text:
PPT - Az európai integráció története PowerPoint Presentation - ID:2810358
Az európai integráció története PowerPoint PPT Presentation
Az európai integráció története. Pax Romana. Gondolkodók, filozófusok. 1693, William Penn : „An Essay Towards the Present and Future Peace in Europe” Montesquieu , Rousseau , Emmanuel Kant 1849, Victor Hugo: „Európai Egyesült Államok” 1923, Calgeri : „ Páneurópa ”. Copyright Complaint
Az európai integráció története An Image/Link below is provided (as is) to download presentation
Az európai integráció története Pax Romana Gondolkodók, filozófusok 1693, William Penn: „An EssayTowardsthePresent and FuturePeacein Europe” Montesquieu,Rousseau, EmmanuelKant 1849, Victor Hugo: „Európai Egyesült Államok” 1923,Calgeri: „Páneurópa” Miért nem az az első világháború után? Széthullottak a nagy közép-kelet-európai birodalmak - nacionalizmus felerősödése Az újonnan alakult államok, - pl. Csehszlovákia, Jugoszlávia, Lengyelország - nem akarták feladni frissen szerzett függetlenségüket A gazdasági válság, a fasizmus térhódítása és a fenyegető újabb háborús veszély miatt az államoknak saját gondjaikkal kellett törődniük. A második világháború után Németország kérdése Megromlik a viszony a szövetségesek között - hidegháború Európa csak egységesen fellépve kompenzálhatja lecsökkent gazdasági súlyát az USA-val és a politikai súlyát a Szovjetunióval szemben (Churchill, 1946) Korábbi laza kormányközi kapcsolatok kudarca (Népszövetség) 1944: Benelux Unió Cél: közös érdekeket megvalósító gazdasági együttműködés Vámunión is túlmutatott, valódi integrációs tömörülésként jött létre 1949, Európa Tanács (Council of Europe) 10 alapító tagország ma 46 tag kormányközi szervezet fő céljai: pluralista demokrácia jogállamiság társadalmi problémák kezelése emberi jogok védelme az európai kulturális identitás támogatása és fejlesztése Gazdasági együttműködés kezdeti lépései 1947: Marshall terv 1948: OEEC (Európai Gazdasági Együttműködés Szervezete) – 1961:OECD (Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet) 1949: KGST (Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa) 1952: ESZAK (Európai Szén- és Acélipari Közösség) Az Európai Szén- és Acélközösség (Montánunió) Robert Schumann - Jean Monneta kitervelők (1950) 1951. április. 18: Európai Szén- és Acélközösség (NSZK, Franciaország, Olaszország, Benelux Államok) (Nagy-Britannia távol marad) Létrehozásának háttere: gazdasági egymásra utaltság Szervezete: Főhatóság Tanács Közgyűlés Bíróság 50 évre kötötték (2002-ben hatályát vesztette) Katonai együttműködés lépései 1949: Észak-atlanti Szerződés Szervezete (NATO) 1952: Európai Védelmi Közösség 1954: Nyugat-európai Unió 1955: Varsói Szerződés 1958: Római Szerződések Európai Gazdasági Közösség Euratom Európai Gazdasági Közösség (EGK) 6 alapító tagállam (NSZK, Franciaország, Olaszország, Benelux államok) célok: vámok, mennyiségi korlátozások megszüntetése vámunió, közös kereskedelempolitika áruk, szolgáltatások, tőke, munkaerő szabad áramlása („négy szabadság”) közös mezőgazdasági-, közlekedési-, és versenypolitika jogharmonizáció közös szociálpolitika Európai Beruházási Bank (EBRD) felállítása Euratom célja az atomenergia-ipar gyors megteremtése és békés célú fejlesztése konkrét feladatok: közös kutatások atomenergia hatékony felhasználása nukleáris biztonság megteremtése egészségvédelem, stb. létrejön: Közös Nukleáris Kutatóközpont Európai Egyetemi Intézet Európai Szabadkereskedelmi Megállapodás (EFTA - European Free Trade Association) 1960 - Nagy-Britannia kezdeményezésre írják alá a tagok alapítók: Nagy-Britannia, Dánia, Ausztria, Norvégia, Portugália, Svájc, Svédország, később cstalakozik Izland, Finnország, Liechtenstein EGK vetélytársának indult Legjelentősebb tagok később csatlakoztak az EGK-hoz - EFTA csekély jelentőségű szervvé apadt Az EGK és az EFTA 1977: ipari termékek szabad kereskedelme EFTA és EGK között 1994. 01.01: Európai Gazdasági Térség: Tagok: EGK 12 tagja, EFTA 6 tagja Az egységes piac szabályainak 80%-t átvették EGT tagállamok konzultációs lehetőséggel rendelkeztek az egységes piacot érintő közösségi jogszabályok kidolgozásánál Az integrációs hajlandóság alakulása ’60-as évtized: „Aranykor” ’70-es évtized: euro-szkepticizmus, pénzügyi válság, olajválság, gazdasági válság ’80-as évtized: Integráció elmélyítése a cél ‚90-es évtized – látványos felzárkózás – sikerek 2000-es évek – válság, széthullás veszélye Az EGK első 15 éve: „Aranykor”(1958-1973) Gyors belső integráció Dinamikus belső kereskedelem GDP növekedés: 5% 1961: UK jelezte csatlakozási szándékát (majd 1967-ben ismét) 1962: Közgyűlésből EP 1962: döntés közös agrárpolitikáról 1968: VÁMUNIÓ (de a tőke és a munkaerő teljesen szabad áramlását nem sikerült megvalósítani) 1973: Az EK bővítése A 9-ek Európája Nagy Britannia (EFTA tag) Írország: 83%-os támogatottság Dánia: (EFTA tag) 63%-os támogatottság Norvégia: kudarc a népszavazáson 1973. január 1-én a Szerződés életbe lépett. Megszületett a Kilencek (erős) Európája. Triád (USA, Európai Közösségek, Japán) A 9-ek Európája 1970-es évek: Euroszekpticizmus Eredmények: Közös kereskedelempolitika teljesen kiépül Intenzív mikro- és makrogazdasági kapcsolatok 1974-től Európai Tanács (rendszeres állam- és kormányfői egyeztetések) 1979-től: Európai Monetáris Rendszer (EMS) útnak indul Kudarcok: A 9 tag kevésbé összetartó, mint a 6 1973: arab-izraeli háború – olajválság – protekcionista politikák – közös piac teljes megvalósítása elhúzódott Gazdasági recesszió 1980-as évek Mediterrán bővítés megvalósul 1985: Cockfield-Bizottság: „Fehér Könyv” 1985: Schengeni egyezmény 1986: Egységes Európai Okmány A „mediterrán bővítés” Görögország: 1981 Spanyolország: 1986 Portugália: 1986 Sokszínű Európa Jelentős fejlettségbeli eltérések 1985: Cockfield-Bizottság: „Fehér Könyv” Fehér Könyv: nagyobb jogalkotási programcsomagra vonatkozó terv Javaslatként adja ki a Bizottság Célja: az egységes piac megvalósítása 1992-re Ehhez pénzügyi (adózási szabályok), fizikai (határellenőrzés), technikai (szabványok, más előírások) akadályokat ( kb. 300) kellett lebontani Schengeni Egyezmények Rendszere 1985. Schengeni Megállapodás (33 cikk): a közös határokon történő ellenőrzés fokozatos megszüntetése (Németország, Franciaország, Belgium, Hollandia és Luxemburg) Rövid távú intézkedések: rendszeres ellenőrzések megszűntetése, formalitások könnyítése, vízumszabályok közelítése, stb. Hosszú távú intézkedések: külső határok erősítése, hozzáadott-érték adó és jövedéki adók harmonizációja, stb. 1990.Schengeni Végrehajtási Egyezmény (142 cikk): részletesen kifejti a megállapodás alkalmazásának és a viták megoldásának módját, kényes kérdések szabályozása (kiadatás, menekültügy, kábítószerek és fegyverek ellenőrzése, stb.) A Schengeni vívmányoknak az EU keretébe történő beillesztéséről szóló egyezményt az Amszterdami Szerződéshez csatolták. Hatályba lépés: 1995. Schengeni övezet 2007. december 21-től 24 tag az Európai Unió 27 tagja közül 22 ország: valamint Norvégia és Izland. A 3. bővítési kör: A 15-ök Európája(„Északi bővítés” vagy ”EFTA bővítés”) Egyre több csatlakozási kérelem az EU-hoz: A.) EFTA országok: Ausztria, Finnország, Svédország B.) Svájc, Norvégia C.) volt szocialista KKE-i országok 3. bővítési kör:Ausztria, Finnország, Svédország 1993-1995 (Norvégia ismét kimarad az újabb sikertelen népszavazás /1972/ után; Svájc szintén leszavazta, itt meg sem kezdődtek a tárgyalások.) 1995. január 1.: A 15-ök Európája A 25-ök Európája: az első lépés Koppenhágai kritériumok (1993, Európai Tanács): Politikai kritériumok:stabilan működő demokratikus intézményrendszer, amely garantálja a jogállam és az emberi jogok tényleges érvényesülését és biztosítja a kisebbségek védelmét, jogaik tiszteletben tartását; Gazdasági kritériumok:működő piacgazdaság, képesnek kell lenni az Unióban meglévő piaci erőkkel versenyezni; Jogi, intézményi kritériumok:képesnek kell lenni eleget tenni a tagságból származó kötelezettségeknek, beleértve a politikai, valamint a gazdasági és monetáris unió céljait is. EU jogrendszerét el kell fogadni. A 25-ök Európája: további lépések 2000. dec. Nizzai csúcs - bővítési menetrend elfogadása, bővítési feltételek 2001. jún.: Göteborgi Csúcs – a csatlakozások lezárása 2002-ig 2001. dec. Laekeni csúcs - 10 csatlakozó ország nevesítése 2002. dec. Koppenhágai csúcs - 10 ország meghívása az EU-ba 2004. május 1-jén 2003. április 16. Athén: Csatlakozási szerződések aláírása A 25-ök Európája 2004. Május 1-jén csatlakozik az EU-hoz: Ciprus Csehország Észtország Lengyelország Lettország Litvánia Magyarország Málta Szlovénia Szlovákia A 27-ek Európája 2007. január 1-jén Románia és Bulgária is csatlakozott az EU-hoz. Tagsági feltételeket teljesítő, de nem EU tag országok Svájc Liechtenstein (valuta- és vámunió Svájccal) Izland Norvégia Ezekben az országokban jelenleg csatlakozásellenes a közvélemény. Közösségi jog – uniós jog Közösségi vívmányok Közösségi vívmányok = Közösség joganyaga „Acquis communautaire” Kötelező érvényű joganyagok Nem kötelező érvényű joganyagok JOGFORRÁSOK A csatlakozási folyamat az acquis átvételéről szól. Jogforrások Elsődleges jogforrások: Alkotmányszerződés (nem lépett hatályba!!) EU alapszerződései és módosításai Költségvetési és pü-i szerződések (1970, 1975) Csatlakozási szerződések Általános jogelvek (pl. diszkrimináció tilalma, jóhiszeműség) Másodlagos jogforrások: Közösségi intézmények által létrehozott jogszabályok Európai Bíróság esetjoga Közösségek és tagállamok által kötött nemzetközi egyezmények I/1. Alkotmányszerződés Az Alkotmányszerződés hatályba lépése esetén egyetlen szerződésbe vonta volna össze a Római Szerződést és a Maastrichti Szerződést. Az Euratom Szerződés továbbra is megmaradt volna önálló szerződésként. I/2. Alapszerződések Római Szerződések ESZAK alapító szerződés (2002. júl. 23-án hatályát vesztette) EGK alapító szerződés (később EK) Euratom alapító szerződés Maastricthi Szerződés* Ezek a korábban aláírt szerződéseket módosították és felülírták annak érdekében, hogy lépést tartsanak a társadalmi változásokkal. Maastrichti Szerződés EU létrehozása EGK helyett EK Létrejön az ún. 3 pilléres szerkezet 1999-ig: Gazdasági- és monetáris unió és közös valuta létrehozása Megállapodás közös kül-, és biztonságpolitika, valamint bel- és igazságügy kérdéseiben Bevezették az uniós polgárságot Kimondták az áruk, szolgáltatások, tőke és a személyek szabad mozgását Megnövelte az EP hatáskörét A Tanácsban növelte a többségi szavazást Bevezette a szubszidiaritás elvét Az Európai Unió 3 pillére Európai Unió *Amszterdam után: „Rendőrségi és igazságügyi együttműködés büntetőügyekben” I. pillér II. pillér III. pillér Európai Közösségek -ESZAK/Montánunió -EURATOM -EK (EGK) -Gazdasági és mon. unió -Környezet -Mezőgazdasági politika -Polgárjogok -Regionális politika -4 alapszabadság -3. pillérből áthelyezett témák Közös Kül- és Biztonságpolitika Bel- és Igazságügyi Együttműködés* Az Európai Unió 3 pillére I. pillér: Európai Közösségek – SZUPRANACIONALITÁS „Felségjog” a tagállamok felett Széles és mélyreható hatáskörök Egyes közösségi szervek tagállami függetlensége (EP, Európai Bíróság) Kötelező erejű, széles körű többségi döntéshozatali és jogalkotási mechanizmusok A közösségi szervek által alkotott jogszabályok közvetlen alkalmazandósága, közösségi jogrendszer autonómiája Európai Bíróság kötelező joghatósága II. pillér: Közös kül- és biztonságpolitika – KORMÁNYKÖZISÉG „Felségjog” gyakorlói a tagállamok Megteremtette az egységes fellépés jogi feltételeit Fő célok: a tagállamok biztonságának erősítése; a világ békéjének és biztonságának megőrzése az ENSZ alapelvei szerint; a nemzetközi együttműködés fejlesztése Az Európai Unió 3 pillére 4. III. pillér: Bel-és igazságügyi együttműködés (később Rendőrségi és igazságügyi együttműködés büntetőügyekben) – KORMÁNYKÖZISÉG „Felségjog” gyakorlói a tagállamok Létrehozásának okai: A nemzetközi terrorizmus, a szervezett bűnözés és az illegális migráció Fő célok: a személyek ellenőrzése az Unió külső határain: bevándorlás, menedékjog, vízumok; küzdelem a nemzetközi bűnözés ellen: drogkereskedelem, terrorizmus; EUROPOL (Európai Rendőri Hivatal); bírósági együttműködés A harmadik pillérből később több terület átkerült az elsőbe az Amszterdami Szerződés miatt, ezért átnevezték Rendőrségi és Igazságügyi együttműködésre III. Pillér együttműködése EUROPOL Illegális kábítószer kereskedelem Nukleáris és radioaktív anyagok csempészése Embercsempészet Emberkereskedelem Gépjárműbűnözés Élet-, testi épség, személyi szabadság , tulajdon elleni bűncselekmények Együttműködés az igazságszolgáltatási szervek között Kiadatás megkönnyítése Együttműködés, végrehajtás megkönnyítése Stb. Az Európai Unió 3 pillére Két alapvető különbség: Az 1. pillér az ún. közösségi modellen nyugszik, a másik 2 pillérkormányköziegyüttműködésen alapul. A 2. és a 3. pillér területén a tagállamoké és az EurópaiTanácsé a főszerep; Az 1. pillérnek saját jogrendszere van, míg a másik 2 pillér esetén a nemzetközi jog szabályai az irányadók. Az uniós polgárság Mindenki, aki valamely tagállam állampolgára, egyben az Unió polgára is. Az uniós polgárság nem helyettesíti, hanem kiegészíti azt, többletjogokat biztosít. Az uniós polgárság - többletjogok EU tagországban szabad mozgás, utazás, tartózkodás Lakóhely szerinti tagállamban helyhatósági és EP választáson aktív és passzív választójog EU-n kívüli országokban bármely más EU tagállam diplomáciai képviseletének igénybe vétele Petíció joga az EP-hez Panasz joga az európai ombudsmanhoz Maastrichti Szerződés- az EU helye Az EU nem lépett a korábbi 3 Közösség helyébe és nem is szüntette meg azokat. Az EU továbbra sem kapott önálló jogalanyiságot, azzal továbbra is a 3 Közösség rendelkezik. Az EU inkább politikai, mintsem jogi kategória. Az EU az integráció minden elemét, annak kiteljesedését jelenti. Maastricht óta: európai integráció = Európai Unió I/2. Alapszerződések módosításai ESZAK szerződést (1952) és a Római Szerződést (1958) módosító: Egyesülési Szerződés (1967) Egységes Európai Okmány (1987). Maastrichti Szerződést (1993) módosító: Amszterdami Szerződés (1999), Nizzai Szerződés (2003) Lisszaboni Szerződés (2007). Egyesülési Szerződés – Európai Közösségek(Merger Treaty – European Communities) Hatályba lépés: 1967. július 1. Új név: Európai Közösségek (EK) Összevonták: ESZAK EGKpárhuzamos szervezeteit Euratom Fontos: a 3 szervezet megőrizte önálló jogalanyiságát, csak az intézmények váltak közössé! Egységes Európai Okmány(Single European Act) Luxemburg: 1987. január 1. Római Szerződés módosítása Kimondja: az egységes piac megvalósítását 1992. 12.31-ig el kell érni. Tartalom: Európai Tanács formális elismerése Jogharmonizáció, közösségi jogalkotás fontossága Környezetvédelmi politika Intézményi változások Az Amszterdami Szerződés- előzmények Eredeti célja: Maastrichti Szerződés működésének értékelése, esetleges módosítások Egyre több probléma az EU működésével: 6 tagra szabták 15 taggal működött 27 tagúvá válik a közeli jövőben Intézményi ill. döntéshozatali reform szükségessége 1996. Torino: kormányközi konferencia 1997. Amszterdam: a tárgyalások lezárása 1999. május 1.: Amszterdami szerződés, a Maastrichti Szerződés módosítása – fél siker Az Amszterdami Szerződés 2. Pozitívumok: 1. pillérben: Bővítette az EP hatásköreit (együttdöntési jog bővítése) Tanácsban tovább szűkült a konszenzusos döntéshozatal Alapjoggá nyilvánította az Uniós információkhoz és dokumentumokhoz való hozzáférést Az alapszerződéseket áttekinthetőbbé tette Változások a közös kül-, és biztonságpolitika területén (2. pillér) Változások a bel-, és igazságügyi együttműködés területén. (3. pillér) Innen az 1. pillérbe kerül (Schengeni Egyezmény): A külső- és belső határőrizet Bevándorlás Menekültügy Polgári igazságügyi együttműködés 3. pillért átkeresztelték Rendőrségi és Bűnügyi együttműködésre Az Amszterdami Szerződés 3. Negatívumok: Mértéktartó reformok Nem született döntés: Az EU további bővítéséről Az intézményrendszer hatékonyabbá tételéről A legfontosabb döntéseket elhalasztották = „Amszterdami maradékok”: A Tanácsban az egyhangú döntések minimálisra csökkentése A Tanácsi szavazatok újrasúlyozása A Bizottság méretének és összetételének meghatározása 1999. Kölni csúcs: „Új konferencia legkésőbb 2000-ig!” Nizzai Szerződés: 2003. február 1. Alapvető cél: az EU hatékonyabb működése Eredmények: Lehetővé tette az EU keleti bővítését Amszterdami maradékok: minősített többségi szavazás kiterjesztése a vétójog rovására (68 területből 35-re sikerült kiterjeszteni) a szavazatok újrasúlyozása a Tanácsban, a Bizottság nagysága és összetétele Tovább növelte az EP súlyát A „megerősített együttműködés” könnyítése Nizzai Szerződés Kritika: Az EP hatásköreit nem szélesítette ki eléggé: az integráció szempontjából fajsúlyos kérdések konszenzuson alapuló döntések maradtak: A legfontosabb kérdések esetén fennmaradt a nemzeti vétó: Nagy Britannia (adó és TB ügyek), Németország (bevándorlás- és menedékügyek), Spanyolország (strukturális és kohéziós alapok felhasználása) A döntéshozatal az állampolgárok számára átláthatatlan lett: „Nizzában végre elérhető közelségbe került a keleti bővítés – az unió átláthatóvá, érthetőbbé válása viszont még az eddigieknél is messzebbre”. Nizzai Nyilatkozat Nizzai csúcs: 2004-ben újabb kormányközi konferenciát kell tartani az EU hosszabb távra szóló, komolyabb intézményi átalakításáról Leendő témák: EU és a tagállamok hatásköreinek precízebb szétválasztása Az EU Alapjogi Charta státuszának meghatározása A Szerződések egyszerűsítése Lisszaboni Szerződés Teljes neve: „az Európai Unióról szóló Szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról”, Aláírás: 2007. december 13. Hatályba lépés: 2009. január 1. Lisszaboni Szerződés Minősített többségi szavazatok számának növelése a Tanácsban, Az EP megnövelt szerepe a döntéshozásban, A pillérrendszer megszüntetése, Új tisztségek: az Európai Tanács elnöke és az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Jogilag kötelezővé tette az Alapjogi Chartát, Kilépés az EU-ból. I/3. Csatlakozási Szerződések 1973: Dánia, Írország, Egyesült Királyság, 1981: Görögország, 1986: Spanyolország, Portugália, 1995: Ausztria, Finnország, Svédország 2004: Cseh Köztársaság, Ciprus, Észtország, Magyarország, Lettország, Litvánia, Málta, Lengyelország, Szlovákia, Szlovénia 2007: Románia, Bulgária csatlakozásakor. Az elsődleges jogforrások jellemzői Kormányközi konferenciákon születnek Konszenzus kell az elfogadásukhoz Minden aláíró államnak belső alkotmányos előírásai szerint ratifikálni kell II. Másodlagos jogforrások Jellemzői: A Szerződésekben lefektetett alapelvek, célok, feladatok megvalósulását elősegítő, biztosító jogi eszközök. A közösségi intézmények jogalkotó tevékenysége nyomán születnek. ALAPÍTÓSZERZŐDÉSEK ÁLTALÁNOS JOGELVEK Közös stratégia Együttes fellépés Közös álláspont Rendelet Kerethatározat Irányelv Határozat Határozat Határozat Ajánlás Egyezmény Vélemény 1. pillér 2. pillér 3. pillér II. Másodlagos jogforrások:Az 1. pillér jogi aktusai Rendelet (regulation):általános hatályú jogi aktus, amely kötelező és közvetlenülalkalmazandó (azaz a tagállamoktól nem igényel külön jogszabály kibocsátását). Kiadja: Tanács, a Tanács és az EP közösen, Bizottság, EKB. Irányelv (directive): a rendelethez képest kevésbé konkrét jogi aktus, kötelezően előírja a tagállamok részére az elérendő célt, de a megvalósítás formáját, módját, és a saját jogrendszerbe illesztést átengedi a tagállamoknak. A jogharmonizáció kapcsán különösen fontos jogforrás. Kiadja: Tanács, Tanács és EP közösen, Bizottság Határozat (decision): Konkrét ügyekben konkrét címzettekhez szól, ami kötelezi a címzetteket. Kiadja: Tanács, a Tanács és az EP közösen, Bizottság, EKB. II. Másodlagos jogforrások:Az 1. pillér jogi aktusai Ajánlás (recommendation): A címzettek felé magatartási vagy cselekvési elvárást fejez ki, de nem kötelező jogi aktus. Vélemény (opinion): A címzett felé egy álláspontot ad meg, gyakran valakinek a kérésére. Szintén nem kötelező erejű norma. Az EU működése Az EU működése Intézmények érdek-irányultságai Tanács = tagállamok kormányai által kifejezett nemzeti érdek Parlament = politikai pártok által hozott állampolgári (politikai) érdekek Bizottság = szupranacionális bürokrácia által érvényesített közösségi érdekek Bíróság = ügyel a közösségi jog betartására, egységes alkalmazására, zökkenőmentes érvényesülésére Intézmények alapfunkciói Európai Tanács: állam- és kormányfői szintű ülések. Szerepe: az EU számára a politikai lendület megadása. Európai Unió Tanácsa:az Unió fő döntéshozó, jogalkotó testülete. (kormányközi jelleg) Európai Parlament: osztozik a jogalkotói és a döntéshozói hatáskörökön az Európai Unió Tanácsával. Ellenőrző, konzultatív szerv. Európai Bizottság: A fő végrehajtó szerv, amely az EU közös érdekeit képviseli (szupranacionális jelleg). Javaslattevő, döntés-előkészítő, jogszabály-kezdeményező, és biztosítja az EU politikáinak megfelelő végrehajtását. Intézményrendszer – összegző gondolatok Nem érvényesül a klasszikus hatalommegosztási elv Tanácsközpontú modell Demokrácia-deficit Európai Szociális partnerek és szerepük a közösségi döntéshozatalban Az európai csúcsszervezetek A Bizottság 1993. évi nyilatkozata: COM (93) 600 teszi egyértelművé: „szakmákat átfogó/ágazatközi VAGY szektorális / ágazati, de európai szinten szerveződő szövetségeknek kell lenniük; tagságuk olyan szervezetekre terjed ki, melyek saját országukban elismert és integráns részei a munkaügyi kapcsolatok rendszerének, megfelelő szervezettel és infrastruktúrával rendelkeznek.” Konkrétan: ETUC: Európai Szakszervezeti Szövetség (European Trade Union Confederation) BusinessEurope CEEP: Állami Vállalatok Európai Központja (European Centre of Employers and Enterprises providing Public services) ETUC Megalakulás: 1973. Megerősödés: Delors elnöksége alatt 60 millió munkavállalói tag Tagok: európai ágazati szakszervezetek; tagállami szakszervezetek Európai Szakszervezeti Intézet (European Trade Union Institute, ETUI) 1990 óta: Európai Szakszervezeti Főiskola (European Trade Union College, ETUCO) ETUC céljai A gazdasági és monetáris integrációt egyre mélyebb szociális tartalommal töltse meg. Az Európa Tanács, az EFTA, valamint további európai intézmények relációjában az együttműködésre és a munka világára vonatkozó szabályok közelítésén dolgozik. Az európai munkaadókkal az európai szintű munkaügyi kapcsolatok kialakításán és működtetésén munkálkodik. Magyar tagok Autonóm Szakszervezetek Szövetsége Liga Szakszervezetek Magyar Szakszervezetek Országos Szövetsége Szakszervezetek Együttműködési Fóruma Munkástanácsok Országos Szövetsége Értelmiségi Szakszervezeti Tömörülés BusinessEurope Jogelőd: UNICE (Union des Industries de la Communauté européenne) – 1958. 2007. óta: BusinessEurope - The Confederation of European Business A szervezet 35 ország összesen 41 tagszervezetét tömöríti magába (kis-, közép- és nagyvállalatok egyaránt) BusinessEurope céljai Az európai munkaadók közötti együttműködés erősítése; egy Európa-szerte versenyképes szabályozás kialakításának támogatása; az EU valamennyi intézménye felé a munkaadói oldal érdekeinek képviselete – de mindez horizontálisan, azaz az ágazati törekvések figyelembevételével, de azok szintetizálásával történik Magyar tag MGYOSZ: Munkaadók és Gyáriparosok Országos Szövetsége CEEP Alapítás: 1961. Tagok: állami tulajdonnal – teljes mértékben vagy részben – rendelkező munkaadók, a tulajdonosi szerkezettől függetlenül mindazon szervezetek, amelyek általános gazdasági érdekeket megtestesítő tevékenységeket – közszolgálatot – végeznek (energia, közlekedési, kommunikációs és telekommunikációs, valamint az egészségügyi és oktatási szektorok) CEEP céljai Képviseli tagjait az európai szociális párbeszéd tárgyalások és megállapodások rendszerében, A tagszervezetek számára alapvető területeken a kutatás, az információk allokációja Szakmai publikáció Magyar tag STRATOSZ: Stratégiai és Közszolgáltató Társaságok Országos Szövetsége További ágazatközi munkaadói szövetségek EUROCHAMBRES(The Association of European Chambers of Commerce and Industry); Európai Kerekasztal (European Round Table); AMCHAM-EU(American Chamber of Commerce to the European Union); UEAPME(European Association of Craft, Small and Medium-sized Enterprises); EUROPEMI(European Committee for Small and Medium-sized Independent Companies) Megjegyzések Az európai szintű szakszervezeti szövetségek, és a munkaadói szerveződések ágazatközi és ágazati szinten egyaránt jelen vannak. az EU döntéshozatali mechanizmusainak különböző színterein. A munkaadók elsősorban az általuk képviselt vállalatok és a térség versenyképességéért dolgoznak (gazdaság- vagy a pénzügyi politika, a környezetvédelem és a klímaváltozás, a világkereskedelem, vagy az energetika.), és csak másodsorban képviselik a munkaadói érdekeket Ágazatokon átívelő szociális párbeszéd Színterek Tripartit concentration: a szociális partnerek + a közösségi intézmények közös fóruma (=közös szakpolitika formálás) A szociális partnerekkel való konzultáció tematikus tanácsadó bizottságok; Bizottság által kezdeményezett konzultáció (EUMSz 154.cikk) → MEGÁLLAPODÁS Autonóm párbeszéd: a szociális partnerek bipartit kapcsolatrendszere I. Tripartit concentration 2002/174/EK határozat: Növekedési és Foglalkoztatási Háromoldalú Szociális Csúcstalálkozóról (Tripartit Social Summit for Growth and Employment röviden: Tripartit Social Summit) Tripartit concentration Résztvevők: Tanács elnöksége és a két következő elnökség, Bizottság, szociális partnerek legmagasabb szintű képviselői. Témák: makrogazdaság, foglalkoztatáspolitika, szociális védelem és a képzés-fejlesztés II. Konzultáció A tanácsadó bizottságok Tripartit működés a Bizottság mellett: Foglalkoztatási Bizottság Szociális Védelemmel Foglalkozó Tanácsadó Bizottság Európai Szakképzés-fejlesztési és Dokumentációs Központ Munkahelyi Biztonság és Egészség Tanácsadó Bizottság Nők és férfiak közötti egyenlő esélyek Tanácsadó Bizottság Migráns Munkavállalók Szociális Biztonságával Foglalkozó Tanácsadó Bizottság Személyek Szabad Áramlása Tanácsadó Bizottság II. Konzultáció EUMSz 154. cikk „A Bizottság feladata elősegíteni a szociális partnerek uniós szintű konzultációját és megtenni minden szükséges intézkedést, hogy könnyítse a felek közötti párbeszédet a számukra nyújtott kiegyensúlyozott támogatás biztosításával. Ebből a célból a Bizottság a szociálpolitika területére vonatkozó javaslatok benyújtása előtt konzultál a szociális partnerekkel az uniós fellépés lehetséges irányáról.” [EUMSz 154. cikk (2) bekezdés]. A konzultáció menete A Bizottság felhívást készít - a szociális partnerek megvitatják a szabályozandó kérdést. (max. 6 hét) A Bizottság a kapott észrevételek függvényében dönt a második fázis elindításáról. Ha szükséges a folytatás: második felhívás - a szociális partnerek jelzik a Bizottság felé egyetértésüket vagy egyet nem értésüket a javaslattal kapcsolatban. (max. 6 hét) A Bizottság szabadon dönt arról, hogy beépíti-e a véleményt vagy ajánlást az általa kibocsájtott jogszabályba vagy sem (a figyelmen kívül hagyással jogalapot teremthet az EB számára a döntés esetleges későbbi érvénytelenné nyilvánításához.) Érintett területek (EUMSz 153.) Munkakörnyezet javítása Munkafeltételek Munkavállalók szociális biztonsága Védelem MV megszüntetése esetén Munkavállalók tájékoztatása Munkaadók, munkavállalók érdekeinek képviselete, participáció Harmadik országbeliek foglalkoztatása Munkaerőpiacról kirekesztettek védelme Férfiak és nők esélyegyenlősége Társadalmi kirekesztés elleni küzdelem Szociális védelmi rendszerek modernizációja MEGÁLLAPODÁS –EUMSz 155. cikk A szociális partnerek között uniós szintű párbeszéd, amennyiben úgy kívánják, szerződéses kapcsolatokhoz, így megállapodásokhoz vezethet. Az uniós szinten megkötött megállapodásokat a tagállamok és szociális partnerek sajátos eljárásainak megfelelően VAGY a 153. cikk alá tartozó kérdésekben a felek együttes kérelmére a Tanács által meghozott határozattal kell végrehajtani. (A szövegen a Bizottság nem módosíthat) Példák Keretmegállapodás a szülői szabadságról (1995), amelyet a szociális partnerek 2009-ben megújítottak Keretmegállapodás a részmunkaidőről (1997) Keretmegállapodás a határozott idejű foglalkoztatásról (1999) III. Autonóm párbeszéd Indulás: 1985. Val Duchesse-i találkozó Bizottsági kezdeményezésektől független, autonóm szerepvállalás a szociális partnerek részéről Bipartit működés Eredmény: közös állásfoglalás (joint opinion) Jogi kötőerejük nincs Témák: foglalkoztatáspolitika, képzés, szakképzés EUMSz 155: Autonóm párbeszéd Az EUMSz 153. cikkben felsorolt területeket érintő kérdésekben az aláíró felek együttes kérelmére a Bizottság jogalkotási folyamat megindítását kezdeményezi, amelyet a Parlament véleményezése után a Tanács hoz meg irányelv, rendelet vagy határozat formájában. A Tanács érdemben a szociális partnerek által kialakított szövegen nem módosíthat. EUMSz 155: Autonóm párbeszéd A jogforrás végrehajtása a jogforrás minősítése szerint alakul és a végrehajtás ellenőrzésével kapcsolatban a Bizottság folyamatosan konzultál a szociális partnerekkel, akik értelemszerűen érdekeltek a hatékony implementálásban. Ágazati szociális párbeszéd Ágazati szociális párbeszéd 1999. január 1. óta: Ágazati Párbeszéd Bizottságok (Sectoral Dialogue Committees) Előzmények: ágazati Közös Bizottságok, informális munkacsoportok, vitacsoportok 37 db ÁPB (2008) Bipartit struktúra Eredmény: állásfoglalás, közös nyilatkozat, ajánlás, vélemény) Jogi kötőerő nincs, alacsony hatásfok, önkéntes vállalás Ágazati szociális párbeszéd célja véleményükkel segítik a Bizottság jogalkotó, politikaformáló és végrehajtó munkáját fórumot teremtenek az ágazati szintű közvetlen szociális párbeszédhez, cél: a felek közötti megállapodások kötése, gyakorlatilag bármely témakörben, amely az adott bizottság kompetenciájába tartozik Lényeges… Nincs lehetőség arra, hogy az aláírók a Bizottsághoz fordulva kérjék annak tartalmának irányelvként való beemelését a közösségi jogba! Európai ÁPB-k (példa) Közúti szállítás Munkaerő-kölcsönzés Szálloda, étterem, kávéházak Személyi szolgáltatások (fodrászat) Tengeri halászat Tengeri szállítás Textilipar Bőripar PostEurope Belvízi hajózás Bankok Biztosítás Építőipar Kereskedelem Média Mezőgazdaság Távközlés Vasút Villamosenergia Az európai szociálpolitika területei Területek INDIVIDUÁLIS MUNKAJOG: Egyenlő bánásmód elve Munkavállalói jogok védelme a vállalkozások strukturális átalakítása során Munkafeltételek Atipikus foglalkoztatás KOLLEKTÍV MUNKAJOG Szociális párbeszéd Egyenlő bánásmód elve RSZ 2. cikk és 119. cikk 75/117/EGK irányelv („Egyenlő munkáért egyenlő bér”) 76/207/EGK irányelv („Egyenlő bánásmód” irányelv) 86/613/EGK irányelv („Önfoglalkoztatók”) 96/34/EK és 2010/18/EK irányelv (Szülői szabadság) 97/80/EK irányelv (Bizonyítási teher és közvetett diszkr.) ASZ 13. cikk (Antidiszkriminációs cikkely) 2000/43/EK irányelv (Faji diszkrimináció tilalma) 2000/78/EK irányelv (Keretirányelv az egyenlő bánásmódról a foglalkoztatásban) 2006/54/EK irányelv (Keretirányelv az egyenlő bánásmódról a foglalkoztatásban) RSZ cikkelyek 2. cikk: RSZ egyik célja: a munkavállalók élet- és munkakörülményeinek javítása 119. cikk: a nőknek és a férfiaknak egyenlő munkáért egyenlő bér jár (gazdasági megfontolások) Jogesetek Defrenne kontra Sabena I-II-III. Walrave & Koch kontra Association Union Cycliste 75/117/EGK irányelv („Egyenlő munkáért egyenlő bér”) Ok: 119. cikket nem alkalmazták a munkaadók 3 megoldás: Férfiak bérét csökkenteni (2. cikkbe ütközik) Férfiak, nők bérét közelíteni (2. cikkbe ütközik) Nők bérét emelni Egyenlő munka ≠ Egyenlő értékű munka (munkakör-értékelés!) Bér = alap + kiegészítés Tilos a közvetlen, közvetett diszkrimináció 76/207/EGK irányelv („Egyenlő bánásmód” irányelv) Nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód: a munkához jutás, szakmai előrejutás, munkafeltételek, szakképzés terén A nőknek elsőbbséget biztosító szabályok akkor jogszerűek, ha: Nem automatikusak és feltétel nélküliek A jelölteket objektív módon értékelik Von Colson és Kaman; Abrahamsson; és Kalanke ügyek 86/613/EGK irányelv („Önfoglalkoztatók”) Önfoglalkoztató (self-employed) nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód Önfoglalkoztató: Nem bérből, hanem a munkájának hasznából él Nem függő munka Általában nincs alkalmazottja DE! Nincs általános és kötelező fogalom! Túl általános 96/34/EK és 2010/18/EK irányelv (Szülői szabadság) Keretmegállapodásból lett irányelv!! (BusinessEurope, CEEP, ETUC) Parental leave ≠ Maternity leave (szülési szabadság) Ffi és nő is igénybe veheti A szülési szabadság után jár 3 hó – gyermek 8 éves koráig Lejárta után joga van az eredeti munkakörbe való visszajutáshoz 97/80/EK irányelv (Bizonyítási teher és közvetett diszkrimináció) CÉL: fenti irányelvekben garantált jogok megsértése esetén segítse a hatékony fellépést Bizonyítási teher megfordítása: alperest (MA) terheli annak bizonyítása, hogy nem alkalmazott hátrányos megkülönböztetést Közvetett diszkrimináció: ha a diszkrimináció látszólag független a MV személyétől, de mégis az egyik nemhez tartozókat sújtja aránytalanul nagyobb mértékben, KIVÉVE, ha a szabály objektíve indokolható, jogszerű céljai vannak. ASZ 13. cikk (Antidiszkriminációs cikkely) Alap: „Közösségi Charta a munkavállalók jogaiért” Tiltja a hátrányos megkülönböztetést: Nem Faji, etnikai hovatartozás Vallás, meggyőződés Fogyatékosság Kor Szexuális irányultság alapján. 2000/43/EK irányelv (Faji diszkrimináció tilalma) Irányelv a faji és etnikai hovatartozástól független egyenlő bánásmód biztosításáról Tilos: közvetlen és közvetett diszkrimináció + zaklatás Bizonyítási teher megfordítása Viktimizáció tilalma Kiterjed: foglalkoztatás, önfoglaloztatás, szakképzés, szociális védelem, oktatás … 2000/78/EK irányelv (Keretirányelv az egyenlő bánásmódról a foglalkoztatásban) Kiterjed: Vallás, meggyőződés Fogyatékosság Kor Szexuális orientáció Nem terjed ki: Faji, etnikai hovatartozás (lásd fent) Nem (lásd lent) 2006/54/EK irányelv(Férfiak és nők közötti esélyegyenlőség a foglalkoztatás terén) Kiterjed: nemek vonatkozásában Hatályát veszti: 75/117/EGK irányelv 76/207/EGK irányelv 86/613/EGK irányelv 97/80/EK irányelv Munkavállalói jogok védelme a vállalkozások strukturális átalakítása során Transzfer: 77/187/EGK, 98/50/EK, 2001/23/EK irányelv Csoportos létszámleépítés: 75/129/EGK, 92/56/EGK, 98/59/EK irányelv Inszolvencia: 80/897/EGK, 87/164/EGK, 2008/94/EK irányelv Transzfer irányelvek Alap: társasági jog – Rt-k fúziója – Goldmann jelentés Lényeg: Munkajogviszony átszáll Munkavállaló ellentmondási joga? (Németo.) Jogelőd, jogutód együttes felelőssége Jogelőd tájékoztatási kötelezettsége KSZ sorsa Munkavállalói képviselők védelme, tájékoztatása Mikkelsen, Sophie-Redmond Stichting ügyek Transzfer szabályok Magyarországon 2012.07.01-től: MA személyében bekövetkező változás Jogügyleten alapuló (adásvétel, bérlet …) Általános successio (egyesülés, szétválás) kikerül az Mt-ből Átvevő 1 évig köteles megtartani átadó KSZ-ét (kivéve: munkaidő, pihenőidő, kivéve, ha átvevőnél van KSZ) Csoportos létszámleépítés irányelvek Fogalom: 20-100 fő között: 10 fő; 100-300 fő között: 10%; 300 felett 30 fő VAGY 90 napon belül legalább 20 fő Tájékoztatás és konzultáció: Illetékes állami hatósággal Munkavállalók képviselőivel Tájékoztatás és konzultáció tárgykörei (okok, érintettek száma, összlétszám, ütemezés, kiválasztási szempontok) Csoportos létszámleépítés Magyarországon 1991: Flt. 22-23. § 1995-től: Mt. 94/A. § 2012.07.01-től: relatív diszpozitív rendelkezések Inszolvencia irányelvek Alap: ILO 95. sz. egyezmény a munkabér védelméről Tartalom: Munkavállaló fogalma (tá. joga szerint) Munkavállalói igény alapja (munkaviszony, Mszerződés) Munkavállalói igény (munka díjazása) Fizetésképtelenség meghatározása Releváns időszak Kifizetések limitje Finanszírozó Fizetésképtelenség fogalma A hitelezők kérelmezték az eljárás megindítását A tá. jogszabályai, közigazgatási intézkedései alapján meg kell indítani az eljárást A hatáskörrel rendelkező szerv megállapította, hogy a munkaadó vállalkozását véglegesen bezárták, és a rendelkezésre álló eszközök nem elégségesek az igények kielégítését szolgáló eljárás megindításához Releváns időszak Fizetésképtelenség bekövetkezése Fizetésképtelenségre alapozott felmondás közlése A 2 között döntési lehetőség Általános limit Vállalkozás jövedelmezőségétől függően Egységesen Munkavállalói kategóriánként eltérően … Finanszírozó Munkaügyi szervezet Ere szakosodott más állami szerv Bíróság (pl.: Svédország) Inszolvencia Magyarországon Törvényi háttér: 1994. évi LXVI. tv. A Bérgarancia Alapról 1991. évi IL. tv. Csődtörvény Súlyos fogyatékosság: a csődtörvényre (felszámolásra) épül az inszolvencia eljárás Felszámoló kérelmet nyújt be az állami foglalkoztatási szervhez, ha a bérfizetési napon a MA nem tud bért fizetni. Mérték: LEGFELJEBB a tárgyévet megelőző 2. év bruttó nemzetgazdasági átlagbér ötszöröse A támogatást vissza kell fizetni Munkafeltételek Munkáltató tájékoztatási kötelezettsége: 91/533/EGK irányelv Munkaidő megszervezése: 93/104/EK és 2003/88/EK irányelvek Gyermekek, fiatalok védelme: 94/33/EK irányelv Munkáltató tájékoztatási kötelezettsége EU munkajogának legáltalánosabb szabálya! A munkaadó köteles a munkavállalót a munkaszerződés és a munkajogviszony lényeges feltételeiről tájékoztatni. Határidő: munkaviszony kezdetét követő 2 hónapon belül Mód: munkaszerződésben, alkalmazást igazoló okiratban, egyéb iratban Példálózó felsorolás: Felek adatai, munkakör, munkavégzés helye, díjazás, határozott idő, szabadság mértéke, felmondási idő mértéke, munkaidő, KSZ/üzemi megállapodás, stb. Munkaidő megszervezése Fogalom meghatározások (munkaidő, pihenőidő, éjszakai idő, …) Minimális pihenőidők (munkaközi szünet, napi-, heti pihenőidő, maximális heti munkaidő, éves szabadság) Éjszakai munka, váltott műszak, munkarendek Gyermekek, fiatalok védelme Alap: ILO 5. sz. egyezmény + további 10 db Cél: gyermekmunka felszámolása Irányelv rendelkezések: Gyermekmunka tilalma Munkavégzés alsó korhatára: 15 év, kivétel: Könnyű munka (14 felett) Szakképzés, gyakorlati képzés (14 felett) Sport, művészeti, film, reklám (hatósági engedéllyel) Fiatal: Gyermek (15 év alatt) Serdülő (15-18 között) Atipikus jogviszonyok Munkaerő-kölcsönzés: 91/383/EGK, 96/71/EK és 2008/104/EK irányelvek Részmunkaidő: 97/81/EK irányelv (keretmegállapodás) Határozott idő: 1999/70/EK (keretmegállapodás) Távmunka: Távmunka Keretmegállapodás Munkaerő-kölcsönzés (2008)(temporary work, Leihkraft) Egyenlő bánásmód alapelve, kivétel: A kölcsönzött munkavállaló a kikölcsönzések között is kap fizetést Kölcsönzöttek KSZ-e ettől eltérően rendelkezik Ideiglenes jelleg Részmunkaidő(part-time job) UNICE, CEEP, ETUC keretmegállapodása alapján Irányelv: „minimumok minimuma” Cél: Dereguláció Hátrányos megkülönböztetés felszámolása Részmunkaidős foglalkoztatás minőségének javítása Időarányosság elve Önkéntesség elve Határozott idő(fixed duration) UNICE, CEEP,ETUC keretmegállapodás Határozott idő (objektív módon!): Naptári nap Feladat elvégzése Munkaadói visszaélések megakadályozása: Megújítás csak objektív okból Idő maximalizált Megújítások számának maximalizálása Munkaadó tájékoztatási kötelezettsége a határozatlan idejű lehetőségekről Szociális párbeszéd Európai üzemi tanácsról: 94/45/EK és 2009/38/EK irányelvek Munkavállalók tájékoztatásáról és a velük való konzultációról: 2002/14/EK irányelv Európai üzemi tanács „Közösségi szintű vállalkozás”: tagállamokban működő, legalább 1.000 munkavállalót foglalkoztató vállalkozás, illetve legalább 2 tagállamban működő, mindegyikben legalább 150 munkavállalót foglalkoztató vállalkozás Európai üzemi tanács CÉL: Az EUÜT, mint intézményes munkavállalói érdekképviseleti szerv létrehozása A tájékoztatás és a véleményhez való jog gyakorlása az EUÜT-hoz képest eltérő módon, az érintettek megállapodása alapján kialakított, az előbbivel egyenértékű eljárásban is megvalósulhat. Európai üzemi tanács tárgykörök Rendkívüli részvételi jogok (minden rendkívüli eseménykor): Különleges, a munkavállalók érdekeit jelentős mértékben érintő körülmények, így: Vállalkozás, üzem áthelyezése, bezárása (Tervezett) csoportos létszámleépítések Rendes részvételi jogok (évente 1-szer): Vállalkozás felépítése Gazdasági, pénzügyi helyzet Várható fejlődés Foglalkoztatás, befektetések helyzete Szervezetet érintő lényeges változások Új munkamódszerek és termelési eljárások bevezetése Termelés áthelyezése Egyesülések Vállalkozások, üzemek, ezek részeinek leépítése, bezárása Csoportos létszámleépítések Eüt Magyarországon 2003. évi XXI. Törvény az Eüt-k létrehozásáról Tájékoztatási irányelv: 2002/14/EK Egy tagállamban legalább 50 munkavállalót foglalkoztató vállalkozás Egy tagállamban legalább 20 munkavállalót foglalkoztató üzem KÖTELES tájékoztatni és konzultációt folytatni: Vállalkozás gazdasági helyzetéről Foglalkoztatási szerkezetről Olyan döntésekről, amelyek lényegesen befolyásolják a foglalkoztatás, munkaszervezés gyakorlatát Related Presentations
Polg r az eur pai demokr ci ban OTV

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
§ 1995
§ 2012
Bíróság


text:
14/2018. számú büntető elvi határozat | K Ú R I A
14/2018. számú büntető elvi határozat
I. A súlyosítási tilalomba ütköző konkrétan ki nem szabható büntetésekről, nem alkalmazható intézkedésekről a súlyosítási tilalom tartalmát meghatározó Be. 354. § (4) bekezdése taxatív felsorolást ad. Mindaz, ami nem ütközik az e törvényhely által felsoroltakba, az kiszabható, illetve alkalmazható, függetlenül attól, hogy – jóllehet, nem sérti a súlyosítási tilalmat – adott esetben a terheltre nézve hátrányosabb lehet [Be. 354. § (1), (4) bek.].
II. A terhelt terhére bejelentett tárgyalás tartására irányuló kérelem hiányában nem sérti a súlyosítási tilalmat, ha az elsőfokú bíróság a tárgyalás mellőzésével hozott végzéssel kiszabott pénzbüntetés helyett – a tárgyaláson felmerült új bizonyíték és ennek folytán új tény megállapítása nélkül is – közérdekű munkát szab ki. A pénzbüntetés és a közérdekű munka között a büntetőeljárásról szóló törvény a súlyosítási tilalom tekintetében nem tesz különbséget [Btk. 47. §, 50. §; Be. 354. § (1), (4) bek., 549. § (4) bek.].
III. Sérti ezzel szemben a súlyosítási tilalmat, ha a másodfokú bíróság a terhelt terhére bejelentett tárgyalás tartására irányuló kérelem hiányában az első fokon tárgyalás mellőzésével hozott végzéssel kiszabott egy büntetésen felül további büntetést vagy büntetéseket szab ki [Be. 354. § (1), (4) bek., 549. § (4) bek.].
IV. A garázdaság vétsége és a könnyű testi sértés vétsége egyaránt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. E bűncselekmények miatt a közérdekű munka kiszabását a Btk. 33. § (4) bekezdése önállóan megalapozza. Aszerint, ha a bűncselekmény büntetési tételének felső határa három évi szabadságvesztésnél nem súlyosabb, szabadságvesztés helyett elzárás, közérdekű munka, pénzbüntetés, foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás vagy kiutasítás, illetve e büntetések közül több is kiszabható. A pénzbüntetés és a közérdekű munka e rendelkezésben is mindennemű differenciálás nélkül áll egy sorban [Btk. 33. § (4) bek., 164. § (1), (2) bek., 339. § (1) bek.].
[1] A járásbíróság a 2016. július 11. napján – tárgyalás mellőzésével – meghozott végzésével a terhelttel szemben garázdaság vétsége [2012. évi C. tv. (Btk.) 339. § (1) bek.] és testi sértés vétsége [Btk. 164. § (1) és (2) bek.] miatt halmazati büntetésül 100 napi tétel – napi tételenként 1000 forint – összesen 100 000 forint pénzbüntetést szabott ki. Rendelkezett továbbá részlefizetésről és az esetleges átváltoztatásról.
[2] A végzéssel szemben a terhelt tárgyalás tartása iránti kérelmet terjesztett elő. A terhelt igazolási kérelemmel is élt, aminek a bíróság helyt adott.
[3] A járásbíróság a 2016. december 5. napján tartott tárgyaláson meghozott és kihirdetett ítéletével a terheltet bűnösnek mondta ki garázdaság vétségében [Btk. 339. § (1) bek.] és testi sértés vétségében [Btk. 164. § (1) és (2) bek.]. Ezért őt – halmazati büntetésül – 240 óra fizikai munkakörben letöltendő közérdekű munkára ítélte. Rendelkezett továbbá az esetleges átváltoztatásról és a bűnügyi költségről.
[4] A terhelt súlyosítási tilalom megsértésére hivatkozó fellebbezése alapján másodfokon eljárt törvényszék a 2017. május 24. napján tartott nyilvános ülésen meghozott végzésével az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta.
[5] Az elsőfokú bíróság – kifogásolhatóan – nem foglalkozott a súlyosítási tilalom kérdésével. A másodfokú bíróság megállapította, hogy a pénzbüntetés és a közérdekű munka azonos súlyú büntetés, ezért az előbbi helyett kiszabható az utóbbi büntetés. Továbbá esetleges átváltoztatás esetén a büntetések helyébe lépő szabadságvesztés a pénzbüntetés esetében száz nap, míg a közérdekű munka esetében hatvan nap lenne, így az ítélettel kiszabott közérdekű munka enyhébb mint a tárgyalás mellőzéssel hozott végzéssel kiszabott pénzbüntetés.
[6] A bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen a terhelt nyújtott be felülvizsgálati indítványt az 1998. évi XIX. törvény (Be.) 416. § (1) bekezdés d) pontja, illetőleg a Be. 549. § (4) bekezdése alapján a súlyosítási tilalom megszegésére hivatkozással.
[7] Az indítvány szerint az elsőfokú bíróság megszegte a Be. 549. § (4) bekezdésében foglalt súlyosítási tilalom szabályát. A kizárólag a kérelmére tartott tárgyaláson új bizonyíték nem merült fel, és erre tekintettel súlyosabb minősítést vagy jelentősen súlyosabb büntetést megalapozó új tény nem került megállapításra (BH 2013.185.). Az ítéletben megállapított tényállás azonos a tárgyalás mellőzésével hozott végzésben rögzítettel.
[8] A terhelt azt nem vitatta, hogy a pénzbüntetés és a közérdekű munka azonos súlyú büntetés, és az előbbi helyett a bíróság az utóbbit kiszabhatja. Álláspontja szerint azonban a tartamát tetszőlegesen nem határozhatja meg. A jelen esetbeli helyzetre a Be. nem tartalmaz kifejezett rendelkezést. Úgy vélte, hogy ezért a pénzbüntetés napi tételeinek számát a közérdekű munka tartamához kell matematikailag arányosítani. Ennek alapján a pénzbüntetés száz napi tételének nyolcvannégy óra közérdekű munka felel meg. Az ennél hosszabb tartamú közérdekű munka kiszabása pedig a súlyosítási tilalomba ütközik.
[9] A terhelt a jogerős döntés megváltoztatását, elsősorban a közérdekű munka büntetés enyhítését, másodlagosan a tárgyalás mellőzésével meghozott végzéssel egyező pénzbüntetés kiszabását és egyúttal a jogerős ítéletben kiszabott büntetés végrehajtásának a felfüggesztését indítványozta.
[10] A Legfőbb Ügyészség átiratában a felülvizsgálati indítványt alaptalannak találta. A másodfokú bíróság érvelésével egyetértve úgy foglalt állást, hogy a súlyosítási tilalom megsértésére nem került sor, és a vizsgált kérdés kapcsán a matematikai számítás (arányosítás) nem alkalmazható. Ezért a támadott határozat tanácsülésen történő hatályában fenntartását indítványozta.
[11] A terhelt a Kúriához intézett újabb beadványában immár a közérdekű munka végrehajtásának a félbeszakítását kérte és a pénzbüntetés kiszabására irányuló másodlagos indítványát már nem tartotta fenn.
[12] A Kúria azt állapította meg, hogy a terhelt felülvizsgálati indítványa nem alapos.
[13] A bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen a Be. 416. § (1) bekezdés d) pontja alapján felülvizsgálatnak van helye, ha a bíróság határozatának meghozatalára a súlyosítási tilalom [354. és 355. §, 405. § (1) és (3) bek., 549. § (4) bek.] megsértésével került sor.
[14] A jelen ügyben az elsőfokú bíróság a súlyosítási tilalom kérdését nem vizsgálta.
[15] A másodfokú bíróság azt állapította meg, hogy az elsőfokú bíróság a súlyosítási tilalmat nem sértette meg, mivel a vizsgált két büntetés azonos súlyú. Továbbá a két büntetés esetleges átváltoztatásával száz nap, illetőleg hatvan nap szabadságvesztés lépne a helyükbe, ami a terhelt terhére nem esne.
[16] A jelen ügyben a terhelt a Be. 549. §-ában szabályozott súlyosítási tilalom megsértését sérelmezte. A Be. 549. § (4) bekezdése szerint a bíróság a vádlott terhére szóló kérelem hiányában akkor szabhat ki súlyosabb büntetést, illetve alkalmazhat súlyosabb büntetés helyett alkalmazott intézkedést, ha a tárgyaláson új bizonyíték merül fel, és ennek alapján a bíróság olyan új tényt állapít meg, amelynek folytán súlyosabb minősítést kell alkalmazni, vagy jelentős mértékben súlyosabb büntetést kell kiszabni, illetőleg súlyosabb büntetés helyett alkalmazott intézkedést kell alkalmazni.
[17] Az kétségtelen, hogy a tárgyalás mellőzésével hozott végzéssel szemben kizárólag a terhelt terjesztett elő tárgyalás tartása iránti kérelmet. Ebből pedig következik, hogy a terheltet kétségtelenül védi a súlyosítási tilalom.
[18] A súlyosítási tilalom általános szabálya, hogy a felmentett vádlott bűnösségét megállapítani, a vádlott büntetését, illetve a büntetés helyett alkalmazott intézkedést súlyosítani csak akkor lehet, ha a terhére fellebbezést jelentettek be, akkor is, ha a felülbíráló bíróság bizonyítást vesz fel, és ennek eredményeként állapítható meg súlyosabb bűncselekmény [Be. 354. § (1) bek.].
[19] A törvény a Be. 354. § (2) bekezdésében pontosan meghatározza és ezáltal értelmezi, hogy mit kell a vádlott terhére bejelentett fellebbezésnek tekinteni. E körben a Be. 354. § (3) és (5)-(6) bekezdése, valamint a Be. 355. §-a a jelen ügy szempontjában releváns szabályt nem határoz meg.
[20] A súlyosítási tilalom alapszabályát [Be. 354. § (1) bek.] az ítélkezési gyakorlat következetesen a józan ész alapján, félreérthetetlen módon értelmezte. A súlyosítási tilalom lényege ugyanis az, hogy a felülbíráló bíróság a terheltre a felülbírált ítéletnél a büntetőjogi főkérdésekben hátrányosabban nem rendelkezhet. Felmentés esetén a bűnösséget nem állapíthatja meg és ekkor értelemszerűen büntetést nem szabhat ki, illetve büntetés helyett intézkedést nem alkalmazhat. A bűnösség egyező megállapítása mellett pedig a büntetést, illetve a büntetés helyett alkalmazott intézkedést nem súlyosíthatja. A súlyosítás folytán tehát a terhelt a büntetőjogi főkérdések tekintetében hátrányosabb helyzetbe kerül.
[21] A súlyosítási tilalom Be. 354. § (1) bekezdésben foglalt alapszabálya mellett a 354. § (4) bekezdése tételesen meghatározza azt, hogy a terhelt terhére bejelentett fellebbezés hiányában a súlyosítási tilalom folytán a másodfokú bíróság mit nem tehet meg. A törvény negatív szabályozással tételesen (értsd: kimerítően) részletezi azt, hogy a felülbírálatot végző bíróság mit nem tehet meg. Az ítélkezési gyakorlatban a negatív rendelkezések a bíróság számára törvényi parancsként áthághatatlan tilalmat képeznek. Ugyanakkor az ítélkezési gyakorlatban az ellenkezőből való következtetéssel (argumentum a contrario) általánosan elfogadott értelmezés, hogy ami nem ütközik a negatíve meghatározott rendelkezésekbe: alkalmazható, éspedig attól függetlenül, hogy – bár nem sérti a súlyosítási tilalmat – adott esetben a terhelt terhére eshet.
[22] Így például pénzbüntetés helyett kiszabható foglalkozástól eltiltás, meghatározható a szabadságvesztés súlyosabb végrehajtási fokozata, a feltételes szabadságra vonatkozó rendelkezés – a Be. 355. § esetének kivételével – súlyosabbra változtatható, a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztésekor a próbaidő törvényi minimum alatt meghatározott tartama a törvényi mértékre felemelhető. A felülbíráló bíróság tehát – a súlyosítási tilalom elvét nem sértve – hozhat a terheltre hátrányosabb, de a törvénynek megfelelő rendelkezéseket. A védelmi perorvoslatnak tehát van ilyen reális kockázata akkor is, ha a terhelt terhére szóló jogorvoslati igény nincs.
[23] A jelen ügyben a súlyosítási tilalomra vonatkozó speciális szabály az, hogy a bíróság a vádlott terhére szóló kérelem hiányában akkor szabhat ki súlyosabb büntetést, illetve alkalmazhat súlyosabb büntetés helyett alkalmazott intézkedést, ha a tárgyaláson új bizonyíték merül fel, és ennek alapján a bíróság olyan új tényt állapít meg, amelynek folytán súlyosabb minősítést kell alkalmazni, vagy jelentős mértékben súlyosabb büntetést kell kiszabni, illetőleg súlyosabb büntetés helyett alkalmazott intézkedést kell alkalmazni [Be. 549. § (4) bek.].
[24] A BH 2006.355. számú jogesetben a tárgyalás mellőzésével kiszabott százötven napi tétel pénzbüntetés helyett a bíróság a tárgyaláson felmerült bizonyíték folytán új tények alapján hozott ítéletében negyven nap közérdekű munkát szabott ki. A pénzbüntetés és a közérdekű munka „arányosításának” kérdése fel sem merült. A Legfelsőbb Bíróság az ítéletet hatályában fenntartotta.
