text:
⭐A Kúria Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportja által május 30-án elfogadott és a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által
A Kúria Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportja által május 30-án elfogadott és a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által
Download "A Kúria Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportja által 2013. május 30-án elfogadott és a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által"
1 KÚRIA IDEGENRENDÉSZETI JOGGYAKORLAT-ELEMZŐ CSOPORT ÖSSZEFOGLALÓ VÉLEMÉNY A Kúria Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportja által május 30-án elfogadott és a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által szeptember 23-án jóváhagyott összefoglaló vélemény [Bszi ]2 3 Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék... 3 Rövidítésjegyzék... 7 A joggyakorlat elemzése Az Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport munkájáról A joggyakorlat-elemzés folyamata A joggyakorlat-elemző csoport tagjai A joggyakorlat-elemző csoport által alkalmazott ügyviteli szabályok A vizsgálat tárgya, szempontjai A idegenrendészeti ügyek A vizsgálati szempontok A vizsgált tárgykörök részletes elemzése Eljárási határidők betartása kiutasítást elrendelő határozatok bírói felülvizsgálata során Kiutasítási határozatok felülvizsgálatát érintő jogértelmezési kérdések A menekültügyi hatóság véleménye Önállóan elrendelt BTT és kiutasítási eljárás viszonya Illegálisan tartózkodó harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély iránti kérelmének benyújtása Jogszabályi háttér és a joggyakorlat Az új eljárásjogi szabályozás elemzése Szabályozási javaslat Idegenrendészeti őrizet Az idegenrendészeti őrizet bírói felülvizsgálatának gyakorlata Ügyvitel, ügyiratkezelés Ügygondnoki rendszer hiányosságai Az ügygondnok díjazása Az ügygondnok szakértelme Az idegenrendészeti őrizet jogalapjának érdemi vizsgálata4 A magyar bíróságok gyakorlata Az uniós szabályozásból fakadó kötelezettségek Az EJEB gyakorlatából fakadó kötelezettségek Nemzetközi kitekintés A Harmtv. 54. (6) bekezdés b) pontjának értelmezése Az eljáró bírák túlterheltsége A bírói végzések indokolása Az idegenrendészeti őrizet szakági besorolása, bírák képzése Egyéb jogértelmezési kérdések: életkor-meghatározás, kísérő nélküli kiskorúak problémája Tartózkodási engedély iránti kérelem benyújtása családtagi kapcsolatra hivatkozással Az érdekházasságok megítélése Az élettársi kapcsolatok megítélése Örökbefogadással létesített családtagi kapcsolat vizsgálata A teljes hatályú apai elismerő nyilatkozaton alapuló családtagi kapcsolat létesítésével való visszaélés megítélése Tartózkodási engedély kiadása iránti eljárásban a hamis adatszolgáltatás megítélése Tartózkodási és letelepedési engedélyezési ügyekben hozott kúriai eseti döntések általánosítható tapasztalatai Tartózkodási engedéllyel kapcsolatos ügyek Letelepedési engedélyekkel kapcsolatos ügyek Idegenrendészeti és menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport részjelentése Összegző megállapítások Szakmai összegző megállapítások Az eljárási határidők betartása Kiutasítási határozatok felülvizsgálatát érintő jogértelmezési kérdések Illegálisan hazánkban tartózkodó harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély iránti kérelmének benyújthatósága Magyarországon Idegenrendészeti őrizet Visszaélés családtagi kapcsolat létesítésével5 1.6. Valótlan tény, hamis adat szolgáltatásának megítélése idegenrendészeti eljárásban Tartózkodási és letelepedési engedélyezési ügyekben alkalmazandó általánosítható elvi tételek A megélhetés igazolása A tartózkodási cél a tartózkodási engedélyezési eljárásban Visszaküldés tilalma (non-refoulement) Javaslatok, ajánlások Javaslatok Bibliográfia Felhasznált joggyakorlat Aktavizsgálat alá vont iratok Az EuB hivatkozott ítéletei Az EJEB hivatkozott ítéletei6 7 Rövidítésjegyzék 2004/38/EK irányelv Az Európai Parlament és a Tanács 2004/38/EK irányelve (2004. április 29.) az Unió polgárainak és családtagjainak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz való jogáról 2003/86/EK irányelv A Tanács 2003/86/EK irányelve (2003. szeptember 22.) a családegyesítési jogról Alaptörvény Magyarország Alaptörvénye (2011. április 25.) Alkotmány Áptv. BÁH Be. Bjétv. Bszi. BTT BÜK BÜSZ Charta Csjt. Csvt. EBD EBH EGT A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló évi XX. törvény A magyar állampolgárságról szóló évi LV. törvény Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal A büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény A bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló évi XXIX. törvény A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. törvény Beutazási és tartózkodási tilalom Budapesti Ügyvédi Kamara A bírósági ügyvitel szabályairól szóló 14/2002. (VIII. 1.) IM rendelet Az Európai Unió Alapvető Jogok Chartája A házasságról, a családról és a gyámságról szóló évi IV. törvény A családok védelméről szóló évi CCXI. törvény Elvi Bírósági Döntések Elvi Bírósági Határozat Európai Gazdasági Térség 78 EJEB EJEE EMN ET EuB FT Emberi Jogok Európai Bírósága Az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, november 4-én kelt Egyezmény (és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló évi XXXI. törvény) European Migration Network Európa Tanács Az Európai Unió Bírósága Fővárosi Törvényszék Genfi Egyezmény A menekültek helyzetére vonatkozó évi július hó 28. napján elfogadott egyezmény valamint a menekültek helyzetére vonatkozóan az évi január hó 31. napján létrejött jegyzőkönyv (kihirdetéséről szóló évi 15. törvényerejű rendelet) Gt. Gyermekjogi Egyezmény A gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény A Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, november 20-án kelt Egyezmény (kihirdetéséről szóló évi LXIV. törvény) Harmtv. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény Harmtv.vhr. A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény végrehajtásáról szóló 114/2007. (V. 24.) Korm. rendelet Jstv. Ket. A jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény A közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló évi CXL. törvény KMK vélemény A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának véleménye Költségrendelet Knptv. A bírósági eljárásban megállapítható ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet A Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokban alkalmazandó szabályokról szóló évi XVII. törvény 89 Kvalifikációs irányelv Legf. Bír. MHB Menedéktörvény MIA Módosító törvény MÜK OBH PKKB Pp. A Tanács 2004/83/EK irányelve (2004. április 29.) a harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról Legfelsőbb Bíróság Magyar Helsinki Bizottság A menedékjogról szóló évi LXXX. törvény Magyar Igazságügyi Akadémia A jogi segítségnyújtásról szóló évi LXXX. törvény, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény módosításáról évi XV. törvény Magyar Ügyvédi Kamara Országos Bírósági Hivatal Pesti Központi Kerületi Bíróság A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény PPJNE Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése XXI. ülésszakán, december 16-án elfogadott Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (kihirdetéséről szóló évi 8. törvényerejű rendelet) Ptk. Részjelentés SIS Szmtv. Szmtv.vhr. A Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény A Kúria menekültügyi és idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportjának együttes részjelentése: a biztonságos harmadik ország megítélése a menekültügyi nemperes eljárásokban Schengen Information System A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvény A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvény végrehajtásáról szóló 113/2007. (V. 24.) Korm. rendelet 910 Törvényjavaslat Új Btk. Új Ptk. UNHCR Végrehajtási rendelet Visszatérési irányelv Az egyes rendészeti tárgyú törvények módosításáról szóló T/ számú törvényjavaslat A Büntető Törvénykönyvről szóló évi C. törvény A Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény Egyesült Nemzetek Szervezetének Menekültügyi Főbiztossága A szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi I. törvény, valamint a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló évi II. törvény végrehajtásáról szóló 25/2007. (V. 31.) IRM rendelet Az Európai Parlament és a Tanács 2008/115/EK irányelve (2008. december 16.) a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról 1011 I. rész A JOGGYAKORLAT ELEMZÉSE 1112 13 1. Az Idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport munkájáról 1.1. A joggyakorlat-elemzés folyamata június 5-én a Kúria Elnöke meghatározta az idegenrendészeti joggyakorlat elemzése vizsgálati tárgykört, és ezzel egyidejűleg külön vizsgálati tárgykörként állapította meg a menekültügyi joggyakorlat elemzését is júniusában sor került a Kúria határozatainak adatbázisa alapján 209 idegenrendészeti ítéletet tartalmazó lista szerint a releváns ítéletek kigyűjtésére és témák szerinti csoportosítására, továbbá az OBH-tól a vonatkozó statisztikai adatok beszerzésére, és végül mindezek alapján a munka- és ütemterv tervezetének az elkészítésére. Mintegy 49 idegenrendészeti tárgyú kúriai ítéletet választott ki a joggyakorlat-elemző csoport mélyebb elemzés céljára és további négy fővárosi ítélet, három idegenrendészeti nemperes, és 7 menekültügyi nemperes ügyben hozott végzés beszerzésére is sor került szeptember 5-én került sor a csoport alakuló ülésére, amelyen döntés született az aktavizsgálatok szempontjainak, darabszámának, eloszlásának a meghatározásáról, valamint a feladatok felosztásáról a csoporttagok között szeptember 24-én a második idegenrendészeti és menekültügyi joggyakorlat-elemző csoportok együttes ülésén sor került a részjelentés és a kapcsolódó KMK vélemény tervezetének a megvitatására október 30-áig elkészültek az aktavizsgálatokról készült feljegyzések, amelyek 250 aktát érintettek. A joggyakorlat-elemző csoport 6 megyei törvényszék és a Fővárosi Törvényszék 2011-ben befejezett 70 darab véletlenszerűen kiválasztott, idegenrendészeti ügyét vizsgálta meg, ami az összes 2011-ben befejezett idegenrendészeti ügynek a vidéki törvényszékek esetében az ügyek átlagosan harmadát, a Fővárosi Törvényszék idegenrendészeti ügyeinek pedig közel 12%-át jelentette (339 db ügyből 40 db). Az országos statisztikai adatok szerint évben a PKKB összesen 253, a Békéscsabai Városi Bíróság összesen 719, a Nyírbátori Városi Bíróság összesen 855, a Kiskunhalasi Városi Bíróság összesen 3476, a Győri Városi Bíróság összesen 275 őrizetes ügyben hozott határozatot. A tényleges aktavizsgálatot már az országos adatok ismerete előtt megkezdtük, mivel a PKKB-n személyes konzultáció eredményeként megtudtuk, hogy havonta húszhuszonöt ügyet bírálnak el. Ennek ismeretében két teljes havi érkezés iratanyagának az átadását kértük, amit rövid úton meg is kaptunk. A továbbiakban az országos adatok ismeretében és az ügyintézés nyilvánvalóan hasonló módja miatt, a többi bíróságtól az arányosság követelményének a szem előtt tartásával ugyan, de már nem egész hónapot kitevő, hanem annál kevesebb számú irat megküldését kértük. A 2011-es éven belül a vizsgálatra kijelölt hónapok kiválasztását véletlenszerűen és nagyobb időközökkel (pl. január-augusztus) határoztuk meg annak érdekében, hogy az elhúzódó, többször hosszabbított őrizeteket is vizsgálni lehessen. A megkeresésekben kérdést tettünk fel, hogy az őrizetek meghosszabbítását büntető vagy polgári ügyszakos bírák végzik-e. Külön kértük azoknak az 1314 ügyeknek a felterjesztését, amelyekben a hatósági indítványok ellenére a vizsgált évben meghosszabbításra nem került sor. Ilyen esetre összesen háromszor került sor a Nyírbátori Városi Bíróságon. A fenti szempontok alapján a PKKB előtt folyamatban volt ügyekből a márciusi és szeptemberi érkezésből (huszonöt-huszonöt) összesen ötven, a békéscsabai bíróságtól (ahol áprilisban nyílt meg az őrzött szállás) a májusi és augusztusi iratokból (húszhúsz), összesen negyven, a győri bíróságtól az áprilisi és októberi iratokból (tizenöt-tizenöt) összesen harminc, a kiskunhalasi bíróságtól a januári és júliusi hónapokból (harminc-harminc) összesen hatvan, az érintett hónapokon belül is véletlenszerűen kiválasztott ügyet vizsgált át a joggyakorlat-elemző csoport. A megvizsgált összesen 180 ügy százalékos aránya az összes ügyekhez képest nem volt meghatározható, mivel a statisztikai adatok mögött ahogy azt a vizsgálat feltárta különböző számítási módokat alkalmaztak a bíróságok. Például amíg a Kiskunhalasi Városi Bíróság minden egy meghosszabbítást külön ügyként kezelt, addig a Nyírbátori Városi Bíróság egy őrizetes ügyét a meghosszabbítások számától függetlenül egy ügynek tekintette novemberében elkészült a Részjelentés átdolgozott tervezete, az ún. méltányossági kérelmekkel kapcsolatos jogértelmezési kérdésekre vonatkozó részmunkaanyag, valamint két további előkészítő anyag november 26-án az idegenrendészeti és menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport együttes ülésén került sor az átdolgozott és végleges Részjelentés elfogadására, valamint a KMK véleménytervezet kollégium elé való beterjesztésének elfogadására és egy részmunkaanyag tartalmi elfogadására is december 10-én a KMK véleményt, december 17-én a menekültügyi és idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoportok együttes Részjelentését elfogadta a Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium [lásd 2/2012. (XII.10) KMK vélemény a biztonságos harmadik ország megítélésének egyes kérdéseiről] decemberében sor került az idegenrendészeti ügyekkel foglalkozó három járásbíró bevonására január 15-éig beérkezett a bevont járásbírák, a véleményezésre felkért MHB és az UNHCR észrevételei január 30-ig sor került az egyes részanyagok kidolgozására az idegenrendészeti őrizet témájának kivételével, melyben további előkészítő anyagok készültek, és észrevételt kért a joggyakorlat-elemző munkacsoport a MÜK-től és a BÜK-től februárban az elkészült részanyagok tagok általi észrevételezésére került sor, és Csák Zsolt, valamint Vaskuti András büntető ügyszakos kúriai bírákat a csoport bevonta az idegenrendészeti őrizet témakörben, továbbá Makai Katalin polgári ügyszakos kúriai bírát az érdekkapcsolatok elemzési körben. A külső szakértők között Szalayné Sándor Erzsébet egyetemi docenst elfoglaltságaira tekintettel Nagy Boldizsár a CEU docense, és az ELTE adjunktusa váltotta. 1415 2013. március 11-én sor került az idegenrendészeti őrizet témakörében a jogkérdések megvitatására és a tervezet főbb irányainak a meghatározására a csoport ülésén, valamint a joggyakorlat-elemző csoport megvitatta az elkészült részanyagokat április 15-éig elkészült az összefoglaló vélemény tervezete. A joggyakorlat-elemző csoport az összefoglaló vélemény tervezetét széleskörű szakmai egyeztetésre bocsátotta az idegenrendészeti és menekültügyi kérdésekben feladat- és hatáskörénél fogva érintett szervezetek részére. E szervezetek voltak: a felkért véleményezők, a hazai jogi karok, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a BÁH, valamint a Nemzetközi Migrációs Szervezet május 9-éig beérkeztek a tagok, és a felkért szervezetek észrevételei május 13-án tartott ülésén a joggyakorlat-elemző csoport megvitatta az észrevételek tükrében a tervezetet május 15-én a joggyakorlat-elemző csoport lezárta a vélemény tervezetét május 27-én az ülésen elhatározott módosításokkal elkészült az elfogadott összefoglaló vélemény végleges szövege, amelyet a joggyakorlat-elemző csoport írásos szavazással május 30-án elfogadott, és a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma elé terjesztette a Kollégium vezetőjén keresztül A joggyakorlat-elemző csoport tagjai Kúriai bírák: Bauer Jánosné, Fekete Ildikó, Kovács András György, Márton Gizella, Tóth Kincső (közigazgatási ügyszak), Makai Katalin (polgári ügyszak), Horváth Ibolya (büntető ügyszak), 2013 februárjától Csák Zsolt, Vaskuti András (büntető ügyszak); Közigazgatási és munkaügyi bíróságok bírái: Figula Ildikó (Debrecen), Surányi József (Budapest),; Járásbírósági bírák: Hajdú Csaba (Nyírbátori Járásbíróság), Pásztor Ottília (Kiskunhalasi Járásbíróság), Vida Adrienne (PKKB); Külső szakértők: Hautzinger Zoltán (NKE RTK tanszékvezető docens), Szalayné Sándor Erzsébet (PTE ÁJK docense) január 31-ig, Nagy Boldizsár február 1-jétől (CEU docense, ELTE ÁJK adjunktusa); A menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport tagjai közül tanácskozási és észrevételezési joggal: Nagy Anita (Budapest), Pál Zoltán (Debrecen), Béri András (Szeged), Tóth Judit (SZTE ÁJK docense). A joggyakorlat-elemző csoport munkáját érdemi és adminisztratív szempontból egyaránt segítő kúriai tisztviselők voltak: Barabás Gergely és Robotka Imre kúriai közigazgatási bírósági titkárok, és F. Rozsnyai Krisztina kúriai tanácsadó [ELTE-ÁJK egyetemi adjunktus] A joggyakorlat-elemző csoport által alkalmazott ügyviteli szabályok 1516 Ha nincs legalább 4/5-ös többség (minősített többség) egy adott jogértelmezési kérdésben, és a jogértelmezési kérdés olyan jellegű, hogy jogegységi határozat tárgya lehet, akkor a csoport jogegységi döntést javasol. Ugyanez a helyzet, ha konszenzus van a jogértelmezési kérdésben, de az ellentétes egy meghozott EBH-val. Ha nincs teljes konszenzus, de legalább a tagok 4/5-e egyetértett a jogértelmezési kérdésben, akkor kollégiumi vélemény közzétételét és EBH közzétételét javasolja a csoport (feltéve, hogy a jogértelmezési kérdés olyan jellegű, hogy kollégiumi vélemény illetve EBH tárgya lehet.) Ha teljes konszenzus van egy jogértelmezési kérdés tekintetében, azt csak az összefoglaló vélemény tartalmazza az összegző megállapítások körében. Ha lehetséges, EBH közzétételére tett a joggyakorlat-elemző csoport javaslatot. Minden olyan esetben, amikor nincs teljes konszenzus, de az adott kérdés jellegénél fogva nem lehet jogegységi határozat, vélemény, vagy EBH tárgya, akkor azt szintén csak az összefoglaló vélemény összegző megállapításai tartalmazzák. Minden olyan esetben, amikor jogértelmezéssel nem volt feloldható a jogalkalmazási probléma, akkor elsődlegesen az OBH felé tett igazgatási jellegű javaslatokat fogadott el a csoport, esetleg külső, igazságszolgáltatásban közreműködő szervek felé fogalmazott meg ajánlásokat, és csak végső esetben tett javaslatot jogalkotásra. Az írásbeli szavazások elrendelésekor azt a szabályt alkalmazta a csoport, hogy ha a szavazás során három tag kéri ülés összehívását és a személyes szavazást, akkor az írásbeli szavazás eredménytelen, és az ülést vita és szavazás céljából össze kell hívni. Ilyen esetre nem került sor. 1617 2. A vizsgálat tárgya, szempontjai 2.1. A idegenrendészeti ügyek A vizsgálat tárgya az idegenrendészeti ügyek bírósági joggyakorlatának elemzése. Idegenrendészeti ügyeknek nevezzük a külföldi állampolgárok Magyarországra való beutazásával és tartózkodásával kapcsolatos jogi szabályozás BÁH (illetve a rendőrség 1 ) által végzett hatósági érvényesítésével összefüggő bírósági ügyeket. Ezek közé tartozik azon BÁH (illetve a rendőrség) által hozott hatósági határozatok és végzések bírósági felülvizsgálata, amelyek az Szmtv.-n, a Harmtv.-en és e törvények végrehajtási rendeletein, így az Szmtv.vhr.-en, a Harmtv.vhr.-en, valamint a Végrehajtási rendeleten és más kapcsolódó rendeleteken alapulnak. Ezek azok az ügyek, amelyekben a BÁH (illetve a rendőrség), mint idegenrendészeti hatóság jár el. A BÁH mint idegenrendészeti hatóság számos eljárásban, különféle tartalmú döntéseket hozhat, amelyek bírósági felülvizsgálat tárgyai lehetnek. A joggyakorlat-elemzés azon ügyekre koncentrált, amelyek a Kúria joggyakorlatában, az alsóbb fokú bíróságok joggyakorlatát feltáró aktavizsgálatok eredményei és külső jelzések, elsősorban az UNHCR jelentései alapján jogértelmezési problémákat vetettek fel. Ennek megfelelően az elemzés tárgyát képezte: 1. A tartózkodási és letelepedési engedélyezési és hosszabbítási, kétfokú eljárásokban hozott hatósági döntések bírósági felülvizsgálatának gyakorlata, amely döntéseket közigazgatási ügyszakos bírók, január 1-jétől a közigazgatási és munkaügyi bíróságok bírálnak el. E területen a Kúriának is számottevő joggyakorlata alakult ki. 2. A Harmtv. alapján egyfokú eljárásban, kiutasítást (illetve BTT-t) elrendelő határozatok bírói felülvizsgálatának gyakorlata, amelyet 15 napos soron kívüli eljárás keretében szintén közigazgatási bírók végeznek, jelenleg a közigazgatási és munkaügyi bíróságokon, ezt megelőzően 2012-ben a törvényszékeken, illetve a fővárosi illetve megyei bíróságokon december 24-e után indult ügyekben és megismételt eljárásokban hozott bírósági ítéletek ellen benyújtható felülvizsgálati kérelem a Kúriára is, ezért kis számban keletkezett kúriai joggyakorlat is ebben a témában. 3. A kiutasítást előkészítő és idegenrendészeti őrizetet meghosszabbító soron kívüli eljárást jelentő nemperes eljárások gyakorlata 2, amit az idegenrendészeti őrizet helye szerinti járásbíróságok végeznek. E döntések ellen nincs helye jogorvoslatnak, így nincs kúriai gyakorlata sem a területnek. 1 A kiutasítást előkészítő őrizet elrendelése esetében. 2 A Harmtv. értelmében őrizetnek minősül a kiutasítást előkészítő őrizet és az idegenrendészeti őrizet. Az idegenrendészeti őrizet a Harmtv. 54. (1) bekezdése értelmében az elrendelt kitoloncolást vagy a dublini eljárásban történő átadás vagy visszaadás végrehajtásának biztosítását szolgáló intézmény, amely a Harmtv. 54. (1) bekezdés a)-e) pontjai szerinti feltételek valamelyikének fennállása esetén rendelhető el. A kiutasítást előkészítő őrizetet az idegenrendészeti hatóság a Harmtv a szerinti törvényi feltételek fennállása esetén rendelheti el az idegenrendészeti eljárás lefolytathatósága érdekében. 1718 Nem voltak tárgyai az elemzésnek az Szmtv. és a Harmtv. szerinti kifogást elbíráló járásbírósági végzések 3, mert a vizsgálati szempontok alapján nem volt azonosítható olyan jogalkalmazási probléma, amely speciálisan ezekre az ügyekre vonatkozó jogértelmezési problémát vetett volna fel. Másrészt ezek az ügyek viszonylag csekély számúak, ezért sem volt észlelhető olyan kialakult bírói gyakorlat, amely elemzés tárgyát képezhette volna. Noha felmerült nem ellenőrzött adat arra nézve, hogy a kifogások előterjesztése csekély számának hátterében részben a hatóság nem megfelelő ügykezelése állhat (nem veszik át az ilyen beadványokat és nem továbbítják), ez olyan kérdés, amely nem tartozik a bírósági gyakorlat elemzésének körébe, mert kifejezetten a hatósági gyakorlat értékelését igényli. Nem volt tárgya a joggyakorlat-elemzésnek az Szmtv. szerinti 8 napos határidővel elbírálandó kiutasítási határozatok bírósági felülvizsgálata és a bíróság által elrendelt kiutasításon alapuló kitoloncolási őrizet gyakorlatának vizsgálata, mert a vizsgálati szempontok alapján nem merült fel olyan tény, körülmény, információ, amely jogértelmezést igényelt volna. A bíróság által elrendelt kiutasítás végrehajtása körében hozott büntetés-végrehajtási bíró által hozható döntések ugyanezen okból nem voltak az elemzés tárgyai. Szükséges azonban megjegyezni, hogy a vizsgálat tárgya volt egy olyan jogértelmezési kérdés (a visszaküldés tilalmának alkalmazása), amely a büntetés-végrehajtási bírák joggyakorlatára is vonatkozik. Nem volt tárgya az elemzésnek a menekültügyi joggyakorlat, azok a menekültügyi eljárások, ahol a BÁH mint menekültügyi hatóság jár el a Menedéktörvény alapján. Bár az idegenrendészeti és menekültügyi eljárások és jogértelmezési kérdések számos ponton egymással szorosan összefüggnek, de vizsgálati módszertani okok a két jogterület külön elemző csoportokban való vizsgálatát indokolták. Ez a módszertani ok pedig az volt, hogy míg az idegenrendészeti jognak egy releváns részében a Kúria egyedi ügyekben ítélkezési tevékenységet folytat, ezért van joggyakorlata, addig a menekültügyi eljárásoknak nincs olyan szelete, amelyre bármilyen rálátása lenne, mivel menekültügyekben kizárt mindenféle rendkívüli perorvoslat. Ezért az idegenrendészeti jog területén a joggyakorlat-elemzés kiindulópontja a Kúria egyedi döntései, a kúriai ítéleteket tartalmazó adatbázis volt, és az ítéletek elemzése során nyert információkat csak kiegészítette az alsóbb fokú bíróságok ügyeit érintő aktavizsgálat, addig a menekültügyi joggyakorlat a Kúria számára kizárólag az alsóbb fokú bíróság ügyeinek aktavizsgálattal történő elemzésével ismerhető meg, és csak az aktavizsgálatot követően határozhatók meg az elemzés irányai. Ugyanakkor nem lehetett figyelmen kívül hagyni, hogy ahol a menekültügyi és idegenrendészeti ítélkezés szorosan érintkezik, az egységes jogértelmezés érdekében szükség van mindkét joggyakorlat-elemző csoport közös állásfoglalására. Ezért az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport működésének megkezdésével egyidejűleg sor került a menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport felállítására is. A kúriai bíró tagok többsége mindkét joggyakorlat-elemző csoport tagja, de részben a külső szakértők, illetve az alacsonyabb szintű bíróságok bírái tekintetében az összetétel eltérő. A menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport azon tagjai, akik csak e csoport tagjai voltak, tanácskozási joggal vettek részt az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport menekültügyi kérdéseket is 3 A kifogás az őrizet jogszerűségét (Harmtv ainak való megfelelést) biztosító bírósági kontroll, amelynek alapján a bíróság, ha kötelezettségszegést észlel, dönt az elmulasztott intézkedés pótlásáról, a jogsértő állapot megszüntetéséről. 1819 érintő jogértelmezési kérdések vizsgálatában, továbbá minden előkészítő anyagot megkaptak észrevételezésre is. Az idegenrendészeti és menekültügyi joggyakorlat alapjait egyaránt érintő kérdésként sikerült azonosítani a visszaküldés tilalmának (non-refoulement elv) jogértelmezési kérdéseit. Az ezzel kapcsolatos megállapítások a menekültügyekkel és idegenrendészeti ügyekkel foglalkozó közigazgatási ügyszakos bírók, az idegenrendészeti ügyekkel foglalkozó járásbírósági bírák, valamint a bíróság által elrendelt kiutasítás végrehajtása körébe eső büntetés-végrehajtási bírák döntési jogkörébe tartozó ügyeket egyaránt érinti. E kérdéskör jogi elemzésére a visszaküldés tilalmára vonatkozó szabályok egységes értelmezéséhez szükséges álláspont kialakítására, illetve a bíróság különböző szintjein és különböző ügyszakokban ítélkező bírák egységes jogalkalmazási gyakorlatának kialakításához szükséges igazgatási intézkedésekre vonatkozó javaslat megtételére az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport tapasztalatainak felhasználásával, a menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport jelentésében fog sor kerülni. A menekültügyi joggyakorlat-elemző csoport aktavizsgálatait és elemzési tevékenységét az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport munkájának lezárását követően kezdi meg, amelyben az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport alsóbb szintű bíróságainak bírái és külső szakértői tanácskozási és észrevételezési joggal fognak részt venni. Mivel azonban gyors döntést igénylő jogalkalmazási problémaként jelentkezett a Menedéktörvény 51. (2) bekezdés e) pontján alapuló végzések bírói felülvizsgálata, ezért sor került olyan közös ülésekre is, ahol mindkét joggyakorlat-elemző csoport tagjai szavazati joggal vettek részt, és sor került ebben a témában a Részjelentés elfogadására. E Részjelentés a visszaküldés tilalmát érintő alapvető eljárásjogi kérdésekben már állást foglalt [2012. december 17., a Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által elfogadott menekültügyi és idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport részjelentése továbbá lásd 2/2012. (XII. 10.) KMK vélemény a biztonságos harmadik ország megítélésének egyes kérdéseiről]. Az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport foglalt állást a menekültügyi kérdéseket is érintően abban a kérdésben, hogy a BÁH mint idegenrendészeti hatóság eljárása során a BÁH mint menekültügyi hatóság szakvéleménye kötelező-e az idegenrendészeti hatóságra nézve. Ugyanakkor az idegenrendészeti joggyakorlat-elemző csoport a menekültügyi joggyakorlatelemző csoport vizsgálatára utalta a minősített adatokon alapuló határozatok felülvizsgálatával összefüggő jogértelmezési kérdések megítélését, ami mindkét jogterületen azonos módon merül fel A vizsgálati szempontok Az elemzés során hét vizsgálati szempontot vett figyelembe a joggyakorlat-elemző csoport: 1. Az eljárási határidők betartásának vizsgálata. 1920 2. Az emberi jogi szempontok érvényesülésének vizsgálata, elsősorban de nem kizárólag az UNHCR jelentéseiben 4 azonosított kritikus jogértelmezési kérdésekkel összefüggésben. Szükséges megjegyezni, hogy a joggyakorlat-elemző csoport nem foglalkozott olyan kérdésekkel, amelyek a magyar idegenrendészeti joggyakorlat kritikáját jelentik, de nem kapcsolódott a hazai bírói felülvizsgálathoz. 3. Az UNHCR jelentésében megfogalmazott bírói szervezetet és a bírák képzését érintő ajánlások 5 értékelésére is kiterjedt a vizsgálat. Ezért vizsgálati szempont volt az is, hogy az idegenrendészeti jellegű ügyekben eljáró járásbírósági, illetve büntetésvégrehajtási bírák hatáskörébe tartozó eljárások, milyen ügyszakra tartoznak (büntető, polgári vagy közigazgatási) és szükséges-e a közigazgatási és munkaügyi bíróságok hatáskörébe utalni nagyobb szakértelem biztosítására hivatkozással ezeket az ügyeket az egységes joggyakorlat kialakítása érdekében. 4. A kúriai joggyakorlat és ehhez kapcsolódó alsóbb fokú bírósági idegenrendészeti ügyek aktáinak vizsgálata alapján azonosított ellentmondó joggyakorlatra utaló jogértelmezési kérdések vizsgálata. 5. A joggyakorlat nemzetközi szerződésekben foglalt kötelezettségeknek, a strasbourgi bíróság (EJEB) joggyakorlatának és az európai uniós irányelveknek való megfelelés vizsgálata, különös tekintettel arra, hogy az idegenrendészeti jog egésze európai uniós jogi aktusok a bírósági felülvizsgálatot érintő témakörökben elsősorban európai uniós irányelvek által meghatározott. 6. Fontos szempont volt az elemzéskor, hogy a vizsgálat kizárólag az ítélkezési gyakorlatra terjedt ki, és csak ezzel összefüggésben vizsgáltuk a hatósági joggyakorlatot. Így számos olyan kérdés nem volt tárgya az elemzésnek, ami az idegenrendészeti jog területét érinti, de nem kapcsolódik szorosan a bírósági felülvizsgálat, peres és nemperes eljárások jogértelmezési kérdéseihez. 7. Végül fontos szempont volt, hogy az egyes jogértelmezési kérdések megoldásakor csak a legvégső esetben tegyen a csoport javaslatot jogalkotásra. A joggyakorlatelemző csoport 2012 szeptemberében tartotta alakuló ülését és az összefoglaló véleményének májusi elkészültéig is lényeges kérdésekben változtak a jogszabályok (elsősorban uniós irányelvek által előírt implementációs kötelezettségek teljesítése okán), sőt egyes kérdésekben azonos jogszabályi háttér mellett a hatósági gyakorlat is változott, amely korábban lényeges jogértelmezési kérdéseket lényegtelenné tett, eddig fel sem merült kérdéseket pedig a jövőben lényegessé tehet. Az elemzés tárgyát képező korábbi évek bírói gyakorlatában és jelenleg még folyamatban lévő ügyekben is olyan jogszabályok értelmezése jelenti a problémát, 4 UNHCR augusztusi Szerbia, mint menedéket nyújtó ország jelentése; UNHCR áprilisi Magyarország, mint menedéket nyújtó ország jelentése; UNHCR decemberi jelentés frissítése: Note on Dublin transfers to Hungary of people who have transited through Serbia- update; UNHCR Guidelines on the Applicable Criteria and Standards relating to the detention of Asylum-seekers and Alternatives to Detention (2012) 5 UNHCR áprilisi Magyarország, mint menedéket nyújtó ország jelentése, 46.; 18. Ajánlások 20 Több megjelenítése
Jogszerűen, szakszerűen, következetesen, emberségesen! Szolnok 2012. december 04. Harhai Zsolt igazgató Előzmények Hazánk 1989-ben területi korlátozással csatlakozik a a menekültek helyzetéről szóló 1951. Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7 Jogi segítségnyújtás Hatáskörrel rendelkező szerv: VEMKH Igazságügyi Szolgálat Jogi Segítségnyújtó Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben http://www.lb.hu/joghat/jk0306.html
1. oldal, összesen: 5 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSBB BÍRÓSÁGA 3/2006. KJE szám A Magyar Köztársaság nevében! A Magyar Köztársaság Legfelsbb Bíróságának közigazgatási jogegységi tanácsa a 2006. március Részletesebben T Á J É K O Z T AT Ó
T Á J É K O Z T AT Ó az ideiglenes tartózkodási engedély kérelmezéséhez 1. Jogosultak köre 2. Fogalom magyarázat 3. A kérelem benyújtása és az eljárással kapcsolatos információk 4. Formanyomtatvány 5. Részletesebben 5. Ez a rendelet a kihirdetését követő napon lép hatályba. Orbán Viktor s. k., miniszterelnök
18034 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2015. évi 108. szám A Kormány 203/2015. (VII. 23.) Korm. rendelete a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény végrehajtásáról szóló 101/1998. (V. 22.) Korm. rendelet Részletesebben A tárgyalást megelızı szakasz. elıadás
A tárgyalást megelızı szakasz Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Az elsıfokú eljárás szakaszai 1. A tárgyalást megelızı szakasz (a keresetlevél benyújtásától a perindítás hatályának Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben ÁLLAM ÉS POLGÁR II. NEMZETISÉGEK ÉS EGYÉB JOGI STÁTUSZOK. Alkotmányjog 1. előadás 2015. április 9.
ÁLLAM ÉS POLGÁR II. NEMZETISÉGEK ÉS EGYÉB JOGI STÁTUSZOK Alkotmányjog 1. előadás 2015. április 9. ÁLLAMI SZUVERENITÁS ÉS ANNAK ALANYI KÖREI 1. A magyar állami szuverenitás személyi hatálya A magyar állampolgárok Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről
TÁJÉKOZTATÓ a nemzetgazdasági érdekre történő hivatkozással benyújtott tartózkodási engedély kérelmezésének rendjéről A tartózkodási engedély első alkalommal történő kérelmezése 1.) A tartózkodási engedély Részletesebben KÚRIA MENEKÜLTÜGYI JOGGYAKORLAT- ÖSSZEFOGLALÓ VÉLEMÉNY ELEMZŐ CSOPORT
KÚRIA MENEKÜLTÜGYI JOGGYAKORLAT- ELEMZŐ CSOPORT ÖSSZEFOGLALÓ VÉLEMÉNY A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiuma által 2014. október 13-án elfogadott összefoglaló vélemény [Bszi. 29-30. ] Tartalomjegyzék Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem látogatás céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első Részletesebben Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak. havi adatszolgáltatása. Büntető ügyszak (katonai ügyszak nélkül)
5. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 5.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másod-, harmadfokú és a törvényszék másodfokú tanácsainak havi Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából
Tartózkodási engedély kérelem családi együttélés biztosítása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA
A MENEKÜLTÜGYI POLITIKA A menekültügyi politika célja a tagállamok menekültügyi eljárásainak harmonizálása egy közös európai menekültügyi rendszer kialakításával. A Lisszaboni Szerződés jelentős módosításokat Részletesebben A Szolnoki Törvényszék Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégiumának
SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Polgári-Gazdasági-Közigazgatási Kollégium V e z e t ő j e 5000 Szolnok, Kossuth Lajos út 1. t. 06 56 501 410 f. 06 56 410 906 e. birosag@szolnokit.birosag.hu http://www.szolnokitorvenyszek.birosag.hu Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból
Tartózkodási engedély kérelem egyéb célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép Részletesebben Gyöngyösmellék község Önkormányzat Képviselo-testületének. 5/2006.(II.10.) Önk. számú rendelete. a falugondnoki szolgálatról 1..
Gyöngyösmellék község Önkormányzat Képviselo-testületének 5/2006.(II.10.) Önk. számú rendelete a falugondnoki szolgálatról Gyöngyösmellék község Önkormányzat Képviselo-testülete a helyi önkormányzatokról Részletesebben Nemzeti tartózkodási engedély kérelem
Nemzeti tartózkodási engedély kérelem _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben Algyő Nagyközség Önkormányzat. Képviselő-testületének. 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete
Algyő Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testületének 21/2015. (IX.30.) önkormányzati rendelete az újszülött gyermekek és a házasulandó személyek támogatásáról / egységes szerkezetben / Hatályos: 2016. Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei
Tanácsi ügyek felgyorsításának lehetőségei Dr. Mikló Katalin SZTNH Szabadalmi Fórum 2014. április 23. Jogszabályi háttér Megsemmisítési eljárás - feltételei (Szt. 42. ) - eljárási szabályok (Szt. 80., Részletesebben BEJEGYZETT ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT LÉTESÍTÉSE MAGYARORSZÁGON, NEM MAGYAR ÁLLAMPOLGÁRSÁGÚ SZEMÉLYEK ESETÉN
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére. A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés típusa-2
ELŐTERJESZTÉS A KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2016. január 27-i ülésére A napirendet tárgyaló ülés dátuma: 2016. január 27. A napirendet tárgyaló ülés: Képviselő-testület Előterjesztő: Kmetty Károly polgármester Részletesebben v é g z é s t. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa az eljárást megszünteti.
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1391, Budapest 62. Pf. 211. Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/70/2015. Iktatószám: Vj/70-8/2015. Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben A rendelet hatálya. Az eljárás alapja
Egységes szerkezetbe foglalta: Valentovics Beáta jegyző Egységes szerkezetbe foglalás ideje: 2014. február 3. Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 7/2003.(VI.25.) számú rendelete a Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete a szociális igazgatásról és ellátásról, valamint a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 12/2003. Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem kutatás céljából
Tartózkodási kérelem kutatás céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben I. fejezet Általános rendelkezések
Hortobágy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 15/2006. (IV. 25.) Hö. r e n d e l e t e a gyermekvédelem helyi rendszeréről 1 (a módosításokkal egységes szerkezetben) A képviselő-testület a helyi Részletesebben I. fejezet. Általános rendelkezések. II. fejezet
78/2004. (IV. 19.) Korm. rendelet a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek földrajzi árujelzőinek oltalmára vonatkozó részletes szabályokról 2005. november 1-jétől hatályos szöveg A védjegyek és a földrajzi Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS. Az új Mt. hatályba lépésének hatása a munkajogi joggyakorlatra
ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS Az új Mt. hatályba lépésének hatása a munkajogi joggyakorlatra A Kúria Elnöke a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) 29. -ában foglalt rendelkezések Részletesebben Közigazgatási Megállapodás
BGBl. III - Ausgegeben am 18. August 2005 - Nr. 150 1 von 5 Közigazgatási Megállapodás az Osztrák Köztársaság Szövetségi Kormánya és a Magyar Köztársaság Kormánya között az Európai Unió Tanácsa 2003. február Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
BEVÁNDORLÁSI ÉS ÁLLAMPOLGÁRSÁGI HIVATAL Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: Gépi ügyszám: Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal Részletesebben HATÁROZAT. Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Attila Melléklet: -
Ügyiratszám: KS/2794-5/2015. Tárgy: az országos bitfolyam hozzáférés nagykereskedelmi szolgáltatás ának megállapítása retail minus módszer alkalmazásával (UPC RM20) Ügyintéző: dr. Kun István, Szombati Részletesebben EU Kék Kártya iránti kérelem
EU Kék Kártya iránti kérelem Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: EU Kék Kártya kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás ideje:... Részletesebben Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete. a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról
Nyékládháza Város Önkormányzata Képviselő-testületének 9/2004. (IV. 28.)sz. rendelete a gyermekek pénzbeli és természetbeni ellátásáról (A módosítással egységes szerkezetbe foglalva.) Nyékládháza Város Részletesebben A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG
A/3. POLGÁRI ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a bírósági végrehajtásról szóló 1994. évi LIII. törvény I-XVIII. fejezetei, a 2005.évi Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések A rendelet célja. 1. A rendelet célja, hatálya
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 10/2012. (VI. 15.) OBH utasítása a közérdekű bejelentésekkel és panaszokkal kapcsolatos eljárásról szóló szabályzatról Az Országos Bírósági Hivatal elnöke a bíróságok Részletesebben KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA. 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete
KÖVEGY KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA 12/2005./X.11./Ö.r. Számú rendelete A RENDSZERES ÉS RENDKÍVÜLI GYERMEKVÉDELMI TÁMOGATÁS SZABÁLYOZÁSÁRÓL SZÓLÓ 6/1998./IV.27./ÖR. MÓDOSÍTÁSÁRÓL (Egységes szerkezetben a 6/2003./VI.25./Ö.r., Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben Balajt Község Önkormányzatának KÉPVISELŐ-TESTÜLETE e-mail cím: onkormányzat@balajt.hu
Balajt Község Önkormányzatának KÉPVISELŐ-TESTÜLETE e-mail cím: onkormányzat@balajt.hu 6-8/2015. J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: Balajt Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 07. napján (csütörtök) Részletesebben Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása. Katonai ügyszak
6. melléklet a 16/2014. (XII. 23.) OBH utasításhoz 6.számú melléklet a 8/2003. OIT szabályzathoz.. év.. hónap... számú minta Az ítélőtábla másodfokú tanácsainak havi adatszolgáltatása Katonai ügyszak 1. Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem keresőtevékenység folytatása céljából
Tartózkodási kérelem keresőtevékenység folytatása céljából Kérelmet átvevő hatóság: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem tanulmányi célból
Tartózkodási kérelem tanulmányi célból _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási kiadása első alkalommal beutazás helye: Arcfénykép beutazás Részletesebben A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2014.7.17. C(2014) 4580 final A BIZOTTSÁG.../.../EU FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2014.7.17.) az EN14342 szabvány hatálya alá tartozó bizonyos, bevonat nélküli fa padlóburkolatok Részletesebben Ét ::tz : 20 1.4 EC 0 4.
mccf (á) Az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága Ét ::tz : 20 1.4 EC 0 4. A Törvényalkotási bizottság összegz ő jelentése A harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. Részletesebben A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje
Ügyszám: 2014.El.III.A.2. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Tv. 9. -ban foglaltakra figyelemmel Veszprémi Részletesebben A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése
A pénzügyi vállalkozás vezető állású személyének megválasztása/kinevezése I. VEZETŐ ÁLLÁSÚ SZEMÉLYEK Az MNB előzetes engedélyével választható meg, illetőleg nevezhető ki a pénzügyi vállalkozásnál vezető Részletesebben 15/2006. (VI.13.) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete. a születési támogatásr ól
5/006. (VI..) Budapest Csepel Önkormányzata Kt. rendelete a születési támogatásr ól (a 0/007. (III.6.) Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Kt. rendelttel, valamint a /007. (V.5.) Budapest XXI. Kerület Részletesebben A rendelet hatálya 1..
Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestületének 4/2006.(III.21.) Ktr. rendelete A gyermekek védelmét szolgáló pénzbeli és természetbeni ellátásokról. 1 Székkutas Község Önkormányzat Képviselőtestülete Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben A menekültügyi és idegenrendészeti joggyakorlat elemző csoport együttes részjelentése:
2012.El.II.F. 1/9/4-28-1 A menekültügyi és idegenrendészeti joggyakorlat elemző csoport együttes részjelentése: a biztonságos harmadik ország megítélése a menekültügyi nemperes eljárásokban 1. A menedékjogról Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Tájékoztató. az anyakönyvi ügyekkel kapcsolatos eljárásokról
Tájékoztató az anyakönyvi ügyekkel kapcsolatos eljárásokról A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal illetékességi területe: Komárom-Esztergom megye Alkalmazásra kerülő jogszabályok: - Az anyakönyvekről, Részletesebben Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok
Ket képzés ÁROP-2009/2.2.7. A projekt az Európai Unió támogatásával, az Európai Szociális Alap társfinanszírozásával valósul meg Az ingatlanvállalkozás-felügyeleti hatóságok Az üzletszerűen végzett ingatlanközvetítői, Részletesebben Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából
Tartózkodási engedély kérelem önkéntes tevékenység folytatása céljából _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ ügyszám: Kérelmet átvevő hatóság: Gépi Kérelem adatbevitelét végző szerv: Tartózkodási engedély kiadása első alkalommal Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit. IZSÁK-KOM Térségi Kommunális Szolgáltató Nonprofit. Korlátolt Felelősségű Társaság. Cll.
,.. OHÜ Országos HuLLadékgazdálkodási Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság Az okirat sorszáma: A-..~2j../2014. Ügyiratszám: 1713-... 6.../2014. HULLADÉKGAZDÁLKODÁSI MINŐsíTŐ KÖZSZOLGÁLTATÁS Részletesebben Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól
Inárcs Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 11/2006. (VIII. 10.) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi szabályairól (Egységes szerkezetben a 3/2008. (III. 28.) és a 9/2011. (VIII. 11.), Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24
Király György JUREX Iparjogvédelmi Iroda Debrecen 2014. november 20 21. 1/24 Középpontban a a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény 62. (2) bekezdése 2011. előtt és Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban
Tartozáselismerés kontra fizetési haladék a felszámolási eljárásban Szerző: Dr. Bori Beáta 2013. december I. Bevezetés Gazdasági életünk jogi szabályozásának fejlődésében jelentős mérföldkőnek számított Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar TANTÁRGYI PROGRAM. 1. számú példány. 1. A tantárgy kódja: RHRTB08
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM Rendészettudományi Kar 1. számú példány 1. A tantárgy kódja: RHRTB08 TANTÁRGYI PROGRAM 2. A tantárgy megnevezése (magyarul): Határrendészeti igazgatás 2. 3. A tantárgy megnevezése Részletesebben III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI
III. AZ ORSZÁGOS BÍRÓI TANÁCS 2012. ÁPRILIS 17-I ÜLÉSÉN HOZOTT HATÁROZATAI 14/2012. (IV. 17.) OBT határozat a Szervezeti és működési szabályzat elfogadásának időpontjáról Az Országos Bírói Tanács a végleges Részletesebben Országos Rendőrfőkapitányság
Országos Rendőrfőkapitányság Határrendészeti Helyzetkép 215.VIII. Magyar III./ 1. Határrendészeti szakterület intézkedéseinek összetétele III./ 2. Illegális migrációhoz kapcsolódó cselekmények III./ 3. Részletesebben www.apeh.hu Nyomdai sorszámintervallumok Áfa adóalanyok EVA adóalanyok Közösségi adószámok megerősítése Köztartozásmentes adózók
ELLENŐRZÉS www.apeh.hu Az adózókat terhelő adókötelezettségek jogszerű teljesítéséhez, valamint a költségvetési támogatások jogszerű igénybevételéhez - különösen az áfa visszaigénylések tekintetében - Részletesebben Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata
Csanádpalota Város Önkormányzatának Közbeszerzési szabályzata Csanádpalota Város Önkormányzati Képviselő-testülete a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII törvény (a továbbiakban: Kbt.) 22. (1) bekezdése Részletesebben Országos Rendőrfőkapitányság
Országos Rendőrfőkapitányság Határrendészeti Helyzetkép 215.VII. Magyar III./ 1. Határrendészeti szakterület intézkedéseinek összetétele III./ 2. Illegális migrációhoz kapcsolódó cselekmények III./ 3. Részletesebben Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról
pénzügyekben hitelesen Tájékoztató a NÉP ÜGYVÉDJE jogi segítségnyújtó szolgálatról INFORMÁCIÓS ANYAGOK Tanácsadásra bejelentkezés: email: info@hitelszovetseg.hu telefon: +36(30) 7091269 S Z É C H E N Y Részletesebben 2013. évi... törvény. a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról
mm Részletesebben A Magyar Köztársaságban az igazságszolgáltatást a következő bíróságok gyakorolják:
Az igazságszolgáltatás alapelvei: 1) Hatalom megosztás elve: a hatalmi ágakat felosztják. A bírói hatalmi ág nincs alávetve sem végrehajtó sem trv alkotó hatalomnak. 2) Az igazságszolgáltatás monopóliuma: Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere. Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Ikt.szám: 30.989/2012 Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére Tisztelt Közgyűlés! A gyermekek védelméről Részletesebben ELNÖKE. A törvényszék, mint cégbíróság iratkezelése
ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal Elnökének 9/2014. (VII. 4.) OBH utasítása Részletesebben Az Országos Bírósági Hivatal elnökének
Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 6/2012. (IV. 13.) OBH utasítása a bírák és igazságügyi alkalmazottak tevékenysége elismeréséről szóló szabályzatról Az Országos Bíróság Hivatal elnökeként a bíróságok Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben BESZERZÉSI SZABÁLYZAT
Aszód Város Önkormányzata Átdolgozott Szabályzat (4. pályázati elem) BESZERZÉSI SZABÁLYZAT Készítette: CONTROLL Holding Tanácsadó Zrt. Közigazgatási Igazgatósága 2014. október 1 A gazdaság verseny tisztaságának Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben TERVEZET A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM TERVEZET
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről
113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről Az egészségügyi ellátási kötelezettségről és a területi finanszírozási normatívákról szóló 1996. Részletesebben Jogorvoslati rendszer
Jogorvoslati rendszer Jogorvoslati eszközök: kifogás fellebbezés bírósági felülvizsgálati kérelem alkotmányjogi panasz Az országgyűlési képviselők választásában eljáró választási bizottságok: Szavazatszámláló Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
KÚRIA
Kúria
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
Kúria
bíróság
KÚRIA
KÚRIA
Kúria
Bíróság
Pf. 211
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság


text:
Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések Február PDF
Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések Február 12.
Download "Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések 2009.02.11. 2009. Február 12."
1 Tételek A gazdasági társaságok közös szabályai Február A társasági jogi szabályozás funkciója 16. A szabályozási rendszer; A gazdasági társaságok fajtái 17. A Gt. általános rendelkezései; A gazdasági társaságok alapítása, szerződésmódosítás 18. A gazdasági társaságok szervei; A gazdasági társaságok megszűnése 19. A társasági határozatok bírósági felülvizsgálata és a tag kizárása; Kisebbségvédelem, hitelezővédelem Gazdasági társaságot üzletszerű gazdasági tevékenység folytatására külföldi és belföldi természetes és jogi személyek valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok alapíthatnak, működő társaságba tagként beléphetnek, társasági részesedést szerezhetnek. Gazdasági társaság alapításához a kft és az rt kivételével legalább két tag szükséges Részvétel a társaságban korlátok: Természetes személy egyidejűleg csak egy gazdasági társaságban lehet korlátlanul felelős tag Kiskorú személy nem lehet gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja Közkereseti és betéti társaság nem lehet gazdasági társaság korlátlanul felelős tagja Egyszemélyes gazdasági társaság ha törvény eltérően nem rendelkezik újabb egyszemélyes társaságot alapíthat, gazdasági társaság egyedüli tagja/részvényese lehet. Törvény a gazdasági társaság alapítását hatósági engedélyhez (alapítási engedély) kötheti. Ha valamely gazdasági tevékenység gyakorlását jogszabály ide nem értveaz önkormányzati rendeletet hatósági engedélyhez (a tevékenységi kör gyakorlásához szükséges engedélyhez) köti, a gazdasági társaság e tevékenységét csak az engedély birtokában kezdheti meg, illetve végezheti. Képesítéshez kötött tevékenységet, ha jogszabály ide nem értve az önkormányzati rendeletet kivételt nem tesz, gazdasági társaság csak akkor folytathat, ha e tevékenységben személyesen közreműködő tagjai, munkavállalói, illetve a társasággal kötött tartós polgári jogi szerződés alapján a társaság javára tevékenykedők között legalább egy olyan személy van, aki a jogszabályokban foglalt képesítési követelményeknek igazolt módon megfelel. 1
2 A gazdasági társaságnál foglalkoztatott munkavállalók jogaira és kötelezettségeire, valamint a munkaügyi kapcsolatokra a Munka Törvénykönyve rendelkezéseit kell alkalmazni. A gazdasági társaság vezető állású munkavállalónak minősülő alkalmazottai feladatkörükben a társaság érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek eljárni. Társasági jogi jogviták: a) agazdasági társaság és tagjai (részvényesei) ideértve a kizárt vagy a társaságtól egyébként megvált korábbi tagot is közötti, a társasági jogviszonyon alapuló valamennyi jogvita b) a tagok (részvényesek) egymás közötti jogviszonyában a társasági szerződéssel (alapszabállyal, alapító okirattal) kapcsolatban, vagy a társaság működésével összefüggésben keletkezett jogvita c) A gazdasági társaság legfőbb szerve által hozott határozat bírósági felülvizsgálata d) A bíróság az uralkodó tag, valamint a jogi érdekét valószínűsítő más személy kérelmére megállapíthatja, hogy az uralkodó tag és az ellenőrzött társaság (társaságok) közötti tényleges együttműködés megfelel a törvényben előírtaknak Az a) és c) pontban említett jogvitáknál a tagok a társasági szerződésben kiköthetik állandó vagy eseti választottbíróság eljárását! A b) és d) pontban említett jogvitáknál a felek kiköthetik megállapodásukban az eseti vagy állandó választottbíróság eljárását. Gazdasági társaság alapítása, szerződésmódosítás - Témák: - Társasági szerződés - A tag/részvényes vagyoni hozzájárulása - Az előtársaság - A társaság bejegyzése -Szerződésmódosítás - Az elnevezés nem minden társasági formánál egységes eltérések: Többszemélyes részvénytársaság é á esetén: alapszabály Egyszemélyes társaság esetén (Kft., vagy Rt.): alapító okirat Alaki kellékek: 1. Minden tagnak alá kell írnia a) Saját kezűleg b) Megteheti képviselő is, meghatalmazással (közokirat/teljes bizonyító erejű magánokirat kell!) 2. Minősített okiratba kell foglalni a) Közjegyző által készített közokirat VAGY b) Az alapító jogtanácsosa által ellenjegyzett magánokirat Az Nyrt. Kivételével a többi formánál szerződésminta alapján is elkészíthető! (Ez a ctv. /2006. évi V. törvény/mellékletét képezi.) 3. A társaság időtartama: ha nem rendelkeznek róla, határozatlan időre jön létre kötelező tartalma: a) a gazdasági társaság cégnevét és székhelyét; b) a gazdasági társaság tagjait, mégpedig ha a törvény másképp nem rendelkezik nevük (cégnevük) és lakóhelyük (székhelyük), jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság cégjegyzékszámának (nyilvántartási számának) feltüntetésével; c) a gazdasági társaság azon tevékenységeit, amelyeket a társaság a cégjegyzékben feltüntetni kíván; d) a társaság jegyzett tőkéjét, az egyes tagok vagyoni hozzájárulását, valamint a jegyzett tőke rendelkezésre bocsátásának módját és idejét; 2
3 kötelező tartalma: e) a társaság képviseletét, ideértve a cégjegyzés módját; f) a tagok (részvényesek) által kijelölt első vezető tisztségviselők, illetve ha a társaságnál működik felügyelőbizottság, illetve könyvvizsgáló az első felügyelőbizottsági tagok és az első könyvvizsgáló nevét (lakóhelyét, székhelyét), továbbá jogi személy vagy jogi személyiség nélküli gazdasági társaság cégjegyzékszámát (nyilvántartási számát); g) a gazdasági társaság működésének időtartamát, ha a társaságot határozott időre alapítják; valamint h) mindazt, amit e törvény az egyes társasági formáknál kötelezően előír. érvénytelensége: a) Jogerős cégbírósági bejegyzés előtt: a Ptk. alapján van lehetőség megtámadásra b) Jogerős ő cégbírósági ébíóáibj bejegyzés után: 1. Megtámadni nem lehet! 2. Semmisséget megállapítani lehet, de kizárólag az alábbi okokból: semmisségének megállapítási okai a jogerős bejegyzés után: a) a társasági szerződés ügyvédi, illetve az alapító jogtanácsosa általi ellenjegyzésére vagy közjegyzői okiratba foglalására nem került sor; b) a társasági szerződés nem tartalmazza a társaság cégnevét, főtevékenységét, jegyzett tőkéjét, továbbá a tagok (részvényesek) vagyoni hozzájárulása mértékét; c) a társaság tevékenységi köre jogszabályba ütközik; d) a társaság alapításában részt vevő valamennyi tag (részvényes) cselekvőképtelen volt, vagy a társaság alapításában részt vevők a tagok legkisebb számára vonatkozó törvényi előírásokat megsértették; e) a korlátolt felelősségű társaság és a részvénytársaság esetében a jegyzett tőke legkisebb összegére vonatkozó törvényi előírásokat megszegték. Mi történik, ha megállapítják a társasági szerződés érvénytelenségét: 1. A bíróság felhívja a társaság tagjait, hogy küszöböljék ki az érvénytelenségi okot amennyiben ez lehetséges 2. Ha nem lehetséges, akkor a társasági szerződést a megjelölt időpontig hatályosság nyilvánítja 3. Ha szükséges, fel kell hívni a cégbíróságot törvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására Az eljárás szabályait a cégtörvény állapítja meg! Az érvénytelenség megállapítása nem érinti azoknak a kötelezettségeknek a fennállását, amelyek a társaság terhére vagy javára az érvénytelenség megállapításáig keletkeztek! A vagyoni hozzájárulás Az alapításhoz valamennyi tag/részvényes hozzájárulása kell Miből áll a hozzájárulás? Pénzbeli hozzájárulás Nem pénzbeli hozzájárulás (=apport) 1. Bármilyen vagyoni értékkel rendelkező dolog 2. Szellemi alkotáshoz fűződő jog 3. Egyéb vagyoni értékű jog (lehet elismert vagy jogerős bírósági határozaton alapuló követelés) Nem lehet: munkavégzés, személyes közreműködés, szolgáltatásnyújtás A vagyoni hozzájárulás - Meghatározható a pénzbeli és a nem pénzbeli hozzájárulás aránya (a Gt. el is ezzel a Kft. és az Rt. esetében!) - Korlátozott felelősséggel működő társaságok esetén (Kft., Rt.) meghatározható még - A törzstőke (Kft.) és az alaptőke (Rt.) legkisebb mértéke - Többletszabályok a nem pénzbeli hozzájárulás szolgáltatására 3
4 A vagyoni hozzájárulás Mi történik, ha valamely tag a társasági szerződésben meghatározott időpontig nem szolgáltatja? napos határidő tűzésével felhívja, hogy fizesse meg (tartalmaznia kell a jelzést arra, hogy a nem teljesítés a tagsági jogviszony megszűnésével jár) 2. Ha nem fizet továbbra sem, akkor a harátidő lejárta utáni napon a tagsági jogviszony megszűnik (erről írásban értesíteni kell!) 3. + a társaságnak okozott kárért a PJ szabályai szerint felelősséggel tartozik Az előtársaság - Ilyen formán működhet a még be nem jegyzett társaság a társasági közokiratba foglalásának napjától/ellenjegyzésétől - Ha ilyen formán köt valamely ügyletet, akkor a b.a. a jelzést fel kell tűntetnie - Üzletszerű gazdasági tevékenység kizárólag a cégbejegyzés iránti kérelem benyújtásától folytatható és hatósági engedélyhez kötött tevékenység NEM végezhető a cégbejegyzésig!!! Az előtársaság - A társaság az előtársasági szakaszban is jogképes - Eltérések a már bejegyzett társaságtól (egyébként arra irányadó szabályok) a) tagjainak személyében a törvény által előírt eseteket kivéve változás nem következhet be; b) a társasági szerződés módosítására a cégbíróság általi hiánypótlásra történő felhívás teljesítésének kivételével nem kerülhet sor; c) nem kezdeményezhető a tag kizárására irányuló per; d) hatósági engedélyhez kötött tevékenységet nem végezhet; e) jogutód nélküli megszűnés, társasági formaváltás, egyesülés vagy szétválás nem határozható el; f) gazdasági társaságot nem alapíthat, illetve abban tagként nem vehet részt. Az előtársaság Jogerős bejegyzés után: Az előtársasági létszakasz megszűnik A megkötött jogügyletek a gazdasági társaság jogügyleteinek minősülnek Jogerős elutasítás: További jogokat nem szerezhet, kötelezettségeket nem vállalhat Köteles a működést haladéktalanul megszüntetni Az elmulasztásból eredő károkért a vezető tisztségviselők korlátlanul és egyetemlegesen felelnek A vállalt kötelezettségekből eredő tartozásokért a tagok a megszűnés szabályai szerint felelnek Az tagok egymás közötti elszámolására is a megszűnés szabályai vonatkoznak Az cégbírósági bejegyzés A gazdasági társaság alapítását a társasági szerződés megkötésétől számított 30 napon belül be kell jelenteni a cégbíróságnak (bejegyzés, közzététel) A törvényességi felügyeletet a társaság székhelye szerint illetékes cégbíróság látja el Cégnyilvánosság: a társaságra, tagjaira, a vezető tisztségviselőkre, a felügyelőbizottság tagjaira vonatkozó jogok, tények, adatok nyilvánosak Szerződésmódosítás A legfőbb szerv dönt róla, NEM kell a tagok aláírása Külön okiratba vagy a legfőbb szerv üléséről felvett jegyzőkönyvbe kell foglalni A társaság jogtanácsosa is ellenjegyezheti A módosítást is 30 napon belül be kell jelenteni a cégbíróságnak a változás megtörténténtől 4
5 Szerződésmódosítás Egyszerű szótöbbséggel módosítható (ha a társasági szerződésben nem zárták ki): Cégnév Székhely telephely fióktelep Tevékenységi kör A fentiek tekintetében a társasági szerződés a gt. ügyvezetését is felhatalmazhatja a szerződés módosításával, azzal a kikötéssel, hogy a főtevékenység ilyen módon nem módosítható A gazdasági társaságok szervei Témák: A gazdasági társaság legfőbb szerve A gazdasági társaság ügyvezetése A felügyelőbizottság A könyvvizsgáló A legfőbb szerv Elnevezés: Kkt., Bt.:tagok gyűlése Kft.: taggyűlés Rt.: közgyűlés A tagok (szavazati joggal) és meghívottak (szavazati jog nélkül) vehetnek részt. Feladata a társaság alapvető, stratégiai kérdésekben való döntés. Vannak kizárólagos kérdések az egyes társasági formáknál! A legfőbb szerv Egyszemélyes Rt. nél és Kft. nél nem működik ilyen, az egyedüli tag írásban határoz. A határozatait ülésein hozza, ahol a tagok eljárhatnak: 1. Személyesen 2. Meghatalmazott útján 3. Elektronikus hírközlő eszközök igénybevételével Utóbbi kettőt a társasági szerződésnek engednie kell! Ha bármely tag kéri, a legfőbb szervet össze kell hívni. A legfőbb szerv Nem kell szabályszerűen összehívni és hozható határozat, ha minden tag jelen van és az ülés megtartásához minden tag hozzájárul. + Ilyen hozzájárulás kell ahhoz is, hogy a meghívóban (hirdetményben) nem szereplő kérdésekről tárgyaljanak. A határozatokat a jelen lévő tagok egyszerű szótöbbségével hozza (a törvény és a társasági szerződés ettől eltérhet!) A legfőbb szerv Ha valamelyik tag nem szavazhat valamely ügyben, akkor őt a határozatképesség számításánál figyelmen kívül kell hagyni. Nem szavazhat a tag: A határozat kötelezettség vagy felelősség alól mentesít A társaság rovására más előnyben részesít A határozat szerint szerződést kell vele kötni Pert kell ellene indítani Társasági jogviszonyának létesítésére, tartalmára, módosítására vonatkozik a határozat 5
6 A legfőbb szerv Ha a tagok olyan határozatot hoztak, amelyről tudták vagy az elvárható gondosság mellett tudniuk kellett volna, hogy az a társaság érdekeit nyilvánvalóan sérti, akkor ők korlátlanul és egyetemlegesen felelnek az ebből eredő kárért. Mindazon döntések a hatáskörébe tartoznak, amelyet a törvény nem utal a legfőbb szerv vagy más szerv hatáskörébe Egyes társasági formák: Kkt. és Bt.: ült üzletvezetésre té jogosult lttag vagy tagok Kft.: egy vagy több ügyvezető Rt.: igazgatóság Zrt. alapszabálya egy emberre, a vezérigazgatóra ruházhatja!) Nyrt. alapszabálya igazgatótanácsot választhat, ez esetben nincsen felügyelőbizottság (egységes irányítási rendszer), s ilyenkor ellenőrzési funkciókat is ellát Kizárólag természetes személy lehet (kivéve Kkt., Bt.) és képviseletnek helye nincs! Megbízásként vagy munkaviszonyban látja (látják) el, kivéve: Az egyszemélyes társaság egyetlen tagja munkaviszonyban nem! A Kkt., Bt. üzletvezetésre egyedül jogosult tagja munkaviszonyban nem! A feladatot önállóan látják el, a tagok által nem utasíthatóak, kivéve: Az egyszemélyes gt. egyedüli tagja írásban utasítást adhat, s ezt köteles is végrehajtani A legfőbb szerv vonhat el hatáskört, de csak olyan mértékben, amennyiben azt a társasági szerződés lehetővé teszi. Nem lehet vezető tisztségviselő: Akit bűncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos jogkövetkezmények alól nem mentesül Akit jogerősen vezető tisztség gyakorlásától eltiltottak Akit foglalkozástól jogerősen eltiltottak és a társaság fő tevékenysége ilyen területtel foglalkozik A gazdasági társaság törlésétől számított két évig az, aki a törlést megelőző naptári évben a társaságnál vezető tisztségviselő volt Határozott időre kell megválasztani, de maximum 5 évre a társasági szerződés eltérhet A megbízás elfogadással jön létre ha elfogadja, a társaságokat, ahol már vezető tisztségviselő vagy felügyelőbizottsági tag, értesíteni kell 15 napon belül Újraválaszthatóak A legfőbb szerv által bármikor, indoklás nélkül visszahívhatóak Összeférhetetlenség: Nem szerezhet részesedést az azonos főtevékenységet végző gazdálkodó szervezetben TSZ vagy LSZ engedélyezheti Nem lehet lh vezető ő tisztségviselő i az azonos főtevékenységet végző gazdasági társaságban, szövetkezetben TSZ vagy LSZ engedheti Önmaga, közeli hozzátartozója, élettársa nem köthet saját nevében vagy javára a főtevékenységbe tartozó ügyleteket a TSZ engedheti 6
7 Összeférhetetlenség: Közeli hozzátartozóval és élettársával ugyanannál a gazdasági társaságnál felügyelőbizottsági taggá nem választható Az összeférhetetlenség megszegésének következménye: Ha kár következik be, akkor a társaság annak megtérítését a keletkezéstől számított egy évig érvényesítheti a vezető tisztségviselővel szemben Munkáltatói jogok: A munkáltatói jogokat a vezető tisztségviselők gyakorolják (testület esetében a TSZ ben rendelkezi kell ennek megoszlásáról a tagok között) TSZ vagy az LSZ a munkáltatói jogok gyakorlását egy vezető tisztségviselőre vagy más, a társasággal munkaviszonyban álló személyre ruházhatja át Törvényes képviselet: Harmadik személyekkel szemben, bíróság és más hatóságok előtt A TSZ korlátozhatja és ha többen vannak, megoszthatja, de ez harmadik személyekkel szemben nem hatályos Ügyek meghatározott csoportjára a munkaviszonyban álló munkavállalókat képviseleti joggal ruházhatják fel Írásban, cégjegyzés útján képviselik a társaságot, cégjegyzési joguk önálló, kivéve: A TSZ eltérően rendelkezik Nem a vezető tisztségviselő látja el a képviseletet két képviseleti joggal rendelkező személy együttes aláírása szükséges A vezető tisztségviselői jogviszony megszűnése: a) a megbízás időtartamának lejártával, b) visszahívással, c) törvényben szabályozott kizáró ok bekövetkeztével, d) lemondással bármikor megtehető, de csak a bejelentéstől számított 60. napon válik hatályossá, ha ezt a működőképesség megkívánja e) ha a tisztségviselő meghal, f) külön törvényben meghatározott esetben A cégvezető: A TSZ teheti lehetővé, a vezető tisztségviselők segítésére, egy vagy több lehet Munkavállaló, aki a vezető tisztségviselők irányítása alatt dolgozik Telephelyeken, fióktelepeken is működhet Általános képviseleti és cégjegyzési jogot kaphat, de ezt át nem ruházhatja A felügyelőbizottság Tulajdonosi és közérdekvédelmi ellenőrző szerv Kötelezően létrehozandó: a) a nyilvánosan működő részvénytársaság esetében, kivéve, ha a részvénytársaság az egységes irányítási rendszer szabályai szerint működik; b) zártkörűen működő részvénytársaság esetében, ha azt a szavazati jogok legalább öt százalékával rendelkező alapítók, illetve tagok (részvényesek) kérik; c) a társaság formájára és működésének módjára tekintet nélkül, ha azt törvény a köztulajdon védelme érdekében vagy a társaság által folytatott tevékenységre figyelemmel előírja; d) ha e törvény a munkavállalókat megillető ellenőrzési jogok gyakorlása érdekében így rendelkezik A felügyelőbizottság Összetétel, szavazás: 3 15 tag Testületként jár el Tagjai közül választ elnököt és szükség esetén elnökhelyettest Határozatképesség: ha a tagok 2/3 a, de legalább 3 tag jelen van A határozatokat a jelen lévők egyszerű szótöbbségével hozza 7
8 A felügyelőbizottság A tagok személyesen kötelesek eljárni nem lehetséges képviselet A tagok és a munkáltató által nem utasíthatóak A legfőbb szerv ülésén az FB tagjai tanácskozási joggal vehetnek részt Az ügyrendjét maga állapítja meg és az LSZ hagyja jóvá, ebben rendelkezni lehet arról, hogy nem személyesen, hanem elektronikus úton vegyenek részt a tagok az ülésén A felügyelőbizottság Ellenőrzés: Bármely tag megbízható vele és állandó jelleggel is megosztható Felvilágosítást kérhet a VTV től és a vezető állású munkavállalóktól, a könyveket, iratokat megvizsgálhatja A számviteli törvény szerinti beszámolóról az LSZ csak az FB írásbeli jelentésének birtokában határozhat Ha megítélése szerint az ügyvezetés működése JSZ ba, a TSZbe vagy a LSZ határozatába ütközik, vagy sérti a társaság/tagok érdekeit, összehívja az LSZ t és javaslatot tesz annak napirendjére A felügyelőbizottság Munkavállalók és az FB: Ha a társaságnál foglalkoztatott teljes állású munkavállalók száma éves átlagban meghaladja a 200 főt, a munkavállalók jogosultak részt venni az ellenőrzésben az FB tagok 1/3 része a munkavállalók közül kerül ki (tört esetén kedvezőbb megoldás!!!) A részt vevő munkavállaló az üzemi tanácson keresztül köteles a munkavállalókat tájékoztatni az ellenőrzésekről, és az FB tevékenységéről Az üzemi tanács jelöli őket, a szakszervezetek véleményét kikéri Munkavállalók és az FB: Ha az összes munkavállalói FB tag véleménye eltér az elfogadottól, azt ismertetni kell az LSZ ülésén A munkajogi védelem megilleti a munkavállalói FB tagokat Ha a munkavállaló munkaviszonya megszűnik, ezzel egyidejűleg megszűnik FB tagsága is Az LSZ hívhatja vissza a munkavállalói küldöttet, de csak az üzemi tanács javaslatára, kivéve ha kizáró ok merül fel és az üzemi tanács határidőn belül nem tesz ennek eleget A könyvvizsgáló Az LSZ választja (határozott időre, de maximum 5 évre) olyan személy választható, aki a könyvvizsgálói névjegyzékben szerepel Választható jogi személy is, s ilyenkor neki kell megjelölnie azt a személyt, aki személyében felelős a vizsgálat elvégzéséért (helyettesítésére helyettes könyvvizsgáló jelölhető ki) Gondoskodik a számviteli törvény szerinti beszámoló elkészítéséről A könyvvizsgáló Nem válaszható könyvvizsgálóvá: a) Alapító b) Tag c) Vezető tisztségviselő d) FB tag e) a) d) közeli hozzátartozója f) a) d) élettársa g) Munkavállaló, ameddig jogviszonya fennáll, s attól számított még 3 évig 8
9 A könyvvizsgáló Jogköre: A gazdasági társaság könyveibe betekinthet A VTV től, a munkavállalóktól felvilágosítást kérhet A bankszámlákat, ügyfélszámlákat, könyvvezetést, szerződéseket megvizsgálhatja Kérheti, hogy az FB az általa javasolt ügyet tűzze napirendjére vagy tanácskozási á ijoggal rész vehessen az ülésen Az üzleti titok megőrzésére köteles!!!! Az LSZ ülésére kötelező meghívni, amikor a számviteli törvény szerinti beszámolót tárgyalják és köteles is ezen részt venni Ha olyan tényt vesz észre, hogy a társasági vagyon jelentős csökkenése várható vagy a VTV k, illetve az FB felelősségvonása várható emiatt köteles az LSZ összehívását kezdeményezni ha nem hívják össze vagy a szükséges döntéseket nem hozza meg, akkor erről értesítenie kell a törvényességi felügyeletet ellátó cégbíróságot A társasági határozatok bírósági felülvizsgálata Ki indíthat pert: - Bármely tag/részvényes bármely szerv által hozott határozat ellen - Bármelyik vezető tisztségviselő és bármelyik FB tag az LSZ által l hozott határozat t ellen Milyen alapon: - A határozat beleütközik: - A Gt.-be - Bármely más jogszabályba - be A társasági határozatok bírósági felülvizsgálata Keresetindítási határidő: - A tudomásszerzéstől számított 30 napon belül - Ha a határozat meghozatalától számítva 90 nap eltelt, nem indítható per, még akkor sem, ha azt nem közölték a perindításra jogosulttal vagy nem szerzett róla tudomást Alperes: - A pert a társaság ellen kell megindítani A keresetindítási jog kizárása: - Érvényesen nem lehet, de nem illeti meg azt a személyt, aki a határozat meghozatalához szavazatával maga is hozzájárult, kivéve a)tévedés b) Megtévesztés c) Jogellenes fenyegetés A társasági határozatok bírósági felülvizsgálata Halasztó hatály: - főszabály: NEM - A bíróság maga is felfüggesztheti a végrehajtását - Ez ellen fellebbezés nem lehetséges, de kérelemre a bíróság megváltoztathatja a döntését Képviselet: - főszabály: vezető tisztségviselő - Ha ő kezdeményezi és más vezető tisztségviselő, aki képviselhet: az FB által kijelölt FB tag - Ha nincsen FB vagy valamennyi tagja felperes: a bíróság által kijelölt ügygondnok képviseli a gazdasági társaságot A társasági határozatok bírósági felülvizsgálata Döntés: - A bíróság a jogsértő határozatot hatályon kívül helyezi - Adö döntés hatálya kiterjed azokra a tagokra is, akik nem álltak perben A tag kizárása iránti per Felperes: a gazdasági társaság Alperes: a kizárni kívánt tag Indok: a tag társaságban maradása annak célját nagy mértékben veszélyeztetné Nem indítható ilyen per: a) Részvényes ellen b) Ha a gazdasági társaságnak csak két tagja van c) Ha a kizárni kívánt tag a szavazatok ¾-vel rendelkezik 9
10 A tag kizárása iránti per - Az LSZ határoz róla ¾-es szótöbbséggel hozott határozatban az érintett tag nem szavazhat! - A határozatot írásba kell foglalni - A határozat meghozatalától számított 15 napon belül kell a keresetet előterjeszteni a határidő jogvesztő - A határozat ellen külön per nem indítható, de annak jogsértő voltára a perben az alperes hivatkozhat A tag kizárása iránti per A tárgyalás: - A keresetlevél beérkezésétől számított 15. napra kell kitűzni a tárgyalás (VÁB esetén a tanács megalakulásától számított 15. napra) - Más perrel össze nem kapcsolható, keresetváltoztatás, viszontkereset kizárt, a felperes az eredetihez képest más ténybeli indokra nem hivatkozhat - Szünetelés, felfüggesztés, bírósági meghagyás nincsen, de a felperes az alperes hozzájárulása nélkül bármikor elállhat A tag kizárása iránti per A tagsági jogok felfüggesztése: - Az eljárás jogerős befejezéséig kérelemre - A felfüggesztő végzés ellen fellebbezésnek helye nincs, de azt a bíróság kérelemre maga is megváltoztathatja t th tj - Az adózott eredményből a felfüggesztés ideje alatt is jár a részesedés - A felfüggesztés alatt keletkezett tartozásokért a felfüggesztett tagnak nem áll fenn korlátlan felelőssége A tag kizárása iránti per A tagsági jog felfüggesztése alatt a gazdasági társaság: a) t nem módosíthatja b) Újabb tag kizárását nem kezdeményezheti c) Nem dönthet átalakulásról d) Nem dönthet jogutód nélküli megszüntetésről A döntés: - Ha a bíróság megalapozottnak látja, akkor kizárja a tagot a társaságból - Az ítélet ellen felülvizsgálatnak és perújításnak helye nincs! Kisebbségvédelem 1. Az LSZ összehívása - A szavazatok legalább 5%-val (vagy TSZ alapján kevesebbel) rendelkező tagok kérhetik - Meg kell jelölni az okát és a célját - nek kell a beérkezésétől számított 30 napon belül összehívnia - Az az ügyvezetés nem tesz meg, a cégbírósághoz kell kérelmet benyújtani, akinek szintén 30 napja van, hogy összehívja vagy a kérelmező tagokat hatalmazza fel erre ez ellen fellebbezésnek helye nincs - Nem köteles rá, csak, ha a kérelmezők az ülés költségeit előlegezik és egyéb feltételeit is biztosítják - A felmerült költségek viseléséről az LSZ az összehívott ülésen dönt Kissebbségvédelem 2. Beszámoló vagy valamely 2 évre visszamenő esemény könyvvizsgálói ellenőrzése - Az erre vonatkozó indítványt az LSZ elveti vagy ebben a határozathozatalt mellőzi - A szavazatok minimum 5%-val rendelkező tagok kérelmére a A szavazatok minimum 5% val rendelkező tagok kérelmére a cégbíróság rendeli el - A kérelmet az LSZ ülésétől számított 30 napon belül kell benyújtani - A cégbíróság jelöli ki a könyvvizsgálót, de nem lehet a társaság választott könyvvizsgálója - A költségeket a társaságnak kell előlegeznie, de azok viseléséről az LSZ dönt 10
11 Kisebbségvédelem 3. Igény érvényesítése tagok, VTV-t, FB tagok vagy könyvvizsgáló ellen - Az LSZ elveti az ilyen indítványt vagy abbban a határozathozatalt mellőzi - A szavazatok legalább 5%-val rendelkező tagok keresettel maguk is érvényesíthetik az igényt, de a gazdasági társaság nevében - Az ülés napjától számított 30 napjuk van, a határidő jogvesztő Hitelezővédelem 1. Kft. és Rt. esetén nem hivatkozhat korlátozott felelősségére az a tag, aki ezzel visszaélt 2. Ha több tag él vissza a korlátozott felelősséggel, akkor ők a ki nem elégített követelésekért korlátlanul és egyetemlegesen felelnek, ami különösen akkor állapítható tó meg, ha: - A társaság vagyonával sajátjukként rendelkeztek - Ha a társasági vagyont saját maguk vagy más személy javára úgy csökkentették, hogy tudták vagy elvárható gondnokság mellett tudniuk kellett volna, hogy emiatt a társaság a kötelezettségeit nem lesz képes kielégíteni Ezeket a Kkt. És a Bt. Tagjaira is megfelelően alkalmazni kell! Hitelezővédelem 3. Ha a társaság 2 egymást követő üzleti évben nem rendelkezik a társasági formára előírt megfelelő saját tőkével, akkor a) A beszámoló elfogadásától számított 3 hónapon belül biztosítani kell az előírt saját tőkét b) Ha 3 hónapon belül nem biztosítják, akkor innentől 60 napjuk van, hogy olyan társasági formává alakítsák a társaságot, ahol nincsen előírt minimum vagy olyan mértékű, amelynek eleget tudnak tenni ha egyik sem, akkor a jogutód nélküli megszünésről kell dönteni Előírt minimumok: Kft.: HUF, Rt.: 5 millió HUF A gazdasági társaság megszünése - Akkor szűnik meg a gazdasági társaság, ha azt a cégjegyzékből törlik! Jogutód nélküli megszűnés esetei: a) A TSZ-ben meghatározott időtartam eltelt vagy megszűnési feltétel megvalósult b) Az LSZ elhatározza a jogutód nélküli megszűnést c) A tagok száma egy főre csökken (ez Kft. és Rt. esetén nem probléma) d) A cégbíróság megszünteti e) Jogszabály így rendelkezik A gazdasági társaság megszűnése Jogutóddal történő megszűnés esetei: a) Társasági formaváltás: egyetemes jogutódlással más társasági formát választ b) Egyesülés: két vagy több gazdasági társaságból egyetlen jogutód gazdasági g társaság lesz a) Összeolvadás: X + Y társaságból Z társaság lesz b) Beolvadás: X + Y társaságból X vagy Y társaság lesz c) Szétválás: a gazdasági társaság két vagy több gazdasági társasággá válik szét a) Különválás: X gazdasági társaságból Y és Z gazdasági társaságok lesznek b) Kiválás: X gazdasági társaságból X és Y gazdasági társaságok lesznek Köszönöm a figyelmet! A következő óra: február 26-a 15:30 Téma: A közkereseti társaság és a betéti társaság; A korlátolt felelősségű társaság I. 11

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
erdély ma - A magyarellenes közigazgatási reform veszélye nem hárult el!
autonómia 2017.06.26. | 08:03 A magyarellenes közigazgatási reform veszélye nem hárult el! 2488 11 2017 májusában, a Bukaresti Fellebbviteli Bíróságon (Curtea de Apel Bucureşti) jogerősen véget ért az a per, amelyet a Székely Nemzeti Tanács elnöke, Izsák Balázs indított a Diszkrimináció Ellenes Tanács valamint Traian Băsescu, akkori államelnök, Victor Viorel Ponta, akkori miniszterelnök, George Crin Laurențiu Antonescu és Liviu Nicolae Dragnea ellen. A bukaresti bíróság a Székely Nemzeti Tanács elnökének keresetét jogerősen elutasította.
Az ügy kiváltója a fent jelzett politikusok azon nyilvános és határozott ígérete volt, hogy a közigazgatási reform után nem lesz magyar többségű régió Romániában. Tekintettel arra, hogy Románia területén számos olyan, történelmi és kulturális hagyományokkal rendelkező régió is létezik, ahol a magyar népesség többséget alkot, az államhatalom befolyásos rangú képviselőinek ez a kijelentése előre vetítette a magyar közösség hátrányos megkülönböztetését. A Székely Nemzeti Tanács elnöke (továbbiakban: felperes) ezért a Diszkrimináció-ellenes Tanácshoz fordult, amely egy alapvető emberi jog, a szólásszabadság joga mögé próbálta elbújtatni az államhatalom közhatóságainak diszkriminatív megnyilvánulását. A Diszkrimináció-ellenes Tanács 2013. október 2-án meghozott határozata ellen a felperes a Bukaresti Fellebbviteli Bírósághoz fordult, egyben bíróság elé idézve a felelős román közhatóságok felsorolt képviselőit. 2014. október 2-i gyűlésén a keresetet a bíróság elutasította, majd ez év májusában a fellebbezést is. A bukaresti Diszkrimináció-ellenes Tanács és a bíróság is egyértelműen mellőzte azt a tényt, hogy az alapvető emberi jogok, mint a szólásszabadság joga, az egyéneket illetik meg és nem az államhatalom hatóságait. A felperes minden olyan hivatkozást megcáfolt, amely az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatára hivatkozva próbálta menteni az alpereseket. Az Emberi Jogok Európai Bíróságának joggyakorlata ugyanis az egyének jogait védi az államhatalommal szemben és soha sem fordítva. Ebben a perben ennek a fonák helyzetnek lehettünk tanúi. A bíróság elutasította azt a kérését is a felperesnek, hogy az ügyet mérlegelésre küldjék át az Európai Unió Bíróságának. Ugyanis erre a közösségi jog minden esetben lehetőséget kínál, ha egy tagállam valamely bírósága olyan ügyet tárgyal, ahol szükséges egy uniós jogforrás értelmezése. A felperes keresete a 2000/43 számú, a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló uniós irányelvre épült, és a bíróság a kérés elutasításával nem kívánta kizárni még a látszatát sem annak, hogy ebben a perben politikai döntést fog hozni. A felperes felhívta mind a Diszkrimináció-ellenes Tanács, mind a Bukaresti Fellebbviteli Bíróság figyelmét arra, hogy a román államhatalom vezető beosztású képviselői nemcsak a magyar közösség hátrányos megkülönböztetését ígérték meg, befolyásolva és irányt szabva a közigazgatási átszervezés intézményeinek, de ezzel súlyosan sértették Románia nemzetközi kötelezettségvállalásait is. Az alperesek viszontválaszai, valamint a jogerős bírósági határozat – amelynek indoklását még nem kaptuk meg – világosan jelzik, hogy Románia nem mondott le egy olyan közigazgatási átszervezésről, amely asszimilációs politikát követ és nyíltan magyarellenes. Figyelmeztetés mindnyájunknak, hogy erre minden rendelkezésre álló eszközzel fel kell készülnünk!
SZNT, közlemény
Szenvedő írta (2017.06.27. 10:58:32)
Gácsér! Igaza is lehet,- szabad akaratát senkinek ne gáttoljuk!
Nyilas írta (2017.06.27. 08:44:51)
Kedves Himes tojaás.
Soha nem voltam a "Jobbik legeltökéltebb híve", de nyugodtan költsön magának elméleteket, amit aztán rá lehet húzni valakire, hogy legyen miért kötözködni.
Csupán a hülyeségek ellen szólaltam meg, amikor Himes tojás félék piaci pletykákat terjesztettek mindentudóan. De azt megtettem akkor is, amikor a Fideszről, vagy bárkiről terjesztettek ostobaságokat.
De hogy ennek a bejegyzésemnek, amire tetszett reagálni mi köze van a Jobbikhoz,vagy "NYILAS"(azt ugyan nem tudom ki)legeltökéltebbségéhez azt csak Himes ésszel lehet felfogni
Gácsér írta (2017.06.27. 07:23:18)
Tisztelt Szenvedő!
Ezt írta: "a lány megvédte barátját hősiessen." Na, én nem tudom, hogy mennyi és milyen fajta hősiesség kell egy tömeggyilkos lótolvaj védelmezéséhez. Inkább nem is gondolkozom rajta.
Hímes tojaás írta (2017.06.27. 02:06:11)
Nyilas (2017.06.26. 13:38:03)
Figyelmesen olvastam ezt a beírását. Most nagyon szenvedéllyes, bús, és valóban aggasztó beírással állt elő itt.
Majd az jutott eszembe, hogy "NYILAS" volt hosszú éveken át a JOBBIK legeltökéltebb híve, szószólója az ERMÁ-n. És egyben a leginkább Fidesz kritikus, aki a nemzeti elkötelezettséget kérte számon a Fideszen.
NA DE MI történt azóta valójában?
"NYILAS" kitért a hitéből?
Savanyú lett "NYILAS"-nak a szőlő?
Szerintem elérkezett az idő "NYILAS" részéről egy őszinte vallomásnak. "NYILAS" már nyugodtan bevallhatja, hogy TÉVEDETT a JOBBIKK-al kapcsolatban. A JOBBIK-ról mára annyi minimum kiderült, hogy a JOBBIK biztosan teljesen alkalmatlan egy ország kormányzására. Éppen úgy, mint az egyik fő vetélytársa az MSZP. De lehetne még hosszan sorolni az alkalmatlan "vetélytársakat", akik valójában biztosan nem lesznek a közeli jövőben a Fidesz vetélytársai, és Magyarország vezetői. MERT ALKALMATLANOK. ÉS MERT IDEGEN SZÍVŰEK. (Stb.)
Szenvedő írta (2017.06.26. 17:57:42)
Nyilas hozzászólása valóság!„elrománosodik„-idézertéből! ! !.
Ezt nagyon meg kellene emésszék a szülök.
Ha iskola nincs biztositva a kisebbségnek minden szinten, akkor vége a tudományunknak is! Barátkozásokról:„ A SZERELMET MEGTILTANI LEHETETLEN„....!
/Avram Iancu is szerelmeskedett magyarlánnyal Farkas Johannával Abrudbányán, a lány megvédte barátját hősiessen./ De, szomorú az, hogy a szájhős sovinista üvöltök ma, erröl a történetröl nem szólnak! ! !
Nyilas írta (2017.06.26. 13:38:03)
" ha nincs magyar iskola a környéken, akkor megette a fene, elrománosodik a gyerek."
Tisztelt Marczy.
Éveken keresztül tartottam a kapcsolatot egy egész erdélyi tánccsoporttal. Soknak közülük a családjával is. Én hoztam el őket először határon túli szereplésre. itt léptek fel először nemzetközi táncfesztiválon. Ma már a világot járják. Németország, Olaszország, az itt szerzett kapcsolatokon keresztül.
Ma már megszakadt a közvetlen kapcsolat velem.
Kinőttek. Magyar nemzeti tánccsoport, a gyerekek mind magyar iskolába jártak. Ma már felnőttek azok akiket én megismertem.
A múltkoriban látogatott meg a tánccsoport vezetője. Beszélgettünk, mesél a gyerekekről.
Az Attila egy román lánnyal él együtt, az Emese ötödiktől már román tagozatra jár, már gimnazista, romén tagozaton, román barátja van, a Rudi egy román lánnyal él. és sorolja végig az ismerős gyerekeket.
Mit gondol hánynak lesznek magyar gyerekei?
Pedig mind magyar iskolába jártak.
Gácsér írta (2017.06.26. 12:04:41)
Tisztelt Marczy! "...megette a fene, elrománosodik a gyerek." Nem mindegyik, mert van aki elvándorol majd a jobb élet reményében. És még jó, ha éppen Magyarországra.
Marczy írta (2017.06.26. 10:07:18)
Harom, ha nincs magyar iskola a környéken, akkor megette a fene, elrománosodik a gyerek. Legalább az egyik iskolafokot muszáj magyarul elvégezni. Amúgy meg a strasbourgi bíróságban mint utolsó fórumban mindig lehet bízni.
Egy székely írta (2017.06.26. 09:59:56)
Gácsérnak igaza van, irány a nemzetközi bíróság.
Harom írta (2017.06.26. 09:15:37)
Egyetlen megoldas a gyerekvallalas. Csakis igy maradhatunk meg, ha elfogadjuk a gyermekaldast, es oket megfeleloen felneveljuk (akar van magyar iskola a kornyeken, akar csupan otthon).
Fiatalok: vallaljatok gyerekeket.
Idosek: segitsetek a fiataloknak, ahogy csak tudtok. Anyagiakkal, pesztralassal, szobeli tamogatassal, megertessel...
Gácsér írta (2017.06.26. 09:08:42)
Azonnal tovább kell menni a nemzetközi emberjogi bíróságra!
Korábban írtuk:06-23 A székely tanácsok új vezetőséget választottak06-08 A büntetések folytatódnak, a célok és eszközök változatlanok!05-15 Romániának el kell ismernie Székelyföldet!05-03 Sem büntetések, sem ellenőrzések nem térítenek le az autonómia útjáról04-22 Mikóújfaluban is levetetik a székely zászlót04-22 Székely Kongresszus: esélyt teremteni Székelyföldnek04-20 Székelyföld jövőjének szellemi alapját próbálta megfogalmazni a Székely Kongresszus04-20 A régió mint felépíthető haza – III. székely kongresszus04-14 Tegyük működő, modern régióvá Székelyföldet! – III. Székelyföldi Tudományos Kongresszus04-07 Népszerű a székelyföldi diákigazolvány03-22 SZNT: végrehajtották a 2014-ben kiszabott büntetést03-20 Semjén: ha egység van, eredmény is van03-20 Katalónia függetlensége ellen tüntettek Barcelonában03-18 Megvan a részletes útiterve Nádasdi László autonómia-zarándoklatának03-17 A Krónika és a Háromszék is bírálta az RMDSZ-t, amiért kihagyta az autonómiát03-12 Günther Dauwen: megvédjük a székelyföldi és erdélyi embereket03-12 Székesfehérváron is megemlékeztek a Székely Szabadság Napjáról03-11 Nem alku tárgya03-10 Sepsiszentgyörgyön is megemlékeztek a székely szabadság napjáról03-10 Párbeszédet követeltek Székelyföld státuszáról petíciójukban a tüntetőkMédiapartnerek
07-22 | 10:37 Erdélyi magyarként (7320)07-20 | 06:59 Iohannis látogatása után a világ (2981)07-22 | 15:15 Orbán: a választás tétje, hogy végre tudják-e hajtani a Soros-tervet (Videó!) (2095)07-20 | 07:25 A külügyminisztérium elitéli Kis-Oroszország létrejöttét (2019)07-22 | 12:31 Tusványos – Tőkés: véget kell vetni az antiszemitizmushoz hasonlítható hungarofóbiának (1937)07-21 | 07:48 Meghívó – 1981, Anna nap, Szent Anna – tó (1910)07-21 | 07:27 Törökországban a Székely Nemzeti Tanács küldöttsége (1829)07-21 | 06:46 Stratégiák vannak, cselekedni kell (Magyar iskolák veszélyben) (1711)07-20 | 21:52 Öngyilkos lett Chester Bennington, a Linkin Park énekese (1633)07-21 | 07:01 A kormány szabadnappá nyilvánította augusztus 14-ét (1583)07-20 | 06:43 A visegrádi négyek a terrorizmus ellen (1562)07-21 | 10:46 Orbán: a határ megvédése nemzeti feladat (1455)07-21 | 06:21 Vizes vb – Csoportelső és negyeddöntős a női vízilabda-válogatott (1325)07-20 | 06:35 Vizes vb – Döntetlent játszott az olaszokkal a férfi vízilabda-válogatott (1323)07-21 | 11:03 Nemzetközi hadgyakorlat kezdődik pénteken a Kolozs megyei Aranyoslóna környékén (1277)07-21 | 06:31 Tusványos, a szabadegyetemek szabadegyeteme (1271)07-21 | 11:09 A hőség miatt felfüggesztik a hétvégi kamionstopot (1250)07-24 | 09:51 Orbán Viktor beszédére reagált az ellenzék (1241)07-21 | 06:51 Anyanyelvhasználat: szívesség vagy jog? (1222)07-23 | 08:26 Vaszily: tovább bővülnek a magyar sportközvetítési lehetőségek a határon túl (1197)07-21 | 07:20 Közel ötvenmillió fejlesztésre (Erdővidék) (1182)07-21 | 06:41 Magyar bélyeg is bekerült a tavalyi év 10 legkülönlegesebb bélyege közé (1141)07-22 | 11:13 Vizes vb – Nyolcgólos olasz siker, csoportelső a magyar férfi pólóválogatott (1080)07-21 | 07:36 Idén is gazdag programmal jelentkezik az Őszi Sokadalom (Kézdivásárhely) (1067)07-21 | 12:05 Művelődés – 2017. júliusi lapszám (1067)07-25 | 09:16 Kapkodás (1041)07-22 | 11:09 Vizes vb – Megvan a férfipólósok kötelező győzelme a franciák ellen (951)07-24 | 20:30 Hosszú Katinka megvédte címét 200 méter vegyesen (915)07-25 | 09:42 Magyarország megerősödése (729)07-24 | 08:57 Épülnek a Hargita megyei utak (682)
orbán gyimes tan autópály aut háromkút iskola adomany attila + falu + franciaorszag gyergyó, csík tánctábor székelyzsombor bbte méra napolact colectiv a csillagösvény népe fesztiválok bán zsófia schiffer attila + franciaorszag mikoeri Kulcsszófelhő

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság