1 JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u Budapest, Pf. 40.Telefon: Fax: A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: JNO-128/ /2010. I. A panasz a paksi atomerımő bıvítésére irányuló kormányzati elıterjesztés tárgyában 1. Az Energia Klub Környezetvédelmi Egyesület (jelenlegi elnevezése: Energiaklub Szakpolitikai Intézet és Módszertani Központ) panasszal fordult a jövı nemzedékek országgyőlési biztosához (továbbiakban: a Biztos), azzal, hogy állapítsa meg az új atomerımővi blokk(ok) létesítésének elıkészítését szolgáló tevékenység megkezdéséhez szükséges elızetes, elvi hozzájárulás megadásáról szóló 25/2009. (IV. 4.) OGY határozat (továbbiakban: paksi OGY határozat) elıkészítetlensége, rövid indokolása és terminológiai hibái miatt az OGY határozat meghozatali eljárásával összefüggıen az egészséges környezethez való joggal kapcsolatos visszásságot. 2. A panaszos beadványában azt is kifogásolta, hogy az egyébként 98%-os parlamenti többséggel elfogadott OGY határozat személyi, tárgyi és idıbeli hatályát a jogalkotó nem adta meg. Álláspontja szerint a normaszövegbıl hiányzik a felhatalmazás címzettjének, valamint annak megjelölése, hogy pontosan hány blokkra, milyen termelıkapacitásra, és milyen tervezési-megvalósítási határidı mellett adja meg az OGY határozatban a törvény által elıírt elızetes, elvi hozzájárulását az Országgyőlés. 3. A beadvánnyal egyidejőleg a panaszos az OGY határozat alkotmányellenességének utólagos vizsgálatát és megsemmisítését kezdeményezte az Alkotmánybíróságnál. Az Alkotmánybíróság a 610/B/2009 AB végzésében tekintettel az OGY határozat egyedi jellegére és a normatív tartalom hiányára az indítványt érdemi vizsgálat nélkül visszautasította. II. A hatáskör megalapozása, a vizsgálat szempontjai 4. Az állampolgári jogok országgyőlési biztosáról szóló évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 27/A. (1) bekezdése alapján az Országgyőlés az egészséges környezethez való alapvetı jog védelme érdekében külön biztosként megválasztja a jövı nemzedékek országgyőlési biztosát. 12 5. A Biztos tehát alapjogvédelmi tevékenységet lát el. Az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozatában kimondta, hogy a környezethez való jog jelenlegi formájában nem alanyi alapjog, de nem is pusztán alkotmányos feladat vagy államcél, amelynek megvalósítási eszközeit az állam szabadon választhatja meg. A környezetvédelemhez való jog (..) elsısorban önállósult és önmagában vett intézményvédelem, azaz olyan sajátos alapjog, amelynek az objektív, intézményvédelmi oldala túlnyomó és meghatározó. A környezethez való jog az állam környezetvédelemre vonatkozó kötelességei teljesítésének garanciáit emeli az alapjogok szintjére, beleértve a környezet elért védelme korlátozhatóságának feltételeit is. E jog sajátosságai folytán mindazokat a feladatokat, amelyeket másutt alanyi jogok védelmével teljesít az állam, itt törvényi és szervezeti garanciák nyújtásával kell ellátnia. A környezethez való jog sajátossága abban áll, hogy alanya valójában az emberiség és a természet lehetne, s ehhez kapcsolódva az Alkotmányban biztosított környezethez való jog a környezet védelmére és az élet természeti alapjának fenntartására vonatkozó állami kötelességet jelenti. 6. A Biztos alapjogvédelmi tevékenysége során az Obtv. 27/B. (1) bekezdés szerint figyelemmel kíséri, értékeli és ellenırzi azon jogszabályi rendelkezések érvényesülését, amelyek biztosítják a környezet és a természet állapotának fenntarthatóságát és javítását. Ennek kapcsán feladata a tudomására jutott visszásságok kivizsgálása, vagy kivizsgáltatása, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedések kezdeményezése. (27/B. (1) bekezdés). 7. A Biztos feladata és hatásköre tehát annak ellenırzése, hogy az állam egyes szervei útján a környezet védelmére és az élet természeti alapjainak fenntartására vonatkozó intézményvédelmi kötelezettségét teljesíti-e, ezáltal érvényesül-e az egészséges környezethez való jog. 8. A jelen ügyben a panasz elsıdlegesen az országgyőlés határozatának felülvizsgálatára irányult, így mindenekelıtt e tekintetben kellett megvizsgálni a hatáskörünket. 9. Az Obtv. 25. alapján, ha az országgyőlési biztos álláspontja szerint az alapvetı jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy a közjogi szervezetszabályozó eszköz fölösleges, nem egyértelmő rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethetı vissza, a visszásság jövıbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve a közjogi szervezetszabályozó eszköz kiadására jogosult szervnél a jogszabály (közjogi szervezetszabályozó eszköz) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A határozat nem jogszabály, továbbá az Alkotmánybíróság 610/B/2009. AB végzésében megállapította, hogy a kifogásolt határozat nem minısül az állami irányítás jogi eszközének sem. Ebbıl következıen a határozat vizsgálatára a Biztosnak nincsen hatásköre. 10. Az Obtv. 29. (2) bekezdés a) pontja alapján nem minısül hatóságnak az Országgyőlés, így mőködésének, tevékenységének vizsgálatára nem terjed ki a Biztos hatásköre. 11. Az Országgyőlés döntésre irányuló eljárása az elıterjesztéssel kezdıdik, annak nem része az elıkészítés. A határozathozatal során tehát nem kell figyelemmel lenni az elıkészítés szabályosságára, nem kell vizsgálni a megfelelıséget. Az eljárás önálló jellegébıl következıen a nem megfelelıen lefolytatott elıkészítés nem eredményezheti a döntés közjogi érvénytelenségét. Világosan elválasztható tehát az Országgyőlés döntéshozatali eljárása és az elıterjesztést megelızı elıkészítés fázisa. A Biztos hatásköre csak az Országgyőlés 23 mőködése vonatkozásában kizárt. Mindebbıl eredıen a kormány elıkészítési tevékenysége a Biztos által vizsgálható, arra hatásköre és feladatköre kiterjed. 12. Az atomenergia békés célú felhasználásának kiemelt társadalmi, gazdasági, környezetvédelmi és fenntarthatósági jelentısége miatt a Biztos feladatkörébıl eredıen köteles vizsgálni, hogy az atomenergia használatát stratégiai szinten meghatározó döntés elıkészítése során az állam, konkrétan a kormány az egészséges környezethez való jog érvényesítésével járt-e el, teljesítette-e intézményvédelmi kötelezettségét. A nukleáris energia alkalmazása ugyanis nem vitásan meghatározó módon érinti a jövı nemzedékek érdekeit, így a jelenben elkövetett mulasztások, visszásságok a jövıben vezethetnek súlyos sérelmekhez. 13. Az atomenergia vonatkozásában kiemelt jelentısége van a társadalmi elfogadottságnak. Az elıterjesztés megemlíti, hogy a magyar lakosság mintegy háromnegyede (73%) egyetért azzal, hogy Magyarországon atomerımő mőködik. A nyilvánosság, a lakosság hiteles tájékoztatása ebbıl következıen is meghatározó fontossággal bír, így erre az elıkészítés minden szakaszában különös hangsúlyt kell helyezni Az Országgyőlés az ország legfıbb népképviseleti szerve. A társadalom tagjai képviselıiken és az Országgyőlés munkájának nyilvánosságán keresztül értesülhetnek az ország fejlıdését alapvetıen meghatározó tervekrıl, folyamatokról, döntésekrıl. Az Országgyőlés tájékoztatása egyúttal a társadalom tájékoztatását is jelenti. A kormány elıterjesztése így nem pusztán a döntést meghozó képviselık, hanem az ország nyilvánossága, a társadalom egésze számára közvetíti az elıkészítés eredményeit, a környezeti és egyéb adatokat. Ez alapján állapítható meg, hogy a kormány megfelelıen lefolytatta-e az elıkészítést, a javaslata megalapozott-e. Az Országgyőlés természetesen szabadon dönt, és döntése nem vizsgálható felül jelen esetben még az Alkotmánybíróság által sem. Éppen a döntés függetlensége és önálló volta miatt ugyanakkor az elıkészítés hiányosságai önmagukban is megítélhetıek, anélkül, hogy az egyúttal az Országgyőlés felelısségének vizsgálatát is jelentené. 15. A Biztos vizsgálata mindezekbıl következıen kizárólag a kormány döntés-elıkészítési eljárására koncentrál. Elemzi, hogy a kormány határozati javaslata tartalmazza-e a környezeti szempontból szükséges információkat a paksi atomerımő lehetséges bıvítésével, illetve a bıvítés volumenével összefüggésben. Ennek megfelelıen vizsgáltuk, hogy az energiapolitikáért felelıs miniszter a kormány képviseletében az egészséges környezethez való alapvetı jog érvényesítésérıl az elıterjesztés megfelelı elıkészítésével gondoskodott-e. 16. Állásfoglalásunk tervezetét elızetes véleménykérés céljával megküldtük a Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium, valamint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium részére. Mindkét minisztérium részletesen kifejtette a tervezettel kapcsolatos álláspontját. III. A tényállás 17. Az Országgyőlés április 17-én elfogadta a ig terjedı idıszakra vonatkozó energiapolitikáról szóló 40/2008. (IV. 17.) OGY határozatot. A határozat 12. f) pontjában az Országgyőlés felkérte a Kormányt, hogy: kezdje meg az új atomerımővi kapacitásokra vonatkozó döntés-elıkészítı munkát. A szakmai, környezetvédelmi és 1 Megjegyezzük ugyanakkor, hogy az elıterjesztés egyfelıl nem jelöli meg az adatot alátámasztó forrást, másfelıl az adat nem a bıvítésre, hanem a meglévı erımőre vonatkozik. 34 társadalmi megalapozást követıen a beruházás szükségességére, feltételeire, az erımő típusára és telepítésére vonatkozó javaslatait kellı idıben terjessze az Országgyőlés elé. 18. A Magyar Köztársaság Kormánya nevében a közlekedési, hírközlési és energiaügyi miniszter 2009 márciusában a H/9173. számú országgyőlési határozati javaslatot terjesztette elı a paksi atomerımő telephelyén új atomerımővi blokk(ok) létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez szükséges elızetes, elvi hozzájárulás megadása érdekében Az elıterjesztés indokolási része rövid terjedelmő, az elıterjesztı mindössze másfél oldalban adott megalapozást az országgyőlési döntés meghozatalához. Az elıterjesztés rögzíti, hogy az országgyőlési hozzájárulás kizárólag az azt követıen elvégzendı elıkészítési tevékenységekre terjed ki, melynek keretében többek között vizsgálni szükséges a környezeti hatásokat, a fogyasztói igények várható alakulását, a szomszédos energiapiacok várható teljesítmény-helyzetét. 20. Az elıterjesztés alapján az Országgyőlés meghozta a 25/2009. (IV. 4.) OGY határozatát, mely szerint az Országgyőlés elızetes, elvi hozzájárulást ad az atomenergiáról szóló évi CXVI. törvény 7. -ának (2) bekezdése alapján - összhangban a közötti idıszakra vonatkozó energiapolitikáról szóló 40/2008. (IV. 17.) OGY határozat 12. f) pontjával -, a paksi atomerımő telephelyén új blokk(ok) létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez. IV. Jogi elemzés A./ Az atomenergia alkalmazhatósága szempontjából releváns országos tervek 21. A környezetjogi alapelvek rendszerében a megelızés, együttmőködés, integráció és nyilvánosság alapelvei mellett a tervszerőség elve az a gyakorlati értékő környezetjogi alapelv, amely a fenntartható fejlıdés, a természeti erıforrások és értékek megırzése, valamint fenntartható használata érvényesülését segíti. A környezet védelmének általános szabályairól szóló évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kvt.) a tervszerőség elvét összhangban közvetlenül a gyakorlatra vonatkozó jelentıségével és súlyával nem az alapelvek között, hanem a Kvt.