az OTrT által meghatározott erdőtelepítésre alkalmas terület kiemelt térségi és megyei övezetre vonatkozó előírásai mellett a következő előírások alkalmazandók:
Kiváló termőhelyi adottságú erdőterület övezete158
44. §159 A kiváló termőhelyi adottságú erdőterület övezet (E-3) tekintetében az OTrT által meghatározott kiváló termőhelyi adottságú erdőterület országos övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások érvényesek:
a)160 az övezetbe tartozó területeket az illetékes erdészeti hatóság állásfoglalása alapján a tényleges kiterjedésnek megfelelően a településrendezési eszközökben kell lehatárolni;
Turisztikai fejlesztési terület övezete161
45. §162 A turisztikai fejlesztési terület övezetén (Ü-1):
Szőlő termőhelyi kataszteri terület övezete163
46. §164 A szőlő termőhelyi kataszteri terület övezetén (C-1):
e)165 a szőlőművelés tényét a terület pontosan meghatározott százalékában az illetékes hegybíró nyilatkozatával kell igazolni.
A kiemelt fontosságú meglévő honvédelmi terület övezete166
46/A. §167 A kiemelt fontosságú meglévő honvédelmi terület övezet (K-1) tekintetében az OTrT-ben meghatározott kiemelt fontosságú meglévő honvédelmi terület országos övezetre vonatkozó övezeti előírások mellett a következő előírások alkalmazandók:
b)168 a 2/6. számú mellékletben szereplő ingatlanokat a településrendezési eszközökben a tényleges kiterjedésüknek megfelelően le kell határolni;
47–49. §169
50–52. §170
53. §171
54. §172 Ez a törvény a kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
a)–c)173
55. §174 (1) A balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel érintett területen, amennyiben az érintett vízpart-rehabilitációs tanulmányterv és a településrendezési eszköz módosítása a nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű beruházások megvalósításának gyorsításáról és egyszerűsítéséről szóló törvény hatálya alá tartozó kiemelt jelentőségű ügy tárgyát képező építési beruházás megvalósítása érdekében szükséges, a településrendezési eszköz módosítása – a (2) bekezdésben foglalt kivétel figyelembevételével – a vízpart-rehabilitációs tanulmányterv módosítása nélkül is elfogadható.
56. § (1)175 Ahol e törvény a környezet, a természet, az erdők, a termőföld, az épített környezet, a kulturális javak védelmére és a műemlékvédelemre, valamint a vízgazdálkodásra vonatkozó külön jogszabályokban meghatározottaknál szigorúbb rendelkezéseket tartalmaz, e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
57. §177 A Balaton kiemelt üdülőkörzetének területén szabálytalanul megépült építményre, építményrészre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha az az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1999. évi CXV. törvénnyel módosított 1997. évi LXXVIII. törvény 48/A. § (1) bekezdésében foglaltakon túlmenően e törvény előírásainak is megfelel vagy szabályossá tehető.
58. § (1)178 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a)179 a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási, valamint a partvonal-szabályozási követelményeket,180
b) a balatoni vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel érintett területeken lévő állami tulajdonú ingatlanok vagyonkezelésére, hasznosítására, valamint értékesítésére vonatkozó követelményeket,181 és
rendeletben szabályozza.182
(2)183 Felhatalmazást kap a területrendezésért felelős miniszter, hogy
a) a vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményekkel érintett területeket kijelölje;184
b)185 a vízpart-rehabilitációs szabályozási követelmények alapján a településrendezési eszközök felülvizsgálatához szükséges tanulmányterveket rendelettel fogadja el.186
(3)187 Felhatalmazást kap a vízgazdálkodásért felelős miniszter, hogy a Balaton Kiemelt Üdülőkörzet Területrendezési Tervének első felülvizsgálatát megelőzően a környezetvédelemért és a természetvédelemért, valamint a településrendezésért és területrendezésért felelős miniszter egyetértésével a partvonal-szabályozási terveket rendelettel fogadja el.
(5)189 Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy a kultúráért, a környezet- és természetvédelemért, valamint a turizmusért felelős miniszterrel egyetértésben a szőlő termőhelyi kataszteri területbe tartozó, kiemelkedő értékű tájelemet képviselő – történeti, termelési és turisztikai szempontból – egyedi értékű dűlőket lehatárolja, és e területek kivételes értékeinek megőrzésére vonatkozó követelményeket rendeletben szabályozza.
59. § (1)190 A Balaton kiemelt üdülőkörzet parti településein a településrendezési eszközöket a vízpart-rehabilitációs szabályozási követelményeknek megfelelően, a vízpart-rehabilitációval érintett területekre készülő vízpart-rehabilitációs tanulmánytervekkel összhangban kell felülvizsgálni és módosítani.
(4)193
(5)194 A partvonal-szabályozási terveket szükség szerint, de legalább 10 évenként felül kell vizsgálni, és szükség szerint módosítani.
(6)195 A partvonal-szabályozási tervek első felülvizsgálatáig a kikötésre alkalmas partszakaszok, valamint a szabályozási partvonal tekintetében a vízpart-rehabilitációs tanulmánytervekben foglaltakat kell irányadónak tekinteni.
(7)196 A 2003. december 3-án az ingatlan-nyilvántartásban, vagy a hatályos településrendezési eszközökben kemping és strand települési területfelhasználási egységbe sorolt kempingek és a strandok területének átsorolására és beépíthetőségére, valamint a strandok területének tekintetében előírt telekfelosztásra és telekhatár-rendezésre vonatkozó vízpart-rehabilitációs tanulmánytervben foglalt előírások és szabályozási elemek helyett e törvény megfelelő rendelkezéseit kell alkalmazni a településrendezési tervezés során.
(9)198 A kiemelt üdülőkörzethez újonnan csatlakozó települések érvényes településrendezési eszközeit a csatlakozást követő 7 éven belül kell felülvizsgálni és módosítani.
(10)199 A kiemelt üdülőkörzethez újonnan csatlakozó, településrendezési tervvel nem rendelkező települések településrendezési eszközeit a csatlakozást követő 7 éven belül kell elkészíteni.
(11)200 A Kormány kidolgozza a Balatoni Kistelepülések Szennyvízkezelési Programját, amely biztosítja a kiemelt üdülőkörzet partinak és partközelinek nem minősülő, szennyvízelvezetési agglomerációkba nem tartozó települései szennyvízkezelésének 2018. december 31-ig történő megvalósítását.
60. §201
1/1. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez202
9a.203 Balatonakarattya
1/2. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez204
7a.205 Balatonakarattya
2/1. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez206
2/2. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez207
2/3. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez208
2/4. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez209
2/5. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez210
2/6. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez211
2/7. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez212
3. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez213
4. számú melléklet a 2000. évi CXII. törvényhez214
1 A törvényt az Országgyűlés a 2000. október 17-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2000. november. 3.
27 Az 5. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
28 Az 5. § a 2013: XLVII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
29 A 6. § a 2013: XLVII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
30 A 6. § (1) bekezdése a 2016: LXXVIII. törvény 8. § b) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 6. § (2) bekezdés b) pontja a 2016: LXXVIII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 6. § (2) bekezdés c) pontja a 2016: LXXVIII. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 6/A. §-t a 2013: XLVII. törvény 4. §-a iktatta be.
34 A 6/B. §-t a 2013: XLVII. törvény 4. §-a iktatta be.
35 A 7. § a 2008: LVII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított, a 2013: XLVII. törvény 12. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
36 A 8. § a 2008: LVII. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
37 A 8. § (3) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
38 A 9. § a 2008: LVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
39 A 9. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 9. § (5) bekezdése a 2008: LVII. törvény 44. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
41 A 9. § (6) bekezdése a 2009: LVI. törvény 238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A 10. § a 2013: XLVII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
43 A 11. § a 2008: LVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
44 A 12. § a 2008: LVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
45 A 13. § a 2008: LVII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
46 A 13. § a) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
47 A 13. § b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
48 A 13. § c) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
49 A 14. § a 2008: LVII. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
50 A 14. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
51 A 14. § (4) bekezdését a 2013: XLVII. törvény 7. §-a iktatta be.
52 A 14. § (5) bekezdését a 2013: XLVII. törvény 7. §-a iktatta be.
53 A 15. § a 2008: LVII. törvény 11. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2013: XLVII. törvény 12. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
54 A 15/A. §-t a 2005: CLXI. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: L. törvény 33. § (3) bekezdése.
55 A 16. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
56 A 16. § a 2016: LXXVIII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
57 A 16/A. §-t a 2008: LVII. törvény 13. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 16/A. § (1) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
59 A 16/A. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
60 A 16/A. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
61 A 17. § a 2008: LVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
62 A 17. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237–238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
63 A 18. § a 2008: LVII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
64 A 18. § (2) bekezdését a 2013: XLVII. törvény 13. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
65 A 19. § a 2008: LVII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
66 A 19. § (1) bekezdés d) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. és 9. pontja szerint módosított szöveg.
67 A 19. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
68 A 20. § a 2008: LVII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg.
69 A 20. § (1) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja, a 2016: LXXVIII. törvény 8. § c) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 20. § (2) bekezdése a 2016: LXXVIII. törvény 8. § d) pontja szerint módosított szöveg.
71 A 20. § (3) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 12. § 10. pontja szerint módosított szöveg.
72 A 21. § a 2009: LVI. törvény 237. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A 22. § (1) bekezdése a 2008: LVII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
74 A 22. § (3) bekezdése a 2008: LVII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
75 A 22/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 19. §-a iktatta be.
76 A 22/A. §-t a 2008: LVII. törvény 19. §-a iktatta be.
77 A 22/A. § (3) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
78 A 23. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
79 A 23. § a 2008: LVII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
80 A 23. § g) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
81 A 23. § h) pontja a 2017: LVI. törvény 92. § a) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 24. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 20. §-a iktatta be.
83 A 24. § a 2008: LVII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
84 A 24. § a) pontját a 2009: LVI. törvény 238. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
85 A 24. § b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
86 A 24. § j) pontja a 2009: LVI. törvény 238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
87 A 24. § k) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 11. pontja szerint módosított szöveg.
88 A 24. § m) pontja a 2017: LVI. törvény 92. § b) pontja szerint módosított szöveg.
89 A 25. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 20. §-a iktatta be.
90 A 25. § a 2008: LVII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
91 A 25. § b) pontját a 2009: LVI. törvény 238. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
92 A 25. § g) pontja a 2009: LVI. törvény 238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 A 26. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
94 A 26. § a 2008: LVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
95 A 26. § b) pontja a 2009: LVI. törvény 237–238. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
96 A 27. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 21. §-a iktatta be.
97 A 27. § a 2008: LVII. törvény 21. §-ával megállapított szöveg.
98 A 27. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
99 A 27. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: XLVII. törvény 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 28. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 22. §-a iktatta be.
101 A 28. § a 2008: LVII. törvény 22. §-ával megállapított szöveg.
102 A 28. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
103 A 28/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 22. §-a iktatta be.
104 A 28/A. §-t a 2008: LVII. törvény 22. §-a iktatta be.
105 A 28/A. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
106 A 28/B. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 22. §-a iktatta be.
107 A 28/B. §-t a 2008: LVII. törvény 22. §-a iktatta be.
108 A 28/B. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
109 A 29. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 29. § bevezető szövegrésze a 2008: LVII. törvény 23. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
111 A 29. § b) pontja a 2008: LVII. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LVI. törvény 237. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
112 A 30. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 24. § (1) bekezdése iktatta be.
113 A 30. § bevezető szövegrésze a 2008: LVII. törvény 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
114 A 30. § a) pontja a 2008: LVII. törvény 24. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
115 A 30. § d) pontja a 2008: LVII. törvény 24. § (3) bekezdésével megállapított, valamint a 2009: LVI. törvény 237. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
116 A 31. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 25. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
117 A 31. § bevezető szövegrésze a 2008: LVII. törvény 25. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 31. § a) pontja a 2008: LVII. törvény 25. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
119 A 32. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 26. § (1) bekezdése iktatta be.
120 A 32. § a 2008: LVII. törvény 26. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 32. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
122 A 32. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
123 A 32. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
124 A 33. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 27. § (1) bekezdése iktatta be.
125 A 33. § a 2008: LVII. törvény 27. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
126 A 33. § b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
127 A 34. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
128 A 34. § a 2008: LVII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
129 A 34. § b) pontja a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
130 A 35. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 29. § (1) bekezdése iktatta be.
131 A 35. § a 2008: LVII. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
132 A 35. § f) pontját a 2009: LVI. törvény 238. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
133 A 35. § h) pontja a 2009: LVI. törvény 237. §-a, a 2016: LXXVIII. törvény 8. § e) pontja szerint módosított szöveg.
134 A 35. § j) pontját a 2013: XLVII. törvény 13. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
135 A 36. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 30. § (1) bekezdése iktatta be.
136 A 36. § a 2008: LVII. törvény 30. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
137 A 37. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
138 A 37. § a 2008: LVII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
139 A 38. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 32. § (1) bekezdése iktatta be.
140 A 38. § a 2008: LVII. törvény 32. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
141 A 38. § a) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 13. pontja szerint módosított szöveg.
142 A 39. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg.
143 A 39. § a 2008: LVII. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. A 39. §-t megelőző „Funkcionális övezetek szabályozási előírásai” alcímet e módosító törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
144 A 39. § (1) bekezdés g) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 14. pontja szerint módosított szöveg.
145 A 39. § (1) bekezdés k) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
146 A 39. § (1) bekezdés m) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
147 A 39. § (3) bekezdése a 2013: XLVII. törvény 12. § 15. pontja szerint módosított szöveg.
148 A 40. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 34. § (1) bekezdése iktatta be.
149 A 40. § a 2008: LVII. törvény 34. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
150 A 40. § e) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 16. pontja szerint módosított szöveg.
151 A 40. § g) pontja a 2013: XLVII. törvény 13. § e) pontja szerint módosított szöveg.
152 A 41. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 35. § (1) bekezdése iktatta be.
153 A 41. § a 2008: LVII. törvény 35. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
154 A 42. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
155 A 42. § a 2008: LVII. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
156 A 43. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 37. § (1) bekezdése iktatta be.
157 A 43. § a 2008: LVII. törvény 37. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
158 A 44. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 38. § (1) bekezdése iktatta be.
159 A 44. § a 2008: LVII. törvény 38. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
160 A 44. § a) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
161 A 45. §-t megelőző alcím a 2008: LVII. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
162 A 45. § a 2008: LVII. törvény 39. §-ával megállapított szöveg.
163 A 46. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 40. § (1) bekezdése iktatta be.
164 A 46. § a 2008: LVII. törvény 40. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
165 A 46. § e) pontja a 2012: XCIII. törvény 52. §-ával megállapított szöveg.
166 A 46/A. §-t megelőző alcímet a 2008: LVII. törvény 41. § (1) bekezdése iktatta be.
167 A 46/A. §-t a 2008: LVII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be.
168 A 46/A. § b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
169 A 47–49. §-t a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
170 Az 50–52. §-t a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
171 Az 53. §-t a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
172 Az 54. § bevezető szövegrésze a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
173 Az 54. § a)–c) pontját a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
174 Az 55. §-t a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: LXXVIII. törvény 5. §-a iktatta be.
175 Az 56. § eredeti szövegének jelölését a 2005: CLXI. törvény 7. §-a (1) bekezdésre változtatta.
176 Az 56. § (2) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 7. §-a iktatta be, egyidejűleg a § eredeti szövegének jelölését (1) bekezdésre változtatva. Az 56. § (2) bekezdését a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
177 Az 57. § a 2013: XLVII. törvény 12. § 17. pontja szerint módosított szöveg.
178 Az 58. § (1) bekezdése a 2008: LVII. törvény 42. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
179 Az 58. § (1) bekezdés a) pontja a 2016: LXXVIII. törvény 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
181 Lásd a 283/2002. (XII. 21.) Korm. rendeletet.
182 Lásd a 122/2010. (IV. 20.) Korm. rendeletet.
183 Az 58. § (2) bekezdése a 2005: CLXI. törvény 8. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 2010: CXLVIII. törvény 159. § (1) bekezdése, a 2016: LXXVIII. törvény 8. § f) pontja szerint módosított szöveg.
184 Lásd a 17-18/2004. (IX. 11.) TNM, a 19-21/2004. (XI. 9.) TNM, a 22-24/2004. (XI. 12.) TNM, a 25/2004. (XI. 20.) TNM, a 26–28/2004. (XI. 24.) TNM, a 29–31. (XII. 10.) TNM, a 32/2004. (XII. 17.) TNM, a 35-42/2004. (XII. 30.) TNM, az 1/2005. (I. 7.) TNM, a 3-5/2005. (III. 10.) TNM, a 7–8/2005. (III. 25.) TNM, a 10–11/2005. (IV. 14.) TNM, a 13/2005. (IV. 19.) TNM, a 14/2005. (IV. 21.) TNM, a 16–19/2005. (V. 5.) TNM, a 23/2005. (VI. 25.) TNM, a 27–28/2005. (VIII. 16.) TNM rendeletet, az 1/2006. (I. 13.) TNM rendeletet, a 6/2006. (V. 24.) TNM rendeletet.
185 Az 58. § (2) bekezdés b) pontja a 2013: XLVII. törvény 12. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
186 Lásd az 1/2006. (I. 13.) TNM rendeletet, a 6/2006. (V. 24.) TNM rendeletet.
187 Az 58. § (3) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 8. §-a iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 170. § (6) bekezdés h) pontja, a 2016: LXXVIII. törvény 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
188 Az 58. § (4) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 8. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXXVIII. törvény 8. § g) pontja.
189 Az 58. § (5) bekezdését a 2008: LVII. törvény 42. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXLVIII. törvény 158. §-a szerint módosított szöveg.
190 Az 59. § (1) bekezdését a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LVI. törvény 236. §-a iktatta be, szövege a 2013: XLVII. törvény 12. § 18. pontja, a 2016: LXXVIII. törvény 8. § h) pontja szerint módosított szöveg.
191 Az 59. § (2) bekezdését újból hatályon kívül helyezte a 2016: LXXVIII. törvény 8. § i) pontja.
192 Az 59. § (3) bekezdését a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
193 Az 59. § (4) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 9. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXXVIII. törvény 8. § j) pontja.
194 Az 59. § (5) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 9. §-a iktatta be, szövege a 2016: LXXVIII. törvény 8. § k) pontja szerint módosított szöveg.
195 Az 59. § (6) bekezdését a 2005: CLXI. törvény 9. §-a iktatta be.
196 Az 59. § (7) bekezdését a 2008: LVII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XLVII. törvény 12. § 20. pontja, a 2016: LXXVIII. törvény 8. § l) pontja szerint módosított szöveg.
197 Az 59. § (8) bekezdését a 2008: LVII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXXVIII. törvény 8. § m) pontja szerint módosított szöveg.
198 Az 59. § (9) bekezdését a 2008: LVII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCVIII. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
199 Az 59. § (10) bekezdését a 2008: LVII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCVIII. törvény 4. §-a szerint módosított szöveg.
200 Az 59. § (11) bekezdését a 2008: LVII. törvény 43. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: XLVII. törvény 12. § 22. pontja szerint módosított szöveg.
201 A 60. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 460. pontja hatályon kívül helyezte.
202 Az 1/1. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjával megállapított szöveg.
203 Az 1/1. melléklet 9a. pontját a 2016: LXXVIII. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
204 Az 1/2. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjával megállapított szöveg.
205 Az 1/2. melléklet 7a. pontját a 2016: LXXVIII. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
206 A 2/1. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
207 A 2/2. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított, a 2011: XXIX. törvény 232. §-a szerint módosított szöveg.
208 A 2/3. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
209 A 2/4. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
210 A 2/5. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
211 A 2/6. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
212 A 2/7. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontjával megállapított szöveg.
213 A 3. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontjával megállapított szöveg.
214 A 4. számú melléklet a 2008: LVII. törvény 44. § (1) bekezdés a) pont ad) alpontjával megállapított szöveg.


4. §7 (1) A kereskedelmi gyakorlat megítélése során az olyan fogyasztó magatartását kell alapul venni, aki ésszerűen tájékozottan, az adott helyzetben általában elvárható figyelmességgel és körültekintéssel jár el, figyelembe véve az adott kereskedelmi gyakorlat, illetve áru nyelvi, kulturális és szociális vonatkozásait is. Ha a kereskedelmi gyakorlat a fogyasztók egy meghatározott csoportjára irányul, az adott csoport tagjaira általánosan jellemző magatartást kell figyelembe venni.
5. §8 Magatartási kódex nem ösztönözhet tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatra.
6. §9 (1) Megtévesztő az a kereskedelmi gyakorlat, amely valótlan információt tartalmaz, vagy valós tényt – figyelemmel megjelenésének valamennyi körülményére – olyan módon jelenít meg, hogy megtéveszti vagy alkalmas arra, hogy megtévessze a fogyasztót az alábbiak közül egy vagy több tényező tekintetében és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas:
7. §10 (1) Megtévesztő az a kereskedelmi gyakorlat, amely
8. §11 (1) Agresszív az a kereskedelmi gyakorlat, amely – figyelembe véve valamennyi tényszerű körülményt – pszichés vagy fizikai nyomásgyakorlással – akár a fogyasztóval szembeni hatalmi helyzet kihasználása, akár a fogyasztó zavarása révén – az adott helyzetben jelentősen korlátozza vagy alkalmas arra, hogy jelentősen korlátozza a fogyasztónak az áruval kapcsolatos választási vagy magatartási szabadságát, illetve lehetőségét a tájékozott döntés meghozatalára és ezáltal a fogyasztót olyan ügyleti döntés meghozatalára készteti, amelyet egyébként nem hozott volna meg, vagy erre alkalmas.
9. §12 (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértéséért felel az a vállalkozás, amelynek a kereskedelmi gyakorlattal érintett áru értékesítése, eladásának ösztönzése közvetlenül érdekében áll.
10. §13 (1) A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt – a (2) és a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a fogyasztóvédelmi hatóság jár el.
(2)14 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt – a (3) bekezdésben foglalt kivétellel – a pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletével kapcsolatos feladatkörében eljáró Magyar Nemzeti Bank (a továbbiakban: Felügyelet) jár el, ha az érintett kereskedelmi gyakorlat a vállalkozás olyan tevékenységével függ össze, amelyet a Felügyelet felügyel.
(6)15 A (3) bekezdés nem alkalmazható, ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalma megsértésének részét képezi az olyan magatartási kódexben foglalt követelmény be nem tartása, amely magatartási kódex a (2) bekezdés szerinti vállalkozások (2) bekezdés szerinti tevékenységével összefüggő kereskedelmi gyakorlatok vonatkozásában követendő magatartási szabályokat állapít meg.
11. §16 (1) A 10. § alkalmazásában a gazdasági verseny érdemi érintettségének megállapításánál – a jogsértéssel érintett piac sajátosságainak figyelembevételével – a következő szempontok irányadóak:
a)17 a kereskedelmi gyakorlat országos médiaszolgáltatást végző médiaszolgáltatón keresztül valósul meg
12. §18 (1) A 10. §-ban megjelölt hatóságok a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértésével kapcsolatos feladataik hatékony ellátása érdekében együttműködnek egymással. Az együttműködés különösen a hatóságok jogalkalmazási gyakorlatának kölcsönös megismerését, az anyagi és eljárásjogi szabályok egységes alkalmazását, a hatásköri összeütközések elkerülését, az esetleges hatásköri viták hatékony rendezésének megkönnyítését szolgálja.
(3)19 Az együttműködés részletes szabályaira vonatkozóan a fogyasztóvédelmi hatóság, a Gazdasági Versenyhivatal és a Felügyelet együttműködési megállapodást kötnek, amelyet évente felülvizsgálnak, és honlapjukon a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tesznek.
13. §20 Az eljárás a jogsértő kereskedelmi gyakorlat megvalósulását követő három éven túl nem indítható meg. Ha a jogsértő magatartás folyamatos, a határidő a magatartás abbahagyásakor kezdődik. Ha a jogsértő magatartás azzal valósul meg, hogy valamely helyzetet vagy állapotot nem szüntetnek meg, a határidő mindaddig nem kezdődik el, amíg ez a helyzet vagy állapot fennáll.
14. §21 A vállalkozás – az eljáró hatóság felhívására – a kereskedelmi gyakorlat részét képező tényállítás valóságát igazolni köteles. Ha a vállalkozás nem tesz eleget ennek a kötelezettségnek, úgy kell tekinteni, hogy a tényállítás nem felelt meg a valóságnak. Erre a vállalkozást a hatóság felhívásában figyelmeztetni kell.
15. §22 (1) Az e törvény szerinti eljárás lefolytatása nem zárja ki azt, hogy a sérelmet szenvedett fél a kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségére alapított polgári jogi igényét közvetlenül a bíróság előtt érvényesítse.
(3)23 A kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségére alapított polgári jogi igény bíróság előtti érvényesítésére irányuló perekben megfelelően alkalmazni kell a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény 88/B. §-ának (1)–(6) bekezdését.
16. §24 Ha a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat még nem valósult meg, de a vállalkozás tevékenysége, így különösen a szükséges feltételek megteremtése, szerződések megkötése, eszközök beszerzése alapján valószínűsíthető, hogy annak alkalmazására sor kerülne, az eljáró hatóság jogosult a tervezett kereskedelmi gyakorlat előzetes megtiltására.
17. §25 (1)26 Az e törvényben meghatározott hatóság jár el az e törvény szerinti eljárásban akkor is, ha külön törvény vagy kormányrendelet, illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály vagy az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezésének megsértése tekintetében külön törvény vagy kormányrendelet így rendelkezik. Az ilyen eljárásban az eljáró hatóság vizsgálja mind az e törvény, mind pedig a külön törvény vagy kormányrendelet, illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály, illetve az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezéseinek megsértését.
(3)27 Ha az (1) bekezdés szerinti eljárásban az eljáró hatóság azt állapítja meg, hogy a kereskedelmi gyakorlat a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmát és a külön törvény, illetve az annak végrehajtására kiadott jogszabály, illetve az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi aktusa fogyasztókkal szembeni kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó rendelkezését is megsérti, az e törvényben meghatározott jogkövetkezmények mellett az (1) bekezdés szerinti külön törvényben vagy a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott bármely jogkövetkezményt alkalmazhatja, azzal, hogy bírságot a magasabb bírságösszeget lehetővé tevő rendelkezések szerint szab ki, a bírságösszeg megállapításakor figyelembe véve azt, hogy a kereskedelmi gyakorlat mindkét alapon jogsértő.
18. §28 Ha a jogsértésért felelős vállalkozás a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot közreműködő személy igénybevételével valósítja meg [9. § (2) bek.], és a jogsértést az eljáró hatóság határozatában megállapított határidőben nem szüntetik meg, az eljáró hatóság kivételesen a közreműködő személyt külön határozatban kötelezheti az eredeti határozatnak a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat megszüntetésére irányuló része végrehajtására, feltéve, hogy a jogsértés másként nem szüntethető meg, és az eredeti határozatot a közreműködő személlyel is közölték.
19. §29 A kereskedelmi gyakorlat tisztességtelenségének megállapítására irányuló eljárásra az e törvényben meghatározott eltérésekkel
b)30 a Felügyelet eljárása tekintetében a Magyar Nemzeti Bankról szóló 2013. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: MNBtv.),
20. §31 (1)32 Ha a fogyasztóvédelmi hatóság ellenőrzése során észlelt tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ügyében vagy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtott kérelem alapján az eljárás a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozik, a fogyasztóvédelmi hatóság a kérelmet, illetve az ügyben keletkezett iratokat – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul, de legkésőbb a jogsértő gyakorlat észlelésétől, illetve a kérelem megérkezését követő naptól számított harminc napon belül átteszi a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
(3)33 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti eljárás megindításáról a fogyasztóvédelmi hatóság az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok – így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárást kezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok – és az eljárás tárgyát képező tényállás ismertetésével értesíti a Gazdasági Versenyhivatalt.
21. §34 (1) E törvény rendelkezései az Fgytv. alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
A Felügyelet eljárására vonatkozó különös rendelkezések35
22. §36
23. §37 (1)38 Ha a Felügyelet bármely ellenőrzése során észlelt tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat ügyében vagy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt a Felügyelethez benyújtott kérelem alapján az eljárás a Gazdasági Versenyhivatal hatáskörébe tartozik, a Felügyelet a kérelmet, illetve az ügyben keletkezett iratokat – az ügyfél egyidejű értesítése mellett – haladéktalanul, de legkésőbb a jogsértő gyakorlat észlelésétől, illetve a kérelem megérkezését követő naptól számított harminc napon belül átteszi a Gazdasági Versenyhivatalhoz.
(3)39 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti hatósági eljárás megindításáról, illetve ha bármely ellenőrzése során a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértését észleli, a Felügyelet az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok – így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárást kezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok – és az eljárás tárgyát képező tényállás ismertetésével értesíti a Gazdasági Versenyhivatalt.
24. §40 Az MNBtv. 87. §-ának alkalmazásával a 16. § szerinti intézkedés is elrendelhető.
25. §41 (1)42 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtott bejelentéssel, illetve panasszal kapcsolatos eljárásra – a Tpvt. 43/H. §-ának (2) bekezdésétől és 43/I. §-a (1) bekezdésétől eltérően – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény hatásköri vitára vonatkozó rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
(2)43 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatt benyújtott bejelentéssel kapcsolatos eljárásban a vizsgáló a bejelentés beérkezését követő naptól számított harminc napon belül hozza meg a Tpvt. 43/H. §-ának (8) bekezdése szerinti végzést.
(3)44 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti bejelentésről a Gazdasági Versenyhivatal az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok – így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárást kezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok – és az eljárás tárgyát képező tényállás ismertetésével értesíti a fogyasztóvédelmi hatóságot vagy – a 10. § (2) bekezdése szerinti kereskedelmi gyakorlat esetén – Felügyeletet.
26. §45 (1)46 A vizsgáló végzéssel hivatalból vizsgálatot rendel el a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmát feltételezhetően sértő olyan tevékenység, magatartás vagy állapot észlelése esetén, amely tekintetében e törvény szerint a Gazdasági Versenyhivatal jár el.
(2)47 A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmának megsértése miatti vizsgálat elrendeléséről a Gazdasági Versenyhivatal az ügy érdemi azonosíthatóságához szükséges adatok – így különösen az érintett vállalkozás azonosításához szükséges adatok, az eljárást kezdeményező személyének azonosításához szükséges, általa megadott adatok – és az eljárás tárgyát képező tényállás ismertetésével értesíti a fogyasztóvédelmi hatóságot vagy – a 10. § (2) bekezdése szerinti kereskedelmi gyakorlat esetén – Felügyeletet.
27. §48 (1) Az elintézési határidő tekintetében a Tpvt. 63. §-ának (1) bekezdését, (2) bekezdésének a) pontját, valamint (5)–(7) bekezdését kell alkalmazni.
28. §50 (1)51 A 2006/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtását a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet átültető tagállami jogszabályokba ütköző Európai Közösségen belüli jogsértések tekintetében a fogyasztóvédelmi hatóság, a Felügyelet vagy a Gazdasági Versenyhivatal látja el, a 10. §-ban meghatározottak szerint.
29–30. §52
31. §53
32. §54
33–47. §55
48. § (1)–(7)56
(8)–(9)57
(10)58
49. § (1)–(10)59
(12)61
(13)62
(14)63
51. §65
54. §66 E törvénynek
55. §67
(3)69 Ez a törvény a következő uniós jogi aktusok végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapítja meg a fogyasztóvédelmi hatóság, a Felügyelet, a Gazdasági Versenyhivatal és a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság feladatkörében és eljárásában:
2.70 Annak valótlan állítása, hogy a magatartási kódexet valamely közigazgatási hatóság, közigazgatási jogkör gyakorlására feljogosított szerv vagy egyéb szervezet jóváhagyta.
4. Annak valótlan állítása – akár önmagában az árunak a kereskedelmi kommunikációban való megjelenítése által –, hogy a vállalkozást, annak kereskedelmi gyakorlatát vagy áruját valamely közigazgatási hatóság, közigazgatási jogkör gyakorlására feljogosított szerv vagy erre feljogosított magánjogi jogi személy engedélyezte, jóváhagyta vagy elismerte, vagy ilyen állítás az engedélyezési, jóváhagyási, illetve elismerési feltételeknek való megfelelés nélkül.
28.71 Reklámban gyermekkorúak közvetlen felszólítása a reklámozott áru megvételére, illetve igénybevételére vagy arra, hogy győzzék meg szüleiket vagy más felnőttet, hogy vásárolja meg számukra a reklámozott árut.
7 A 4. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
8 Az 5. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
9 A 6. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
10 A 7. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
11 A 8. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
12 A 9. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
13 A 10. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
14 A 10. § (2) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
15 A 10. § (6) bekezdését a 2009: CXLVIII. törvény 79. §-a iktatta be. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1-jét követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16 A 11. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
17 A 11. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CLXXXV. törvény 226. § (1) bekezdés 1. pontjával megállapított szöveg.
18 A 12. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
19 A 12. § (3) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 126. § d) pontja szerint módosított szöveg
20 A 13. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
21 A 14. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
22 A 15. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
23 A 15. § (3) bekezdését a 2010: CLVIII. törvény 134. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
24 A 16. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
25 A 17. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
26 A 17. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 404. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
27 A 17. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 404. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
28 A 18. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
29 A 19. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
30 A 19. § b) pontja a 2013: CXLIII. törvény 123. §-ával megállapított szöveg.
31 A 20. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
32 A 20. § (1) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (84) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
33 A 20. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 405. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 21. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
35 A 22. §-t megelőző alcím címe a 2013: CXLIII. törvény 124. §-ával megállapított szöveg.
36 A 22. §-t a 2009: CXLVIII. törvény 84. § (5) bekezdés f) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés b) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1-je előtt indult vagy megismételt eljárásokban alkalmazni kell.
37 A 23. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
38 A 23. § (1) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 80. § (1) bekezdésével megállapított, a 2010: CLII. törvény 2. § (84) bekezdése, a 2013: CXLIII. törvény 126. § a) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 23. § (3) bekezdése a 2009: CXLVIII. törvény 80. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 85. § (1) bekezdés a) pontja alapján a rendelkezést a 2010. január 1-jét követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
40 A 24. § a 2013: CXLIII. törvény 125. §-ával megállapított szöveg.
41 A 25. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
42 A 25. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 404. §-a, a 2010: CLXXXV. törvény 226. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
43 A 25. § (2) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (84) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító törvény 6. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 A 25. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 404. §-a, a 2013: CXLIII. törvény 126. § b) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 26. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
46 A 26. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 404–405. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
47 A 26. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 405. §-a, a 2013: CXLIII. törvény 126. § b) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 27. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
49 A 27. § (4) bekezdését a 2010: CLVIII. törvény 137. § (1) bekezdés k) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 119. § (5)–(6) bekezdését.
50 A 28. § e törvény 52. § (2) bekezdése alapján 2008. szeptember 1-jén lép hatályba.
51 A 28. § (1) bekezdése a 2013: CXLIII. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 29–30. § és a 29. § megelőző alcím e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 31. § és az azt megelőző alcím e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 32. § e törvény 55. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 33–47. § e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 A 48. § (1)–(7) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
57 A 48. § (8)–(9) bekezdése e törvény 55. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
58 A 48. § (10) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
59 A 49. § (1)–(10) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
60 A 49. § (11) bekezdése e törvény 55. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
61 A 49. § (12) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
62 A 49. § (13) bekezdése e törvény 55. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
63 A 49. § (14) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
64 Az 50. § e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
65 Az 51. § e törvény 55. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
66 Az 54. § e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 2012: LXXVI. törvény 68. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 1. §-át.
67 Az 55. § e törvény 55. § (3) bekezdése alapján hatályát vesztette.
68 Az 56. § (2) bekezdése e törvény 55. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
69 Az 56. § (3) bekezdése a 2010: LXXXII. törvény 41. § (30) bekezdése, a 2013: CXLIII. törvény 126. § c) pontja szerint módosított szöveg.
70 A melléklet 2. pontja a 2013: CLXXXIII. törvény 22. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
71 A melléklet 28. pontja a 2009: LVI. törvény 404. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.


text:
IV/00167/2016
. IV/00167/2016
Az ügy tárgya: a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (iskolai szegregáció)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmesítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó törvényes képviselője átiratkozási kérelmet nyújtott be a pilisjászfalui általános iskolába arra hivatkozva, hogy a lakóhelye szerinti körzetes piliscsabai iskola szegregált intézmény, amit az is bizonyít, hogy az iskolában 2015-ben az Emberi Erőforrás Miniszter megtiltotta az első osztály indítását. Az éves kompetencia felmérések alapján az iskolai tanulók teljesítménye messze elmarad az országos átlagtól, az iskola 47 tanulója közül 47 hátrányos helyzetű. A településen működő két másik (egyházi, illetve német nemzetiségű) iskola nem állami fenntartású, köteles beiratkozású iskola, tehát nem köteles a körzetes gyerekek felvételére. Az indítványozó átiratkozási kérelmét első fokon a pilisjászfalui iskola, másodfokon a KLIK utasította el, bírósági felülvizsgálat során a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságis elutasította keresetét, a jogerős bírói döntést a Kúria hatályában fenntartotta. Az indítványozó szerint sérült a gyermek oktatáshoz való joga, a döntés a hátrányos megkülönböztetés tilalmába esik, illetve sérülnek az Alaptörvénynek a gyermek mindenek felett álló érdekét érvényesítő rendelkezései is (XVI. cikk (1)-(2) bekezdései). Érvelése szerint alaptörvény-ellenes a bírói döntés azért is, mert a bíróságok nem végezték el a gyermek diszkriminációmentes oktatáshoz való joga, illetve az oktatáshoz való könnyebb hozzáférés közötti alapjogi tesztet, de az alapjogi kollízió nézete szerint egyébként is látszólagos, mert a lakóhely szerinti iskolában történő oktatás igénybevétele - az iskola szegregáltsága miatt és amiatt, hogy a településen nincs a diszkrimináció mentes oktatás követelményének eleget tévő oktatási intézmény - nem lehet alkotmányos hivatkozás. Sérelmezi továbbá, hogy a Kúria a szegregáció tilalmát tévesen értelmezte, és annak nem megfelelő bizonyításának hiányát a panaszos terhére rótta..
a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete
IV_167_0_2016_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3148/2016. (VII. 22.) AB végzés
Az ABH 2016 tárgymutatója: alkotmányjogi panasz; érintettség (alkotmányjogi panasz eljárásban); és gondoskodáshoz való joga; gyermek mindenek felett álló érdeke; határozott kérelem (mint az indítvánnyal szembeni követelmény); iskolai szegregáció; iskolaválasztás
3148_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság teljes ülése alkotmányjogi panasz tárgyában – dr. Szívós Mária alkotmánybíró párhuzamos indokolásával, valamint dr. Czine Ágnes, dr. Sulyok Tamás és dr. Varga Zs. András alkotmánybírók különvéleményével – meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítéletével szemben.
[2]	Az indítványozó – mint gyermeke törvényes képviselője – átiratkozási kérelmet nyújtott be a pilisjászfalui általános iskolába, arra hivatkozva, hogy a lakóhely szerinti körzetes piliscsabai iskola szegregált intézmény.
[3]	Kérelmét első fokon a pilisjászfalui iskola, másodfokon a Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Pilisvörösvári Tankerület is elutasította. A bírósági felülvizsgálat során a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ugyancsak elutasította keresetét, a jogerős bírói döntést pedig a Kúria hatályában fenntartotta.
[4]	A Kúria nem találta megalapozottnak azt a felperesi állítást, hogy a hatóság nem foglalkozott a szegregáció lehetőségével, mivel a két iskola adottságait egybevetette, és választ adott a felperes szegregációra vonatkozó felvetésére is. E körben a Kúria megjegyezte, hogy a szabad iskolaválasztási jog nem jelent korlátlan választási lehetőséget, a körzetes iskolát kivéve nem teremt alanyi jogot egy meghatározott iskolába való felvételre. A Kúria álláspontja szerint – a felülvizsgálati kérelemben foglaltakkal ellentétben – az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg, hogy nem sérült sem a gyermekek jogairól szóló, New Yorkban 1989. november 20-án kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1991. évi LXIV. törvény 3. cikke (a továbbiakban: ENSZ egyezmény), sem az Alaptörvény XVI. cikkének (1) és (2) bekezdése, sem a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) rendelkezései. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény (a továbbiakban: Ebktv.) rendelkezéseinek vélt sérelme tekintetében a Kúria rámutatott, hogy „a felperes az Egyenlő Bánásmód Hatóságnál eljárást nem kezdeményezett, a jelen ügyben a hatósági eljárásban ilyen kifogást nem is tett, e kérdés ott fel sem merült, míg a bírósági eljárásban e körben bizonyítást nem kért, így állítását nem igazolta.”
[5]	2. Az indítványozó az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 27. §-a szerinti alkotmányjogi panaszt terjesztett elő, kérve a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[6]	Az indítványozó álláspontja szerint a megjelölt ítélet sérti az Alaptörvény XI. cikkét, a XV. cikk (2) bekezdését, illetve a XVI. cikk (1) és (2) bekezdéseit, több gyermekjogi és diszkriminációt tiltó nemzetközi egyezményt, valamint az Nkt. és az Ebktv. egyes rendelkezéseit a bizonyítási teher és a jogellenes elkülönítés tilalma tekintetében.
[8]	3.1. Az Abtv. 56. § (1) bekezdése alapján az Alkotmánybíróság elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának formai feltételeit vizsgálta. Ennek során megállapította, hogy a határidőben előterjesztett alkotmányjogi panasz benyújtásra jogosulttól, azaz az alapügy felperesétől származik [Abtv. 51. § (1) bekezdés], és az indítvány határozott kérelmet tartalmaz a megjelölt bírói döntés megsemmisítésére [Abtv. 52. § (1b) bekezdés].
[9]	3.2. Az Alkotmánybíróság a befogadhatóság formai feltételeinek vizsgálatát követően az alkotmányjogi panasznak az Abtv. 27. § és 29. §-a szerinti tartalmi követelményeit vizsgálta.
[10]	Az eljárás során az indítványozó jogorvoslati lehetőségét kimerítette [Abtv. 27. § b) pont]. Az Abtv. 27. § a) pontja értelmében az alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személy vagy szervezet alkotmányjogi panasszal fordulhat az Alkotmánybírósághoz, ha az ügy érdemében hozott döntés vagy a bírósági eljárást befejező egyéb döntés az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogát sérti.
[14]	4. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában hivatkozott olyan vélt jogszabálysértésekre és bizonyítékokra is, amelyeket már a bírósági eljárás során előadott és azokat az eljáró bíróságok elbírálták.
[15]	Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az e körben előadott aggályok a bizonyítékok bírói mérlegelésével és szakjogi ténymegállapításaival összefüggésben merültek fel, tehát tartalmilag bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói értékelésének, illetve a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára irányulnak, amelyre az Alkotmánybíróság nem rendelkezik hatáskörrel.
[16]	Bár az indítványozó az Alaptörvény nemzetközi szerződések, valamint az Alaptörvény több rendelkezésének sérelmét is megjelölte, ugyanakkor az Alkotmánybíróság által értékelhető, kifejezetten alkotmányjogi érvelésnek tekinthető indokolást ezek tekintetében nem adott elő és a bírói döntések érdemével kapcsolatosan sem jelölt meg olyan pontosan körülírt alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne figyelembe venni, vagy amely felvetné a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét.
[17]	5. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként így arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz az Abtv. 29. §-ában megfogalmazott befogadhatósági akadályban szenved.
[18]	Az Alkotmánybíróság ezért a kérelmet – az Abtv. 47. § (1) bekezdése és az 56. § (2)–(3) bekezdései, valamint az Ügyrend 5. § (1) és (2) bekezdései alapján eljárva, az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és f) pontja alapján – visszautasította.
[19]	Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 66. § (3) bekezdésében biztosított jogköröm alapján a következő párhuzamos indokolást csatolom az Alkotmánybíróság határozatához.
[20]	Az alkotmányjogi panasz tárgyában hozott visszautasító végzéssel egyetértek, azonban úgy vélem, hogy a visszautasító végzés indokolásában szükség lett volna rámutatni a következőkre is.
[21]	1. A Klebelsberg Intézményfenntartó Központ Pilisvörösvári Tankerülete – mint másodfokú közigazgatási hatóság – kiemelte az általa hozott határozatban, hogy a Pest Megyei Kormányhivatal által a 2014/2015. tanévre meghatározott iskolai felvételi körzethatárok kijelölésénél a Piliscsaba Nagyközség közigazgatási határán belül élők vonatkozásában további két általános iskolát is kijelölt körzetes iskolaként.
[22]	A panaszos – a halmozottan hátrányos helyzetű gyermek törvényes képviselője – pedig nem valószínűsítette azt, hogy gondoskodna gyermeke másik településre való utaztatásáról, és ezáltal biztosítaná gyermeke tankötelezettségének teljesítését.
[23]	A határozatot felülvizsgáló közigazgatási bíróság is ezért erősítette meg ítéletében, hogy az átjelentkezési kérelem elbírálásának legnagyobb súllyal figyelembe vett körülménye – elsősorban a gyermek érdekére tekintettel – az volt, hogy a szülők által választott iskola másik településen van (5 km-re), valamint arra is tekintettel volt, hogy a gyermek, a lakóhelyén található két másik iskolába is beíratható lett volna.
[24]	2. Az eljáró bíróságok azt is helyesen állapították meg, hogy az Alaptörvény XVI. cikk (2) bekezdése alapján egy szülőnek sincsen alanyi joga arra, hogy egy meghatározott iskolába nyerjen felvételt gyermeke.
[25]	Nem értek egyet a végzés rendelkező részével. Álláspontom szerint az Alkotmánybíróságnak az indítványt be kellett volna fogadnia, és azt követően el kellett volna végeznie a támadott döntés Alaptörvénnyel való összhangjának az érdemi vizsgálatát.
[26]	A végzés az indítvány befogadásának alapvetően két akadályát nevesíti. Elsősorban megállapítja, hogy az indítványozó alkotmányjogi panaszában „vélt jogszabálysértésekre és bizonyítékokra” hivatkozik. Másodsorban rögzíti, hogy az indítványozó nem adott elő „az Alkotmánybíróság által értékelhető, kifejezetten alkotmányjogi érvelésnek tekinthető indokolást”, továbbá „a bírói döntések érdemével kapcsolatosan sem jelölt meg olyan pontosan körülírt alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne figyelembe venni, vagy amely felvetné a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét”.
[27]	El tudom fogadni a végzés elsősorban megfogalmazott kifogásait és az indítvány ezzel összefüggő elemeiben a visszautasítást. Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján ugyanis az ítéleteknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van jogköre. A bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének (annak, hogy a rendes bíróságok egy-egy tényt miként értékeltek), valamint a bírósági eljárás teljes egészének ismételt felülbírálatára nem rendelkezik felhatalmazással.
[28]	Úgy vélem ugyanakkor, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. rendelkezéseiből szükségszerűen nem következő feltételeket támasztva, indokolatlanul utasította vissza az indítvány érdemi vizsgálatát a másodsorban megfogalmazott kifogások kapcsán. Álláspontom az alábbi érveken alapul.
[29]	Az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontján alapuló és az Abtv. 27. §-ában rögzített alkotmánybírósági hatáskör az egyedi ügyekben született bírói döntések alkotmányossági vizsgálatának speciális jogorvoslati eszköze. Arra biztosít lehetőséget, hogy az indítványozó közvetlenül a bírói döntés ellen terjessze elő alkotmányjogi panaszát, amennyiben kifejezetten a döntés és nem az annak alapjául szolgáló jogszabály vagy jogszabályi rendelkezés alaptörvény-elleneségét állítja. Az egyéni alapjogvédelem rendszerének ezen új eleme, az Abtv. 27. §-án alapuló hatáskör gyakorlása új megközelítés kialakítását igényli az Alkotmánybíróság vizsgálatában az alkotmányjogi panasznak a normakontrollal egybekötött válfaját érintően kialakult gyakorlathoz képest.
[30]	Az új eszközzel az Alkotmánybíróság óvatosan bánik, az Abtv. 27 §-ára alapított indítványok befogadásával kapcsolatos gyakorlata még alakulóban van. Figyelemmel arra a tényre, hogy a jogalkotó ezen hatáskör biztosításával az alapjogvédelem új korszakát nyitotta meg, és ez a hatáskör a testület jellegadó funkciójává vált, különös jelentősége van annak, hogy az Alkotmánybíróság ezt a gyakorlatot miként alakítja. Épp ezért tartom fontosnak, hogy minden olyan esetben, amely a gyakorlat alakításának az irányát befolyásolhatja, különös figyelem irányuljon az Alkotmánybíróság döntésének a megállapításaira. Úgy vélem, hogy a jelen végzés ezen esetek közé sorolható.
[31]	Az Abtv. rendelkezései az alkotmányjogi panasz előterjesztőjével szemben számos követelményt nevesítenek. Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés alapján az indítványnak határozott kérelmet kell tartalmaznia. A törvényhely pontosan meghatározza azt is, hogy a kérelem mikor, mely tartalmi elemek megléte esetén tekinthető határozottnak. Ezen kritériumok közül a visszautasítás jelen esetben nevesített indokai alapján a következők bírnak relevanciával. A kérelem – egyebek mellett – akkor határozott, ha egyértelműen megjelöli az eljárás megindításának az indokait és alkotmányjogi panasz esetén az Alaptörvényben biztosított jog sérelmének a lényegét [Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pont]. További kritérium, hogy az indítványozó határozza meg az Alaptörvény, illetve a nemzetközi szerződés megsértett rendelkezéseit [Abtv. 52. § (1b) bekezdés d) pont]. Végül elvárás, hogy az indítvány tartalmazzon indokolást arra nézve, hogy a sérelmezett jogszabály, jogszabályi rendelkezés, bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével vagy a nemzetközi szerződéssel [Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pont].
[32]	A konkrét esetben előterjesztett indítvány álláspontom szerint olyan érvelést tartalmaz, amely kellően tartalmas ahhoz, hogy az Alkotmánybíróság értékelésének alapjául szolgáljon. Az indítványozó jogi képviselője 9 oldal terjedelmű beadványában az érintett hazai jogszabályi rendelkezések és a nemzetközi jogi követelmények pontos megjelölésén túl részletesen bemutatta az ügy előzményeit, ismertette a tényállást és ezt követően kifejtette az alkotmányjogi panasz előterjesztésének az indokait. Ennek keretében megjelölte a megsérteni vélt jogokat és érdekeket, kifejtette az állított alapjogi jogsérelem lényegét, és megindokolta, hogy mindezek alapján a támadott bírói döntés miért alaptörvény-ellenes. Ezért nem tudom elfogadni az indítvány visszautasítását azon az alapon, hogy az nem tartalmaz az Alkotmánybíróság által értékelhető érvelést.
[33]	A végzés ezen felül véleményem szerint olyan elvárást fogalmaz meg az indítványozóval szemben, amely az Abtv. rendelkezéseiből nem következik. Az Abtv. 52. § (1b) bekezdés e) pontja értelmében ugyanis az indítványnak tartalmaznia kell, hogy a bírói döntés miért ellentétes az Alaptörvény megjelölt rendelkezésével. Ehhez képest többlet elvárás azt megkövetelni, hogy a magyarázat olyan tartalmú legyen, amely pontosan körülír valamely alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést vagy felveti a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét. Ez utóbbi feltételek fennállását az Abtv. 29. §-a értelmében az Alkotmánybíróság köteles az ügy valamennyi körülményét figyelembe véve megvizsgálni. Úgy vélem ezért, hogy jelen esetben az Alkotmánybíróság alaptalan többletkövetelményt támasztott az indítványozóval szemben, és az indítványt részben ezen követelmény teljesítésének a hiánya miatt utasította vissza. A döntéssel így a másodikként jelölt visszautasítási ok alapján sem tudok egyetérteni.
[34]	Fontosnak tartom, hogy az Alkotmánybíróság nagy körültekintéssel alakítsa az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontján és az Abtv. 27. §-án alapuló hatáskörének a gyakorlását, és kellő alapossággal fontolja meg az arra alapított döntéseit ugyanúgy, mint ezen döntések indokait. A döntéshozatal során ugyanis ki kell iktatnia az új hatáskör gyakorlásában szükségszerűen megjelenő bizonytalanságokat, elejét venni a következetlenségnek és a hatáskört olyan módon alkalmazni, amely illeszkedik annak valódi tartalmához és jelentőségéhez.
[35]	A fentiek alapján azt gondolom, hogy a jelen alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróságnak be kellett volna fogadnia és az indítványozó érvei alapján lefolytatnia a bírói döntés és az Alaptörvény XI. cikke, XV. cikk (2) bekezdése és XVI. cikk (1) és (2) bekezdései összhangjának az érdemi vizsgálatát.
[36]	Nem értek egyet azzal, hogy az Alkotmánybíróság a Kúria Kfv.II.37.414/2015/8. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasította.
[37]	Az indítványban foglaltak szerint az indítványozó azért kívánta a körzetestől eltérő (a szomszédos településen található) általános iskolába átíratni a gyermekét, mert úgy vélte, hogy a körzetes iskola szegregált: a tanulók mindegyike hátrányos helyzetű és csaknem 100%-ban roma származású. Az indítványozó szintén roma származású gyermekének fejlődését, nevelését azonban véleménye szerint jobban szolgálná egy, a kompetencia-felmérések szerint magasabb színvonalú oktatást nyújtó, ráadásul integrált intézmény, ahol roma és nem roma származású diákok együtt tanulnak.
[38]	Az indítványozó az átiratkozási kérelem elutasításával összefüggésben pontosan körülírt alaptörvény-ellenességre hivatkozott: alapvető jog [Alaptörvény XI. cikk (1)–(2) bekezdés, XVI. cikk (1)–(2) bekezdés] tekintetében állított hátrányos megkülönböztetést, és kérelmét világos, egyértelmű, megítélésem szerint alkotmányjogilag releváns indokokkal támasztotta alá. Bár az Alaptörvény egyetlen szülőnek sem garantálja, hogy a gyermeke egy meghatározott iskolába felvételt nyerjen, azonban az alapvető jogok tekintetében történő diszkrimináció nemcsak a jogalkotó, hanem a jogalkalmazó számára is tiltott, alaptörvény-ellenes lenne.
[39]	A többségi döntéssel ellentétben úgy vélem, hogy az alkotmányjogi panasz nem szenved befogadhatósági akadályban, mivel az ügy a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség lehetőségét veti fel. Az indítványt ezért az Alkotmánybíróságnak be kellett volna fogadnia, és érdemben meg kellett volna vizsgálnia.
[40]	Nem értek egyet az alkotmányjogi panasz befogadása visszautasításának az indokával, és nem értek egyet a panasz befogadása visszautasításával sem.
[41]	Az indokolás 4. pontja utolsó mondta értelmében a panasznak az Alaptörvény XI. cikke és a XVI. cikk (1) és (2) bekezdése sérelmére alapított része „az Alkotmánybíróság által értékelhető, kifejezetten alkotmányjogi érvelésnek tekinthető indokolást” nem adott elő.
[42]	A kilenc oldal terjedelmű indítvány a panaszra okot adó konkrét ügy megfelelő ismertetése mellett részletes, és alkotmányjogi szempontból a panasz befogadásához elegendő indokolást tartalmaz.
[43]	A panasz tartalmazza, hogy abban az iskolában, amelyből a gyermeket más iskolába átíratni kívánták, megtiltotta az oktatásért felelős miniszter, hogy a 2015/2016-os tanévben új első osztály induljon. A panasz utal arra is, hogy a panaszoson kívül közel azonos időszakban még tíz másik gyermek szülője kérte az iskolából átvételét a környező iskolák valamelyikébe. A panasz szerint valamennyi gyermek átiratkozását elutasította a Tankerület, az első fokon eljárt Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hat gyermek ügyében állapította meg, hogy jogellenes volt a Tankerület határozata, és utasította új eljárásra a köznevelési intézményt, de mindössze egyetlen gyermeknek sikerült végül a választott iskolában folytatni tanulmányait.
[44]	Az indítványozó szerint „az alkotmányjogi panasz benyújtását az indokolja, hogy az ügyben eljáró közigazgatási szervek és bíróságok az ügyben esetlegesen felmerült alapjogi kollíziót nem oldották fel, a gyerekjogi szempontokat nem érvényesítették, és figyelmen kívül hagyták, hogy tárgyi ügyben mely megoldás szolgálta volna a gyermek mindenekfelett álló érdekét. Ezzel a panaszos oktatáshoz való alapvető jogát a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben megsértették. Az alapjogi kollízió látszólag azzal állt fenn, hogy míg egyrészről a panaszos a gyermeke egyenlő bánásmódhoz való jogára hivatkozott, addig az átvételt elutasító szervek az iskola és lakóhelye közötti távolságra. Lényegében a bíróságnak abban kellett ítéletet mondania, hogy a gyermek diszkriminációmentes oktatáshoz való joga, avagy az oktatáshoz való könnyebb hozzáférés élvez-e előnyt, melyik szolgálja adott ügyben a gyermek mindenek feletti érdekét.”
[45]	Az Alaptörvénynek az indítványban hivatkozott XVI. cikk (1) bekezdése tartalmazza a gyermeknek a jogát a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez, védelemhez és gondoskodáshoz, a (2) bekezdése tartalmazza a szülőknek a jogát a gyermeküknek adandó nevelés megválasztására, ennek tipikus eleme az iskola megválasztása a szülő által. A panasz a szülőknek ezt a jogát véli sérülni a konkrét jogalkalmazás során, és ezt megfelelően, az Abtv. 29. §-ában írt követelményeket kielégítő módon indokolja.
[46]	Véleményem szerint ezért az Alkotmánybíróságnak a panaszt az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján be kellett volna fogadnia, az Abtv. 56. § (4) bekezdése alapján az ügy érdemi elbírálásának lett volna helye. A támadott bírói döntés alaptörvény-ellenességéről vagy a panasz elutasításáról az ügy érdemi elbírálása során lehetett volna megalapozottan állást foglalni.
. 3148/2016. (VII. 22.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria Bíróság