[25] A BH 2013.185. számú jogesetben a tárgyalás mellőzésével – az egyik terhelt esetében – kiszabott kétszáznegyven napi tétel pénzbüntetés helyett viszont a bíróság az ítéletével úgy szabott ki hat hónap, végrehajtásában két évre felfüggesztett szabadságvesztést, hogy a tárgyaláson nem merült fel új bizonyíték és annak folytán új tény. A Kúria az ítéletet hatályon kívül helyezte és új eljárásra utasította az eljárt bíróságot.
[26] A két jogeset arra hívja fel a figyelmet, hogy a Be. 549. § (4) bekezdésében foglalt súlyosítási tilalom teljességgel speciális szabályt ír elő azzal, hogy az esetleges súlyosítást a tárgyaláson felmerült új bizonyítékhoz, s ennek kapcsán új tény megállapításához köti.
[27] A jelen ügy iratai alapján a Kúria azt állapította meg, hogy az elsőfokú tárgyaláson és a másodfokú nyilvános ülésen új bizonyíték nem merült fel, annak alapján új tény nem került megállapításra, és a bűncselekmények minősítése sem változott.
[28] Ehhez képest azt kellett vizsgálni, hogy a jogerős ítélettel kiszabott közérdekű munka súlyosabb-e a tárgyalás mellőzésével hozott végzéssel kiszabott pénzbüntetésnél és ez a súlybeli különbség a súlyosítási tilalom szempontjából figyelembe vehető-e.
[29] A garázdaság vétsége és a (könnyű) testi sértés vétsége egyaránt két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő. E két bűncselekmény miatt a közérdekű munka kiszabását a Btk. – eljárt bíróságok által kifogásolhatóan nem hivatkozott – 33. § (4) bekezdése önállóan megalapozta. Aszerint, ha a bűncselekmény büntetési tételének felső határa háromévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb, szabadságvesztés helyett elzárás, közérdekű munka, pénzbüntetés, foglalkozástól eltiltás, járművezetéstől eltiltás, kitiltás, sportrendezvények látogatásától való eltiltás vagy kiutasítás, illetve e büntetések közül több is kiszabható. A pénzbüntetés és a közérdekű munka e rendelkezésben (is) mindennemű differenciálás nélkül áll egy sorban.
[30] Azt a terhelt sem vitatta, hogy pénzbüntetés helyett közérdekű munka büntetés kiszabható. A Kúria szerint ez a lényeges helyes értékelés akkor is, ha a terhelt ezzel nem értett egyet.
[31] A súlyosítási tilalom megítélése szempontjából nem az a kérdés, hogy bizonyos büntetések között a Btk. tesz-e valamely rendelkezéséből kiolvashatóan különbséget. Egyébiránt a Kúria számára nem kétséges, hogy az anyagi jogi szabályozásban egy sorban említett büntetések között van súlybeli különbség. Ez a megkülönböztetés világosan kitűnik a büntetés enyhítésének anyagi jogi szabályaiból (Btk. 82. §), de még az enyhítés körében is mindennemű differenciálás nélkül áll egy sorban a pénzbüntetés és a közérdekű munka [Btk. 82. § (3) bek.].
[32] Az eljárási törvény értelmében nem tilos pénzbüntetés helyett közérdekű munka kiszabása, mert csak az sérti a súlyosítási tilalmat, ha pénzbüntetés, közérdekű munka (stb.) helyett szabadságvesztést szabnak ki [Be. 354. § (4) bek. b) pont]. Ennélfogva a súlyosítási tilalmat nem sérti és nem eljárási szabálysértés, ha a közérdekű munka meghatározott tartama – valamiféle arányosítással – mégis súlyosabbnak mutatkozik a pénzbüntetés napi tételeinek a számához viszonyítva.
[33] A Kúria a BH 2016.271. számú döntésében kimondta, hogy a másodfokon szabadságvesztés helyett kiszabott pénzbüntetés akkor sem sérti a súlyosítási tilalmat, ha a pénzbüntetés napi tételeinek száma meghaladja a szabadságvesztés tartamát. A Kúria a döntés [16] bekezdésében világossá tette, hogy a különböző büntetési nemek (adott esetben első fokon nyolc hónap szabadságvesztés, másodfokon háromszázötven napi tétel pénzbüntetés) konkrét mértéke egymással nem hasonlítható össze, mert a bíróságok eleve más-más keretek között szabják ki azokat. A súlyosítási tilalom – az adott büntetés azonos büntetési nemen belüli súlyosításán túl – a eltérő büntetési nemek egymással való felváltásának tilalmára vonatkozik. Amennyiben pedig az egyes büntetési nemek átváltása a törvény szerint nem ütközik a súlyosítási tilalomba, e körben a büntetési nemek konkrét mértéke már közömbös.
[34] A Kúria a teljesség igényével megjegyzi, hogy jelen ügyben az sérthette volna a súlyosítási tilalom szabályát, ha az elsőfokú bíróság a tárgyalás mellőzésével meghozott végzéssel kiszabott (egy) büntetés számát meghaladó, további büntetést, vagy büntetéseket szabott volna ki [Be. 354. § (4) bek. e) pont].
[35] A kifejtettek értelmében a Kúria – a Be. 424. § (1) bekezdés 1. fordulata alapján tanácsülésen, a Be. 420. § (1) bekezdés 1. mondat 1. fordulata szerinti összetételben eljárva – miután más hivatalból vizsgálandó feltétlen eljárási szabálysértést [Be. 423. § (5) bek.] nem észlelt, a felülvizsgálati indítványnak nem adott helyt, és a felülvizsgálati indítvánnyal megtámadott határozatot – a Be. 426. §-a alapján – hatályában fenntartotta.
(Kúria Bfv. II. 1.252/2017.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


3D digit�lis publik�ci�
�El�fizet�k r�sz�re
Jelen �ltal�nos Szerz�d�si Felt�telek (a tov�bbiakban "�SZF") szab�lyozz�k a Kiad� �ltal kiadott id�szaki kiadv�nyok, digit�lis el�fizet�s�nek, a l�trej�tt el�fizet�sek kezel�s�nek, az el�fizetett digit�lis id�szaki kiadv�nyoknak technikai biztos�t�s�nak szab�lyait, valamint a Kiad� �s az El�fizet�k (a tov�bbiakban: "felek") k�z�tti egy�b k�rd�seket. A Kiad� digit�lis el�fizet�s�t, annak technikai h�tter�t a TESTMAN Kft. 3Ddigitalispublikacio.hu port�lja szolg�ltatja a Kiad� nev�ben �s jav�ra (a tov�bbiakban "Szolg�ltat�"). A port�l felhaszn�l�ja a regisztr�ci�val elfogadja a jelen szolg�ltat�si felt�teleket, amely alapj�n az El�fizet�i Szerz�d�s l�trej�n.
1.�������� Az �SZF hat�lya
1.1������ Jelen ASZF 2008 janu�r 01napj�t�l hat�lyos.
1.2������ Az �SZF kiz�r�lag a Szolg�ltat� 3Ddp port�lj�n kereszt�l ny�jtott digit�lis lapkiad�si szolg�ltat�sra terjed ki.
1.3������ Az �SZF szab�lyozza a felek tart�s jogviszony�nak �ltal�nos felt�teleit, a felek jogait �s k�telezetts�geit.
2.�������� Az �SZF alanyai
2.1������ Az �SZF egyr�szr�l kiterjed a Kiad�ra, m�sr�szr�l a szolg�ltat�st ig�nybe vev�, a regisztr�ci�t kit�lt� (tov�bbiakban: El�fizet�) felekre.
2.1.1 Kiad�: a saj�t jogon megjelentetett kiadv�ny, 3ddp form�tumban elk�sz�ttetett �s a 3ddigitalispublikacio.hu port�lon digit�lis verzi�ban is kiadott lap tulajdonosa.
2.1.2 Szolg�ltat�: a TESTMAN Kiad� �s Szolg�ltat� Korl�tolt Felel�ss�g� T�rsas�g (sz�khely: 2011 Budakal�sz, V�ztorony u 2.). A 3ddigitalispublikacio.hu port�l �zemeltet�je.
2.1.3 El�fizet�: az a magyar vagy k�lf�ldi term�szetes- vagy jogi szem�ly/jogi szem�lyis�ggel nem rendelkez� szervezet (illetve olyan egy�b jogi szem�ly, amelynek gazd�lkod� tev�kenys�g�vel �sszef�gg� polg�ri jogi kapcsolataira a polg�ri t�rv�nyk�nyvr�l sz�l� 1959. �vi IV. t�rv�ny (a tov�bbiakban: "Ptk".) 685. � c) bekezd�se alapj�n a gazd�lkod� szervezetekre vonatkoz� rendelkez�seket kell alkalmazni), aki jelen �SZF alapj�n a Szolg�ltat�st ig�nybe veszi.
2.1.4 C�mzett: jelenti azt a kedvezm�nyezett term�szetes vagy jogi szem�lyt, akinek a Szolg�ltat�st ny�jtani kell, amennyiben az nem azonos az El�fizet� szem�ly�vel.
2.1.5 El�fizet�s: jelenti az El�fizet� r�sz�r�l a Kiad� �ltal kiadott id�szaki kiadv�nynak az El�fizet� �ltal meghat�rozott id�szakra vonatkoz� megrendel�s�t a Kiad�, �s/vagy Szolg�ltat� honlapj�n kereszt�l, illetve a Kiad� �ltal meghat�rozott egy�b m�don (el�fizet�si szerz�d�s �rv�nyes l�trej�tte), az el�fizet�si d�j megfizet�s�t k�vet�en (el�fizet�s szerz�d�s hat�lyba l�p�se).
2.1.6 Szolg�ltat�s: jelenti a Kiad� id�szakos nyomtatott kiadv�nyai pontos m�solat�nak digitaliz�l�s�t, majd a digit�lis kiadv�ny El�fizet�inek val� technikai biztos�t�s�t, valamint egy�b szolg�ltat�sok ny�jt�s�t a jelen �SZF-ben meghat�rozottak szerint.
3.�������� El�fizet�i jogviszony l�trej�tte, tartalma, v�ltoz�sok bejelent�se, m�dos�t�s 3.1������ A Kiad� �s az El�fizet� k�z�tti el�fizet�si jogviszony �rv�nyesen l�trej�n, amint a Kiad� nyilv�nos aj�nlat�t az El�fizet� elfogadja, azaz az id�szaki kiadv�nyt a 2.1.5. pontban meghat�rozott m�don megrendeli (a tov�bbiakban "Megrendel�s"), �s akkor l�p hat�lyba, amikor az El�fizet� az el�fizet�si id�szakra vonatkoz� el�fizet�si d�jat megfizeti, oly m�don, hogy az a� kiad� , vagy a teljes�t�si seg�d� sz�ml�j�n j�v��r�sra ker�l.
3.2������ A Megrendel�snek tartalmaznia kell a k�vetkez�ket:
a) a digit�lis lap nev�t;
b) a megrendelt digit�lis lapel�fizet�s id�tartam�t c) az El�fizet� nev�t, vagy megjel�l�s�t (n�v vagy c�gn�v, c�gjegyz�ksz�m ha van) �s c�m�t (ir�ny�t�sz�m, telep�l�sn�v, k�zter�let megjel�l�se, h�zsz�m, l�pcs�h�z, emelet, ajt� megjel�l�s�t), e-mail c�m�t, esetleges kapcsolattart� neve
d) a C�mzett nev�t (megjel�l�s�t) �s e-mail c�m�t) az el�fizet�si d�j megfizet�si m�dj�nak megjel�l�s�t a jelen �SZF 5.1 pontja szerint;
e) El�fizet� �ltal megadott felhaszn�l�i nevet �s jelsz�t
Az El�fizet� kifejezetten tudom�sul veszi, hogy az el�fizet�s a Kiad� weboldal�n kereszt�l t�rt�nik, melynek technikai felt�teleit - teljes�t�si seg�dk�nt - a Szolg�ltat� biztos�tja.
3.3������ A be�rkezett Megrendel�s alapj�n a Kiad� visszaigazolja a megrendel�st az El�fizet� fel�, majd a Kiad� - amennyiben az El�fizet� ezt a fizet�si m�dot v�lasztotta - megk�ldi a befizet�si csekket vagy banki �tutal�s eset�n az ehhez sz�ks�ges inform�ci�kat.
3.4������ Amennyiben az El�fizet� a bankk�rty�s fizet�s v�lasztja, tudom�sul veszi, hogy ennek technikai felt�teleit - teljes�t�si seg�dk�nt - a Szolg�ltat� biztos�tja. A Szolg�ltat� r�sz�re val� fizet�st a Kiad� teljes�t�sk�nt elfogadja. Ebben az esetben a szolg�ltat�s azonnal elindul, tov�bbi �rtes�t�st Szolg�ltat� nem k�ld.
3.5������ Az El�fizet�s a megrendel�ssel �rv�nyesen l�trej�n, de akkor l�p hat�lyba, hogy ha az els� id�szakra vonatkoz� el�fizet�si d�j (egyedi �tutal�s alapj�n) j�v��r�sra ker�l a Kiad� banksz�ml�j�n, illetve bankk�rty�s fizet�ssel t�r�t�sre ker�l a Szolg�ltat� weboldal�n. Az El�fizet�s hat�lyba l�p�s�vel egyidej�leg a Szolg�ltat� elektronikus lev�lben �rtes�ti az El�fizet�t / C�mzettet a Szolg�ltat�s megkezd�s�r�l.
3.6.����� A Kiad� az el�fizetett digit�lis kiadv�nyt a jelen �SZF-ben meghat�rozottak szerint - a Szolg�ltat� ig�nybev�tel�vel - biztos�tja az El�fizet� sz�m�ra, illetve k�ld �rtes�t�st a megjelen�sr�l az El�fizet� �ltal el�re megadott e-mail el�rhet�s�gre.
3.7������ Az El�fizet� a jogviszony fentiek szerinti l�trehozatal�val kifejezetten hozz�j�rul ahhoz, hogy a Szolg�ltat� �tadja Kiad�nak szem�lyes adatait abb�l a c�lb�l, hogy kiad� ezeket feldolgozza, mint adatkezel�, illetve a Kiad� utas�t�sainak megfelel�en a Szolg�ltat�, mint adatfeldolgoz� elektronikus form�ban is r�gz�tse, feldolgozza, csoportos�tsa, karbantartsa, jelen �SZF szerinti k�telezetts�gek teljes�t�se �rdek�ben az El�fizet�t megkeresse; illetve - az El�fizet�s megsz�n�se eset�n �j el�fizet�si aj�nlattal megkeresse. 3.8������ A Kiad�, mint adatkezel� valamint a Szolg�ltat�, mint a Kiad� utas�t�sainak megfelel�en elj�r� adatfeldolgoz�(k), mag�ra n�zve k�telez� er�vel ismerik el az adatkezel�ssel kapcsolatosan rendelkez� al�bbi jogszab�lyokat �s aj�nl�sokat:
• az 1992. �vi LXIII. t�rv�ny - A szem�lyes adatok v�delm�rol �s a k�z�rdek� adatok nyilv�noss�g�r�l,
• az 1998. �vi VI. t�rv�ny - Az egy�nek v�delm�rol a szem�lyes adatok g�pi feldolgoz�sa sor�n (Strasbourg 1981. janu�r 28.),
• 2001. �vi CVIII. T�rv�ny (Az inform�ci�s t�rsadalommal �sszef�gg� szolg�ltat�sok egyes k�rd�seir�l),
• az "Online Privacy Alliance" aj�nl�sait
3.9������ Abban az esetben, ha a Kiad� az el�fizetett digit�lis lap kiad�s�t id�szakosan sz�netelteti vagy felf�ggeszti, illetve ha a kiad�s felt�teleit m�dos�tja, �gy k�teles err�l az El�fizet�t �r�sban �rtes�teni.
4.�������� Az el�fizet�i jogviszony megsz�n�se
4.1������ Az El�fizet�s megsz�nik a k�vetkez� esetekben:
a) a hat�rozott idej� El�fizet�s eset�n az el�fizet�si id�szak lej�rt�val, amennyiben az automatikus meghosszabbod�s nem l�p hat�lyba;
b) az el�fizetett digit�lis kiadv�ny kiad�s�nak megsz�ntet�s�vel, illetve megsz�n�s�vel;
c) az El�fizet� elhal�loz�sa eset�n;
d) az El�fizet� jogut�d n�lk�li megsz�n�se eset�n;
e) az El�fizet�s Kiad� �ltali megsz�ntet�s�vel, ha az adatok hi�nyoss�ga vagy nem megfelel�s�ge miatt a be�rkezett el�fizet�si d�j befizet�s beazonos�thatatlan;
f) a 6.3 pontban meghat�rozott k�telezetts�g megszeg�se �s az ez miatti felmond�s eset�ben.
A jogviszony a fenti a) pontban �rt esetben a hat�rozott id�tartam lej�rt�val, a b) pont eset�ben az adott digit�lis kiadv�ny kiad�s�nak megsz�n�s�vel, a c) �s d) pontok eset�ben a vonatkoz� �r�sbeli nyilatkozat k�zhezv�tel�t k�vet�en, az adott el�fizet�si id�szak lej�rt�val sz�nik meg.
Az El�fizet� kifejezetten tudom�sul veszi, hogy a Kiad� jogosult a 6.3 pontban foglalt jog�t gyakorolni, amennyiben kimagasl�an t�bb mint az �tlagos sz�m� IP c�mr�l t�rt�nt hozz�f�r�s az El�fizet�shez (mivel felek �gy tekintik, hogy ebben az esetben az El�fizet� megszegte a 6.3 pontban foglaltakat). A jogviszony megsz�n�se ebben az esetben azonnali hat�ly� �s El�fizet� visszat�r�t�sre nem tarthat ig�nyt. A Kiad� jogosult arra (de nem k�teles), hogy a jogviszony megsz�ntet�se helyett az El�fizet� hozz�f�r�s�t felf�ggessze.
5.�������� Az El�fizet�si d�j
5.1������ Az el�fizet�si d�j megfizet�se t�rt�nhet:
- bankk�rty�s fizet�rendszeren kereszt�l a Szolg�ltat� weboldal�n;
- sms fizet�rendszeren kereszt�l a Szolg�ltat� weboldal�n;
- k�szp�nz-�tutal�si megb�z�ssal (csekken);
- foly�sz�ml�r�l �tutal�ssal.
A felk�n�lt lehet�s�geket kiad� hat�rozza meg.
5.2������ Az el�fizet�si d�jak megfizet�s�nek hat�rideje az al�bbiak szerint alakul (azaz a Kiad� az al�bbiakban megjel�lt id�pontt�l v�llalja az el�fizetett digit�lis kiadv�ny k�zbes�t�s�t): a Kiad� nev�ben a Szolg�ltat� az El�fizet�s hat�lybal�p�s�t�l (El�fizet�si d�j megfizet�se) k�vet� els� megjelen�si napj�t�l biztos�tja a digit�lis kiadv�nyt az El�fizet�nek, kiv�ve a csekkes �s banki �tutal�sos befizet�s eset�n, ahol a fizet�si �tfut�si id� 8-10 nap.Itt a fizet�s be�rkezt�t k�vet� els� megjelen�si napt�l biztos�tja a digit�lis kaidv�nyt az El�fizet�nek. 5.3������ Az el�fizet�si d�j - id�ar�nyos, r�szleges - visszafizet�s�re az El�fizet� r�sz�re a Kiad� �ltal akkor ker�lhet sor, ha a digit�lis kiadv�ny kiad�sa sz�netel vagy megsz�nik.
6.�������� Az el�fizetett digit�lis kiadv�nyok szolg�ltat�sa, biztos�t�sa az El�fizet� r�sz�re
6.1������ A Kiad� megb�z�s�b�l elj�r� Szolg�ltat� ez el�fizetett digit�lis kiadv�nyokat a nyomtatott lap adott megjelen�se el�tti napon digitaliz�lja, �s el�rhet�v� teszi El�fizet�/C�mzett sz�m�ra az erre szolg�l�, jelsz�val v�dett microsite-on. Adott microsite-on tov�bb� folyamatosan el�rhet�ek az el�z� id�szakban El�fizet� �ltal el�fizetett digit�lis lapsz�mok. Az el�fizet�s lej�rt�t k�vet�en is el�rhet�ek El�fizet� sz�m�ra kor�bbanmegv�s�rolt lapsz�mok a jelsz�val v�dett szem�lyes aloldalon, amennyiben azt kiad� megrendelte Szolg�ltat�t�l. 6.2������ A megjelen�sr�l a Kiad� az El�fizet� �ltal megadott �rv�nyes e-mail c�men �rtes�t�st k�ld.
6.3������ El�fizet�, illetve amennyiben C�mzett van, C�mzett nem jogosult a jelen szerz�d�s t�rgy�b�l ered� felhaszn�l�si jog gyakorl�s�t (jelsz� tov�bbad�sa) m�snak �tengedni, hozz�f�rhet�v� tenni. Amennyiben ezt m�gis megteszi, felel�s minden olyan k�r�rt, amely e n�lk�l nem k�vetkezett volna be. 7.�������� Reklam�ci�
7.1������ Kiad� v�llalja, hogy az El�fizet�kkel val� kapcsolattart�sra �s a reklam�ci�k �gyint�z�s�re �gyf�lszolg�latot tart fenn.
7.2������ A fentiek szerinti �gyf�lszolg�lat adatai a Szolg�ltat� �s Kiad� port�lj�n is el�rhet�.
7.3������ Az �gyf�lszolg�laton bejelentett valamennyi reklam�ci� kivizsg�l�sra ker�l 15 napon bel�l. A vizsg�lat eredm�ny�r�l �s a kijav�t�si/kompenz�ci�s aj�nlatr�l a reklam�l� megfelel� form�ban t�j�koztat�st kap, a mindenkor �rv�nyes fogyaszt�v�delmi el��r�sokkal �sszhangban.
8.�������� Z�r� rendelkez�sek
8.1������ Az el�fizetett digit�lis term�k Szolg�ltat� �tj�n t�rt�n� biztos�t�s�t �s szolg�ltat�s�t a Kiad� el�fizetett id�szakos sajt�term�k�nek impresszuma tartalmazza.
8.2������ Jelen �ltal�nos Szerz�d�si Felt�telek sz�veg�t minden el�fizetni k�v�n� �rdekl�d� megismerheti Szolg�ltat� �s Kiad� honlapj�n.
8.3������ Jelen �SZF b�rmely m�dos�t�s�t a Kiad� a v�ltoz�s hat�lyba l�p�s�t legal�bb 8 nappal megel�z�en nyilv�noss�gra hozza. A v�ltoz�sr�l sz�l� �rtes�t�st id�szakos sajt�term�keiben jelzi, valamint mind a v�ltoz�st, mind az �j, egys�ges szerkezet� �SZF sz�veg�t internetes honlapj�n k�zz�teszi.
8.4������ A digit�lis kiadv�ny megrendel�s�vel az El�fizet� elfogadja jelen �ltal�nos Szerz�d�si Felt�teleket.
8.5������ A Kiad� �s az El�fizet� jogviszony�ra egyebekben a Magyar K�zt�rsas�g hat�lyos jogszab�lyi rendelkez�sei az ir�nyad�k.
(3)4 Személyes adatok a nemzetközi jogsegélyről, az adóügyi információcseréről, valamint a kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi szerződés végrehajtása érdekében, a nemzetközi szerződésben meghatározott célból, feltételekkel és adatkörben - a (2) bekezdésben meghatározott feltételek hiányában is - továbbíthatók harmadik országba.
15. § (1) Az érintett kérelmére az adatkezelő tájékoztatást ad az érintett általa kezelt, illetve az általa megbízott adatfeldolgozó által feldolgozott adatairól, azok forrásáról, az adatkezelés céljáról, jogalapjáról, időtartamáról, az adatfeldolgozó nevéről, címéről és az adatkezeléssel összefüggő tevékenységéről, továbbá - az érintett személyes adatainak továbbítása esetén - az adattovábbítás jogalapjáról és címzettjéről.
(6) A döntés megalapozását szolgáló adat megismerésére irányuló igény - az (5) bekezdésben meghatározott időtartamon belül - a döntés meghozatalát követően akkor utasítható el, ha az adat megismerése a közfeladatot ellátó szerv törvényes működési rendjét vagy feladat- és hatáskörének illetéktelen külső befolyástól mentes ellátását, így különösen az adatot keletkeztető álláspontjának a döntések előkészítése során történő szabad kifejtését veszélyeztetné.
(3) Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészről, annak tárolási módjától függetlenül az igénylő másolatot kaphat. Az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv a másolat készítéséért - az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedően - költségtérítést állapíthat meg, amelynek összegéről az igénylőt az igény teljesítését megelőzően tájékoztatni kell.
(2) Az adatigénylésnek közérthető formában és - amennyiben ezt az adatot kezelő közfeladatot ellátó szerv aránytalan nehézség nélkül teljesíteni képes - az igénylő által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Ha a kért adatot korábban már elektronikus formában nyilvánosságra hozták, az igény teljesíthető az adatot tartalmazó nyilvános forrás megjelölésével is. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthető formában nem lehet eleget tenni.
31. § (1) Az igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a teljesítésre nyitva álló, vagy az adatkezelő által a 29. § (2) bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén, valamint - ha a költségtérítést nem fizette meg - a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegének felülvizsgálata érdekében bírósághoz fordulhat.
(5)8 Az országos illetékességű közfeladatot ellátó szerv ellen indult per a tövényszék hatáskörébe tartozik. A helyi bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben a törvényszék székhelyén lévő helyi bíróság, Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bíróság jár el. A bíróság illetékességét az alperes közfeladatot ellátó szerv székhelye alapítja meg.
(4)13 A nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét a Kormány - a Hatóság véleményének kikérésével - rendeletben állapítja meg.
24/A. A közérdekű adatok központi elektronikus jegyzéke és az egységes közadatkereső rendszer14
37/A. §15 (1) Az elektronikusan közzétett adatok egyszerű és gyors elérhetősége érdekében az e törvény alapján közérdekű adat elektronikus közzétételére kötelezett szervek közérdekű adatot tartalmazó honlapjára, valamint az általuk fenntartott adatbázisra és nyilvántartásra vonatkozó leíró adatokat a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszter által működtetett, az erre a célra létrehozott honlapon közzétett központi elektronikus jegyzék összesítve tartalmazza.
37/B. §16 (1) Az adatfelelős gondoskodik a kezelésében lévő, közérdekű adatot tartalmazó honlapok, adatbázisok, illetve nyilvántartások leíró adatainak a közigazgatási informatika infrastrukturális megvalósíthatóságának biztosításáért felelős miniszternek történő továbbításáról és a továbbított közérdekű adatok rendszeres frissítéséről, valamint felel az egységes közadatkereső rendszerbe továbbított közérdekű adatok tartalmáért és a továbbított közérdekű adatok rendszeres frissítéséért is.
g)-h)17
40. § (1)19 A Hatóságot elnök vezeti. A Hatóság elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki, azok közül a jogász végzettségű, az országgyűlési képviselők választásán választható, magyar állampolgárok közül, akik az adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében legalább tíz év szakmai tapasztalattal rendelkeznek, vagy e területek valamelyikén tudományos fokozatot szereztek.20
(2)21 A Hatóság elnökének nem nevezhető ki az, aki a kinevezésre irányuló javaslat megtételének időpontját megelőző négy évben országgyűlési képviselő, európai parlamenti képviselő, köztársasági elnök, a Kormány tagja, államtitkár, helyi önkormányzati képviselő, polgármester, alpolgármester, főpolgármester, főpolgármester-helyettes, megyei közgyűlés elnöke vagy alelnöke, nemzetiségi önkormányzat tagja, illetve párt tisztségviselője vagy alkalmazottja volt.
(3) A köztársasági elnök a Hatóság elnökét kilenc évre nevezi ki.22
d)23 a kinevezéséhez szükséges feltételek hiányának vagy a vagyonnyilatkozat-tételi előírások megsértésének megállapításával;
f)-g)24
(3)25 Ha a Hatóság elnöke a 41. § szerinti összeférhetetlenségét a kinevezésétől számított harminc napon belül nem szünteti meg, vagy a tisztsége gyakorlása során vele szemben összeférhetetlenségi ok merül fel, a köztársasági elnök a miniszterelnök indítványára dönt az összeférhetetlenség megállapításának kérdésében.
(4)-(5)26
(6)27 A Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges feltételek hiányát a miniszterelnök indítványára a köztársasági elnök állapítja meg. A köztársasági elnök - a miniszterelnök indítványára - megállapítja a vagyonnyilatkozat-tételi szabályok megsértését, ha a Hatóság elnöke vagyonnyilatkozatában szándékosan lényeges adatot, tényt valótlanul közöl.
(6a)28 A miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványát a köztársasági elnök és a Hatóság elnöke részére egyidejűleg megküldi.
(6b)29 A Hatóság elnöke az indítvány megalapozatlanságának megállapítása iránt az indítvány kézhezvételét követő harminc napon belül bírósághoz fordulhat, mely határidő elmulasztása esetén igazolásnak nincs helye. A pert a miniszterelnök ellen kell megindítani. A bíróság eljárására a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekre vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügyben a Fővárosi Munkaügyi Bíróság kizárólagos illetékességgel, soron kívül jár el, és a keresetet, valamint az ügy érdemében hozott jogerős döntését a bíróság a köztársasági elnökkel is közli.
(6c)30 Ha a Hatóság elnökének a (6b) bekezdés alapján benyújtott keresete alapján a bíróság jogerős ítéletében azt állapítja meg, hogy a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványa megalapozatlan, a köztársasági elnök a Hatóság elnöke megbízatásának megszűnését nem állapítja meg.
(6d)31 A köztársasági elnök a miniszterelnök a (3) és (6) bekezdés alapján megtett indítványáról
(7)32 A megbízatás az (1) bekezdés a) és b) pontja szerinti megszűnése esetén a Hatóság elnökét a megszűnéskori havi illetménye háromszorosának megfelelő összegű külön illetmény illeti meg.
(8)33 A köztársasági elnöknek a (3) és a (6) bekezdéssel és a 40. §-sal a hatáskörébe utalt döntéséhez ellenjegyzés nem szükséges.
45/A. §34 A Hatóság elnöke részt vehet és felszólalhat az Országgyűlés bizottságainak ülésén.
(2)35 Az elnökhelyettesnek meg kell felelnie a Hatóság elnökének kinevezéséhez szükséges, a 40. § (1) és (2) bekezdésében előírt feltételeknek, azzal, hogy az adatvédelmet vagy az információszabadságot érintő eljárások ellenőrzésében öt év szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie.
d)36 megtilthatja a személyes adatok külföldre történő továbbítását vagy átadását,
(2) A Hatóság elrendelheti határozatának - az adatkezelő azonosító adatainak közzétételével történő - nyilvánosságra hozatalát, ha azt az adatvédelem érdekeinek, illetve nagyobb számú érintett e törvény szerinti jogainak védelme megköveteli.
(4)37 Az adatvédelmi nyilvántartás nyilvános, abba bárki betekinthet, az abban foglaltakról feljegyzést készíthet.
69. §38
(3) A Hatóság az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 23. § (2) bekezdésében meghatározott adatokat az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény 23. § (7) bekezdésében meghatározottak szerint ismerheti meg.
(4)39 A minősített adatot érintő adatkezeléssel kapcsolatos eljárása során a Hatóság elnökhelyettese, vezetői munkakört betöltő köztisztviselője és vizsgálója - ha megfelelő szintű személyi biztonsági tanúsítvánnyal rendelkezik - a minősített adatot a minősített adat védelméről szóló törvényben meghatározott felhasználói engedély nélkül is megismerheti.
72. § (1)40 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
c) különös közzétételi listát állapíthasson meg,41
e)42 - a Hatóság véleményének kikérésével - állapítsa meg a nemzetbiztonsági szolgálatok által közzéteendő adatok körét.
78. §44
79. § (1)-(4)45
(6)-(11)47
(6)48 A kutatás és a közvetlen üzletszerzés célját szolgáló név- és lakcímadatok kezeléséről szóló 1995. évi CXIX. törvény 5. § (1) bekezdésében az „az Avtv.-ben” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvényben” szöveg, 19. §-ában az „az Avtv.” szövegrész helyébe az „az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény” szöveg, 19. §-ában az „az adatvédelmi biztosnak” szövegrész helyébe az „a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóságnak” szöveg lép.
1 Kihirdetve: 2011. VII. 26.
2 A 2011. évi CLXXIX. törvény 232. § szerint módosított szöveggel lép hatályba. 3 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
4 A 2011. évi CLVI. törvény 382. § szerinti szöveggel lép hatályba.
5 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (2) szerinti szöveggel lép hatályba.
6 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (3) szerinti szöveggel lép hatályba.
7 A 2011. évi CCI. törvény 412. § a) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
8 A 2011. évi CCI. törvény 412. § b) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
9 A 2011. évi CCI. törvény 412. § c) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
10 Nem lép hatályba a 2011. évi CCI. törvény 413. § (2) alapján.
11 Az „az autonóm államigazgatási szerv," szövegrész a 2011. évi CCI. törvény 413. § (1) alapján nem lép hatályba.
12 Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 79. §.
13 Megállapította: 2012. évi XCVI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2012. VII. 7-től.
14 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (4) szerinti szöveggel lép hatályba.
15 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (4) szerinti szöveggel lép hatályba.
16 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (4) szerinti szöveggel lép hatályba.
17 Hatályba lép: 2013. I. 1-jén.
18 Nem lép hatályba a 2011. évi CLXVI. törvény 87. § (1) alapján.
19 Módosította: 2012. évi XXV. törvény 4. § (1).
20 Lásd: 309/2011. (XI. 29.) KE határozat.
21 Módosította: ugyane törvény 88. § (5).
22 Lásd: 309/2011. (XI. 29.) KE határozat.
23 Megállapította: 2012. évi XXV. törvény 1. § (1). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
24 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi XXV. törvény 5. § (1). Hatálytalan: 2012. IV. 7-től.
25 Módosította: 2012. évi XXV. törvény 5. § (2).
26 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi XXV. törvény 5. § (1). Hatálytalan: 2012. IV. 7-től.
27 Megállapította: 2012. évi XXV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
28 Beiktatta: 2012. évi XXV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
29 Beiktatta: 2012. évi XXV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
30 Beiktatta: 2012. évi XXV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
31 Beiktatta: 2012. évi XXV. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. IV. 7-től.
32 Módosította: 2012. évi XXV. törvény 4. § (2).
33 Módosította: 2012. évi XXV. törvény 4. § (2).
34 Beiktatta: 2012. évi XXV. törvény 2. §. Hatályos: 2012. IV. 7-től.
35 Megállapította: 2012. évi XXV. törvény 3. §. Hatályos: 2012. IV. 7-től.
36 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (5) szerinti szöveggel lép hatályba.
37 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (6) szerinti szöveggel lép hatályba.
38 Hatályba lép: 2013. I. 1-jén.
39 Módosította: 2012. évi V. törvény 58. § (2).
40 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (7) szerinti szöveggel lép hatályba.
41 Lásd: 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet, 38/2012. (III. 12.) Korm. rendelet 25. §, 1. melléklet.
42 Beiktatta: 2012. évi XCVI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2012. VII. 7-től.
43 Hatályon kívül helyezte: 2012. évi XCVI. törvény 1. § (3). Hatálytalan: 2012. VII. 7-től.
44 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2011. VII. 28-tól.
45 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
46 Nem lép hatályba a 2011. évi CCI. törvény 413. § (2) alapján.
47 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
48 A 2011. évi CCI. törvény 411. § (8) szerinti szöveggel lép hatályba.
49 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
50 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
51 Nem lép hatályba a 2011. évi CXXV. törvény 51. § (10) alapján.
52 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
53 Nem lép hatályba a 2011. évi CCI. törvény 413. § (2) alapján.
54 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
55 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
56 Nem lép hatályba a 2011. évi CCI. törvény 413. § (2) alapján.
57 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
58 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
59 Hatályon kívül helyezte: ugyane § (6). Hatálytalan: 2012. I. 2-től.
60 Hatályon kívül helyezve: 2010. évi CXXX. törvény 12. § alapján. Hatálytalan: 2011. VII. 28-tól.
61 Módosította: 2012. évi XCIII. törvény 79. §.
62 A 2011. évi CXCV. törvény 112. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
63 A 2011. évi CXCV. törvény 112. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
64 A 2011. évi CXCV. törvény 112. § (1) szerinti szöveggel lép hatályba.
65 A 2011. évi CLXXV. törvény 188. § (2) szerint módosított szöveggel lép hatályba.
Budapest, 2008. janu�r 01