-nek a környezet védelmének megalapozása címő V. fejezetében, A környezetvédelem tervezési rendszere alcímmel 3 tartalmazza. 22. A Kvt. 48/A. -a a következı alapvetı rendelkezéseket rögzíti: Az emberi egészség védelme, valamint a természeti erıforrások és értékek megırzése és fenntartható használata érdekében e vagy külön jogszabályban foglaltak elıírása szerint a környezettel, annak védelmével, illetve a környezetet veszélyeztetı tényezıkkel kapcsolatos általános tervet (átfogó környezetvédelmi terv), az egyes környezeti elemekkel, azok védelmével, illetve a környezeti elemeket veszélyeztetı egyes tényezıkkel kapcsolatos részletes tervet (tematikus környezetvédelmi terv) és egyedi környezeti adottsággal, problémával foglalkozó tervet (egyedi környezetvédelmi terv) kell készíteni. (2) A tervezés során a) az alacsonyabb területi szintő környezetvédelmi tervet a magasabb területi szintő környezetvédelmi tervekkel, 2 Az elıterjesztı március 16-án terjesztette az Országgyőlés elé az anyagot, március 30-án a kijelölt bizottság már tárgyalta. Az elıterjesztést a Parlament április 4-én fogadta el. 3 Kvt. 48/A.-48/F. 45 b) a tematikus és az egyedi környezetvédelmi terveket az adott területi szint átfogó környezetvédelmi tervével össze kell hangolni. (3) A környezetvédelmi terv készítıjének az elıkészítés során gondoskodnia kell a terv széleskörő társadalmi egyeztetésérıl. 23. A Kvt az integráció alapelvét 4, vagyis a környezetvédelmi szempontoknak a nem elsıdlegesen környezetvédelmi tárgyú, illetve célú döntéshozatalban való figyelembevételére vonatkozó szabályokat is rögzíti A jogi elemzésünk alapvetéseként a tervszerőség és az integráció elve szerint elıször azokat a vonatkozó országos környezetvédelmi és ágazati szakpolitikai terveket tekintjük át, amelyek az energetika, ezen belül az atomenergia békés célú alkalmazása, illetve a paksi OGY határozat elıterjesztése tekintetében relevánsak, egyszersmind a kormánynak az Alkotmány 35. (1) bekezdés e) pontja szerinti, az ország társadalmi-gazdasági terveinek kidolgozására, és az Országgyőlés által meghatározott társadalmi-gazdasági tervek megvalósulásáról való gondoskodására vonatkozó feladatait, cselekvési terét is kijelölik a hatályuk szerinti idıszakban A vizsgálattal érintett döntés-elıkészítési eljárás idején Magyarország hatályos átfogó környezetvédelmi terve az 132/2003. (XII.11.) OGY határozattal a közötti idıszakra szólóan elfogadott II. Nemzeti Környezetvédelmi Program (NKP II.) volt. 26. Az energetikára vonatkozó értékelést, valamint az alapvetı energetikai célkitőzéseket és irányokat az NKP II. 2. fejezetében 7 tartalmazza. 27. Az NKP II. Energetika alfejezete csak a radioaktív hulladék elhelyezésének a talaj és a vizek állapotára gyakorolt kedvezıtlen hatását említi, mint az energetikával összefüggı gyakorlati környezetvédelmi szempontot. Energetikai célú fejlesztési szempontként a fejezet kizárólag a megújuló energia részarányának jelentıs növelését határozza meg célként, a vonatkozó EU elıírásoknak és az ENSZ-ben elfogadott célkitőzéseknek megfelelıen. 28. A nukleáris energiával összefüggésben az NKP II. csak az atomerımő leszerelésével összefüggı radioaktív hulladékok kezelésének, elhelyezésének nukleáris környezetbiztonsági kérdéseit érinti 8, az atomerımő bıvítésének lehetıségével nem számol. 4 Az integráció azt a folyamatot jelenti, amely során a környezeti értékek szempontrendszere helyet kap a környezetvédelmi érdekő döntéshozatalban. in.: Bándi Gyula: Környezetjog 2006, Budapest p32. 5 Kvt A klíma- és energiaügyi államtitkár álláspontja szerint az állásfoglalás a Kvt.-ben szereplı tervezési és integrációs alapelvek megsértésére alapozza az egészséges környezethez való jog megsértését, azonban a tervezési és integrációs alapelvek nem alapjogok, hanem a jogalkotás során követendı elvek, megsértésük nem ér fel alapjogi sérelemmel. ( ) Az OGY adott határozata azonban nem jogszabály, hanem egy normatív tartalom nélküli határozat, mely elızetes hozzájárulást ad az új blokko(ka)t elıkészítı tevékenység megkezdéséhez. Ezzel az állásponttal kapcsolatosan felhívjuk a figyelmet az Alkotmánybíróság 28/1994. (V. 20.) AB határozatára, mely az agészséges környezethez való jogra és annak érvényesülését biztosító állami intézményvédelem összefüggéseire hívja fel a figyelmet. Az állam az egészséges környezethez való jog sajátosságából eredıen tevékenységének minden formáján keresztül (a jogalkotásban, a szervezeti, intézményi feltételekben, a gazdálkodásában stb.) köteles elımozdítani a környezeti érdekek védelmét, megırzésüket és fenntartásukat. Ennek során a környezetvédelem lényegi alapelvei kell, hogy orientálják. A megelızés, tervszerőség, integráció, társadalmi részvétel stb. elveinek sérelme a környezeti érdekek csökkent figyelembe vételét jelentik. Az átgondolt, a környezeti, társadalmi, fenntarthatósági stb. szempontokat integráló, összefüggésekbe ágyazott tervezés hiánya esetivé, kiragadottá, ennélfogva megalapozatlanná teszi a döntéseket. A megalapozatlanság, az állami kötelesség elmulasztása pedig vitathatatlanul az egészséges környezethez való jog sérelmét jelenti. Az alapjog sérelme az azt tartalommal megtöltı elvek, követelmények, szabályok megsértésén keresztül valósul meg. 7 A második Nemzeti Környezetvédelmi Program célrendszere címő 2. fejezetében az ágazatok környezeti hatásait értékelı alfejezetében tartalmazza Energetika címmel a dokumentum 35. oldalán. 56 29. Ehhez kapcsolódóan kell megjegyeznünk, hogy az általunk vizsgált döntés-elıkészítési eljárást követıen mintegy fél évvel késıbb elfogadott, re szóló III. Nemzeti Környezetvédelmi Program 9 (NKP III.) Nukleáris környezetbiztonság 10 alfejezete a célok között a radioaktív hulladék és kiégett üzemanyag biztonságos elhelyezését és megfelelı kezelését, valamint a nukleáris vészhelyzetek korai felismerését és az elhárításra történı felkészülést és együttmőködést határozza meg. Ugyanitt a célok elérése érdekében szükséges intézkedések között a nukleáris létesítmények leszerelésének elıkészítésével kapcsolatos tevékenységek jelennek meg, vagyis az atomenergia tekintetében a leszereléssel ellentétes irányú, vagyis az atomszektor bıvítésére, súlyának és részesedésének növelésére irányuló energetikai célt ez a késıbbi átfogó környezetvédelmi terv sem tartalmaz. 30. Az Új Magyarország Fejlesztési Terv (ÚMFT) Prioritás: Környezeti és energetikai fejlesztés 12 alfejezete is a megújuló energia termelésére és használatára irányuló fejlesztések ösztönzését határozza meg (az energiahatékonyság és -takarékosság mellett) a környezetbarát energetikai fejlesztések eszközeként. 31. A NKP II., valamint az ÚMFT átfogó környezetvédelmi tervi keretében ágazati szakpolitikai tematikus környezetvédelmi tervként helyezkedik el Magyarország ig terjedı idıszakra vonatkozó energiapolitikájáról szóló 40/2008. (IV. 17.) OGY határozat (továbbiakban: energetikai OGY határozat). Az energetikai OGY határozat az NKP II., valamint az ÚMFT keretében az integráció elvének megfelelıen határozza meg átfogóan azokat a tematikus ágazati szakpolitikai és az ezekkel szervesen kapcsolódó környezetvédelmi célokat, amelyek az egyes szektorális energetikai fejlesztési terveket meghatározzák. 32. Az energetikai OGY határozat tervezetét, illetve a tervezethez kapcsolódó környezeti értékelést is tartalmazó elıterjesztés tervezetét a döntés-elıkészítési eljárás során a Kvt. 44. (2) bekezdése szerinti speciális eljárási szabályoknak megfelelıen az azt kidolgozó kormány megküldte véleménynyilvánítás céljából az Országos Környezetvédelmi Tanácsnak (OKT). Az OKT az elıterjesztés-tervezetet véleményezte, az Országgyőlés ezt követıen április 17-i ülésén fogadta el az elıterjesztett határozati javaslatot. 33. Az energetikai OGY határozat 12. f) pontja irányozza elı a tervek egymásra épülı rendszerében az atomenergia alkalmazásával összefüggıen meghatározott egyedi környezetvédelmi tervet. B./ A kormány által kidolgozott H/9173. számú határozati javaslat jogi értékelése 34. A nukleáris energia alkalmazhatóságának társadalmi és környezetvédelmi szempontból kiemelt fontosságát jeleníti meg az atomenergiáról szóló évi CXVI. törvény (Atv.), amikor 7. (2) bekezdésében úgy rendelkezik, hogy: Új nukleáris létesítmény és radioaktív hulladéktároló létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez, illetıleg meglévı atomerımő további atomreaktort tartalmazó egységgel való bıvítéséhez az Országgyőlés elızetes, elvi hozzájárulása szükséges fejezet Kapcsolatok más átfogó és ágazati fejlesztésekkel 9 96/2009. (XII. 9.) OGY határozat számú alfejezet /2006. (X. 30.) Korm. határozat számú alfejezet 67 35. Az energetikai OGY határozat 12. f) pontja szerint az Országgyőlés felkéri a Kormányt, hogy: f) kezdje meg az új atomerımővi kapacitásokra vonatkozó döntés-elıkészítı munkát. A szakmai, környezetvédelmi és társadalmi megalapozást követıen a beruházás szükségességére, feltételeire, az erımő típusára és telepítésére vonatkozó javaslatait kellı idıben terjessze az Országgyőlés elé. 36. A H/9173. számú határozati javaslat elıterjesztése az Atv. 7. (2) bekezdésén alapult. Az elıterjesztett határozati javaslat szövege is kifejezetten hivatkozik a döntésnek az energetikai Ogy határozat 12. f) pontjával való összhangjára, ezért az ebben foglaltak szempontjából szükséges értékelnünk az elıterjesztést Az energetikai OGY határozat 12. f) pontja idıbeli struktúrája szerint két, a sorrendiségüknek megfelelıen egymásra épülı, konjunktív feltételre tagolódik: 1. A szakmai, környezetvédelmi és társadalmi megalapozás az új atomerımővi kapacitások létesítésének szükségességére és lehetséges módjaira vonatkozóan, a döntés-elıkészítés folyamatában elsıként, annak alapvetı lépéseként; 2. A lefolytatott szakmai, környezetvédelmi és társadalmi megalapozás eredményei szerint a beruházás szükségességére, feltételeire, az erımő típusára és telepítésére vonatkozó javaslatoknak az Országgyőlés elé való terjesztése. 38. Az energetikai OGY határozat tehát rögzíti az Atv. 7. (2) bekezdés szerinti elvi hozzájárulás megadásához szükséges feltételrendszert, vagyis azt, hogy a kormánynak az egyedi határozati javaslatot milyen döntés-elıkészítési folyamatot követıen és milyen konkrét tartalommal kell javaslatként az Országgyőlés elé terjesztenie. Az energetikai OGY határozat 12. f) pontja tehát akként értelmezendı, hogy az Országgyőlés csak az itt megjelöltek szerint elıkészített elıterjesztés alapján adja meg az Atv. 7. (2) bekezdése szerinti elvi hozzájárulását Az elvi hozzájárulás nem értékelhetı egy általános, általában az atomerımővi kapacitásokra vonatkozó hozzájárulásként. Mind a törvény, mind pedig az energetikai OGY határozat megfogalmazásából egyértelmően következik, hogy olyan konkrét, egyedi létesítményekre vonatkozó hozzájárulásra van szükség, amely alapján megállapítható, hogy az ország energiaszerkezeti tervéhez képest a nukleáris szektor részesedése változik-e, illetve amennyiben a kidolgozandó döntés következményében a nukleáris szektor bıvülését 13 A közigazgatási és igazságügyi miniszter álláspontja szerint: Az állásfoglalás tervezete figyelmen kívül hagyja, hogy az Alkotmánybíróság 41/1993. (VI. 30.) AB határozata kimondta: nincs az Országgyőlésnek alárendelt hatalmi ág. Mivel a hatalmi ágak elválasztására tekintettel a Kormány nem az Országgyőlésnek alárendelt szerv, közjogi értelemben az energetikai OGY határozatban kimondottak nem jelentenek jogi kötelezést a Kormány részére, sem a javaslattétel, sem annak tartalmi-eljárási feltételrendszere tekintetében. Ezzel az észrevétellel a hatalmi ágak megosztásának elve vonatkozásában egyetértünk, nincs függelmi viszony az Országgyőlés és a Kormány között, ugyanakkor felhívjuk a figyelmet arra, hogy az Atv. 7. (2) bekezdése az Országgyőlés elızetes, elvi hozzájárulásához köti - többek között - az atomerımő további atomreaktorral történı bıvítését, e hozzájárulás nélkül tehát a Kormány az elıkészítı tevékenységeket nem kezdheti meg Jóllehet jogilag helytálló a miniszter érvelése, azonban az egészséges környezethez való jogból önmagában is következik az, hogy a kormány a legnagyobb körültekintéssel és megalapozottsággal járjon el az atomenergia alkalmazása terén. Mindezek a követelmények tehát voltaképpen nem is az energetikai Ogy határozatból erednek, az csak mintegy külön kiemeli az egyébként is irányadó elvárásokat. Mindebbıl következıen visszás az, ha a kormány nem tekinti magára nézve kötelezınek az atomenergia használatának elıvigyázatosságára, megalapozottságára, nyilvánosságára vonatkozó és az energetikai Ogy határozatban külön is megfogalmazott követelményeket. 14 Az Országgyőlés határozata tehát etekintetben sem azt fejezi ki, minthogyha e hatalmi ág a kormányzati hatalmi ág fölérendeltjének tekintené magát, csupán él az Atv.-ben meghatározott lehetıséggel és tisztázza az e jogszabály alapján megadandó hozzájárulásának konkrét feltételeit. 78 irányozza elı, a tervezett bıvítés mértékére vonatkozó adatok, információk elengedhetetlenül szükségesek. 40. Az energetika a klímapolitikával is összefüggésben a fenntartható fejlıdés, a jövı nemzedékek életlehetıségeinek és életminıségének alakulása szempontjából kulcsfontosságú és alapvetı terület. Ezen belül a nukleáris energia alkalmazása kiemelt figyelmet, környezeti szempontból fokozott gondosságot, elıvigyázatosságot és felelısséget igénylı, speciális feladat és problémakör, amelyet az Atv. 7. (2) bekezdésében megmutatkozó jogalkotói szándék is jelez. Az Országgyőlés elvi hozzájárulása ugyanis éppen a kérdés kiemelt súlyát hivatott kifejezésre juttatni. Rendkívüli jelentısége van annak, hogy új atomerımővet kizárólag az állam legfelsıbb népképviseleti szervének támogatásával lehet létesíteni. Ezen jelentıségbıl eredı felelısséggel bír a kormány, midın az Országgyőlés hozzájárulásához folyamodik. 41. A nukleáris energia egyfelıl klímapolitikai szempontból tiszta energiának minısül, ugyanakkor azonban az új biztonságpolitikai kockázatok megjelenése, a radioaktív hulladékok végleges elhelyezésének részben még megoldatlan problémája számos olyan társadalmi és környezetvédelmi kérdést felvet az erre vonatkozó döntések kidolgozása során, amelyek nem hagyhatóak figyelmen kívül. Mindezekre tekintettel a nyilvánosságot, a társadalom bevonását a folyamat valamennyi szakaszában fokozottan biztosítani kell. Ez lehet ugyanis annak garanciája, hogy a nagy társadalmi kockázatokat minden oldalról feltárják és megvitassák olyan civil és szakértıi szervezetek és magánszemélyek is, akik szakmai, gazdasági szempontból nem elkötelezettek az erımő bıvítése mellett. 42. Az Atv. 7. (2) bekezdésében elıírt országgyőlési hozzájárulás a meglevı atomerımő további reaktort tartalmazó egységgel való bıvítéséhez, valamint új nukleáris létesítmény létesítéséhez nem tekinthetı formálisnak. Nem ítélhetı meg továbbá attól függetlenül, hogy következményében az ország energiaszerkezetében milyen változást eredményez. Amennyiben az elıkészítendı döntés mint az általunk vizsgált esetben is az atomenergia energiapiaci részesedésének növelését eredményezi, annak elıkészítése és a határozati javaslat kidolgozása során szükséges vizsgálni azt is, hogy a tervezett bıvítés milyen mértékő; milyen, az ország energiaszerkezetét érintı változást okoz, valamint az adott volumenő változás hogyan jelenik meg az ország energiaszerkezetére vonatkozó általános tervekben. Természetesen mindezzel összhangban kell feltárni és indokolni, hogy miért indokolt az új létesítmény, szükséges-e egyáltalán, milyen más módon lehet pótolni és egyidejőleg csökkenteni az energiaszükségletet. Mindezen szempontoknak pedig biztosítani kell a nyilvánosságot. Az elvi hozzájárulás valójában az atomenergiáról szóló elvi döntés, az Országgyőlés arról nyilvánít véleményt, hogy támogatja-e az atomenergia további alkalmazását az országban egy konkrét létesítmény megvalósulásával. 43. Az energiapolitika, vagyis az ország energiaszerkezetének meghatározott idıre szóló tervi meghatározása az integráció elve alapján környezetvédelmi szempontból kiemelt kérdésként stratégiai környezeti vizsgálat (SKV) köteles 15 Az országos szintő energetikai tervezés egyik sarkalatos kérdése, hogy egy adott szektor milyen súllyal és energiapiaci részesedéssel szerepel az ország energiaszerkezetére vonatkozó általános tervekben, hiszen a különbözı szerkezeti összetételő energiapiacoknak eltérı környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi hatásai, vonatkozásai vannak. 15 Ld. Kvt. 43. (4)-(5) bekezdése valamint az egyes tervek és programok környezeti vizsgálatáról szóló 2/2005. (I. 11.) Korm. rendelet 1. (2) bekezdés ba) pontja. Észrevételében a klíma és energiaügyért felelıs államtitkár is hangsúlyozta az SKV kötelezettség meglétét. 89 44. Abban az esetben tehát, ha az erre vonatkozó szakpolitika az atomenergia-szektor energiapiaci részesedésének növelésének szándékára jut, a kormánynak az általános szintő tervekkel, ezen belül az országos energetikai tervvel való egyeztethetıséget is meg kell vizsgálnia. 16 Eltérés esetén pedig az összhangot az egészséges környezethez való jogból eredı elıvigyázatosság, tervszerőség, integráció elve, és az ezeket érvényre juttató jogszabályok, valamint az érvényes tervi iránymutatások alapján kell megteremtenie. 45. Amennyiben egy döntés az ország energiaszerkezetének az erre vonatkozó általános tervekben nem meghatározott és nem elıirányzott változását, módosulását okozza, az általánosabb szintő energetikai tervek módosítása a javaslattételt megelızıen alapvetı és elengedhetetlenül szükséges feltétel. A döntés szükségszerően kihat valamennyi más energiaforrásra, azok használatának alakulására, így az ország gazdaságának fejlıdésére is. 46. Egy olyan tartalmú döntés kidolgozása során, amely az ország energiaszerkezetére vonatkozó tervet módosítja, szükséges az energiapolitikai tartalma szerinti stratégiai környezeti vizsgálat lefolytatása a döntés elıkészítése során, annak környezetvédelmi megalapozása keretében. Kizárólag így lehet megalapozott döntést hozni. Megkerülhetetlen ugyanis a döntés környezeti, gazdasági és társadalmi hatásainak feltárása, elemzése, így pl. annak vizsgálata, hogy az atomenergia melletti döntés miként befolyásolja a fosszilis energiafelhasználást, a megújuló energia további esélyeit, sıt akár hazánk erre vonatkozó nemzetközi kötelezettségvállalásait. Annak a kérdésnek az eldöntéséhez, hogy kell-e új atomerımő, ismerni és elemezni kell a teljes energiaszektort és annak várható alakulását a környezeti és gazdasági változásokkal összhangban. 47. A H/9173. számú határozati javaslat elıkészítése azonban nem az energetikai OGY határozat 12. f) pontjának, valamint a Kvt. 43. (4)-(5) bekezdésében meghatározott, a Kvt. 48/A. -án alapuló állami intézményvédelmi kötelezettségeknek megfelelıen történt. A Kormány által elıkészített anyagból nem állapítható meg az, hogy a kormány a döntés elıkészítéséhez szükséges szakmai, környezetvédelmi és társadalmi megalapozást megfelelı körben lefolytatta-e, illetve azok milyen eredményre vezettek, nem tartalmazta az atomenergia-szektor bıvülésének mértékére vonatkozó környezeti információkat, a beruházás szükségességére, feltételeire, a nukleáris szektor energiapiaci részesedése növekedésének megállapításához szükséges mértékben az erımő típusára és telepítésére vonatkozó javaslatokat. 48. A megfelelı elıkészítés hiányát támasztja alá a Közlekedési, Hírközlési és Energiaügyi Minisztériumnak (KHEM) a H/9173. számú országgyőlési határozati javaslatához főzött mindössze másfél oldalas indokolása is, amely az alábbi, a döntés elfogadását követıen megvalósítandó célkitőzéseket tartalmazza: Az Országgyőlés elvi hozzájárulásának megadását követıen elvégzendı elıkészítési tevékenységek keretében vizsgálni kell különösen: - a környezeti hatásokat, a utáni évekre vonatkozó fogyasztói igények várható alakulását, amely többek között figyelembe veszi a Kormány által tervezett energiatakarékossági, energiahatékonyság-növelési programok, valamint a megújuló energiaforrások intenzívebb felhasználásának hatásait, 16 Az atomenergia energiapiaci részesedésének bıvülése nem feltétlenül kapcsolódik össze a meglevı atomerımő bıvítésével: a bıvítés, az új atomreaktort tartalmazó egységek megfelelı idıbeli tervezése szerint, a meglévı, de kiesı reaktorok kapacitáspótlását is célozhatja. 910 - a szomszédos energiapiacok várható teljesítmény-helyzetét, és az ebbıl eredı értékesítési lehetıségeket, valamint a határkeresztezı kapacitások és az országhatárokon belüli hálózati rendszerek átviteli kapacitásának megfelelıségét, valamint - az új atomerımővi kapacitáshoz szükséges rendszerszintő szabályozási, tartalék- és hálózatfejlesztési igényeket. A fenti vizsgálatok elvégzése után célszerő meghatározni az új atomerımővi blokk(ok) pontos típusát, nagyságát és paramétereit, valamint a blokk(ok) kereskedelmi üzembe helyezésének idıpontját. 49. Az indokolásban foglalt utólagos vizsgálatokat álláspontunk szerint a Kormánynak éppen a döntés elıkészítése során, a javaslat benyújtását megelızıen kellett volna lefolytatnia. Mivel pedig a nukleáris szektor tervezett jelentıs bıvítése módosítja az ország energetikai tervét szükséges lett volna stratégiai környezeti vizsgálat lefolytatása 17 is. 50. Az elmaradt stratégiai környezeti vizsgálatnak az Atv. 7. (2) bekezdésében foglaltakra tekintettel ki kellett volna terjednie arra is, hogy milyen kockázatelemzéseken alapuló indokok szólnak a telepítés más potenciális helyszíneivel szemben a meglévı atomerımő bıvítése mellett. Egy ilyen súlyú beruházást rendkívül komplex, sok szempontot mérlegelı elemzés kell, hogy megelızzön. Ezek közül egy súlyozottan figyelembe veendı közismert tény, hogy a paksi helyszín szeizmológiai szempontból nem elınyös. Errıl, illetve a helyszín kiválasztásában szerepet játszó egyéb körülményekrıl sem tartalmaz azonban adatokat az elıterjesztés. 51. A kormány által elkészített határozati javaslat elıkészítésének és kidolgozásának hiányosságai megmutatkoznak az elıterjesztésre kidolgozott határozati javaslat szövegében is, amennyiben az nem tartalmazza a bıvítés tervezett mértékére vonatkozó környezeti információkat az alábbiak szerint. 52. Az Atv. 7. (2) bekezdésében a jogalkotó megkülönbözteti az új nukleáris létesítmény és radioaktív hulladéktároló létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez, valamint a meglevı atomerımő újabb atomreaktort tartalmazó egységgel való bıvítéséhez szükséges elızetes elvi hozzájárulás eseteit. A H/9173. számon elıterjesztett határozati javaslat azonban a paksi atomerımő telephelyén új blokk(ok) létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez kéri az Országgyőlés elızetes elvi hozzájárulását, holott tartalmilag a meglevı atomerımő további atomreaktort tartalmazó egységgel való bıvítésére szól a határozati javaslat, nem pedig új nukleáris létesítmény létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez. 53. Megállapítottuk, hogy az Atv. 7. (2) bekezdésében foglalt törvényi rendelkezésnek az elıterjesztett határozati javaslat szövegében foglalt eshetıleges többesszám sem felel meg, mert az egység szó alapján a határozati javaslat elıterjesztésében szükséges lett volna annak pontos meghatározása, hogy a meglevı atomerımőnek konkrétan hány darab új atomreaktort 17 A klíma- és energiaügyi államtitkár az állásfoglalásunk tervezete kapcsán kifejtette: Az ÁPV Rt. felkérésére az MVM Zrt ben megkezdte a villamosenergia termelés bıvítésének vizsgálatát és létrehozta az ún. Teller Projektet, amelynek keretében elvégezte azokat a vizsgálatokat is, amelyek elvégzésének szükségességét a 40/2008. (IV: 17.) OGY határozat is tartalmazza. ( ) A Teller Projekt keretében elvégzett vizsgálatok alapján készült a 25/2009. (IV. 2.) OGY határozatot megalapozó kormány-elıterjesztés. Ezt követıen került sor a 25/2009. (IV. 2.) OGY határozat meghozatalára. Állásfoglalásunkban azonban nem elsısorban a vizsgálatok hiányát kifogásoljuk, hanem, hogy azokról, azok eredményérıl az elıterjesztı nem ad számot. Az elıterjesztés a Teller Projekt semmilyen részletét sem tartalmazza, annak a Projekt még utalás szintjén sem képezi részét. 1011 tartalmazó egységgel való bıvítéséhez kérte a kormány az Országgyőlés elızetes elvi hozzájárulását A H/9173. számon a kormány által elıterjesztett határozati javaslatból nem állapítható meg az sem, hogy a meglevı atomerımő újabb atomreaktort tartalmazó egységgel való bıvítésére irányulóan az Országgyőlés elvi hozzájárulását a javaslat alapján mennyi idıre adja meg, azaz mennyi idın belül kell az elıkészítést megkezdeni, illetve meddig kell a beruházást megvalósítani. Erre tekintettel tehát a határozati javaslat által behatárolni kívánt idıintervallum sem tisztázott Kérdéses továbbá, hogy az elıterjesztı által benyújtott határozattervezet, mely szerint az Országgyőlés hozzájárul: a paksi atomerımő telephelyén új blokk(ok) létesítését elıkészítı tevékenység megkezdéséhez pontosan mire irányul. Az elıkészítı tevékenység fordulat takarhatja a beruházás szükségességének feltérképezését, de jelentheti az engedélyezési eljáráshoz szükséges tervdokumentáció elıkészítéséhez adott felhatalmazást is. Így az Országgyőlés által adott általános hozzájárulás eredményeként az Országgyőlés döntésétıl függetlenül a határozat meghozatala után is eldılhet, hogy milyen típusú beruházásra kerül sor. Az elıkészítı anyagnak és az országgyőlési határozattervezetnek tekintettel arra, hogy az hosszútávon befolyásolja Magyarország energetikai tervét kellıen konkrétnak és megalapozottnak kell lennie. C./ Az elıterjesztett határozati javaslatból hiányzó környezeti információk megjelenése az átviteli rendszerirányító forrásoldali kapacitásterveinek változásában 56. A forrásoldali kapacitástervek sajátos helyzetüknél fogva megjelenítik az ágazati energiapolitikai tervek lényegi változásait. Emiatt a kapacitásigényeken alapuló, különbözı idıszakokra vonatkozó, az átviteli rendszerirányító által készített tervek az energiapolitikai jelentıségő tervek gyakorlati leképezıdései, amelyek a kitőzött energiapolitikai célokat, illetve azok változásait tükrözik a gyakorlati megvalósíthatóság igénye és szempontjai szerint, különös tekintettel a villamosenergia-rendszer rendszeregyensúlyának szempontjára és igényére. 57. A villamos energiáról szóló évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) pontja adja meg a villamosenergia-rendszer fogalmát A klíma- és energiaügyért felelıs államtitkár álláspontja szerint az Atv. 7. (2) bekezdése alapján a beruházási konstrukció nyitottsága okán az Országgyőlés határozata nem is tartalmazhatja a felhatalmazás címzettjét, a blokk típusát és nagyságát. Ezzel az észrevétellel kapcsolatban meg szeretnénk jegyezni, hogy az állásfoglalásunkban nem a konkrét tervek megfogalmazásának, a mőszaki paraméterek pontos leírásának hiányát kérjük számon, pusztán arra mutatunk rá, hogy az elıterjesztés szövege ebben a formában túl általános, a felhatalmazás tárgyi korlát nélküli. A vonatkozó egyéb az állam intézményvédelmi kötelezettségét megállapító jogszabályok és a keretükben foglalt, általános tervek ugyanakkor kifejezetten elıírják a Kormány számára a döntés elıkészítése során a nukleáris szektor bıvítésének mértékére vonatkozó, irányadó konkrét környezeti információk megállapításának kötelezettségét. 19 A közigazgatási és igazságügyi miniszter álláspontja szerint az Országgyőlés által meghozott döntés elvi, politikai jellegő, így nem is tartalmazhatta a döntés személyi, tárgyi és idıbeli hatályára vonatkozó konkrét adatokat. Kifejtette továbbá, hogy: a paksi OGY határozat nem jogi, hanem politikai értelemben köti a Kormányt. Ezzel kapcsolatban ismételten rá kívánunk mutatni, hogy az Atv. által megkövetelt országgyőlési hozzájárulás miatt a paksi OGY határozat nem tekinthetı kizárólag politikai kötıerıt eredményezı jogi aktusnak, hanem az jogi kötelezettséget is meghatároz tekintettel arra, hogy e nélkül nem lehetséges az elıkészületi munkálatok megkezdése. Mindazonáltal a miniszter személyi hatályra vonatkozó észrevételét elfogadjuk. 20 Vet Villamosenergia-rendszer: az átviteli rendszerirányító által - törvényben meghatározott körben az elosztó közremőködésével - a villamosenergia-ellátási szabályzatokban rögzített elvek szerint irányított erımővek és hálózatok összessége; 1112 58. Az átviteli rendszerirányító konkrét feladatait a Vet ai határozzák meg. A 23. szerint: Az átviteli rendszerirányító további feladatainak részletes szabályait a mőködési engedély és a villamosenergia-ellátási szabályzatok határozzák meg. 59. A villamosenergia-rendszer fenntartható, dinamikus egyensúlyának a megırzése, a mindennapok legszélesebb körő villamosenergia igényeinek fennakadás-mentes, folyamatos és biztonságos ellátását biztosító mőködtetése, valamint az energiapolitika által meghatározott célkitőzések és irányok tervi szintő érvényesítése és megvalósítása, a kitőzött elvi szintő energiapolitikai célok gyakorlati tervezés szintjén való megjelenítése és integrálása a Magyar Energia Hivatal felügyeletével mőködı átviteli rendszerirányító 21 Magyar Villamosipari Átviteli Rendszerirányító Zrt. (MAVIR Zrt.) feladata. 60. Az átviteli rendszerirányító MAVIR Zrt január 1-jéig hatályos mőködési engedélye 22 az átviteli rendszerirányító feladataként írja elı a villamos-energiarendszer közép- és hosszútávú alakulásának jelzését 23, valamint feladataként határozza meg a villamosenergiarendszer közép- és hosszútávú tervezését 24 : Az Engedélyes november 30. napjáig, ezt követıen minden második évben november 30-ig köteles a Hivatalnak megküldeni a villamosenergia-rendszer 15 évre elıretekintı forrásoldali kapacitásigényét, amely a várható villamosenergia-igényeket, az igények alapján szükséges erımővi teljesítıképességeket és azok rendszerszabályozási szempontból célszerő összetételét elemzi és értékeli, figyelembe véve a rendelkezésre álló importforrásokat is Az általunk vizsgált idıszakra vonatkozó forrásoldali kapacitásterv 26 a következı megállapítással zárul: Látható a jelenlegi irányzat: földgáz és megújuló. A nagy kérdés az, hogy mikor jöhet ismét a szén (2010 után) és mikor kell új atomerımő (2020 után) ahhoz, hogy továbbra is több lábon álló, rugalmas, biztonságos és versenyképes magyarországi erımőpark legyen, vagy a jelenlegi módosulásával ilyen alakuljon ki. Ennek megfelelıen a dokumentum jelenleg nem tartalmaz az atomenergia-szektor bıvülésére, bıvítésére utaló adatot, hanem az atomenergia változatlan energiapiaci részesedésével számol. 62. A november 6-án elfogadott forrásoldali kapacitásterv 27 ugyanakkor már a hosszútávú tervek között konkrét tervként szerepelteti a paksi atomerımő egy atomerımővi blokkal való bıvülését 2025-re a paksi atomerımő mőködı V. blokkjának bruttó 1000 MW teljesítményével számol Az új forrásoldali kapacitásterv tehát már konkrét tényként kezeli a fejlesztés megvalósítását és szerepelteti a nukleáris energia energiapiaci részesedésének 50%-os növelését tartalmazó adatokat annak ellenére, hogy az erre vonatkozó átfogó és tematikus 21 TSO integrated transmission system operator január 1-tıl az Országos Villamosenergiai Teherelosztó jogutódaként mőködik. 22 A Magyar Energia Hivatal 84/2008. számú határozatával hagyta jóvá a MAVIR Zrt. Átviteli rendszerirányítói mőködési engedélyét I pontja 23 A mőködési engedély I pontja 24. A mőködési engedély pontja 25 Mőködési engedély I a.) 26 A villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásterve, MAVIR-KTO-DOK , szeptember A villamosenergia-rendszer közép- és hosszú távú forrásoldali kapacitásterve MAVIR-KTO-DOK , november táblázat, Várható villamosenergiai teljesítıképességek 2025-ben, 24. oldal 1213 tervek 29 nem tartalmaznak az atomenergia energiapiaci részesedésének bıvítésére vonatkozó pozitív rendelkezést A kormány által elıterjeszett H/9173. számú határozati javaslatban az energiapolitikai Ogy határozatban foglalt tematikus tervvel ellentétesen már konkrét és közvetlen implicit célként határozódik meg az atomenergia energiapiaci részesedésének az új létesítendı atomerımővi blokkok révén megvalósuló bıvülése a hatályos energiapolitikai terv 2020-ig tartó idıbeli hatályán túlmutatóan. Erre vonatkozólag a villamosenergia-rendszer gyakorlati kapacitásterveiben konkrét adatokat, környezeti információt is találunk, amelyek az Országgyőlés elé terjesztett határozati javaslatból még hiányoztak. 65. Megállapítottuk, hogy a kormány a paksi OGY határozat alapjául szolgáló határozati javaslatának kellı megalapozottság nélkül való elıterjesztésével részint tematikusan megváltoztatta a hatályos átfogó energiapolitikai tervet, részint pedig új tematikus energetikai tervet határozott meg, amivel egyúttal a 2020-at követı idıszakra szóló átfogó energiapolitikai tervezhetıséget is korlátozta és leszőkítette. 66. Megállapítottuk továbbá, hogy a Kormány az erre vonatkozó döntés elıkészítése és a tervek kidolgozása során a környezetvédelmi megalapozásra vonatkozóan az egészséges környezethez való alapvetı jog érvényesülését biztosító állami intézményvédelmi kötelezettségeit nem teljesítette, s e mulasztásával az egészséges környezethez való joggal kapcsolatos visszásságot okozott. VII. A vizsgálat megállapításainak összefoglalása 67. Megállapítottuk, hogy a H/9173. számú határozati javaslatot úgy terjesztette a kormány az Országgyőlés elé, hogy 1. abban nem tükrözıdik, hogy a kormány a javaslat Országgyőlésnek való elıterjesztését megelızıen az elıterjesztéséhez szükséges környezetvédelmi, társadalmi és szakmai megalapozást, valamint az atomerımő bıvítés volumene szerint szükséges elızetes stratégiai környezeti vizsgálatot lefolytatta-e, és ezek milyen eredményre vezettek; 2. a döntés elıkészítése során nem vizsgálta, hogy ténylegesen szükség van-e a többlet atomenergiára, és ha igen, milyen mértékben; 3. nem határozta meg a javaslat egyedi tartalmát, annak konkrét tárgyi hatályát, nem tartalmazza az atomenergia-szektornak az országos energiaszerkezeti tervekben meghatározott energiapiaci részesedése növelésére vonatkozó környezeti 29 ld. elıbb a pontokban 30 A közigazgatási és igazságügyi miniszter álláspontja szerint: ( ) az állásfoglalás tervezete részletesen taglalja, hogy az új atomerımővi kapacitás nem jelenik meg a Magyar Villamosipari Átviteli Rendszerirányító Zrt. (MAVIR Zrt.) kapacitásterveiben, vagyis összehangolhatatlannak tartja az atomerımő bıvítésére vonatkozó országgyőlési döntést és az ágazati terveket. A tervezet e felvetése azonban annyiban megkérdıjelezhetı, hogy elvárná a MAVIR Zrt.-tıl, hogy megelılegezze az országgyőlési döntés alapján meg csak elkezdıdött munkálatok eredményét a terveiben. Állásfoglalásunk vonatkozó része a miniszter álláspontjával szemben éppen arra mutat rá, hogy míg a Kormány által kidolgozott határozati javaslat nem tartalmazza a kapacitásváltozásra vonatkozó környezeti információkat, addig a döntés elıterjesztését követıen elkészített évi rendszerirányítói kapacitástervben ezek a határozati javaslatból még hiányzó, alapvetı környezeti információk már konkrét számadatokként szerepelnek. A bıvítés mértékére vonatkozó adatok hiánya következtében a döntés környezetvédelmi megalapozása során az országos energiaszerkezeti tervben bekövetkezı változásokhoz kapcsolódó elızetes stratégiai környezeti vizsgálat lefolytatására nem kerülhetett és nem került sor. Ez álláspontunk szerint az egészséges környezethez való alapvetı jog állami intézményvédelmével kapcsolatos mulasztást jelent. 1314 információkat, valamint azt sem, hogy a kormány milyen környezetvédelmi tényezık figyelembe vételével javasolta a paksi atomerımő bıvítését. 68. Megállapítottuk, hogy a kormány a határozati javaslat elıkészítése és elıterjesztése során az egészséges környezethez való jog állami intézményvédelmét szolgáló kötelezettségei elmulasztásával az egészséges környezethez való alkotmányos joggal összefüggı visszásságot okozott. VIII. Kezdeményezés 69. Az Obtv a alapján kezdeményezem a Magyar Köztársaság Kormányánál, hogy az új atomerımő elıkészítésére vonatkozó hatásvizsgálatok, stratégiai környezeti vizsgálatok eredményeit és megállapításait azok elkészültét követıen haladéktalanul hozza nyilvánosságra. 70. Az Obtv a alapján kezdeményezem a Magyar Köztársaság Kormányánál, hogy tájékoztassa a közvéleményt az új atomerımővi blokk elıkészítésének jelenlegi helyzetérıl és a további elıkészítést a nyilvánosság teljes biztosításával folytassa. 71. Az Obtv a alapján kezdeményezem a Magyar Köztársaság Kormányánál, hogy megfelelı társadalmi, szakmai és környezetvédelmi megalapozást követıen, a nyilvánosság, együttmőködés, megelızés és tervszerőség alapelveinek érvényt szerezve készítsen elıterjesztést az Országgyőlés részére, mely az atomenergia alkalmazásával együtt tartalmazza a hosszú távú energiastratégiát, az energetikai ágazat tervezését, a környezeti, társadalmi, gazdasági hatások elemzésével, különös figyelemmel az energiaszükséglet csökkentésére vonatkozó tervekre és intézkedésekre. 72. Az Obtv a alapján javaslom a Magyar Köztársaság Kormányának, hogy készítsen elıterjesztést az atomenergiáról szóló évi CXVI. törvény módosítására annak érdekében, hogy az Országgyőlés hozzájárulására vonatkozó rendelkezések kellıen konkrétan kerüljenek megfogalmazásra, illetve, hogy az elızetes elvi hozzájárulás szükség esetén kiterjedhessen a meglevı atomerımő üzemidejének meghosszabbítására is. Ezen túlmenıen biztosítani szükséges az új nukleáris létesítmény létesítésére, meglevı atomerımő újabb atomreaktort tartalmazó egységgel való bıvítéséree, valamint meglévı atomerımő üzemidejének meghosszabbítására vonatkozó egyedi döntések összhangját az országos energetikai, társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi tervekkel. 73. Az Obtv a alapján javaslom a Magyar Köztársaság Kormánynak, hogy a 40/2008. (IV. 17.) OGY határozat 12. f) pontjának megfelelı javaslatát terjessze az Országgyőlés elé. 74. Az Obtv a alapján kezdeményezem a Magyar Köztársaság Kormányánál, hogy az energiapolitikai döntések elıkészítése során ne pusztán az atomerımővi kapacitás bıvítésének lehetıségét és szükségességét mérlegelje, hanem az ország tervezett hosszú távú energiaigényének és az elérhetı energiahordozók mennyiségcsökkenésének figyelembevételével, olyan komplex energiastratégiát alkosson, ami a hazai és nemzetközi tudományos eredményekre támaszkodva megfontolja a nem megújuló energiaforrások (fosszilis és nukleáris energia) teljes kivezetésének lehetıségét is. Ebben a folyamatban az egyik legfontosabb szempont az energiaigény csökkentése legyen. Az atomerımő bıvítésének 1415 kérdése helyett hazánk hosszú távú és klímabarát energiabiztonságát szükséges célként megfogalmazni, és ehhez a legmegfelelıbb eszközt megválasztani. Budapest, április 22. dr. Fülöp Sándor, a jövı nemzedékek országgyőlési biztosa 15 Több megjelenítése
JÖVŐ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŰLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVŐ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŰLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: JNO-128/ /2010. Részletesebben A MAGYAR SZÁMVITELI STANDARDJAVASLATOK KIALAKÍTÁSÁNAK RÉSZLETES ELJÁRÁSI RENDJE módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A MAGYAR SZÁMVITELI STANDARDJAVASLATOK KIALAKÍTÁSÁNAK RÉSZLETES ELJÁRÁSI RENDJE módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva 1. (1) A magyar számviteli standardokról, azok értelmezéseirıl és a kapcsolódó Részletesebben MET 7. Energia műhely
MET 7. Energia műhely Atomenergetikai körkép Paks II. a kapacitás fenntartásáért Nagy Sándor vezérigazgató MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt. 2012. december 13. Nemzeti Energia Stratégia 2030 1 Fő célok: Részletesebben Az energiapiac helyzete Magyarországon a teljes piacnyitás kapujában. Előadó: Felsmann Balázs infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár
Az energiapiac helyzete Magyarországon a teljes piacnyitás kapujában Előadó: Felsmann Balázs infrastruktúra ügyekért felelős szakállamtitkár Tartalom I. Az új magyar energiapolitikai koncepció II. Ellátásbiztonság Részletesebben Ügyszám: JNO-279-3/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez. dr. Fazekas Sándor részére Miniszter
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-279-3/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez dr. Fazekas Sándor részére Miniszter Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Részletesebben HU Egyesülve a sokféleségben HU A7-0277/84. Módosítás. Struan Stevenson, Konrad Szymański az ECR képviselıcsoport nevében
10.9.2013 A7-0277/84 84 23 a preambulumbekezdés (új) (23a) A I. mellékletében a hagyományos energiaforrásokból származó kıolaj és földgáz vonatkozásában elıírt termelési küszöbértékek nem veszik figyelembe Részletesebben Ügyszám: JNO-279-4/2011. Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez. Dr. Réthelyi Miklós részére Miniszter
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-279-4/2011 Tárgy: Javaslatok a parlagfőhelyzet kezeléséhez Dr. Réthelyi Miklós részére Miniszter Nemzeti Erıforrás Minisztérium Minisztérium Részletesebben JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÉSZREVÉTELEI az Aarhusi Egyezmény 10. Részletesebben Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 2-i ülésére
Elıterjesztés sorszáma: 2. Melléklet: 2 db ELİTERJESZTÉS Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Társulás Társulási Tanácsának 2015. február 2-i ülésére Tárgy: A Szekszárd-Szedres-Medina Óvodafenntartó Részletesebben A testületi szerv döntéshozatalának eljárási szabályai:
2. Tevékenységre, mőködésre vonatkozó adatok Közzétételi egység: Döntéshozatal, ülések A testületi szerv döntéshozatalának eljárási szabályai: A képviselı-testület döntéshozatalának eljárási szabályait Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA nyíregyházi állattartással kapcsolatos panasz tárgyában
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA nyíregyházi állattartással Részletesebben A magyar szabályozás várható iránya és ütemezése a biogáz üzemek engedélyezése területén
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 231. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Javaslat az Állami Számvevıszék Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata pénzügyi helyzetének ellenırzésérıl készült jelentésben foglalt megállapításokhoz Részletesebben Ügyszám:JNO-715/1/2010. I. A panasz
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40. Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Nagymányok-Kismányok-Váralja-Hidas Részletesebben MAGYAR ENERGIA HIVATAL 1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7.
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. ÜGYSZÁM: ES-3575/1/2007 ÜGYINTÉZİ: MATLÁK ZSUZSANNA TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7772 TELEFAX: 06-1-459-7766; 06-1- 459-7764 E-MAIL: eh@eh.gov.hu; matlakzs@eh.gov.hu Részletesebben A Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia Környezeti Vizsgálata (NÉS SKV)
A Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia Környezeti Vizsgálata (NÉS SKV) Készült a Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Zöld Forrás támogatásával Ökológiai Intézet a Fenntartható Fejlıdésért Alapítvány Részletesebben A Paksi Atomerımő Zrt. társadalmi, gazdasági vonatkozásai és legfontosabb beruházásai
A Paksi Atomerımő Zrt. társadalmi, gazdasági vonatkozásai és legfontosabb beruházásai Csanádi András gazdasági igazgató Óbudai Egyetem 2011. október 5. 2 Társadalmi és gazdasági hatások Társadalmi és gazdasági Részletesebben 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/ Fax.: 47/ J A V A S L A T
SÁROSPATAK VÁROS JEGYZİJÉTİL 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/513-240 Fax.: 47/513-273 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu J A V A S L A T a Képviselı-testületnek rendjérıl szóló 8/2013. (IV.03.) Részletesebben Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben
Befektetıbarát településekért Örökségvédelmi szempontok a beruházás-elıkészítésben Reményi László remenyi.laszlo@mnm-nok.gov.hu Befektetıbarát településekért Gazdasági növekedése és a foglalkoztatási helyzet Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról *
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének 7/2013. (III. 1.) önkormányzati rendelete a településképi véleményezési eljárásról * Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzatának Közgyőlése az épített Részletesebben KIEMELÉSEK A MAGYAR VILLAMOSENERGIA RENDSZER
FÜGGELÉK KIEMELÉSEK A MAGYAR VILLAMOSENERGIA RENDSZER TÖRVÉNYI SZABÁLOYOZÁSÁT, MŐKÖDÉSÉT ELİSEGÍTİ VDSZSZ ÁLLÁSFOGLAKÁSOKBÓL, JAVASLATOKBÓL, SZAKÉRTİI ANYAGOKBÓL. 2005-2008. 2008. augusztus 1 2005 január Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város J e g y zıjétıl 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1. 32/311-683 E-mail: jegyzo@salgotarjan.hu
Szám: 15355/2009. Salgótarján Megyei Jogú Város J e g y zıjétıl 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1. 32/311-683 E-mail: jegyzo@salgotarjan.hu Javaslat a 252/2005.(X.27.) Öh. sz. határozattal jóváhagyott Salgótarján Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA BUDAPEST FİVÁROS KÖZGYŐLÉSÉNEK 32/1999. (VII. 22.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETÉNEK TÁRGYÁBAN
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA BUDAPEST FİVÁROS KÖZGYŐLÉSÉNEK Részletesebben Határozati javaslat:
Határozati javaslat: Enying Város Önkormányzata Képviselő-testületének /2013. (V. 30.) számú határozata: Enying Város Önkormányzatának Képviselı-testülete az Állami Számvevıszék Enying Város Önkormányzata Részletesebben Pécel Város Önkormányzatának Jegyzıje 2119 Pécel, Kossuth tér 1. Tel: 28/452-745, 452-751; Fax: 28/452-755 e-mail: jegyzo@pecel.hu
Pécel Város Önkormányzatának Jegyzıje 2119 Pécel, Kossuth tér 1. Tel: 28/452-745, 452-751; Fax: 28/452-755 e-mail: jegyzo@pecel.hu Iktatószám: SZ/706/16/2009 ELİTERJESZTÉS a 2010. évre vonatkozó Éves i Részletesebben Energiapolitika Magyarországon
Energiapolitika Magyarországon Dr. Aradszki András államtitkár Keresztény Értelmiségiek Szövetsége Zugló, 2016. június 9. Nemzeti Energiastratégia Célok Ellátásbiztonság Fenntarthatóság Versenyképesség Részletesebben Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.
Stratégia felülvizsgálat, szennyvíziszap hasznosítási és elhelyezési projektfejlesztési koncepció készítés című, KEOP- 7.9.0/12-2013-0009 azonosítószámú projekt Előzmények A Nemzeti Települési Szennyvízelvezetési Részletesebben MAGYAR ENERGIA HIVATAL 1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7.
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. Ügyszám: ES-1018/2006 ÜGYINTÉZİ: Horváth Károly TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7774 TELEFAX: 06-1-459-7766; 06-1-459-7764 E-mail: eh@eh.gov.hu; horvathk@eh.gov.hu TÁRGY: Részletesebben Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére
Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére Közbeszerzési kötelezettség A támogatás megítélése esetén a Projekt megvalósításába bevonandó kivitelezıt, szállítót, tanácsadót, szolgáltatót, Részletesebben Éves ellenırzési terv 2014. évre
A 208/2013.(XI.21.) határozat melléklete SAJÓSZENTPÉTER VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT Ikt. szám: 80 /2013. Éves ellenırzési terv 2014. évre A hivatal a költségvetési szervek belsı kontrollrendszerérıl és belsı ellenırzésérıl Részletesebben Elıterjesztés A Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés április 28-ai ülésére
Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés Elnöke Elıterjesztés A Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2011. április 28-ai ülésére Tárgy: A Komárom-Esztergom Megyei Önkormányzat Szervezeti és Mőködési Szabályzatáról Részletesebben Székhely: 1149 Budapest, Róna u. 120-122.
A PESTI HITEL Zártkörően Mőködı Részvénytársaság Panasz-ügyintézési szabályzata A Pesti Hitel ZRt. az ügyfelek panaszainak kezelése során a hatályos jogszabályok rendelkezései alapján, az azokban meghatározott Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben Hulladékgazdálkodási tervezési rendszer elemeinek összeillesztése OHT, OGYHT, OHKT
Hulladékgazdálkodási tervezési rendszer elemeinek összeillesztése OHT, OGYHT, OHKT Dr. Petrus József Csaba vezető-tanácsos Környezetügyért, Agrárfejlesztésért és Hungarikumokért felelős Államtitkárság Részletesebben .../2009. ( ) számú önkormányzati rendelete. a Budapesti Ifjúsági Tanács létrehozásáról
Budapest Fıváros Közgyőlésének.../2009. ( ) számú önkormányzati rendelete a Budapesti Ifjúsági Tanács létrehozásáról A Fıvárosi Közgyőlés a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 16. (1), Részletesebben FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI VÉLEMÉNY SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS évi költségvetési rendeletének tervezetérıl.
Dr. Cseke László kamarai tag könyvvizsgáló, engedély szám: 001430. 7400 Kaposvár, Kazinczy F. u. 36. tel/fax:82-427-456, 06-30-288-54-23, e-mail:kondit@t-online.hu FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI VÉLEMÉNY SZEKSZÁRD Részletesebben Az ellenırz. Statisztika
Civil SzámAdó Konferencia Civil SzámAd madó Konferencia Az Állami Számvevıszéki ellenırzések tapasztalatai Jakab Éva Az ellenırz rzés s céljac Döntéshozókhoz, kezelı szervhez kapcsolódó az NCA-ból nyújtott Részletesebben Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok. dr. Fazekas Sándor részére Miniszter. Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11.
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK IRODÁJA Ügyszám: JNO-429- /2010 Tárgy: Ügyféli jogok dr. Fazekas Sándor részére Miniszter Vidékfejlesztési Minisztérium Budapest Kossuth Lajos tér 11. 1055 Tisztelt Részletesebben Elızmények. Csengey Gusztáv Általános Iskola 2170 Aszód, Csengey u. 30. Ü.szám: 222/2009.
Csengey Gusztáv Általános Iskola 2170 Aszód, Csengey u. 30. Ü.szám: 222/2009. Aszód Város Önkormányzatai Képviselı Testülete részére 2170 Aszód, Szabadság tér 9. Tárgy: Beszámoló az iskola Minıségirányítási Részletesebben A megelızés elvének hatékony érvényesítési lehetıségei a zaj-és rezgés elleni védelem tekintetében
A megelızés elvének hatékony érvényesítési lehetıségei a zaj-és rezgés elleni védelem tekintetében Dr. Horváth Luca Kornélia jogi referens JNOI Országgyőlési Biztosok Hivatal Budapest 2010. október 6. Részletesebben Pomáz Város Önkormányzatának Szabályzata a településfejlesztéssel és településrendezéssel összefüggı partnerségi egyeztetés általános szabályairól
A 36/2013. (IV. 23.) önkormányzati határozat melléklete Pomáz Város Önkormányzatának Szabályzata a településfejlesztéssel és településrendezéssel összefüggı partnerségi egyeztetés általános szabályairól Részletesebben Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2011. november 28-i ülésére
1. Elıterjesztés Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2011. november 28-i ülésére Tárgy: Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének /2011. ( ) önkormányzati rendelete az önkormányzati Részletesebben A magyar energiapolitika alakulása az Európai Unió energiastratégiájának tükrében
REKK projekt konferencia Budapest, 2005.december 8. A magyar energiapolitika alakulása az Európai Unió energiastratégiájának tükrében Hatvani György helyettes államtitkár Az energiapolitika lényege Az Részletesebben Kiszombor Nagyközség Polgármesterétıl 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax.: 62/
Kiszombor Nagyközség Polgármesterétıl 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax.: 62/525-090 E-mail: phkiszombor@vnet.hu Üsz.: 22-13/2012. Tárgy: Az egyes pénzbeli és természetbeni ellátásokról szóló Részletesebben Sárospatak Város Polgármesterétıl
Sárospatak Város Polgármesterétıl 3950 Sárospatak, Kossuth u. 44. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu E l ı t e r j e s z t é s - a Képviselı-testületnek Közmővelıdési Megállapodás Részletesebben HÓDOSI JÓZSEF osztályvezető Pécsi Bányakapitányság. Merre tovább Geotermia?
HÓDOSI JÓZSEF osztályvezető Pécsi Bányakapitányság Merre tovább Geotermia? Az utóbbi években a primer energiatermelésben végbemenő változások hatására folyamatosan előtérbe kerültek Magyarországon a geotermikus Részletesebben Tárgy: A Jövő Nemzedékek Országgyűlési Biztosa intézkedésének kezdeményezése
Országgyűlési Biztos Hivatala Jövő Nemzedékek Országgyűlési Biztosa 1387 Budapest, Pf. 40. Dr. Fülöp Sándor Úr részére Tárgy: A Jövő Nemzedékek Országgyűlési Biztosa intézkedésének kezdeményezése Tisztelt Részletesebben Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás HATÁROZAT ... ...
Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás...... HATÁROZAT Szám: 7/2009. (III.16.) BTT határozat Tárgy: A Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás Társulási Tanács Közbeszerzési szabályzatának elfogadása A Bakonyi Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 102 MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyőlésének /2013. (.) önkormányzati rendelete a lakások és egyéb építmények építéséhez, kialakításához Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA Ügyszám: J-5027/2008. Tárgy: Részletesebben Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének. 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl
Melléklet a. /2014. (XII. 16.) kt. határozathoz Tengelic Község Önkormányzatának 2015. évi belsı ellenırzési terve A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Törvény, az államháztartásról Részletesebben 2015. évi VII. törvény
2015. évi VII. törvény a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról 1 Az Országgyűlés az Alaptörvény Q) cikkében Részletesebben Az éghajlatváltozás mérséklése: a Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia és a további feladataink
Az éghajlatváltozás mérséklése: a Nemzeti Éghajlatváltozási Stratégia és a további feladataink Szabó Imre miniszter Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Tartalom 1. A feladatok és végrehajtásuk szükségessége, Részletesebben A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes jogi és ökológiai kérdéseirıl
JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSA 1051 Budapest, Nádor u. 22. 1387 Budapest, Pf. 40.Telefon: 475-7100 Fax: 269-1615 A JÖVİ NEMZEDÉKEK ORSZÁGGYŐLÉSI BIZTOSÁNAK ÁLLÁSFOGLALÁSA a lápok védelmének egyes Részletesebben Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda 3100 Salgótarján, Múzeum tér 1., Pf.: 85. Tel.: 06 (32) 311-057 Ikt.szám: 47246/2005. J a v a s l a t a három éves szociális Részletesebben BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS
BÉKÉSCSABA MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZAT KÖZGYŐLÉSÉNEK NEMZETISÉGI, ÜGYRENDI ÉS ELLENİRZÉSI BIZOTTSÁGA Békéscsaba, Szent István tér 7. Ikt.sz.: I. 240-10/2012. Postacím: 5601 Pf. 112. Telefax: (66) 523-808 Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, 2009. december 8. 17024/1/09 REV 1 (hu)
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2009. december 8. 17024/1/09 REV 1 (hu) CO EUR-PREP 3 JAI 896 POLGEN 229 FELJEGYZÉS Küldi: az elnökség Címzett: az Általános Ügyek Tanácsa / az Európai Tanács Elızı dok. Részletesebben Területi tervezés, programozás és monitoring
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-134/2006/060. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa a Faludi Wolf Theiss Ügyvédi Iroda (ügyintézı ügyvéd: dr. K. L.) által képviselt E.ON Észak-Dunántúli Áramhálózati Zrt. Részletesebben HATÁROZATOT: a Techcon Kft. (továbbiakban: Engedélyes) Polgár Regionális gumihasznosító kiserımő
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. ÜGYSZÁM: ES-142/07 ÜGYINTÉZİ: Slenker Endre TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7773 TELEFAX: 06-1-459-7766; 06-1-459-7764 E-MAIL: eh@eh.gov.hu; slenkere@eh.gov.hu HATÁROZAT Részletesebben Elıterjesztés. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének január 10-i rendkívüli ülésére
Elıterjesztés 1. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2013. január 10-i rendkívüli ülésére Tárgy: Együttmőködési megállapodás megkötése Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzatával a TIOP-1.2.1/A-12/1 Részletesebben Klímapolitika és a megújuló energia használata Magyarországon
Klímapolitika és a megújuló energia használata Magyarországon Dióssy László Szakállamtitkár, c. egyetemi docens Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium Enterprise Europe Network Nemzetközi Üzletember Részletesebben Informatikai biztonsági elvárások
Informatikai biztonsági elvárások dr. Dedinszky Ferenc kormány-fıtanácsadó informatikai biztonsági felügyelı 2008. július 2. Tartalom Átfogó helyzetkép Jogszabályi alapok és elıírások Ajánlások, a MIBA Részletesebben MAGYAR ENERGIA HIVATAL 1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7.
1081 BUDAPEST, KÖZTÁRSASÁG TÉR 7. ÜGYSZÁM: ES-1634/2005 ÜGYINTÉZİ: HORVÁTH KÁROLY TELEFON: 06-1-459-7777; 06-1-459-7774 TELEFAX: 06-1-459-7764; 06-1-459-7770 E-MAIL: eh@eh.gov.hu; horvathk@eh.gov.hu TÁRGY: Részletesebben FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI RÉSZJELENTÉS. Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzat I-III. negyedévi költségvetés teljesítésének átvilágításáról
FÜGGETLEN KÖNYVVIZSGÁLÓI RÉSZJELENTÉS Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzat 2009. I-III. negyedévi költségvetés teljesítésének átvilágításáról (Jelentés az évközi pénzügyi információk átvilágításáról) Részletesebben GÁZPIAC LIBERALIZÁCIÓ SZABÁLYOZÁSI KÖTELEZETTSÉGEK, LEHETİSÉGEK
Bogya Zoltán szakmai tanácsadó Magyar Energia Hivatal Gázengedélyezési és Felügyeleti Osztály bogyaz@eh.gov.hu Az önellátó energiagazdálkodás feladat vagy lehetıség? Önkormányzati konferencia Német - Magyar Részletesebben Elıterjesztés. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2011. november 24-i ülésére
3. Elıterjesztés Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2011. november 24-i ülésére Tárgy:Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének /2011. ( ) önkormányzati rendelete az önkormányzati Részletesebben VÁLTOZÁS A RADIOAKTÍV HULLADÉKTÁROLÓK HATÓSÁGI FELÜGYELETÉBEN. Nagy Gábor nukleáris biztonsági felügyelő, Országos Atomenergia Hivatal
VÁLTOZÁS A RADIOAKTÍV HULLADÉKTÁROLÓK HATÓSÁGI FELÜGYELETÉBEN Nagy Gábor nukleáris biztonsági felügyelő, Országos Atomenergia Hivatal Hullán Szabolcs mb. főigazgató-helyettes, Országos Atomenergia Hivatal Részletesebben Fejér Megye Közgyőlése 31/2004. (VII.9.) K.r.számú. r e n d e l e t e. a sportról
Fejér Megye Közgyőlése 31/2004. (VII.9.) K.r.számú. r e n d e l e t e a sportról Fejér megye Közgyőlése a magyar és az egyetemes kultúra részeként, elismerve a sport, mint önszervezıdésre épülı civil tevékenység Részletesebben TERVEZET. A Nemzeti Éghajlaváltozási Stratégiáról
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KVVM/KJKF/1204/2007. TERVEZET A Nemzeti Éghajlaváltozási Stratégiáról Budapest, 2008. január 1 I. Tartalmi összefoglaló VEZETİI ÖSSZEFOGLALÓ ÉS EGYBEN ELİTERJESZTÉS Részletesebben A fenntartható fejlődés megjelenése az ÚMFT végrehajtása során Tóth Tamás Koordinációs Irányító Hatóság Nemzeti Fejlesztési Ügynökség 2009. szeptember 30. Fenntartható fejlődés A fenntarthatóság célja Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. De Rossi Éva vezérigazgató
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT De Rossi Éva vezérigazgató TARTALOMJEGYZÉK 1. A panasz bejelentése... 3 2. A panasz kivizsgálása... 4 3. A panasz nyilvántartása... 6 4. Jogorvoslati lehetıség... 6 5. Záró rendelkezések... Részletesebben 2005. évi XVIII. törvény. a távhıszolgáltatásról 1
1. oldal 2005. évi XVIII. törvény a távhıszolgáltatásról 1 Az Országgyőlés a felhasználók biztonságos, megfelelı minıségő és gazdaságos távhıellátása érdekében az objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstıl Részletesebben TERVEZET. (közigazgatási egyeztetés) Budapest, október E G Y E Z T E T É S I L A P. készítette: látta: jóváhagyta: Horváth Szabolcs.
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM IKTATÓSZÁM: KJKF/1043/2009. TERVEZET a fémhigany és egyes higanyvegyületek és keverékek kiviteli tilalmáról, valamint a fémhigany biztonságos tárolásáról szóló Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON
HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON Összehasonlító elemzés DR. SZABÓ KÁROLY GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉSI ÉS FELÜGYELETI FŐOSZTÁLYÁNAK Részletesebben K+F lehet bármi szerepe?
Olaj kitermelés, millió hordó/nap K+F lehet bármi szerepe? 100 90 80 70 60 50 40 Olajhozam-csúcs szcenáriók 30 20 10 0 2000 2020 Bizonytalanság: Az előrejelzések bizonytalanságának oka az olaj kitermelési Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŐKÖDÉSI SZABÁLYZAT-OT
Szeged Megyei Jogú Város Idısügyi Tanácsa (továbbiakban: IT) figyelemmel a létrehozása óta eltelt idı tapasztalataira, a korábbi és 2003-ban elfogadott Szervezeti és Mőködési Szabályzatát visszavonja és Részletesebben Környezet és Energia Operatív Program. Akcióterv
Környezet és Energia Operatív Program 8. prioritás: Technikai segítségnyújtás Akcióterv 2009-2010 2009. január 8. I. Prioritás bemutatása 1. Prioritás tartalma Prioritás rövid tartalma (max. 500 karakter) Részletesebben A HAJDÚNÁNÁSI HOLDING ZRT. FORGATHATÓ UTALVÁNNYAL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGÉVEL ÖSSZEFÜGGİ PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A HAJDÚNÁNÁSI HOLDING ZRT. FORGATHATÓ UTALVÁNNYAL KAPCSOLATOS TEVÉKENYSÉGÉVEL ÖSSZEFÜGGİ PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZATA 1/6 Tartalom PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT I. ÁLTALÁNOS RÉSZ... 3 1. Bevezetés... 3 2. Fogalmak... Részletesebben ***I AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Egységes szerkezetbe foglalt jogalkotási dokumentum 10.2.2010 EP-PE_TC1-COD(2009)0105 ***I AZ EURÓPAI PARLAMENT ÁLLÁSPONTJA amely elsı olvasatban 2010. február 10-én került Részletesebben Szépmővészeti Múzeum térszint alatti bıvítése: A projekt idıt befolyásoló kockázatok értékelése. Készítette: Kassai Eszter Rónafalvi György
Szépmővészeti Múzeum térszint alatti bıvítése: A projekt idıt befolyásoló kockázatok értékelése Készítette: Kassai Eszter Rónafalvi György Tartalom A kockázatról általában A kockázatelemzés folyamata Az Részletesebben ./.. (...) 10/1999. (III.31.)
SÁROSPATAK VÁROS KÉPVISELİ- TESTÜLETÉNEK./.. (...) számú rendelete a helyi közmővelıdés szabályozására címő a 10/1999. (III.31.) számú rendelet módosításáról Sárospatak Város Képviselı-testülete a muzeális Részletesebben Az átvételi kötelezettség keretében megvalósult villamosenergia-értékesítés. támogatottnak minısíthetı áron elszámolt villamos
Az átvételi kötelezettség keretében megvalósult villamosenergia-értékesítés fıbb mutatói 2009 I. félévében Az ún. KÁT mérlegkörben 1 támogatottnak minısíthetı áron elszámolt villamos energiához kapcsolódó Részletesebben a nemzeti vagyon jelentıs
A hazai geotermális kultúra a nemzeti vagyon jelentıs eleme VI. Nemzetközi Geotermikus Konferencia Bencsik János Korszakváltás küszöbén állunk A globális és helyi szinten jelentkezı pénzügyi és gazdasági Részletesebben Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2013. április 26-i ülésére. pénzügyi-ügyintézı. aljegyzı
E L İ T E R J E S Z T É S 3. Felsılajos Község Önkormányzata Képviselı-testületének 2013. április 26-i ülésére Tárgy: Az elıterjesztést készítette: Dömötör Klára Edit pénzügyi-ügyintézı Véleményezésre Részletesebben Kiszombor Nagyközség Polgármesterétıl 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax: 62/
Kiszombor Nagyközség Polgármesterétıl 6775 Kiszombor, Nagyszentmiklósi u. 8. Tel/Fax: 62/525-090 E-mail: phkiszombor@vnet.hu Üsz.: 22- /2011. Tárgy: Az egyes pénzbeli és természetbeni ellátásokról szóló Részletesebben HOMOKHÁTI KISTÉRSÉG TÖBBCÉLÚ TÁRSULÁSA
H ATÁROZA TOK HOMOKHÁTI KISTÉRSÉG TÖBBCÉLÚ TÁRSULÁSA 2006. DECEMBER 5-ÉN MEGTARTOTT ÜLÉSÉN - 1 - 70/2006. (XII.05.) Tkt határozat: Tárgy: Napirendi pontok elfogadása 1./ A Homokháti Kistérség Többcélú Részletesebben Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság
Magyar Olaj- és Gázipari Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság A VILLAMOSENERGIA-KERESKEDELMI ENGEDÉLYESI TEVÉKENYSÉG ELLÁTÁSÁRA Budapest, 2012. január 31. TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 5 Részletesebben 267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet
267/2012. (IX. 20.) Korm. rendelet a Korányi Projekthez kapcsolódó beruházások megvalósításával összefüggı közigazgatási hatósági ügyek nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentıségő üggyé nyilvánításáról Részletesebben ELİTERJESZTÉS KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŐLÉS ELNÖKE. a Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2009. október 29-i ülésére
KOMÁROM-ESZTERGOM MEGYEI KÖZGYŐLÉS ELNÖKE ELİTERJESZTÉS a Komárom-Esztergom Megyei Közgyőlés 2009. október 29-i ülésére Tárgy: Finanszírozási szerzıdés kötése a Váci Egyházmegyével Elıterjesztı: dr. Völner Részletesebben A megújuló energia termelés helyzete Magyarországon
A megújuló energia termelés helyzete Magyarországon Szabó Zsolt fejlesztés- és klímapolitikáért, valamint kiemelt közszolgáltatásokért felelős államtitkár Nemzeti Fejlesztési Minisztérium Budapest, 2016. Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 61. MELLÉKLET : 1 db TÁRGY: Beszámoló a Tolna Megyei Területfejlesztési Tanács 2010. évi munkájáról E L İ T E R J E S Z T É S SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŐLÉSÉNEK Részletesebben Társadalmi Megújulás Operatív Program. 2009-2010. évi akcióterve
Társadalmi Megújulás Operatív Program 7. és 9. prioritás: Technikai segítségnyújtás 2009-2010. évi akcióterve 2009. augusztus 31. I. Prioritás bemutatása 1. Prioritás tartalma Prioritás rövid tartalma Részletesebben 2006. évi XCIV. törvény. a tőz elleni védekezésrıl, a mőszaki mentésrıl és a tőzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény módosításáról
Mi változott a tőzvédelmi törvényben, 2006-ban? A 2006. évi XCIV. törvény több ponton módosította az 1996. évi XXXI. Törvényt. A változások és az eredeti szöveg egymás melletti vizsgálata és a hozzá főzött Részletesebben Budapest, szeptember
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KVVM/KJKF/785/2009. TERVEZET a Természetvédelmi İrszolgálat Szolgálati Szabályzatáról szóló 9/2000. (V. 19.) KöM rendelet módosításáról szóló miniszteri rendeletrıl Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON FAX:
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. február 11. Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben Informatikai ellenırzések, az informatika szerepe az ellenırzések támogatásában


text:
Dózerverdikt. Falurombolás Amerikában (közérdek- kontra magánérdek) – Dénes Ottó
2010. november 23. 2017. október 18. Dénes Ottó Közélet
Billeg a szilárd jogrend az USA-ban ? Az alkotmány rendületlenül állja a sarat, nem ennek módosítása ad támaszt egyes államférfiúi, vagy vállalkozói ötletekhez. Az értelmezésekkel ki lehet játszani? Jó példa, hogy az emberi jogok és az államok egyedi érdekei miként ütközhetnek meg, ha a magánérdeket felülírja a “közérdek”. Azonban figyelemreméltó, hogy – egyelőre – az állam sem vehet el egyéni vagyont, teljes kártalanítás nélkül.Ez a működő alkotmány, ami még jól védi polgárait. (Dénes Ottó)
A Legfelsőbb Bíróság ítélete alapján ezentúl Amerikában is le lehet dózerolni egy települést lakóinak akarata ellenére. Természetesen itt nem etnikai okok miatt. A “Kelo kontra New London” perben a bíróság úgy ítélt: mivel a bevásárlóközpont is a közjót szolgálja, a kisajátításra vonatkozó törvények lehetővé teszik otthonok lerombolását.
A washingtoni Legfelsőbb Bíróság elé került per azért váltott ki nagy érdeklődést, mert a precedensértékű ítélet eldöntött egy rég vitatott kérdést. Meglepetésre nem a személyes szabadság és a tulajdon védelme, hanem a magánprofit javára.
A kormányzatok ezentúl elvehetik magánszemélyek otthonát, s másik magánszemélynek adhatják, ha befektetése adóbevételt hoz. Szebben ezt így fogalmazzák: “Projektjeivel képes fellendíteni egy gyengélkedő helyi gazdálkodást, ami a köz érdeke.” Hogy világosabb legyen: ha valaki bevásárlóközpontot akar létesíteni, és e célra kiszemel egy területet, a helyi önkormányzat a lakók hozzájárulása nélkül szabadon elveheti családok ott álló házát is, és ledózeroltathatja őket, ha ebből komoly adóbevétel származik. A bíróság szerint ez a közjót szolgálja.
Hét ingatlantulajdonos fellebbezése folytán került az ügy a Legfelsőbb Bíróság elé. Susette Kelo és társai évek óta elkeseredett küzdelmet folytattak azért, hogy megmentsék otthonukat a New London-i Temze folyó partján. A vita Amerika-szerte felkorbácsolta az indulatokat.
Az önkormányzatok az alkotmány ötödik cikkelyére hivatkoznak, amely lehetővé teszi, hogy a helyi hatalom magántulajdonú földeket kisajátítson, méltányos kompenzáció ellenében. A vita a közcél fogalmának értelmezéséről folyt.
Larry Morondi szövetségi környezetvédelmi igazgató szerint a rosszabb anyagi helyzetű önkormányzatok abból csinálnak pénzt, hogy ezt egyre szabadabban értelmezik. Ám a bíróságok legalább egy tucatszor mégis úgy döntöttek: a privát beruházás nem korlátozhatja a tulajdonjogot. Connecticut állam bírósága másképp ítélt: a “Kelo vs. New London” per azért lett az USA közérdeklődést kiváltó ügye, mert a Legfelsőbb Bíróságnak azt kellett kimondania: lehet-e közcél bevásárlóközpont építése, amely a magánbefektetőnek termel hasznot? A döntés lavinát indít el. Ha ezentúl valakinek a telkére szemet vet egy terjeszkedő áruházlánc, elbúcsúzhat az otthonától. A jogi válasz érdekes: ha bevásárlóközpontnak nevezik a beruházást, az nem közcél. Ám ha “területfejlesztésnek”, igen. A történet annyira tipikus, hogy Kelet-Európában is játszódhatna.
Íme. A bevásárlóközpont megálmodói évek óta fennakadtak a helyi lakosok ellenállásán, akik nem akarták eladni házukat. Erre a potenciális befektetők, pénzes magánszemélyek, üzlettulajdonosok nonprofit szervezetet hoztak létre, amely New London átfogó területfejlesztési terveinek kidolgozására vállalkozott. A város örült. Jelentkezett a Pfizer nevű gyógyszeróriás is, hogy a területen 300 millió dolláros kutatóközpontot létesítene. Ma már nem tudható, a tyúk volt-e előbb, vagy a tojás, mert a CNN szerint Pfizer érkezett előbb, s csak utána alakult meg a “nonprofit szervezet”. (Nonprofit, mert a tervezésből nem származott profit. Profit akkor lesz, ha a terveket jóváhagyják.)
New London hatósága 2000-ben elfogadta az ingatlanfejlesztési koncepciót, amelyben a bevásárlóközpont mellé vízparti szállodát, éttermet, jachtkikötőt, sétányt terveztek. Emellett tengeri akváriumot is, amely kétórányira New Yorktól nagy bevétellel kecsegtet. A dolog érdekessége, hogy 80 új lakást is építenének, de nem azoknak, akiknek házát romba döntik, hanem jómódú vásárlóknak.
A város állami támogatást szerzett, amit meg is kapott a nonprofit szervezet, majd ennek az állami kisajátítási jogot átadták. A lakók nagyot néztek, amikor megjelentek ugyanazok az emberek, de most már nem mint a bevásárlóközpont ingatlanügynökei, hanem állami kisajátítóként. Susette Kellóval levélben tudatták: négy hónapon belül költöznie kell, vagy rendőrség teszi ki. Hat szomszédjával pert indított. (A Legfelsőbb Bíróság ítéletéig már csak az ő házaik álltak, a 90 holdas területen fát, bokrot, házat sorra ledózeroltak.)
Következett a jogi csűrés-csavarás. New London előadta, hogy amikor a város elveszítette tengerészeti támaszpontját, 18 ezer munkahely szűnt meg. 1920 óta 1998-ban volt a legalacsonyabb a lélekszám. A munkanélküliség duplája az amerikai átlagnak. A “területfejlesztők”másfél milliárd dollárt fektetnek be, több ezer munkahely létesül, dőlni fog a pénz. Ezzel az érveléssel állnak szemben Kelóék szegényes házai. Wesley Horton, a város ügyvédje szerint az anyagi jólét közérdek, amit nem lehet korlátozni. Scott Bullock, a lakók jogi képviselője úgy véli: ha ezt az érvelést a Legfelsőbb Bíróság elfogadja, a jövőben bármilyen otthont, kisvállalkozást elperelnek.
A bíróság először azt állapította meg: a kisajátítás nem privát haszonszerzés céljából történik. Fejlesztési terv részeként, ami nem ugyanaz. A nonprofit szervezet tervéről pedig úgy találta: nemcsak ürügy a terület megszerzésére. Kelo és társai szerint a kisajátítás a “közcélú” és a “magáncélú” fogalma között mossa el a határt. A nyilvánosnak mondott cél a privát érdeknek kedvez. Ezentúl könnyebb lesz a helyi kormányzat egy-egy osztálya révén megszerezni valamit, mint magánvállalkozás ügynöksége által.
Közcél, magáncél
Egyes lapok nyíltan korrupciót emlegetnek. A politika sem maradt ki. A kisajátítás mellett foglaltak állást a demokrata bírák, míg a republikánusok a tulajdon sérthetetlenségét pártolták. Bush törekvése, hogy minél több konzervatív bírót nevezzenek ki, lendületet kapott.
A közcél meghatározásában végül a Washington DC fejlesztési tervének ügyében hozott ítéletet vették alapul. E szerint a közjó fogalma széles, tartalmát a helyi törvényhozás határozza meg. “Ha azok, akik Columbia Districtjét kormányozzák, úgy döntenek: a nemzet fővárosának szépnek és egészségesnek kell lennie, a kisajátítást korlátozó ötödik cikkelyben nem találhatnak semmit, ami ennek az útjában állhat” – szólt a verdikt.
New London még csak nem is a nemzet fővárosa. A bevásárlóközpontok szépségéről is lehetne vitatkozni, de mindez már nem számít. Susette Kelo még három hónapig nézheti a vizet ablakából. És a munkagépeket, amelyek készenlétben állnak.
életmód emberi jogok kapitalizmus politika Törvény

matches: Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság