text:
A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére - PDF
A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére
Download "A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére"
1 A véleménynyilvánítás szabadsága az interneten, különös tekintettel a közvetítő szolgáltatók felelősségére Ancsin János jogász szak nappali tagozat 2011 Konzulensek: Dr. Mezei Péter, egyetemi docens Dr. Sulyok Márton, egyetemi tanársegéd Szeged, 2014.2 Tartalomjegyzék Rövidítések jegyzéke... 3 I. Bevezetés... 4 II. Alapfogalmak tisztázása A véleménynyilvánítás szabadsága és a szólásszabadság elhatárolása A vállalkozás szabadsága A szellemi alkotások védelme A fenti alapjogok érvényesülése az interneten Az internethez való hozzáférés, mint alapjog III. A vizsgált kérdések Az anonimitás kérdése A közvetítő szolgáltatók felelőssége Az európai gyakorlat A magyar joggyakorlat Az Egyesült Államok joggyakorlata Következtetések A keresőmotorok, mint közvetítő szolgáltatók A keresőmotorok felelőssége a jogellenes tartalmakért A felejtés joga IV. Összegzés V. Felhasznált irodalom Könyvek, tanulmányok, cikkek, internetes források Felhasznált jogszabályok, állásfoglalások Felhasznált jogesetek, AB határozatok3 Rövidítések jegyzéke AB = Alkotmánybíróság Adatvédelmi irányelv = 95/46/EK irányelv a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról EJEB = Emberi Jogok Európai Bírósága EJEE = Emberi Jogok Európai Egyezménye Eker. irányelv = 2000/31/EK irányelv a belső piacon az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások, különösen az elektronikus kereskedelem, egyes jogi vonatkozásairól Ekertv. = évi CVIII. törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről EUB = Európai Unió Bírósága Európai Unió Alapjogi Chartája = Alapjogi Charta Infosoc-irányelv = 2001/29/EK irányelv az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról Jogérvényesíti irányelv = 2004/48/EK irányelv a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről PPJNE = Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya Ptk. = évi V. törvény a polgári törvénykönyvről 34 I. Bevezetés A hagyományos értelemben vett véleménynyilvánítási szabadság relevanciáját napjainkban talán szükségtelennek tűnhet hangsúlyozni, azonban a technikai feltételrendszer folyamatos fejlődése és a társas kapcsolatok forradalmi átalakulása újabb és újabb kérdéseket vet fel, folyamatosan aktualizálva az alkotmányjog ezen rendkívül fontos területét. Ahogy az újság, a rádió, később pedig a televízió térhódításakor, az internet elterjedésekor is számos olyan új impulzus érte a társadalom tagjait, amely szükségessé tette a mindenkori szabályrendszer tisztázását, és adott esetben újragondolását. Ha az internet vonatkozásában definíciót keresünk, egységes fogalmat nem fogunk találni, a jog szempontjából azonban ki tudunk emelni 3 olyan tényezőt, amelyek segítséget nyújtanak a meghatározás kapcsán. Egyrészről decentralizált hálózatról beszélhetünk, azaz földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül elérhető mindenki számára; másrészről nem beszélhetünk olyan különálló szervről, amely a felügyelete, ellenőrzése alatt tartaná (habár az országok területén elhelyezkedő szerverek felett az állam kontrollt tud gyakorolni); harmadrészt pedig az internet ún. kiberteret alkot, mely az országhatárokon átnyúlva, az államoktól elkülönülve létezik. 1 Dolgozatomban arra keresem a választ, hogy a jogalkotás és a jogalkalmazás hogyan reagált az internet fokozatos meghonosodására, és a világ más-más pontjain milyen eltérő gyakorlatok alakultak ki a különböző problémák kezelésére. Foglalkozom azzal, hogy beszélhetünk-e internethez való jogról, illetve az interneten történő anonim véleménynyilvánítás témáját is megvizsgálom. Különös figyelmet szentelek a közvetítő szolgáltatóknak, amelyek növekvő jelentősége számos kérdést felvet. Elsőként, hogy mennyiben lehetnek felelősek az általuk biztosított felületen, mások által közzétett tartalmakért? Ebben a körben rámutatok arra, hogy az Egyesült Államokban az 1996-os szabályozás az alkotmányos sajátosságok miatt a mai napig teljes immunitást biztosít a közvetítő szolgáltatóknak, míg Európában az Eker. irányelv rendelkezései már nem adnak egyértelmű iránymutatást arra nézve, hogy tárhely-szolgáltatást végzők mely esetekben részesülhetnek a felelősségkorlátozás előnyében, illetve mikor nem. Szintén problémát vet fel, hogy az európai szabályozás nem követte le a web 2.0-ás szolgáltatók 2 elterjedését, így napjainkban is az irányelv kiterjesztő vagy épp megszorító értelmezésével ítélik meg az ilyen 1 BRAND 2001, A web 2.0 kifejezés olyan második generációs internetes szolgáltatások gyűjtőneve, amelyek elsősorban a közösségre épülnek vagyis a felhasználók közösen készítik a tartalmat vagy megosztják egymás információit. ESZES5 szolgáltatásokat, komoly vitákat generálva ezzel, ahogy azt majd a Delfi-ügynél részletesen be fogom mutatni. Külön részt szentelek az internetes keresőknek, bemutatva, hogy miért aggályos ezek felelősségre vonása a keresési találatokban megjelenített forrásweboldalakon elhelyezett jogsértő tartalmakért. A keresőkön belül azt is vizsgálom, hogy egy-egy magánszemély magánszférához való jogának védelme érdekében arányos korlátozása-e a nyilvánosság információjutáshoz való jogának az, hogy meghatározott feltételek fennállása esetén az érintett kérésére a kereső szolgáltató köteles eltávolítani bizonyos oldalakra mutató linkeket a találati listáról. II. Alapfogalmak tisztázása 1. A véleménynyilvánítás szabadsága és a szólásszabadság elhatárolása A két fogalom elkülönítése már az első alkotmányi deklarációktól kezdve problémát szül, mely a különböző jogi dokumentumok eltérő szóhasználatából tűnik ki a legjobban. Az 1789-es francia Deklaráció a vélemény szabad kinyilvánítását biztosította, míg az Egyesült Államok alkotmányának első kiegészítése a szólásszabadság és sajtószabadság kifejezésekkel operál. Magyarországon az évi I. törvény a gondolat és vélemény szabadságát szögezte le, majd az 1949-es alkotmány a szólásszabadság fogalmát használta. 3 Mára inkább a véleménynyilvánítás szabadsága kifejezés terjedt el, amely az uralkodó felfogás szerint magába foglalja a vallás, a szólás, a sajtó, az egyesülés és a gyülekezés szabadságát, de az amerikai Legfelsőbb Bíróság gyakorlata szerint pl. a filmkészítés és rádiózás is e szabadság körébe tartozik. 4 A magyar AB is eme tág megközelítést követte a 30/1992-es határozatában, kifejtve, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága a kommunikációs alapjogok anyajoga, amelyből a fentieken túlmenően az informáltsághoz való jog, az információ megszerzésének szabadsága, a művészi, irodalmi alkotások és azok terjesztésének szabadsága, a tudományszabadság, az oktatás és tanítás szabadsága ered. 5 Napjainkban az egyesülési és gyülekezési jog már külön kerül nevesítésre a különböző alkotmányokban, ahogy a gondolat- és vallásszabadság sem sorolható már be a véleménynyilvánítás szabadsága alá. Utóbbi esetén Halmai Gábor szerint ugyan szoros a 3 KOLTAY 2009, HALMAI-TÓTH 2003, /1992 (V.26.) AB határozat, Indokolás III. rész, 2.1 pont. 56 kapcsolat a véleménynyilvánítás szabadságával, de hiába gyakori az érintkezés, mindez nem szükségszerű, mivel addig, ameddig az adott nézet, vélemény nem kerül kinyilvánításra, nem beszélhetünk véleménynyilvánításról, következésképpen a gondolat- és vallásszabadság inkább a magánszféra részének tekinthető. 6 Az információszabadság szintén közeli kapcsolatban áll a véleménynyilvánítási szabadsággal. Az EJEE 10. cikke is kimondja, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága magába foglalja az információk, eszmék megismerésének szabadságát. Hasonlóképpen rendelkezik az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikke is. Azonban mégsem lehet egy kalap alá venni a két jogot, mivel azokat a joggyakorlók személye, illetve szándéka alapján el tudjuk határolni egymástól. A szabad véleménynyilvánítás jogával az élhet, aki véleményét szeretné kinyilvánítani, az információszabadság gyakorlásához viszont nem szükséges az, hogy a megszerzett információ bármilyen formában felhasználásra kerüljön. Ezen túlmenően az információszabadság esetében nem önkéntes, hanem jogi kötelezettségen alapuló közlésről kell beszélnünk. 7 Az információszabadság tartalma kapcsán nehéz állást foglalni. Általános megközelítésben a közösség közérdekű adatok megismeréséhez való jogát jelenti, amely az állami szervekre ró kötelezettséget. Tágabb értelemben azonban a kötelezettség nem csak az állami szerveket terhel(het)i, ezt Koltay András tájékozódáshoz való jognak nevezi. A 30/1992-es AB határozat e tágabb értelmezés mellett teszi le a voksát, ugyanis az informáltsághoz való jog nem csak az állami szervek által teljesíthető. Az EJEE, illetve az Alapjogi Chartának szövegkörnyezete is a tágabb felfogást favorizálja, mivel az eszmék megismerésére vonatkozó jog a tudatos szóhasználatnak köszönhetően nyilvánvalóan nem korlátozható le a közérdekű adatokra. A Charta ráadásul a 11. cikkben nevesíti is a Koltay által emlegetett tájékozódáshoz való jogot. Koltay szerint azonban aggályos a tájékozódáshoz való jog összemosása az információszabadsággal, mert előbbi inkább általános jellegű kötelezettséget jelent, amely nehezebb kikényszeríthetőséget eredményez. Így átmenetet képezve az általános és tág megközelítés között arra a következtetésre jut, hogy főszabály szerint senki nem kötelezhető a közlésre, azonban az államon kívül a sajtó is köteles tájékoztatni a közösséget, méghozzá pártatlanul és sokoldalúan. 8 6 HALMAI-TÓTH 2003, KOLTAY 2009, Uo7 2. A vállalkozás szabadsága Mivel dolgozatomban az internethez való jog és közvetítő szolgáltatók helyzetét is vizsgálom, fontos beszélni a vállalkozás szabadságáról is, amely a tulajdonhoz, illetve a munkához való joggal hozható kapcsolatba. A vállalkozás szabadsága egyrészt a tulajdonhoz való joggal társítható, lévén, hogy a vállalkozás szabadsága feltételezi a tulajdonhoz való jogot. 9 Mivel a tulajdonhoz való jog nem korlátlan, a vállalkozás szabadsága sem lehet az. Vörös Imre 64/1993-as AB határozathoz írt különvéleményében kifejti, hogy a tulajdonhoz való jog nem jelent alanyi jogot a tényleges tulajdonhoz jutásra, hanem egyfajta negatív kötelezettséget jelent az állam számára, amelynek értelmében az állam biztosítani köteles a tulajdonszerzés elvi lehetőségét, és a korábban megszerzett tulajdon védelmét. 10 Az 54/1993-as AB határozat hasonló elvi tételeket fogalmaz meg, összekötve a foglalkozás szabad megválasztását (így a munkához való jogot is) a vállalkozás szabadságával. A határozat Vörös tulajdonhoz való joggal kapcsolatos különvéleményéhez hasonlóan negatív oldalról közelíti meg a kérdést, kiemelve, hogy senkinek sincs alanyi joga meghatározott foglalkozás vállalkozási formában történő művelésére. A határozat szerint a vállalkozási szabadság annyit jelent, hogy állam ne akadályozza meg a vállalkozóvá válást, illetve ne tegye azt lehetetlenné. 11 Ahogy azt majd a későbbiekben látni fogjuk, a gyakorlatban azért nem ez a szűkítő felfogás érvényesül. Az Alapjogi Charta 16. cikke szabályozza a vállalkozás szabadságát. Ugyan a generálklauzula csak elismerési kötelezettséget ír elő, és a jog tartalmát nem határozza meg, de mivel a vállalkozás szabadsága az Európai Unió belső piacán érvényesülő négy szabadság közül a szolgáltatásnyújtás, illetve a letelepedés szabadságához is kapcsolódik, a jogalkalmazó vitás esetekben az ezekhez kapcsolódó szabályokhoz is hozzá tud nyúlni. 3. A szellemi alkotások védelme Nem lehet megkerülni a szellemi alkotások érintését, ugyanis a szellemi tulajdonjog védelme mind a véleménynyilvánítás szabadságának, mind pedig a vállalkozás szabadságának korlátját képezheti. Az Alapjogi Charta 17. cikke a tulajdonhoz való jognál mondja ki, hogy a 9 VÖRÖS 1993, /1993 (XII.22.) AB határozat Vörös Imre különvéleményének 2.1 pontja /1993 (X.13.) AB határozat, Indokolás II. rész, 1. pont. 78 kötött. 12 Ezek a jogok ugyan nem tekinthetők alkotmányi szintű alapjogoknak, de a szellemi tulajdon védelmet képez. Az Európai Unióról Szóló Szerződés 118. cikke pedig a belső piacon érvényesülő négy szabadság korlátjaként rendelkezik arról, hogy az Európai Parlament és a Tanács intézkedéseket fogad el a szellemi tulajdonjogok Unión belüli egységes védelme érdekében. A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályok két részre oszthatók: szerzői jogra és iparjogvédelemre. A szerzői jog elsősorban az irodalmi, tudományos és művészeti alkotások, az iparjogvédelem pedig inkább a műszaki-technikai jellegű megoldások és árujelzők védelmét szolgálja. Fontos különbség, hogy a szerzői jogi védelem a mű megalkotásától kezdve megilleti a szerzőt, ezzel szemben az iparjogvédelmi oltalom hatósági döntéssel keletkezik (a bejelentés idejére visszaható hatállyal), és meghatározott földrajzi területhez jogállamokban evidencia ezek védelme, így a szerzőt (feltalálót) megillető jogosultságok (legyenek azok személyhez fűződőek vagy vagyoni jellegűek) jelentős korlátozó hatással lehetnek a szabad véleménynyilvánításra A fenti alapjogok érvényesülése az interneten Az internet interaktív természetéből következően bárki számára könnyen hozzáférhető, ezáltal nagyobb mennyiségű és gyors közlést tesz lehetővé. Ennek következtében az információ áramlása is gördülékenyebb lesz, továbbá az így kialakult sokszínű tartalom révén a pluralizmus követelménye is teljesül, elősegítve ezzel a demokratikus diskurzust, amely a véleménynyilvánítás szabadságának hatékony megvalósulását eredményezi. 14 A vállalkozás szabadsága szintén új dimenzióba került az internet robbanásszerű fejlődésével. A magukra adó vállalatok már mind rendelkeznek internetes webáruházakkal, illetve a különböző aukciós oldalak is széles bázist építettek ki maguknak az utóbbi évtizedekben. 15 Ennek köszönhető, hogy az Egyesült Államokban és Európában is már a 90- es évek végén felismerték az új szabályok megalkotásának szükségességét. Az Egyesült Államokban 1999-ben 16 Európában pedig 2000-ben 17 fogadták el az új normákat. 12 HEPP-FEJESNÉ 2012, KOLTAY 2009, BAYER 2005, Az Ebay pl. 1995, a magyar Vatera 2000 óta működik. 16 Uniform Electronic Transactions Act (1999). 89 A szerzői jogok kapcsán még inkább igazolható az internet kiemelt szerepe, tekintve, hogy a rádióhoz vagy a televízióhoz képest sokkal gyorsabban terjedt el, a mindenki számára elérhető médiatartalmak nagyságrendekkel történő növekedését eredményezve. vállalkozás szabadságához hasonlóan az Egyesült Államokban és Európában is a 90-es években ismerték fel, hogy a szabályrendszer újragondolása indokolt. Az USA-ban az as DMCA 19 számos rendelkezése vonatkozik az internetes tartalmakra, Európában pedig az Infosoc-irányelv megalkotásával törekedtek a szerzői és szomszédos jogi szabályokat az információs társadalomra vonatkoztatni. A legjobb példaként a véleménynyilvánítási szabadság, az információszabadság, a vállalkozási szabadság, illetve a szerzői jogok internetes környezetben való kollíziójára a SABAM ügyek 20 szolgálnak. A két eset azért is különösen fontos, mert a közvetítő szolgáltatókhoz kapcsolódnak. A Scarlet v. SABAM jogvitában a belga szerzők és kiadók közös jogkezelő szervezete (a SABAM) 2004-ben pert indított a Scarlet (korábban Tiscali) nevű szolgáltatóval szemben, mivel annak előfizetői jogvédett tartalmakat töltöttek le engedély nélkül. A SABAM a perben azt követelte, hogy a bíróság állapítsa meg a jogsértés tényét, és kötelezze bírság megfizetésére a Scarletet, továbbá kötelezze arra, hogy tegye lehetetlenné vagy akadályozza meg a fájlok engedély nélküli küldését, illetve fogadását. 21 Az EUB megállapította, hogy az előzetes szűrés sértené az általános nyomon követés tilalmát, kiegészítve azzal, hogy a szűrőrendszer felállítása megsértené a vállalkozás szabadságát, mivel bonyolult és költséges rendszer létrehozására kötelezné a szolgáltatókat, ez pedig felborítaná a szerzői jogok és a vállalkozási szabadság között megkövetelt egyensúlyt. Továbbá egy ilyen rendszer létrehozásával az ügyfelek személyes adatainak védelme, illetve a tájékozódás szabadsága is sérülhet. 22 A SABAM v. Netlog döntés hasonló kérdéseket feszeget, azonban jelen jogesetben a SABAM egy közösségi portált fogott perbe. Az ügyben a SABAM azt nehezményezte, hogy a Netlog felhasználói a SABAM repertoárjába tartozó alkotásokat a SABAM engedélye és díjfizetés nélkül tették nyilvánosan közzé A 17 Eker. irányelv. 18 FARKAS SZABÓ. 19 Digital Millenium Copyright Act (1998). 20 Scarlet v. SABAM EUECJ C-70/10 (14 April 2011); SABAM v. Netlog EUECJ C-360/10 (16 February 2012). 21 Scarlet v. SABAM, pont. 22 Uo., pont. 23 SABAM v. Netlog 18. pont. 910 Az EUB a Scarlet ügyben hozott döntését jelen jogesetben alkalmazhatónak találta. A Netlog tárhely-szolgáltatóként az Eker. irányelv hatálya alá tartozik, így a vele szemben meghozott intézkedéseknek meg kell felelniük az általános nyomon követés tilalmának. Az EUB azt is megállapította, hogy a szűrőrendszer alkalmazása az általános nyomon követés tilalmát sértené, továbbá kiemelte, hogy vállalkozás szabadsága is sérülne, mivel a szellemi tulajdonjogok védelme nem abszolút jellegű jog. A Scarlet ügyhöz hasonlóan az EUB itt is azzal érvelt, hogy tájékozódás szabadsága és a személyes adatok védelme sérülhet egy ilyen rendszer felállításával. 24 A két esetből egyébként kiválóan kirajzolódik, hogy Koltay félelme ellenére a tájékozódás szabadsága nem csak üres deklaráció, hanem komoly tartalommal bír az EUB gyakorlatában is. De ami ennél is fontosabb, a közvetítő szolgáltatók egyik esetben sem tartoztak felelősséggel a felhasználóik által közzétett tartalmakért. Azonban a két döntés ellenére sem jelenthető ki általánosságban, hogy a közvetítő szolgáltatók mentesülnek a harmadik személyek által elhelyezett tartalmakért, ugyanis a későbbiekben részletesen be fogom mutatni, hogy az online kinyilvánított vélemények teljesen más elbírálás alá esnek a jelenlegi európai joggyakorlat alapján. 5. Az internethez való hozzáférés, mint alapjog A XXI. század elejétől kezdve egyre inkább felmerült az igény arra, hogy az internethez való hozzáférés legyen deklaráltan alapvető emberi jog. A legfőbb érv ennek igazolására a véleménynyilvánítás szabadságának teljes körű megvalósulása. A ma már uralkodó álláspont alapján a véleménynyilvánítási szabadság rendelkezik a negatív jellege (az állam be nem avatkozása) mellett egy pozitív követelménnyel is, azaz az állam köteles biztosítani az egyén számára, hogy az valamilyen formában gyakorolni tudja ezt a jogát. 25 Ezt többek között a magyar AB is kimondta már 1992-ben, deklarálva, hogy Alkotmányból következik a demokratikus közvélemény kialakulása feltételeinek és működése fenntartásának biztosítására irányuló állami kötelezettség. 26 Az internetet emberi jogként kezelők álláspontjaikat többnyire ebből a pozitív intézményvédelmi kötelezettségből vezetik le. Szükséges azonban ebben a témában is alapfogalmi tisztázásokat végezni, ugyanis a jog tartalma kapcsán sem mindegy, hogy milyen jogról beszélünk. 24 Uo , 34., , pont. 25 BERLIN 1990, /1992 (V.26.) AB határozat, Indokolás III. rész. 1011 Az emberi jogok emberi mivoltuknál fogva mindent embert megilletnek. Ezeket azonban nem az állam teremti, csak köteles őket elismerni. Ezen jogok tehát főleg negatív jelleggel bírnak, bár a XX. századtól kezdve fokozatosan elmondható, hogy az államnak tevőleges kötelezettségei is vannak az ilyen jogok kapcsán. 27 A jogtudomány az emberi jogok mellett az állampolgári jog kifejezést is ismeri, ezek a jogok a polgári minőséghez kapcsolódnak, és az elnevezésből adódóan csak az állampolgárokat illetik meg. 28 Gyakorta használt kifejezés az alapjog, ebbe a kategóriába lényegében azok a jogok tartoznak, amelyek a tételes jog részéve váltak, 29 de az emberi és állampolgári jogokat is szokás így nevezni összefoglaló néven. 30 A kérdés az, hogy a fentiek közül melyik kifejezés írja le a legjobban az internethez való jogot. Ehhez azonban még a jogok generációit is meg kell vizsgálni. Az első generációs jogokat a személyi és politikai szabadságok adják, míg második generációs jogok alatt az ún. gazdasági, szociális és kulturális jogokat értjük. Legfőbb különbség ezek között, hogy az első generációs jogok lényege abban áll, hogy az állam mit nem tehet meg, míg a második generációs jogok azt írják elő, hogy államnak milyen tevőleges kötelezettségei vannak a jog biztosítása végett. Ezeken kívül, a XX. század második felétől kezdve az alkotmányjog a harmadik generációs jogokat is ismeri, amelyek a legújabb kor vívmányainak tekinthetők, és legfőképp globális problémákra adott válaszként kezelhetők. Utóbbi jogcsoport azonban nemigen sorolható az emberi jogok csoportjába, mivel azoknak fő jellemzője, hogy az állammal szemben alkalmazhatónak és érvényesíthetőnek kell lenniük. Márpedig a fejlődésekkel kapcsolatos egyéni igények sem az alanyok, sem a tartalom vonatkozásában nem kellően világosak ahhoz, hogy emberi jogként kezelhessük őket. 31 Központi fontosságú tehát az internethez való jog megfelelő generációba történő besorolása. Mind az internet kialakulásának ideje, mind pedig a technológiai fejlődéshez való kötöttsége arra enged következtetni, hogy az internethez való jogot harmadik generációs jogként kezeljük. Ez pedig az előző bekezdésben ismertetett okok miatt azt eredményezi, hogy dogmatikailag nem helyes emberi jogként említeni. Az állampolgári jogként való aposztrofálást az internet sajátosságait is figyelembe véve kizártnak érzem a címzettek leszűkített köre miatt. Ennek következményeként a második generációs jogként való említést sem tartom helyénvalónak, mivel azok fő jellemzője, hogy csak meghatározott személyi körre 27 HALMAI-TÓTH 2003, SÁRI-SOMODY 2008, HALMAI-TÓTH 2003, SÁRI-SOMODY 2008, HALMAI-TÓTH 2003,12 (különösen az állampolgárokra, de egyes esetekben az adott ország területén tartózkodókra) terjednek ki. 32 Mindezek függvényében a legmegfelelőbb változatnak a jog kategorizálására az alapjog kifejezés tűnhet, ezért a továbbiakban ezt a verziót fogom használni. Úgy vélem, az internethez való jogot önálló alapjogként szükséges nevesíteni. Korábban már említettem, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának pozitív oldala megköveteli az állam részéről a joggyakorlás feltételeinek biztosítását, így ebből is eredhet az internethez való jog. Az utóbbi években elterjedtek azok az érvek is, hogy más alapjogok gyakorlásához is elengedhetetlen az internet, mint pl. az egészséghez, oktatáshoz vagy munkához való jogunk gyakorlásához is, mivel az információs technológia nem választható el szervesen magától a jogtól, amelynek gyakorlását megkönnyíti. 33 Mindebből következik, hogy a széles körű felhasználási opciók miatt nem lenne logikus kizárólag a véleménynyilvánítási szabadság integráns részeként tekinteni az internethez való jogra, hanem annak önálló jogként nevesítése indokolt. A tárgykör szabályozása kapcsán meg kell jegyezni, hogy az internethez való jog iránti igény ugyan már a 2000-es években felmerült, de a folyamatosan növekvő relevancia ellenére sem történt még alkotmányi deklaráció a témában. Az első komoly lépés jogalkotás szintjén Észtországhoz köthető, ahol 2000-ben fogadtak el törvényt az egyetemes szolgáltatásról, ami azt jelentette, hogy mindenkinek joga van a meghatározott telekommunikációs csatornákhoz való hozzáféréshez, megfelelő ellenszolgáltatás fejében. A jogszabály rendelkezései szerint a telekommunikációs csatorna kifejezés magába foglalja az internethez való hozzáférést is, tekintet nélkül a földrajzi elhelyezkedésre, uniformizált áron ben a törvényt hatályon kívül helyezték, de a helyette megalkotott jogszabály immáron a közösségi standardoknak is megfelelve továbbra is fenntartotta az internetes szolgáltatás igénybevételének jogosultságát. 35 Az észt kormány egyébként a 2000-es szabályok megalkotásakor azzal érvelt, hogy a XXI. században az internet létfontosságú a mindennapi élet során. 36 Ezt csak erősítette az a szintén 2000-ben elfogadott szabály, amely alapján a nyilvános könyvtárakban ingyenesen kell lehetőséget biztosítani az internetezésre ben Finnország kormányrendeletben írta elő, hogy az internet hozzáférés minimum 1 Mbps sávszélességű legyen. A rendelet visszautal a kommunikációs törvény 32 CSINK 2010, EDWARDS Telecommunications Act (2000) 5. (1-2). 35 Electronic Communications Act (2005) WOODARD Public Information Act (2000)13 előírásaira, amely a szolgáltatók kötelezettségeként írta elő, hogy előfizetői összeköttetéseket hozzanak létre. 38 Így tehát a finn szabályozás expressis verbis nem mondta ki a jogosultságot az internet hozzáféréshez, hanem szolgáltatásnyújtási kötelezettséget írt elő a szolgáltatók részére. A polgári jog szabályai alapján azonban tudjuk, hogy ami az egyik oldalon kötelezettségként jelenik meg, az a másik oldalon jogosultságot jelent, így áttételesen kiolvasható a jogszabályból az internethez való jog. Franciaországban teljesen már környezetben merült fel a kérdés. A jogalkotó a szerzői jogok megsértésének mérséklése érdekében alkotta meg a HADOPI törvényeket. A HADOPI I. törvény értelmében szerzői jogsértés esetén a HADOPI az eljárás alá volt személy internethozzáférését is felfüggeszthette. 39 Az Alkotmánytanács két ponton is alkotmányellenesnek tartotta az előírásokat. Egyrészt azért, mert az internet-hozzáférés felfüggesztése a fórum szerint kizárólag bírói úton lehetséges, másrészről a terhelt oldalán fennálló megdönthetetlen vélelmet feltételező bizonyítási teher is problémás. Az Alkotmánytanács a szerzői jogok és a véleménynyilvánítási szabadság kollíziója kapcsán egészen az 1789-es Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozatáig ment vissza, és kijelentette, hogy a kommunikáció jelenlegi szintje és az online kommunikációs eszközök fejlődése miatt a véleménynyilvánítás szabadsága magába foglalja a szolgáltatáshoz (internet) való hozzáférés jogát. 40 Costa Ricában a Legfelsőbb Bíróság szintén rámutatott a technológia szükségképpeni hatására a kommunikáció, illetve egyéb alapjogok gyakorlása (demokratikus részvétel, szociális jogok, oktatás) vonatkozásában, külön kiemelve az internetet. A fórum szerint az új technológiák jelentősen megkönnyítik az előbb említett jogok gyakorlását, így az azokhoz való hozzáférés alapvető jog. A bíróság azt is leszögezte, hogy a közhatalmi szervek kötelezettsége, hogy elősegítsék az új technológiákhoz való hozzáférést. 41 A téma fontosságát nagyon jól mutatja, hogy Frank La Rue, az ENSZ különleges jelentéstevője a 2011-ben, a véleménynyilvánítás szabadságának előmozdításáról és védelméről szóló jelentésében megállapította, hogy a felhasználók lekapcsolása az internetről még jogsértő tevékenységre történő reagálásként is megsérti a PPJNE 19. cikkét. Emellett felhívja az ENSZ tagállamait arra, hogy tegyenek minél több olyan intézkedést, amely alkalmas arra, hogy az internet minél szélesebb körben legyen elérhető és megfizethető a 38 Decree of the Ministry of Transport and Communications on the minimum rate of a functional Internet access as a universal service. 39 MEZEI 2012, Décision n o DC du 10 juin A Legfelsőbb Bíróság es számú ítélete, ügyszám: CO,14 társadalom minden szegmensének. 42 La Rue jelentésével annyiban szükséges vitatkozni, hogy nem teljesen megalapozott az érvelése az internethez való hozzáférés kapcsán, mivel nem végez alapjogi vizsgálódást a szerzői jogok, illetve a véleménynyilvánítási szabadság ütközésének vonatkozásában, így némileg légből kapottnak hatnak szavai. A fentiek alapján leszűrhető, hogy ma már egyáltalán nem utópia internethez való jogról beszélni. Fontos kiemelni, hogy egyik felhozott példánál sem volt szó arról, hogy a hozzáférést ingyenesen kell biztosítani, ez ugyanis aránytalan beavatkozás lenne a telekommunikációs cégek vállalkozási szabadságába. Magyarországon is mindenképpen szükségesnek látnék egy törvényi szintű deklarációt, egyelőre akár csak arról, hogy Magyarország törekszik a lakosság minél szélesebb rétegei számára az internet-hozzáférés biztosítására. A szolgáltatáshoz való könnyebb hozzájutást közszolgáltatási szerződés (Ptk: 6: 256. ) keretében lehetne megkönnyíteni, a Ptk. alapján ugyanis az ilyen szerződések esetén a szolgáltatót szerződéskötési kötelezettség terheli (6: bekezdés), tehát a kevésbé fejlett régiók lakósai sem szorulhatnának ki a szolgáltatásból. Mivel a felhasználó a 6: 256. (1) alapján díj fizetésére köteles, a vállalkozási szabadság nem szenvedne aránytalan mértékű csorbát. Tekintettel arra, hogy a Ptk. csak a legáltalánosabb szabályokat tartalmazza, a távhőszolgáltatás vagy a villamos energia példájára külön jogszabály megalkotása lenne indokolt, vagy az elektronikus hírközlésről szóló évi C. törvény módosítása útján lehetne az internetet bevonni a szabályozás alá. Az alapjogi jelleg érvényre juttatását erősítené, ha az internet vonatkozásában is alkalmazásra kerülne a Legfelsőbb Bíróság által kidolgozott szabály, amely alapján közszolgáltatási (akkor még közüzemi) szerződés nem szüntethető meg a fogyasztó szerződésszegő magatartása alapján. 43 Az iskolák, kórházak, illetve egyéb közintézmények vonatkozásában alacsonyabb szolgáltatási díjak előírása révén lehetne elősegíteni az internethez való hozzáférést, amelyben a szolgáltatót adókedvezményekkel lehetne érdekeltté tenni. III. A vizsgált kérdések 1. Az anonimitás kérdése A technikai fejlettséggel együtt jár, hogy egy interneten keresztül véleményt nyilvánító személynek az esetek többségében megvan a lehetősége arra, hogy valós identitását 42 LA RUE 2011, 78., 85. bekezdés. 43 LB Pfv.IV /15 elrejtse. Ez jogsértések esetén ugyan problémákat eredményez, de mind az Egyesült Államokban, mind pedig Európában az a gyakorlat figyelhető meg, hogy felhasználóknak joguk van ahhoz, hogy álnéven vagy névtelenül vegyenek részt az online kommunikációban. Az Egyesült Államok Legfelsőbb Bírósága már 1995-ben kimondta, hogy az anonim módon kinyilvánított vélemények az első alkotmány-kiegészítés védelme alatt állnak, mivel a névtelenül közölt nézetek szükségesek a demokratikus diskurzushoz, és az anonimitás megfelelő biztosíték a többség önkényével szemben. 44 Innentől kezdve bevett gyakorlattá vált, hogy az anonim véleményekkel kapcsolatos jogvitákban a jogalkalmazás mindig az első kiegészítésre hivatkozva nyújt védelmet a felhasználóknak. A legújabb törekvések alapján azonban már nem csak az első kiegészítésből, hanem a magánszféra védelméből is következik az anonimitáshoz való jog. Egy viszonylag friss ügyben a kaliforniai bíróság azt is megállapítja, hogy az anonim módon vagy álnéven formált vélemények azért is különleges védelmet igényelnek, mert így a hozzászólónak semmilyen negatív jogkövetkezménytől nem kell tartania a meggyőződése miatt, továbbá a gazdasági, politikai vagy szociális státusza miatt sem kerülhet elnyomásra a véleménye. 45 A kanadai Legfelsőbb Bíróság 2014 júniusában szintén a magánszféra védelmével indokolta az anonimitás biztosításának szükségességét. Az ítélet alapján a telekommunikációs szolgáltatók még a bűnüldöző hatóságoknak sem adhatják ki felhasználóik személyes adatait bírói felhatalmazás nélkül. 46 Frank La Rue korábbiakban már említett jelentése az anonimitás kérdéséről is szót ejtett, felhívva a tagállamokat arra, hogy biztosítsák az egyén számára az anonim véleménynyilvánítást az interneten, és hogy tartózkodjanak az olyan rendszerek bevezetésétől, amelyekben szükséges a valódi név megadása. La Rue szintén a magánszféra védelméből vezeti le a névtelenül kinyilvánított álláspontok létjogosultságát. 47 Európában a 2000-es évek elején merült fel komolyabban a témakör. Az Európa Tanács szervezetébe tartozó Miniszterek Bizottsága 2003-ban nyilatkozatot adott ki az interneten történő szabad kommunikációról, rögzítve, hogy a tagállamoknak tiszteletben kell tartaniuk, ha egy felhasználó nem kívánja felfedni a kilétét az internetes kommunikáció során. 48 Németországban a 2007-es médiatörvény hozott áttörést, melynek a 13. szakasza mondja ki, hogy a szolgáltató kötelessége biztosítani a telekommunikációs eszközök 44 McIntyre v. Ohio Elections Comm'n, 514 U.S. 334 (1995). 45 Digital Music News LLC v. Superior Court (Escape Media Group, LLC) (2014). 46 R. v. Spencer, 2014 SCC LA RUE 2011, bekezdés. 48 COMMITTEE OF MINISTERS16 anonim/álnéven történő használatát, ahol ez technikailag lehetséges és indokolt. A szolgáltató erről a lehetőségről köteles tájékoztatni az ügyfeleit. 49 Úgy tűnik tehát, hogy ebben a kérdésben globálisan egybevágnak a törekvések, de természetesen kivételek mindig akadnak. Az Egyesült Királyságban 2013-ban új rágalmazási törvényt fogadtak el, nagy vihart kavarva az online véleménynyilvánítás területén. Az új szabályozás szerint harmadik személyek által elhelyezett jogsértő tartalmak esetén a weboldal szerkesztője akkor nem fog felelni, ha lehetőséget biztosít a sérelmező számára, hogy az azonosítsa a jogellenes tartalmat elhelyező személyt. A törvény magyarázata szerint a beazonosítás azt takarja, hogy a sérelmet szenvedett fél elegendő információval rendelkezik a jogsértőről ahhoz, hogy kereset tudjon indítani ellene. 50 Ezzel a szabállyal a weboldalak üzemeltetői számára két lehetőség maradt, ha el kívánják kerülni a felelősségre vonást a mások által elhelyezett jogsértő tartalmak miatt: vagy személyes adatok megadásához kötik a hozzászólások elhelyezésének lehetőségét, biztosítva ezzel a sérelmes felek számára a közvetlen jogérvényesítés lehetőségét a hozzászólóval szemben; vagy a kommentelés megtiltásával élnek az oldalon. Akármelyik utat is választják a honlapok üzemeltetői, a véleménynyilvánítás szabadsága szükségszerűen csorbát szenved. Az első variáció esetén az információs önrendelkezési jog sérelmére tud csak megvalósulni a véleménynyilvánítási szabadság, mivel az egyén csak akkor tudja a szabadságát gyakorolni, ha kötelező jelleggel hozzájárul az adatai kezeléséhez. Ez pedig megsértené az Alapjogi Charta 8. cikkében lefektetett elvi szabályt, amely alapján személyes adatok kezelésére csak akkor van lehetőség, ha az érintett ahhoz hozzájárul, vagy a törvényben meghatározott jogos okból szükséges. Ugyanis az adatvédelmi irányelv 2. cikke alapján a hozzájárulás feltételezi az önkéntességet, ebben az esetben pedig szó sincs önkéntességről. A törvényben meghatározott jogos ok pedig nehezen hívható segítségül, mivel a véleménynyilvánítás személyes adatok megadásához való kötése nemigen nevezhető jogosnak, még akkor sem, ha a jogsértő tartalmak kiszűrése egyébként méltányolható cél. A második megoldás pedig teljesen ellehetetleníti a véleménynyilvánítást, gátat szabva ezzel a demokratikus diskurzus kialakulásának, megsértve ezzel az internet semlegesség követelményét is. Franciaországban hasonló előírásokat tartalmazó törvényt fogadtak el 2004-ben (illetve egy ennek a végrehajtására vonatkozó rendeletet 2011-ben), amely értelmében a szolgáltatók egy éven keresztül kötelesek megőrizni a tartalmat elhelyező csatlakozási és 49 Telemedia Act (2007). 50 Defamation Act 2013, Section 5 (3-4). 1617 egyes személyes adatait. Az előírások ugyan az angol mintától eltérően nem követelik meg kifejezetten, hogy a keresetindításhoz elengedő információt rögzítsenek, azonban a rendelet alapján a szolgáltató köteles tárolni az cím és a felhasználónév mellett többek között a vezeték-és keresztnevet, és a postai címet is. 51 Ezen információk alapján már a jogellenes tartalmat feltöltő harmadik személlyel szemben is megnyílik az igényérvényesítés lehetősége. Fontos különbség azonban az angol és francia rendszer között, hogy az Egyesült Királyságban a szolgáltató szabad mérlegelési körébe tartozik, hogy megkívánja-e a közvetlen jogérvényesítéshez szükséges tényeket a felelősség elkerülése érdekében, míg Franciaországban a szolgáltató köteles a rendeletben meghatározott információkat egy éven keresztül tárolni. Trükközni nem lehet, mert a francia bírói gyakorlat alapján a szolgáltató felelőssége megállapítható, ha a felhasználó által rendelkezésre bocsátott adatok nyilvánvalóan nem felelnek meg az igazságnak A közvetítő szolgáltatók felelőssége Mivel az interneten még mindig a névtelenül/álnéven írt hozzászólások a leginkább jellemzőek, és az ily módon közzétett tartalmakat létrehozó személyek beazonosítása a legtöbb esetben akadályokba ütközik, a sérelmet szenvedett felek számára magától értetődő, hogy ilyenkor a közvetítő szolgáltatókon keresztül próbálják meg érvényesíteni igényüket. Az alábbiakban azt szeretném bemutatni, hogy Európában és az Egyesült Államokban milyen ellentétes jogalkalmazási gyakorlat alakult ki. 2.1 Az európai gyakorlat Európában az Eker. irányelv tartalmazza az alapvető szabályokat. Az irányelv 4. szakasza szól a közvetítő szolgáltatókról, megkülönbözetve az egyszerű továbbítást, a gyorsítótárban történő rögzítést, illetve a tárhely-szolgáltatást. Egyszerű továbbítás alatt a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információnak hírközlő hálózaton keresztül történő továbbítását vagy a hírközlő hálózathoz való hozzáférés 51 Décret n du 25 février 2011 relatif á la conservation et le communication des données permettant d indentifier toute personne ayant contribué á la création d un contenu mise en ligne, JORF n 0050 du 1 mars Texte n BARTÓKI-GÖNCZY 2011:18 biztosítását értjük. 53 A gyorsítótárban történő rögzítés a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információnak hírközlő hálózaton keresztül történő továbbításából áll, amely kiegészül az információ automatikus, közbenső és átmeneti tárolásával. 54 A tárhelyszolgáltatás pedig a szolgáltatás igénybe vevője által küldött információ tárolásából áll. 55 Az irányelv mindhárom esetben meghatározza a felelősség alóli mentesülés feltételeit. 56 Ezeken túlmenően nagyon fontos előírás a SABAM ügyeknél már érintett, 15. cikk által deklarált általános nyomon követési kötelezettség tilalma, amely a szolgáltatók által továbbított és tárolt információk nyomon követésére irányuló kötelezettség tilalmában határozható meg, kiegészülve a jogellenes tevékenységekre utaló jogellenes tények vagy körülmények kivizsgálására történő kötelezés tilalmazottságával. Mivel irányelvről van szó, a tagállamoknak az átültetés során lehetősége nyílt a szabályokat a saját jogrendjükre formálni, de csak olyan mértékben, hogy ne veszélyeztessék az irányelv eredeti célját. Magyarország pl. több helyen szó szerint implementálta a szabályokat az Ektv. megalkotása során, de ezen kívül a korábban már érintett amerikai DMCA bizonyos rendelkezései is átvételre kerültek. Noha a szabályozás éppen az addigi kiszámíthatatlan bírói gyakorlat kiküszöbölését, és a szolgáltatók tehermentesítését célozta, ahogy azt majd példákon át is szemléltetni fogom, ez nem valósult meg teljesen. Az irányelv az úgynevezett notice and take down, azaz értesítési és eltávolítási eljárást ajánlotta a tagállamok számára, amelynek értelmében a szolgáltató nem köteles az általa közvetített tartalmakat ellenőrizni, azonban ha tudomást szerez jogellenes tevékenységről, köteles az ezzel kapcsolatos információt rögtön eltávolítani vagy hozzáférhetetlenné tenni. Ez alkotmányjogi szempontból azért aggályos, mert így a szolgáltató a felelősség elkerülése érdekében vélhetően inkább törli a nehezményezett tartalmat, ezzel pedig végső soron véleményt alkot az érintett szólás alkotmánykonformitásáról, korlátozva a véleménynyilvánítás szabadságát, amelyre kizárólag a bíróságoknak lenne lehetősége. 57 Fontos kiemelni, hogy a notice and take down rendszer bevezetése nem volt kötelező a tagállamok részére. Mindezt a cikkekben előírtakból tudjuk levezetni, mivel ezek kimondják, hogy egyszerű továbbítás és gyorsítótárban történő rögzítés esetén a cikkben lefektetett szabályok nem érintik a bíróságok vagy közigazgatási hatóságok arra vonatkozó 53 Eker. irányelv 12. cikk, 1. bekezdés. 54 Uo. 13. cikk, 1. bekezdés. 55 Uo. 14. cikk, 1. bekezdés. 56 Vö. Uo cikk, 1. bekezdések. 57 BAYER 2005,19 lehetőségét, hogy a tagállamok jogrendszereivel összhangban a szolgáltatót a jogsértés megszüntetésére vagy megelőzésére kötelezzék. Tárhely-szolgáltatás esetén ez a rendelkezés kiegészül még azzal, hogy a tagállamoknak lehetősége van arra, hogy eljárásokat alakítsanak ki az információ eltávolításának vagy a hozzáférés megszüntetésének szabályozására. Az irányelv csak az utóbbi években kezdett el vitákat kiváltani. Pedig az ún. web2.0-ás szolgáltatások már bő 10 éve jelen vannak az interneten, viszont csak az utóbbi pár évben lett jellemző a közvetítő szolgáltatókon keresztüli jogérvényesítések elterjedése. A web2.0-ás felületeken a felhasználók maguk készítik el a tartalmakat, illetve teszik azokat közzé, a portál a technikai kereteket biztosítja ahhoz, hogy ezek megjelenhessenek. A központi kérdés az, hogy ezen site-ok részt vesznek-e a tartalom alakításában, szerkesztésében vagy pusztán passzív szerepet töltenek be, és csak a műszaki feltételeket biztosítják. Az irányelv ugyan egyértelmű abban, hogy ezen weboldalak tevékenysége tárhelyszolgáltatásnak minősül, abban azonban már nem ad egyértelmű magyarázatot, hogy az ilyen weboldalak tevékenysége feljogosítja-e őket a tárhely-szolgáltatást végzőket megillető korlátozott felelősség előnyére. Így a jogalkalmazásra hárult a feladat, hogy döntsön a kérdésben. 58 A Delfi A.S. v. Észtország ügy alapján úgy tűnik, hogy a jogalkalmazás legalábbis egyelőre amellett tette le a voksát, hogy a webkettes szolgáltatók nem jogosultak a tárhely szolgáltatókat megillető védelemre. Ugyan a dolgozat írásakor még a Nagykamara döntése esedékes, de az észt igazságszolgáltatási szervek és az EJEB is hasonlóan közelítette meg a kérdést, előrevetítve a lehetséges európai trendet a kérdéskör tekintetében. A Delfi Észtország egyik legnagyobb hírportálja, amely a rajta megjelenő cikkek vonatkozásában kommentelést tesz lehetővé. A hozzászóláshoz egy nevet kell megadni, illetve a felhasználó mérlegelésétől függ, hogy címét rendelkezésre bocsátja-e. Mivel a név mellé semmilyen más adatot nem követelnek meg, az álnéven történő véleménynyilvánítás a jellemző, naponta kb hozzászólás érkezik a Delfi felületére. A portál leszögezi, hogy a hozzászólások nem tükrözik az oldal véleményét, és a kommentelők felelősek az általuk közzétett nézeteikért, valamint megemlítik, hogy az észt joggyakorlatban volt már példa egy-egy felhasználó felelősségre vonására. Az oldal célja ezzel nyilván az, hogy a felelősségét ne állapíthassák meg, azonban az álnéven történő hozzászólás biztosításával nehezen értelmezhető, hogy a felhasználók hogyan felelhetnének az általuk generált tartalmakért, ha megfelelő mennyiségű adat hiányában a velük szemben történő 58 BARTÓKI-GÖNCZY20 jogérvényesítés gyakorlatilag kizárt. A Delfi a hozzászólások vonatkozásában moderálást nem végez, azonban a notice and take down szisztéma alkalmazott, tehát jogellenes tartalom esetén a szerkesztők fenntartják a jogot a vélemény eltávolítására és a jogsértő további kommenteléstől való eltiltására ban egy utazással és szállítmányozással foglalkozó cég kapcsán jelent meg egy cikk, melyhez 185 hozzászólás érkezett, melyek közül több is a vállalat vezetőjét becsmérelte. A vállalat ügyvédei felszólították az oldalt, hogy törölje ezeket a megnyilvánulásokat, és fizessen nem vagyoni kártérítést az okozott sérelmekért. A Delfi a kérésnek megfelelően eltávolította az érintett hozzászólásokat, azonban a kártérítés kifizetésére nem volt hajlandó, így a Harju megyei bíróság elé került az ügy. 60 Az elsőfokú bíróság a vállalat keresetét elutasította, mondván, hogy a kommenteket el kell választani az újságírói szférától, így a hozzászólások vonatkozásában a Delfi nem minősül közzétevőnek, tehát megilleti az irányelv alapján a tárhely-szolgáltatókra vonatkozó korlátozott felelősség. A fellebbviteli bíróság azonban megsemmisítette az ítéletet, és új eljárásra kötelezte az első fokon eljáró bíróságot, amely immáron megállapította a Delfi felelősségét azzal az indoklással, hogy az oldalon működő védelmi mechanizmus (káromkodásszűrő) nem volt elegendő ahhoz, hogy megfelelő jogvédelmet biztosítson, és a site azon kijelentésével, hogy nem felel a kommentek tartalmáért, még ugyanúgy közzétevőnek minősül, amely egyúttal kizárja a tárhely-szolgáltatóknak járó mentességet. A bíróság azt is konstatálta, hogy számos komment túllépte az egyszerű bírálat határát, és becsületsértő, becsmérlő volt a vállalat vezetőjére nézve, ezekre pedig nem terjedhet ki a véleménynyilvánítás szabadsága. 61 A fellebbviteli bíróság ugyanerre a következtetésre jutott, megtoldva azzal, a hozzászólások kapcsán a Delfi tevékenysége nem csak technikai, passzív jellegű, mivel kifejezetten ösztönöz a kommentelésre. Az ügy a Legfelsőbb Bíróságnál folytatódott, amely helyben hagyta a másodfok ítéletét, kiegészítve ugyanakkor azzal, hogy az oldal látogatottsága függ a hozzászólások számától, így azok nem választhatóak el szervesen az weboldaltól, mivel a sok komment növelheti a reklámbevételeket. Továbbá azzal, hogy a Delfi nem biztosítja a felhasználók számára a már beküldött kommentek szerkesztését/eltávolítását, szükségszerűen szerkesztővé válik Delfi AS v. Estonia /09 - Chamber Judgment [2013] ECHR 941 (10 October 2013) pont. 60 Uo., pont. 61 Uo., , pont. 62 Uo., , pont. 20 Több megjelenítése
KALANDOZÁS AZ INTERNET JOG VILÁGÁBAN SZEGED 2011.09.29. Hillary Clinton az internetről Az internet a világ új idegrendszereként értelmezhető, ahol minden felhasználónak joga van az információ szabad keresésére, Részletesebben h a t á r o z a t o t:
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG
KOMMENTEKÉRT VALÓ SZERKESZTŐI FELELŐSSÉG Horváth Zsolt Bevezetés Az internet elterjedése jelentős változásokat hozott mind a média- és sajtószabályozás, mind pedig a személyiségi jogok védelmének gyakorlati Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Internetjogi változások 2014.
Dr. Keisz Nikolett Dr. Krausz Miklós Dr. Garai Zsófia ügyvéd Dr. Rácz József ügyvéd Dr. Pál Zoltán ügyvédjelölt Net-jog Internetjogi Tanácsadó Iroda Internetjogi változások 2014. Összefoglaló 2014. jelentős Részletesebben Adatvédelmi Nyilatkozat TársasTér (http://www.tarsaster.hu) weboldal
Adatvédelmi Nyilatkozat TársasTér (http://www.tarsaster.hu) weboldal A jelen adatvédelmi nyilatkozat a szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) által üzemeltetett, http://www.tarsaster.hu oldalon elérhető Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Az Európai Unió Bírósága 54/14. sz. SAJTÓKÖZLEMÉNY Luxembourg, 2014. április 8. Sajtó és Tájékoztatás A C-293/12. és C-594/12. sz., Digital Rights Ireland, valamint Seitlinger és társai egyesített ügyekben Részletesebben Adatvédelmi és adatkezelési szabályzat
Adatvédelmi és adatkezelési szabályzat 1. A szabályzat célja: Jelen szabályzat célja, hogy a www.kozossegikonditerem.hu weboldal felhasználói által az oldal használata során megadott és a weboldal üzemeltetője Részletesebben Adatvédelem 1., Definicíók, meghatározások
Adatvédelem A Birdiecar weboldal, a www.birdiecar.eu honlap üzemeltetője, a "NAGY ÉS FIAI" Szolgáltató és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság (1131 Budapest, Jász utca 179., a továbbiakban szolgáltató, Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
Hölgyválasz Kft. (1061 Budapest, Paulay Ede u. 41.) Hatályos: 2008. július 1. Az Adatkezelő (a www.holgyvalasz.hu, valamint a Hölgyválasz Táncstúdió üzemeltetője) ezúton tájékoztatja a a Hölgyválasz Táncstúdió Részletesebben 1. Adatkezelés célja. 2. Adatkezelés jogalapja. Adatkezelési Tájékoztató
Adatkezelési Tájékoztató A Lipócia Kft. (a továbbiakban: Szolgáltató) mint adatkezelő, magára nézve kötelezőnek ismeri el jelen jogi közlemény tartalmát. Kötelezettséget vállal arra, hogy tevékenységével Részletesebben Tisztelt Alkotmánybíróság! 1. Az alkotmányjogi panasz elbírálása során irányadó jogszabályok:
1 Alkotmánybíróság 1015 Budapest Donáti u. 35-45.. Bíróság útján Ügyszám: Tisztelt Alkotmánybíróság! alábbi Az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény 26. (1) bekezdése alapján az a l k o t m Részletesebben ADATVÉDELMI NYILATKOZAT
ADATVÉDELMI NYILATKOZAT 1. AZ ADATKEZELŐ A szolgáltató neve: Piroska Gyula Tréning Kft. A szolgáltató székhelye: 1139 Budapest, Lomb u. 31/B. A szolgáltató elérhetősége, az igénybe vevőkkel való kapcsolattartásra Részletesebben Felhasználási Feltételek
Felhasználási Feltételek A jelen szabályzat tartalmazza a DélUtán Alapítvány (székhelye: 1093 Budapest, Közraktár u. 22. elérhetősége: info@delutan.hu) közvetítő szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) Részletesebben ADATKEZELÉSI NYILATKOZAT. www.intuitashop.com
ADATKEZELÉSI NYILATKOZAT www.intuitashop.com A Paleandra Kft. (székhely: 1102 Budapest, Liget u 12/B. 1. em. 1.; cégjegyzékszám: 01-09- 707729; nyilvántartó hatóság: Fővárosi Törvényszék Cégbírósága; adószám: Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben ADATVÉDELEMI SZABÁLYZAT
ADATVÉDELEMI SZABÁLYZAT I./ A Szabályzat célja A jelen Szabályzat célja, hogy rögzítse a COOL EDGE Media Korlátolt Felelősségű Társaság (1082 Budapest, Leonardo da Vinci utca 46. 2. em. 16.; Cg. 01-09-175457; Részletesebben Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2.K.30.191/2013/6. 2
2.K.30.191/2013/6. 2 elektronikus hírközlési szolgáltatásból eredő tartozás, ebből következően az elektronikus hírközlési szolgáltatás nem korlátozható kizárólag telefonkészülék vételárából fennmaradó Részletesebben Jogi és adatvédelmi nyilatkozat
Jogi és adatvédelmi nyilatkozat A Szatmári Kft. mint honlap és web áruház (továbbiakban: Adatkezelő) üzemeltetője ezúton kijelenti, és magára kötelezőnek ismeri el, hogy a honlap és a web áruház üzemeltetése Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET. 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE
ORSZÁGOSRÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓTESTÜLET 2740/2007. (XII.12.) sz. VÉGZÉSE Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) az 1996. évi a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Az Osztrák Nemzeti Idegenforgalmi Képviselet (Österreich Werbung Marketing Kft.) adatvédelmi szabályzata
Az Osztrák Nemzeti Idegenforgalmi Képviselet (Österreich Werbung Marketing Kft.) adatvédelmi szabályzata Az Österreich Werbung Marketing Kft., mint Osztrák Nemzeti Idegenforgalmi Képviselet feladatai ellátásához Részletesebben ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK - hatályos 2015. 03. 01. napjától -
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK - hatályos 2015. 03. 01. napjától - A T&G Health Kft. (azonosító adatok: székhely: 1015 Budapest, Ostrom u 16. fszt. 1., cégjegyzékszám: 01-09-879970, adószám: 13280484-2-41, Részletesebben magánszemély esetében: név, cím, elérhetőség cég esetében: név, cím, elérhetőség, adószám
A szex-webshop.hu webáruház internetes oldalai regisztráció nélkül látogathatóak. Vannak azonban olyan szolgáltatások, amelyek csak regisztrált partnereink számára elérhetőek. Regisztráció A szex-webshop.hu Részletesebben MakiMaki.hu. Adatkezelési nyilatkozat
Frog Media Kft. Adatkezelési tájékoztató Készült: 2015. március 2. Preambulum A Frog Media Kft. (a továbbiakban: Adatkezelő) célja, hogy a személyes adatok védelme érdekében megtegyen minden olyan szükséges Részletesebben Adatkezelési tájékoztató. 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei. Az adatkezelő megnevezése: Radek Kilevnik egyéni vállalkozó. (a továbbiakban: Adatkezelő)
Adatkezelési tájékoztató 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Radek Kilevnik egyéni vállalkozó. (a továbbiakban: Adatkezelő) Az adatkezelő levelezési címe: Husovo náměstí 86, Vamberk, Részletesebben Elektronikus hirdetés vagy spam?
Elektronikus hirdetés vagy spam? A gyakorlatban sokszor felmerülő kérdés, hogy lehet-e a hatóság eljárását kezdeményezni kéretlen levelek (levélszemét, spam) miatt? A spam jogilag nem definiált fogalom, Részletesebben ADATKEZELÉSI TÁJÉKOZTATÓ
Adatvédelmi Nyilatkozat A Szattex Kereskedőház Zrt. székhely. HU-4033 Debrecen, Kard u. 36. - cégjegyzékszám. 09-10-000480; adószám. 23461695-2-09; bejegyző hatóság. Debreceni Törvényszék Cégbírósága(a Részletesebben NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG. Kitöltési útmutató az adatvédelmi nyilvántartásba vételi kérelemhez
NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/c. Tel: +36 (1) 391-1400 Fax: +36 (1) 391-1410 e-mail: ugyfelszolgalat@naih.hu Kitöltési útmutató az adatvédelmi Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. Adatkezelési tájékoztató. a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Adatkezelési tájékoztató a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Részletesebben Élet kioltásának egyéb kérdései
Élet kioltásának egyéb kérdései Eutanázia: http://tasz.hu/betegjog/az-eutanazia-fogalma-esaltalanos-kerdesek Hollandia Nem kritérium, hogy a betegség halálos vagy, hogy a szenvedés fizikai legyen. 2004 Részletesebben Internetes bűncselekmények, internetes önvédelem
Internetes bűncselekmények, internetes önvédelem Internetes jogsértések elleni fellépés, áldozattá válás megelőzése az Internet Hotline tapasztalatai tükrében Miről lesz szó? 2 1. Jogsértések az online Részletesebben Ügyszám: NAIH-3090-8/2013/V. [ ] részére elnök. Magyar Orvosi Kamara Országos Felügyelőbizottság. Budapest Szondi utca 100. 1068
Ügyszám: NAIH-3090-8/2013/V. [ ] részére elnök Magyar Orvosi Kamara Országos Felügyelőbizottság Budapest Szondi utca 100. 1068 Tisztelt Elnök Asszony! Bejelentéssel fordult a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Részletesebben 1. érintett: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy közvetlenül vagy közvetve azonosítható természetes személy;
Adatvédelmi nyilatkozat A jelen adatvédelmi nyilatkozat (Nyilatkozat) tartalmazza a Pásztor Tamás (2330 Dunaharaszti, Baktay Ervin u. 1., Adószám: HU60739276) (Üzemeltető) által üzemeltetett, az első pontban Részletesebben I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti
I. Az üzleti titok fogalma a közbeszerzésben II. Az üzleti titokká minősíthető adatok körével kapcsolatos főbb Kbt. szabályok III. A helytelen üzleti titokká minősítés következménye IV. Jelenlegi jogi Részletesebben Az elnök irodája. Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny 2015. Jogi példaeset. A terrorizmus elleni harc és a kínzások
Az elnök irodája A terrorizmus elleni harc és a kínzások Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny 2015. Jogi példaeset Copyright 2015 Országos Középiskolai Problémamegoldó Verseny Az esetet Németh Részletesebben ADATVÉDELMI NYILATKOZAT
ADATVÉDELMI NYILATKOZAT 1. A Szabályzat célja A jelen Szabályzat célja, hogy rögzítse a Név: Pákh Tamás egyéni vállalkozó Székhely és levelezési cím: 4090 Polgár, Csokonai utca 43. Telefonszáma: +36 (20) Részletesebben ÍTÉLET A SCHMIDT KONTRA EÖRSI-PERBEN
ÍTÉLET A SCHMIDT KONTRA EÖRSI-PERBEN Fôvárosi Ítélôtábla 2.Pf.20.861/2004/2. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fôvárosi Ítélôtábla dr. Szalay Péter ügyvéd [által] képviselt dr. Schmidt Mária felperesnek, Részletesebben Koronás Cukor Facebook Valentin napi villám nyereményjáték
Koronás Cukor Facebook Valentin napi villám nyereményjáték Részvételi és adatkezelési szabályzat Jelen nyereményjáték nem áll kapcsolatban a Facebookkal, azt a Facebook semmilyen módon nem szponzorálja, Részletesebben A D A T K E Z E L É S I T Á J É K O Z T A T Ó
A D A T K E Z E L É S I T Á J É K O Z T A T Ó A jelen tájékoztató célja, hogy rögzítse a www.ilonaapartman-hajduszoboszlo.hu (a továbbiakban weboldal) üzemeltetője: Papp Lászlóné EV. (a továbbiakban Szolgáltató) Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben A [ ] nevében több kérdésben kérte a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) állásfoglalását.
Ügyszám: NAIH-377-2/2014/V Ügyintéző: [ ] [ ] [ ] részére [ ] [ ] Tisztelt [ ]! A [ ] nevében több kérdésben kérte a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) állásfoglalását. Részletesebben Adatvédelmi tájékoztató
Adatvédelmi tájékoztató A jelen közlemény célja, hogy szolgáltatásaink minden területén, minden egyén számára, tekintet nélkül nemzetiségére vagy lakóhelyére, biztosítva legyen, hogy jogait és alapvető Részletesebben Adatvédelmi Szabályzat. MEDIACENTER HUNGARY Informatikai, Szolgáltató és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság. Hatályos: 2011.
Adatvédelmi Szabályzat MEDIACENTER HUNGARY Informatikai, Szolgáltató és Üzemeltető Korlátolt Felelősségű Társaság Hatályos: 2011. augusztus 3-tól 1 1 Fogalom-meghatározások 1.1 személyes adat: bármely Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. A hozzájárulással tisztelt Látogatónk, tisztelt Vendégünk elfogadólag tudomásul veszi az alábbi közléseinket is:
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Az AGORA Nonprofit Kft. (2800 Tatabánya, Ságvári Endre út 9., Sport Hotel Étterem) tájékoztatja tisztelt Vendégeit és a honlapjára Látogatókat, hogy csak olyan személyes adatokat Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE
AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1998. május 19-i 98/27/EK IRÁNYELVE a fogyasztói érdekek védelme érdekében a jogsértés megszüntetésére irányuló eljárásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, Részletesebben Az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 744/2009. (IV. 1.) számú HATÁROZATA
Az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 744/2009. (IV. 1.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben Webshop létrehozásának jogi feltételei
Webshop létrehozásának jogi feltételei Hatályos 2014. december www.net-jog.hu, net-jog@net-jog.hu 1 Tartalomjegyzék Nem szükséges engedély, üzlet... 3 Engedélyköteles üzletek... 3 Tevékenységi kör, számlaképesség... Részletesebben MEGÁLLAPODÁS. között az alulírott helyen és időpontban, az alábbi feltételek mellett:
MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a Székhely: Képviseli: mint önkormányzat (a továbbiakban: Önkormányzat), és másrészről a Castrum Network Kft. Székhely: 1053 Budapest, Magyar u. 3. 1. em. 2. Cégjegyzékszám: Részletesebben Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről
Állásfoglalás a munkavállalók alkoholszondával történő ellenőrzéséről Sok esetben nem csak jogos gazdasági érdeke diktálja a munkáltatónak, hogy munkavállalói tiszta fejjel, alkoholos befolyásoltságtól Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben A Kbt. 2014. március 15-i módosítása
Dr. Kovács László főosztályvezető-helyettes Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Közbeszerzésért Felelős Helyettes Államtitkárság Közbeszerzés-stratégiai és Tájékoztatási Főosztály 2014. június 18. I. A módosítás Részletesebben JOGI NYILATKOZAT, FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK, ADATVÉDELEM
JOGI NYILATKOZAT, FELHASZNÁLÁSI FELTÉTELEK, ADATVÉDELEM Jogi nyilatkozat Az m2mzona.hu honlapot a MŰSOR- HANG Zrt. üzemelteti. Az m2mzona.hu a MŰSOR- HANG Zrt. szellemi terméke, a honlap tartalma szerzői Részletesebben Kitöltési útmutató az adatvédelmi nyilvántartásba vételi kérelemhez
Kitöltési útmutató az adatvédelmi nyilvántartásba vételi kérelemhez Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Inftv.) 65-68. -ai rendelkeznek Részletesebben Léta-Ker Kft. Adatvédelmi és adatkezelési szabályzata
Léta-Ker Kft. a 1. A szabályzat célja: Jelen szabályzat célja, hogy a www.letaker.hu weboldal felhasználói által az oldal használata során megadott és a weboldal üzemeltetője (Léta-Ker Kft.) számára hozzáférhetővé Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet. véleménye
A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet véleménye a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló Részletesebben ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT
ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Hatályos 2015. július 1-jétől Társaságunk elkötelezett a magánélet védelme és tiszteletben tartása terén. A jelen Adatvédelmi Szabályzat, a weboldalunk (www.barszekreny.hu, a továbbiakban: Részletesebben ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT. Cégünk, az Optimator Üzleti Megoldások Kft által üzemeltetett weboldal kialakítása során
ADATVÉDELMI SZABÁLYZAT Cégünk, az Optimator Üzleti Megoldások Kft által üzemeltetett weboldal kialakítása során az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény Részletesebben Általános szerződési feltételek
Általános szerződési feltételek 1. A Szolgáltató megnevezése, telephelyei: Név: Ferrum Royal Kft (Képviselője: Katona Balázs, ügyvezető) Levelezési cím: 2800 Tatabánya, Mártírok útja 110. Adószám: 24161769-2-11 Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben Sajtószabadság, médiafelügyelet
Sajtószabadság, médiafelügyelet A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Unió támogatásával, Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben 3.1.Regisztráció. A regisztráció során a Felhasználónak kötelezően meg kell adnia a következő személyes adatokat:
1. A Szabályzat célja A jelen Szabályzat célja, hogy rögzítse az Pannora Kft (székhely: 4034 Debrecen, Vágóhíd u. 2 4/14, cégjegyzékszám: 09 09 016831, nyilvántartó hatóság: Debreceni Járásbíróság mint Részletesebben Fővárosi Törvényszék. Budapest Markó u. 27. 1055. Tisztelt Fővárosi Törvényszék!
Fővárosi Törvényszék Budapest Markó u. 27. 1055 Tisztelt Fővárosi Törvényszék! A Fogyasztói és Betegjogi Érdekvédelmi Szövetség (5100 Jászberény, Tóth János u. 14/A) felperes, a Vodafone Magyarország Zrt. Részletesebben A WELLNESSCENTRUM.HU WEBOLDAL ÜZEMELTETŐJÉNEK ADATVÉDELMI NYILATKOZATA
A WELLNESSCENTRUM.HU WEBOLDAL ÜZEMELTETŐJÉNEK ADATVÉDELMI NYILATKOZATA A jelen adatvédelmi nyilatkozat a közvetítő szolgáltató (a továbbiakban: üzemeltető) által üzemeltetett, http://www.wellnesscentrum.hu Részletesebben I. Pontos utalások az Internet szolgáltatások ÁSZF módosított rendelkezéseire
ÉRTESÍTÉS az EXTERNET Telekommunikációs és Internet Szolgáltató Nyilvánosan Működő Részvénytársaság Internet szolgáltatások Általános Szerződés Feltételeinek 2014. március 12. napján kezdeményezett, 2014. Részletesebben MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez
MÜK fellépés a védői jogok biztosítása érdekében Bánáti János levele Polt Péterhez 2015.08.27 Szerkesztőség Kiemelt, Hírek Az ügyvédi munka egyik fontos területe a védői tevékenység. A védői hivatás az Részletesebben Budapest, MSZÜK, 2014. február 3.
Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás az Európai Szabadalmi Hivatal joggyakorlatában Dr. Kacsuk Zsófia Budapest, MSZÜK, 2014. február 3. Áttekintés Újdonságot nem érintő nyilvánosságra jutás Interneten Részletesebben Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) 2. (3) bekezdésében biztosított jogkörömnél fogva
Alkotmánybíróság Ügyszám: Előadó: AJB-2249/2013 dr. Lápossy Attila 1015 Budapest Donáti u. 35-45. Tisztelt Alkotmánybíróság! Az alapvető jogok biztosáról szóló 2011. évi CXI. törvény (a továbbiakban: Ajbt.) Részletesebben í t é l e t e t : Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 15 nap alatt 15.000 (tizenötezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben A NetMasters-Hungary Kft. tájékoztatója Megrendelői számára. jogsértés gyanúja vagy harmadik személy általi felszólítás esetén követett eljárásról
A NetMasters-Hungary Kft. tájékoztatója Megrendelői számára jogsértés gyanúja vagy harmadik személy általi felszólítás esetén követett eljárásról a 2001. évi CVIII. törvény alapján 1 / 9 Bevezetés A NetMasters-Hungary Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.040/2004/4.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a RÁBA Járműipari Holding Rt. (Győr) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest) I.r. és a Kowaksz Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Általános Szerződési Feltételek
Diego-modul.hu Általános Szerződési Feltételek Dabas, 2014. augusztus 6. 1 Jelen dokumentum nem kerül iktatásra, kizárólag elektronikus formában kerül megkötésre, nem minősül írásbeli szerződésnek, magyar Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Adatvédelmi nyilatkozat. 1. Általános rendelkezések
Adatvédelmi nyilatkozat 1. Általános rendelkezések A Reckitt Benckiser Kft. (nyilvántartásba vevő bíróság és cégjegyzékszám: a Fővárosi Bíróság által 01-09-073850 cégjegyzékszámon nyilvántartásba véve; Részletesebben Adatkezelési tájékoztató és nyilatkozat
Adatkezelési tájékoztató és nyilatkozat 1. A Toksokk.hu web áruház használata során rendelkezésére bocsátott személyes adatait bizalmasan kezeljük, harmadik fél részére nem adjuk át. Ez alól kivételt jelentenek Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet. véleménye. az Új Polgári Törvénykönyv Javaslatának egyes rendelkezéseiről.
A Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) jogvédő szervezet véleménye az Új Polgári Törvénykönyv Javaslatának egyes rendelkezéseiről. Az alábbi vélemény a Polgári Törvénykönyvről szóló T/7971. számú törvényjavaslatnak Részletesebben Adatkezelési tájékoztató. 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei
Adatkezelési tájékoztató 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Zöld Pelikán Életmód, Kereskedelmi, Szolgáltató és Ismeretterjesztő Korlátolt Felelősségű Társaság (a továbbiakban: Részletesebben MostSzámlázz.hu - Adatvédelmi Nyilatkozat
MostSzámlázz.hu - Adatvédelmi Nyilatkozat A KBOSS.hu Kft. (székhely: 2000 Szentendre, Táltos u. 22/b.; cégjegyzékszám: 13-09- 101824; nyilvántartó hatóság: Pest Megyei Bíróság mint Cégbíróság; adószám: Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Adatvédelmi nyilatkozat
Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez Alaptörvény Szabadság és Felelősség fejezet VI. cikk (2) Az IB Controll Kft. - a továbbiakban Szolgáltató (Cg.: 03-09-123220, székhely: 6000 Kecskemét, Részletesebben Sárospatak Város Polgármesterétől
Sárospatak Város Polgármesterétől 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu JAVASLAT - Képviselő-testületnek A SAROSPATAK.HU ALATT MŰKÖDŐ INTERNETES Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ A személyes adatok védelmére komoly hangsúlyt helyezünk. Ez természetesen abban az esetben is érvényes, ha on-line foglalási rendszerünket használja, vagy feliratkozik hírlevelünkre. Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Kúria KÚRIA Kúria bíróság Bíróság BÍRÓSÁG BÍRÓSÁG bíróság Bíróság Bíróság Kúria KÚRIA Kúria