text:
DR. CSUTORÁS LÁSZLÓNÉ1
A Gyógyszertermékek És Növényvédő Szerek kiegészítő oltalmi Tanúsítványa (SPC2) Magyarországon
Az oltalom joghatásai
A tanúsítvány jogosultja
A tanúsítvány megadására irányuló bejelentés benyújtásának határideje
A Magyar Szabadalmi Hivatal eljárásának általános rendje
A bejelentési nap elismerése
A kiegészítő oltalmi tanúsítvány megszűnése és érvénytelensége
Nemleges megállapítási eljárás, a tanúsítvány értelmezése
A kiegészítő oltalmi tanúsítvány a szabadalmi oltalommal védett gyógyszer vagy növényvédő szer szabadalmi oltalmi idejének meghosszabbítása egy sui generis oltalmi forma keretében.
A legtöbb műszaki területen a szabadalmi bejelentést követően minden további intézkedés nélkül hasznosítható a találmány, forgalomba hozható a találmány szerinti termék. Ezzel szemben a gyógyszerek, növényvédő szerek esetében a szabadalmas nem hasznosíthatja a találmányát mindaddig, amíg nem kap engedélyt a hatóságoktól a termék forgalomba hozatalára. A nemzetközi statisztikák szerint gyógyszertermékek esetében átlagban 10-12 év szükséges ahhoz, hogy a szabadalmi bejelentés napját követően egy találmány a betegek számára is hozzáférhető gyógyszerkészítmény formájában a piacra kerüljön. Ráadásul a gyakorlatban minden tízezer előállított (és általában szabadalmi oltalommal védett) vegyületből egy, esetleg két piacképes termék fejleszthető ki. A fejlesztésre és a forgalombahozatali engedély megszerzésére fordított idővel a szabadalom kizárólagos hasznosítására fennmaradó idő jelentősen lerövidül, a tényleges időtartam nem elegendő a gyógyszerkutatás egyébként is nagyon magas kutatási, fejlesztési és egyéb költségeinek megtérüléséhez, ezért a szabadalom nem tölti be jutalmazási, ösztönzési funkcióját.
Az Európai Unióban e szakterületek hátrányos helyzetének megszüntetését a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának létrehozásával egy tanácsi rendelet, a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának létrehozásával pedig egy európai parlamenti és tanácsi rendelet biztosítja. A rendeletek megalkotásának célja az volt, hogy más szakterületekhez tartozó találmányokhoz hasonlóan e termékek is megfelelő és hatékony védelmet kapjanak, egyben növekedjen a gyógyszeripari cégek innovatív ereje az EU-ban azáltal is, hogy a fő versenytársakkal (akikre már akkor több éve vonatkoztak a kedvezőbb védelmet nyújtó jogszabályok) azonos védelemben részesülnek szellemi termékeik. A rendeletek megalkotásakor azonban ezeket a célkitűzéseket egyensúlyba kívánták hozni a nemzeti és közösségi szintű egészségügyi politika célkitűzéseinek megvalósításával is, ezért a maximális oltalmi idő meghosszabbítását öt évben határozták meg, és az oltalom szigorúan a forgalomba hozott termékre terjedhet ki.
Az Európai Unióhoz történő csatlakozásunkat követően a közösségi rendeletek alkalmazása Magyarországon is kötelezővé vált. Az Európai Unió jelenlegi tagállamai és a csatlakozó államok között létrejött csatlakozási szerződés tartalmazza a kiegészítő oltalom bevezetésének feltételeit és átmeneti szabályait.
Magyarországon az alábbi jogszabályok határozzák meg együttesen a gyógyszer- és a növényvédőszer-termékek kiegészítő oltalmi tanúsítványának megszerzésével és a megadott tanúsítványokkal kapcsolatos rendelkezéseket:
a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló 1768/92/EGK (1992. június 18.) tanácsi rendelet (a továbbiakban közösségi rendelet vagy GYR);
a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló 1610/96/EK (1996. július 23.) európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban közösségi rendelet vagy NR);
a találmányok szabadalmi oltalmáról szóló 1995. évi XXXIII. törvény (Szt.);
az egyes termékek kiegészítő oltalmára vonatkozó európai rendeletek végrehajtásához szükséges szabályokról szóló 26/2004. (II. 26.) Kormányrendelet;
a Magyar Szabadalmi Hivatal előtti iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló 71/2004. (IV. 28.) GKM rendelet.
Számos, a gyógyszertermékek kiegészítő oltalmi tanúsítványának engedélyezése során felmerült jogértelmezési kérdésre adott választ a növényvédő szerekre vonatkozó 1610/96/EGK rendelet. E rendelet 17. preambulum bekezdésének értelmében a rendelet 12., 13. és 14. preambulum bekezdésének, valamint 3. cikke (2) bekezdésének, 4. cikkének, 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának és 17. cikke (2) bekezdésének részletes szabályait mutatis mutandis alkalmazni kell a gyógyszertermékekre vonatkozó 1768/92/ EGK tanácsi rendelet - különösen a - 9. preambulum bekezdésének, valamint a 3. és a 4. cikkének, továbbá a 8. cikke (1) bekezdése c) pontjának és a 17. cikkének értelmezésekor.
A tanúsítvány iránti bejelentést az abban a tagállamban működő, hatáskörrel rendelkező iparjogvédelmi hatósághoz kell benyújtani, ahol vagy amelynek a nevében az alapszabadalmat megadták, és ahol a termék forgalombahozatali engedélyét kiadták, kivéve, ha a tagállam más hatóságot jelöl ki erre a feladatra. Magyarországon ez a hatóság a Magyar Szabadalmi Hivatal. A Magyar Szabadalmi Hivatal hatáskörébe a tanúsítvány megadása, a tanúsítvány megszűnésének megállapítása és újra érvénybe helyezése, a tanúsítvány érvénytelenségének megállapítása, a nemleges megállapítás, a tanúsítvány értelmezése, a bejelentések és a tanúsítványok nyilvántartása, beleértve a fenntartásukkal kapcsolatos kérdéseket, valamint a bejelentésekkel és a tanúsítványokkal kapcsolatos hatósági tájékoztatás tartozik.
A hivatal határozatai ellen ugyanolyan jogorvoslatnak van helye, mint a nemzeti jog alapján a nemzeti szabadalmak tárgyában hozott ilyen határozatok ellen.
Továbbá mind a gyógyszertermékek, mind a növényvédő szerek esetében az NR 17 preambulum bekezdése alapján az NR 17. cikk (2) bekezdése értelmében lehetőség van a fellebbezésre a tanúsítvány megadása tárgyában hozott határozat ellen a tanúsítvány oltalmi idejének helyesbítése céljából is, ha az első közösségi forgalombahozatali engedély dátuma helytelenül van megadva a bejelentésben.
A GYR 3. cikk és az NR 3. cikk (1) bekezdése értelmében kiegészítő oltalmi tanúsítványt kell adni, ha az arra irányuló bejelentés benyújtása napján, Magyarországon:
a)	a termék hatályos alapszabadalom oltalma alatt áll;
b)	a termék gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő forgalomba hozatalát engedélyezték a megfelelő, érvényes EGK-irányelvek rendelkezéseinek megfelelően;
c)	a termékre még nem adtak tanúsítványt; és
d)	a b) pontban említett engedély a terméknek gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő forgalomba hozatalára vonatkozó első engedély.
Az NR 3. cikk (2) bekezdésének értelmében nem adható egynél több tanúsítvány sem növényvédőszer-termékre, sem gyógyszertermékre, ha a szabadalmasnak ugyanarra a termékre több szabadalma van. Ha azonban az ugyanarra a termékre tett két vagy több függőben lévő bejelentést két vagy több olyan szabadalmas tette, akik különböző szabadalmak jogosultjai, e termékre egy-egy tanúsítvány adható a szabadalmasok mindegyike számára. Az erre vonatkozó közösségi jogszabály megalkotását megelőzte az Európai Bíróság e tárgyban hozott döntése (C-181/95; Biogen Inc.v Smithkline Beecham Biologicals SA).
"Gyógyszer", "termék", "növényvédő szer"
"Gyógyszer" minden olyan anyag vagy anyagok kombinációja, amelyet emberek vagy állatok betegségeinek kezelésére vagy megelőzésére használnak, valamint minden olyan anyag vagy anyagok kombinációja, amelyet diagnosztikai eljárásban, illetve emberek vagy állatok élettani működésének helyreállítására, javítására vagy módosítására embereken vagy állatokon alkalmazhatnak.
"Termék" egy gyógyszer hatóanyaga vagy hatóanyagainak kombinációja.
"Növényvédő szerek" a hatóanyagok és egy vagy több hatóanyagot tartalmazó készítmények olyan formában, ahogyan a felhasználónak szállítják, a következő célokra:
a)	növények vagy növényi termékek védelme mindenfajta károsító szervezet ellen vagy a károsító szervezet hatásának megakadályozása, amennyiben ezen anyagokat vagy készítményeket az alábbiakban másképpen meg nem határozzák;
b)	növények életfolyamatainak befolyásolása más módon, mint tápanyaggal (például növekedésszabályozó);
c)	növényi termékek megőrzése, amennyiben az adott anyagokra vagy termékekre nem vonatkozik valamely külön tanácsi vagy bizottsági rendelkezés;
d)	nem kívánt növények elpusztítása; vagy
e)	növényi részek elpusztítása, növények nemkívánatos növekedésének ellenőrzése vagy megakadályozása.
"Anyagok" a kémiai elemek és vegyületeik, ahogyan a természetben vagy gyártás eredményeként előfordulnak, beleértve a gyártási folyamatból származó elkerülhetetlen szennyeződéseket is.
"Hatóanyag" az anyagok vagy mikroorganizmusok, beleértve a vírusokat is, amelyek általános vagy speciális hatást fejtenek ki a károsító szervezetek ellen vagy a növényeken, növényi részeken vagy növényi termékeken.
"Készítmények" a növényvédő szerként történő felhasználásra szánt keverékek vagy oldatok, amelyek kettő vagy több anyagból - közülük legalább egy hatóanyagból - állnak.
"Növények" az élő növények vagy élő növényi részek, beleértve a friss termést és a vetőmagvakat.
"Növényi termékek" a feldolgozatlan vagy csak egyszerű feldolgozáson, mint például őrlésen, szárításon vagy sajtoláson átesett növényi eredetű termékek, ide nem értve a növényeket.
"Károsító szervezetek" a növények vagy növényi termékek állati vagy növényi kártevői, valamint a vírusok, baktériumok és mikoplazmák vagy egyéb kórokozók.
"Termék" egy növényvédő szer hatóanyaga vagy hatóanyagainak kombinációja.
"Alapszabadalom"
Az alapszabadalom lehet nemzeti eljárásban vagy európai úton engedélyezett magyar szabadalom. Az "alapszabadalom" olyan szabadalom, amely magát a terméket, a termék előállítására szolgáló eljárást vagy a termék alkalmazását oltalmazza, és amelyet jogosultja a tanúsítvány megszerzésére irányuló eljárás céljára megjelöl.
Az alapszabadalom oltalmazhatja a termék előállítására szolgáló eljárást is. Azonban egy ismert termék előállítására szolgáló új eljárás nem eredményez új terméket a kiegészítő oltalmi tanúsítvány szempontjából, tehát ha a termékre már korábban engedélyeztek kiegészítő oltalmi tanúsítványt, akkor arra még egy tanúsítvány nem adható. Idevonatkozó döntése az Európai Bíróságnak a BASF AG v Bureau Voor de Industriële Eigendom (C-258/99) ügyben hozott döntés. A növényvédő szerként 1987-ben engedélyezett forgalombahozatali engedélyben szereplő terméket egy új, szabadalmi oltalom alatt álló eljárással állították elő, amellyel egy nagyobb tisztaságú terméket kaptak. Azonban ugyanaz a hatóanyag egy kevésbé tiszta termék formájában már forgalombahozatali engedélyt kapott 1967-ben. A döntés szerint az NR 3. cikkének értelmében a két forgalombahozatali engedélyben szereplő termék azonos, függetlenül azok tisztasági fokától.
Az "alap-" kifejezés azonban nem azt jelenti, hogy a szabadalom a terméket elsőként oltalmazó szabadalom kell, hogy legyen, azaz a szabadalmasnak joga van megválasztania tanúsítványa alapjául szolgáló alapszabadalmát.
Hatályos alapszabadalom alatt pedig a megadott, érvényes szabadalmat kell érteni.
"Forgalombahozatali engedély"
"Gyógyszertermékek forgalombahozatali engedélye"
Kiegészítő oltalmi tanúsítvány olyan gyógyszertermékekre adható - a rendeletben előírt egyéb feltételek teljesítése esetén - amelyek forgalomba hozatalát humán gyógyszerként a 65/65/EGK tanácsi irányelv, állatgyógyászati készítményként a 81/851/EGK irányelv szerint lefolytatott hatósági engedélyezési eljárást követően engedélyezték.
A 65/65/EGK tanácsi irányelvet hatályon kívül helyezte az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 128. cikke, és ez a cikk egyben úgy rendelkezett, hogy a 65/65/EGK irányelvre vonatkozó utalásokon a 2001/83/EK irányelvre való utalást kell érteni.
A 81/851/EGK irányelvet hatályon kívül helyezte az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 96. cikke, és ez a cikk egyben úgy rendelkezett, hogy a 81/851/EGK irányelvre vonatkozó utalásokon a 2001/82/EK irányelvre való utalást kell érteni.
Magyarországon az Európai Unióhoz történő csatlakozásunkat követően humán gyógyszerként való forgalomba hozatal engedélyezésére három eljárás szerint kerülhet sor a fenti jogszabályok alapján:
ún. központosított (centralizált) eljárás, amelyet az Európai Közösség gyógyszerértékelő hatósága, az European Medicines Evaluation Agency (EMEA) folytat le;
az OGYI-nál lefolytatott eljárás; az eljárás szabályait az emberi felhasználásra kerülő gyógyszerek törzskönyvezéséről és a forgalomba hozataluk engedélyezéséről szóló 12/2001. (IV. 12.) EüM rendelet tartalmazza. Ez az eljárás csak Magyarország területére kiterjedően eredményez forgalombahozatali jogosultságot;
ún. kölcsönös elismerésen alapuló forgalombahozatali engedély; az Európai Unió valamely tagállamában kiadott forgalombahozatali engedélyt elismeri a nemzeti hatóság egy egyszerűsített, gyors eljárás alapján. Ez az eljárás egy ún. assessment report elkészítéséből áll, amellyel szemben - annak közzétételétől számított - hatvan napon belül lehet felszólalással élni. Felszólalásra azonban csak meghatározott jogcímek - így például közrendre, közerkölcsre alapozott kifogások - alapján van lehetőség.
Az Európai Unióhoz történt csatlakozásunkat követően azon gyógyszertermékek esetében, amelyeket korábban Magyarországon törzskönyveztek, és az ún. "centralizált" eljárás alapján az Európai Közösség területén is forgalombahozatali engedéllyel rendelkeznek, a Magyarország területére érvényes forgalombahozatali engedélyt felváltja az Európai Közösség területén érvényes forgalombahozatali engedély. Más termékek, amelyek a csatlakozás napját megelőzően nem rendelkeztek Magyarország területén érvényes forgalombahozatali engedéllyel, de rendelkeznek az EMEA által engedélyezett ún. "centralizált" engedéllyel, az EMEA-engedély hatályának Magyarországra történő kiterjedése következtében Magyarországon is forgalomba hozhatók.
"Növényvédő szerek forgalombahozatali engedélye"
Olyan növényvédő szerekre adható kiegészítő oltalmi tanúsítvány - a rendeletben előírt egyéb feltételek teljesítése esetén - amelyek növényvédő szerként történő forgalomba hozatalát a 91/414/EGK irányelv 4. cikke szerint, vagy amennyiben olyan növényvédő szer, amely tekintetében az engedélykérelmet azelőtt nyújtották be, minthogy az illető tagállam végrehajtotta volna a 91/414/EGK irányelvet, egy nemzeti jogszabály ilyen értelmű rendelkezése szerint közigazgatási engedélyezési eljárásban engedélyezték.
A 91/414/EGK irányelvet a 806/2003/EK tanácsi rendelet módosította.
A tanúsítvány szerinti oltalom az alapszabadalom által biztosított oltalom keretein belül csupán a forgalombahozatali engedély hatálya alá tartozó termékre, illetve a termék gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő olyan alkalmazásaira terjed ki, amelyekre a tanúsítvány lejártát megelőzően adtak forgalombahozatali engedélyt, függetlenül attól, hogy ki a forgalombahozatali engedély birtokosa. Ez utóbbi biztosítja, hogy az originális gyógyszertermékek meghosszabbított szabadalmi oltalmi védettséget élvezzenek akkor is, ha más bejelentők később további alkalmazásokra (indikációkra) vonatkozó szabadalmakkal és forgalombahozatali engedéllyel rendelkeznek.
Az Európai Bíróság a Farmitalia Carlo Erba S.r.l. (C-329/97) ügyben hozott döntése iránymutató abban, hogyan kell a közösségi rendeletek alapján az oltalom tárgyát meghatározni, értelmezni. A döntés szerint a forgalombahozatali engedélyben szereplő terméknek az alapszabadalom igénypontjai által meghatározott oltalmi körbe kell tartoznia, az alapszabadalom oltalmi körét pedig a nemzeti jog alapján kell meghatározni. Az alapszabadalom oltalmi körét az igénypontok határozzák meg, amelyet a leírással összhangban kell megállapítani. Az Európai Bíróság döntése kimondta azt is, hogy amennyiben a forgalombahozatali engedélyben szereplő hatóanyag egy vegyület egyedi sójára vonatkozik, az SPC kiterjed mind a hatóanyagra, mind annak származékaira, így például a sóira vagy észtereire azzal a feltétellel, hogy ezek az alapszabadalom oltalmi körébe tartoznak.
E döntés meghozatalánál az Európai Bíróság figyelembe vette az 1610/96/EK rendelet 13. és 14. preambulumbe-kezdéseket is, amelyek egyértelműen iránymutatást adnak a bejelentések elbírálásához a hatóanyagokra és azok származékaira adható tanúsítványok kérdésében.
A tanúsítványokból eredő jogokra és kötelezettségekre, a tanúsítványokkal kapcsolatos hasznosítási szerződésekre, kényszerengedélyekre, valamint a tanúsítvány bitorlására az Szt. II-V. fejezetének rendelkezéseit is megfelelően alkalmazni kell.
Tanúsítvány az alapszabadalom jogosultjának vagy az ő jogutódjának adható. E rendelkezés alapján tehát nem adható tanúsítvány a licenciavevőnek, és nem adható a forgalombahozatali engedély tulajdonosának sem, ha nem jogosultja egyben az alapszabadalomnak.
A tanúsítvány megadására irányuló bejelentés
benyújtásának határideje
A tanúsítvány iránti bejelentést a termék Magyarországon gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő első forgalombahozatali engedélye kiadásának napját követő hat hónapon belül kell benyújtani. A forgalombahozatali engedély kiadásának napja az engedély kiadásáról szóló határozat keltének a napja.
Ha a termék forgalomba hozatalát az alapszabadalom megadása előtt engedélyezik, a tanúsítvány iránti bejelentést a szabadalom megadását követő hat hónapon belül kell benyújtani.
Az alapszabadalom megadásának napja az európai úton engedélyezett magyar szabadalom esetében a megadásról szóló, az Európai Szabadalmi Közlönyben közétett hatósági tájékoztatás napja [Európai Szabadalmi Egyezmény 97. cikk (4) bekezdés]; nemzeti eljárásban pedig a megadó határozat jogerőre emelkedésének napja.
A csatlakozási tárgyalásokon a kiegészítő oltalom bevezetésének feltételeiről és átmeneti szabályairól az Európai Unió korábbi tagállamai és a csatlakozó államok között külön megállapodás jött létre. Ezt a megállapodást a csatlakozási szerződés tartalmazza.
A csatlakozási szerződésben foglalt rendelkezés alapján a közösségi rendeletek a csatlakozást követően új, 19a. cikkel egészültek ki, amely cikk - a 7. cikktől eltérő - speciális szabályokat ír elő kiegészítő oltalmi tanúsítványok iránti bejelentésekre az új tagállamokban. Magyarország tekintetében a 19a. cikk f) pontja tartalmazza az átmeneti szabályokat.
Eszerint a közösségi rendeletek egyéb sérelme nélkül az Európai Unióhoz történő csatlakozást követően Magyarországon olyan gyógyszerre és növényvédő szerre adható tanúsítvány, amely
hatályos alapszabadalom oltalma alatt áll;
amelyre az első, gyógyszerként, illetve növényvédő szerként történő forgalombahozatali engedélyt 2000. január 1-jét követően adták ki; és
a tanúsítvány iránti kérelmet a csatlakozás napjától számított hat hónapon belül terjesztik elő.
A Magyar Szabadalmi Hivatal az átmeneti szabályok alapján benyújtott bejelentések tekintetében is - a rendelet általános szabályai szerint benyújtott bejelentésekkel azonos módon - teljes körű vizsgálatot végez, amely kiterjed a 19a. cikk f) pontjában meghatározott valamennyi feltételre is.
A tanúsítvány időtartama az alapszabadalom oltalmi idejének lejártakor kezdődik, és az alapszabadalom iránti bejelentés benyújtásának napja és a termék Közösségen belüli forgalomba hozatalára vonatkozó első engedély keltezésének napja között eltelt időszak öt évvel csökkentett időtartamával megegyező ideig tart, de nem haladhatja meg az öt évet.
A növényvédő szerre vonatkozó kiegészítő oltalmi tanúsítvány időtartamának meghatározásakor figyelembe kell venni az első ideiglenes forgalombahozatali engedélyt, amennyiben azt közvetlenül ugyanazon termékre vonatkozó végleges engedély követte.
A kormányrendelet szerint a tanúsítvány megadására irányuló eljárásra háttérszabályként a közösségi rendeletben nem szabályozott kérdésekben a szabadalmi ügyekben való eljárásra vonatkozó általános szabályokat (Szt. VII. fejezet) kell megfelelően alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az igazolás ki van zárva a bejelentés benyújtására megszabott hat hónapos határidők elmulasztása esetén; továbbá az Szt.-nek a nyilvánosságra vonatkozó szabályait (53. §) a bejelentés benyújtásának napjától alkalmazni kell, hiszen a tanúsítvány megadására irányuló eljárás során nem érvényesülnek a bejelentés tartalmának titokban tartásához fűződő szempontok.
E szabályok szerint tehát például a határidőkre vonatkozó rendelkezések (Szt. 48. §) érvényesülnek a tanúsítvány megadására irányuló eljárás során; igazolásra (Szt. 49. §) az elmulasztott határidő vagy határnap tekintetében - az előírt kivételekkel - lehetőség van.
A képviseletre (Szt. 51. §) és a nyelvhasználatra (Szt. 52. §) is az Szt. szabályai vonatkoznak.
A hivatal a bejelentésekről nyilvántartást, a tanúsítványokról tanúsítványlajstromot vezet, amelyekbe be kell jegyezni a tanúsítványokra vonatkozó jogokkal kapcsolatos minden tényt és körülményt.
Amennyiben a kiegészítő oltalmi tanúsítványra vonatkozó bejelentés megfelel a bejelentési nap elismerése feltételnek, azt a Magyar Szabadalmi Hivatal az alapszabadalomra vonatkozóan feltünteti a szabadalmi lajstromban is, majd a tanúsítvány megadása tárgyában hozott határozatot szintén feltünteti a szabadalmi lajstromban.
A bejelentés napja az a nap, amelyen a Magyar Szabadalmi Hivatalhoz beérkezett bejelentés legalább a következőket tartalmazza:
a)	utalás a tanúsítvány iránti igényre;
b)	a bejelentő azonosítására alkalmas adatok;
c)	az alapszabadalom lajstromszáma és a találmány címe;
d)	a termék első, Magyarország területére vonatkozó forgalombahozatali engedélyének száma, kelte; és
e)	ha az engedély nem a termék első forgalombahozatali engedélye a Közösségben, az első, a Közösségben kapott forgalombahozatali engedély száma és kelte.
Ha a bejelentési nap nem ismerhető el, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok harminc napon belül történő pótlására. A hiányok határidőben történő pótlása esetén a bejelentés napjának a hiánypótlás beérkezési napját kell elismerni. Ellenkező esetben a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
A tanúsítvány megadására irányuló bejelentésről, ha az - a benyújtáskor vagy a hiánypótlás eredményeként - kielégíti a bejelentési nap elismeréséhez előírt feltételeket, a hivatal a hivatalos lapjában hatósági tájékoztatást közöl.
A tanúsítvány megadására irányuló bejelentésért külön jogszabályban meghatározott bejelentési díjat kell fizetni; a díjat a bejelentés napját követő két hónapon belül kell leróni.
Ha a bejelentési díjat nem fizették meg, a Magyar Szabadalmi Hivatal figyelmezteti a bejelentőt a törvény által meghatározott határidőben történő hiánypótlásra. Ennek elmaradása esetén a bejelentést visszavontnak kell tekinteni.
A bejelentési nap elismerését követően, ha az előírt bejelentési díjat is lerótta a bejelentő, a hivatal megvizsgálja, hogy a bejelentés megfelel-e a közösségi rendeletben, az Szt.-ben és a kormányrendeletben meghatározott követelményeknek.
A vizsgálat különösen a következőkre terjed ki:
a)	A bejelentés alapján fennállnak-e a közösségi rendeletek 3. cikkei értelmében a tanúsítvány megszerzésének feltételei, azaz Magyarországon a termék:
- hatályos szabadalom oltalma alatt áll;
- gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő forgalomba hozatalát engedélyezték a megfelelő, érvényes EGK-irányelvek rendelkezéseinek megfelelően, és az említett engedély a terméknek gyógyszerként vagy növényvédő szerként történő forgalomba hozatalára vonatkozó első engedély.
Itt figyelembe kell venni az Európai Bíróság Pharmacia Italia SpA (C-31/03) ügyben hozott döntését, amely szerint, ahol a rendelet a termék első gyógyszerként történő forgalombahozatali engedélyére hivatkozik, ott az első forgalombahozatali engedélyt kell érteni függetlenül attól, hogy a terméket állatgyógyászati vagy emberi felhasználásra engedélyezték;
- a termékre még nem adtak tanúsítványt, annak figyelembevételével, hogy akkor adható ki csak több tanúsítvány eltérő jogosultak számára, ha a tanúsítvány kiadására irányuló bejelentések egyidejűleg vannak folyamatban.
b)	Az oltalom tárgya a közösségi rendeletek 4. cikkeiben meghatározott módon, az alapszabadalom által biztosított kereteken belül csak a forgalombahozatali engedélyben szereplő termékre, illetve a termék olyan alkalmazásaira terjed ki, amelyeket a tanúsítvány lejárata előtt engedélyeztek. A bejelentőknek lehetőségük van arra, hogy információt szolgáltassanak arra vonatkozólag, hogy az engedélyezett termék hol található meg az alapszabadalom oltalmi körében. Ilyen információ lehet például az igénypont (aligénypont) megnevezése vagy az általános képletből történő levezetés; az oltalmi igényt alátámasztó kiviteli példára történő hivatkozás.
c)	A bejelentő a közösségi rendeletek 6. cikke értelmében jogosult-e a tanúsítvány megszerzésére. A Magyar Szabadalmi Hivatal a szabadalmi lajstrom adataiból állapítja meg, hogy ez a feltétel teljesül-e. Ha nem egyezik a lajstromba bejegyzett jogosult a bejelentővel, felhívja azt a jogutódlásról szóló irat benyújtására.
d)	A bejelentést a közösségi rendeletek 7. és 19a. cikkeiben meghatározott határidőn belül nyújtották-e be.
e)	A bejelentés tartalmazza-e a közösségi rendeletek 8. cikkeinek (1) bekezdésében előírt kellékeket.
A tanúsítvány megadására irányuló bejelentésnek a következőket kell tartalmaznia:
a tanúsítvány megadására irányuló kérelem, amelyben különösen a következőket kell feltüntetni:
a bejelentő azonosítására alkalmas adatokat,
képviselet esetén annak nevét és székhelyét,
az alapszabadalom lajstromszámát és a találmány címét,
a termék első forgalombahozatali engedélyének számát, keltét, és, ha az engedély nem a termék első forgalombahozatali engedélye a Közösségben, az első forgalombahozatali engedély számát és keltét;
a megfelelő európai parlamenti és tanácsi irányelvek és rendelet szerint engedélyezett termék forgalombahozatali engedélyének másolatát, amelyen feltüntetik a termék azonosítási adatait, és amely tartalmazza különösen az engedély számát és időpontját és a termék jellemzőinek összefoglalását. A termék jellemzőinek összefoglalása alatt gyógyszertermékek esetében a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 11. cikkében meghatározott adatokat kell érteni;
amennyiben az engedély nem az első közösségi forgalombahozatali engedélye a terméknek, meg kell adni az első, közösségben kiadott forgalombahozatali engedélyben szereplő termék azonosító adatait és az engedélyezési eljárás lefolytatásának alapjául szolgáló jogszabályi rendelkezést, valamint az engedély megadásáról közzétett hivatalos értesítés másolatát, vagy ha ilyen dokumentum nem áll rendelkezésre, más olyan dokumentumot, amely bizonyítja a forgalombahozatali engedély megadását, a kiadás dátumát és a termék azonosítását.
Ha a bejelentés megfelel a közösségi rendeletekben, a szabadalmi törvényben és a közösségi rendeletek végrehajtásához szükséges szabályokról szóló kormányrendeletben meghatározott követelményeknek, a bejelentő megfizette az előírt bejelentési díjat, a Magyar Szabadalmi Hivatal a bejelentés tárgyára tanúsítványt ad. Ha a bejelentés nem felel meg a fenti követelményeknek, a bejelentőt fel kell hívni a hiányok pótlására, illetve nyilatkozattételre. A bejelentést el kell utasítani, ha az a hiánypótlás, illetve nyilatkozattétel ellenére sem elégíti ki a vizsgált követelményeket.
A tanúsítvány megadásáról, illetve a bejelentés elutasításáról a Magyar Szabadalmi Hivatal hatósági tájékoztatást közöl hivatalos lapjában. A megadott tanúsítványt bejegyzi a tanúsítványlajstromba és feltünteti a szabadalmi lajstromban; a bejelentés elutasítását pedig bejegyzi a bejelentési nyilvántartásba.
A bejelentés nem változtatható meg úgy, hogy a tanúsítvány más termékre, más forgalombahozatali engedélyre vagy más alapszabadalomra vonatkozzon, mint amit a bejelentés benyújtásakor megjelöltek. Ennek a szabálynak az a célja, hogy a közösségi rendelet 7. cikkében meghatározott, a tanúsítvány benyújtására vonatkozó szigorú határidőt ne lehessen megkerülni.
A tanúsítvány tartamára évenként fenntartási díjat kell fizetni. A díj az első évre az alapszabadalom bejelentési napján, a további évekre a bejelentés napjának megfelelő naptári napon előre esedékes. Ha a tanúsítvány időtartamának utolsó éve tört évet alkot, az adott évi fenntartási díj arányos részét kell megfizetni az utolsó teljes évre vonatkozó fenntartási díj megfizetésével egyidejűleg. A díjakat a mindenkori hatályos, a Magyar Szabadalmi Hivatal előtti iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjairól szóló rendelet tartalmazza.
A kiegészítő oltalmi tanúsítvány megszűnése
és érvénytelensége
az oltalmi időtartam elteltével,
az oltalomról történő lemondás miatt,
díjfizetés hiányában,
a termék forgalombahozatali engedélyének visszavonása következtében. Ebben az esetben a hivatal a tanúsítvány megszűnését hivatalból vagy harmadik fél kérelmére határozattal állapítja meg. Ha a tanúsítvány megszűnését a Magyar Szabadalmi Hivatal kérelemre állapítja meg, a kérelemmel kapcsolatban a tanúsítvány jogosultját nyilatkozattételre fel kell hívni. Az így indult eljárásban a hivatal írásbeli előkészítés után határoz a megszűnés megállapításáról vagy a kérelem elutasításáról.
A Magyar Szabadalmi Hivatal a tanúsítvány megszűnését határozattal állapítja meg, és arról hatósági tájékoztatást közöl a hivatalos lapjában, kivéve, ha a megszűnésre a tanúsítvány időtartamának lejárta miatt kerül sor (ilyenkor a megszűnés minden további intézkedés nélkül bekövetkezik); a tanúsítvány megszűnésének megállapítását és újra érvénybe helyezését bejegyzi a tanúsítványlajstromba.
A kiegészítő tanúsítvány fenntartási díj megfizetésének elmulasztása miatt megszűnt oltalmának újra érvénybe helyezését a hat hónapos türelmi idő leteltét követő három hónapon belül lehet kérni.
A tanúsítványok érvénytelenségének megállapítására akkor kerül sor, ha a tanúsítványok megadását követően merül fel olyan ok, amely a tanúsítvány érvénytelenségét vonja maga után. A kiegészítő oltalmi tanúsítvány érvénytelen
ha a közösségi rendeletek 3. cikkei alapján nem lett volna kiadható a tanúsítvány,
az alapszabadalom szabadalmi oltalmának oltalmiidő-lejárta előtti megszűnése következtében,
az alapszabadalom megsemmisítése vagy az alapszabadalom terméket érintő korlátozása következtében; vagy ha az alapszabadalom oltalmi idejének lejártát követően olyan megsemmisítési ok áll fenn, amelynek következtében a megsemmisítésnek vagy korlátozásnak helye lett volna az oltalomi idő lejártát megelőzően.
A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítását bárki kérheti a Magyar Szabadalmi Hivataltól, vagy az hivatalból is indíthat eljárást. A hivatalból indítható érvénytelenség megállapítására vonatkozó eljárás lehetősége a magyar szabadalmi jogtól idegen, és kizárólag olyan esetekben van rá mód, amikor az alapszabadalomra vonatkozó hatósági nyilvántartásokból egyértelműen, minden kétséget kizáróan megállapítható a tanúsítvány érvénytelenségének oka. Ilyen ok az alapszabadalom megszűnése oltalmi idejének lejárta előtt, amely magába foglalja az Szt. szerint a szabadalommegsemmisítést is. Az alapszabadalom részleges megsemmisítése esetén a korlátozott igénypontok vonatkozásában a minden kétséget kizáró érvénytelenségi ok nem állapítható meg, ezért nincs lehetőség az érvénytelenség hivatalból történő megállapítására.
A tanúsítvány érvénytelenségének megállapítására vonatkozó eljárás során a Magyar Szabadalmi Hivatal tanácsban eljárva, írásbeli előkészítés után, szóbeli tárgyalás alapján határoz, kivéve, ha az érvénytelenség megállapítására az alapszabadalom oltalmi idejének lejárata előtti megszűnése vagy az alapszabadalom megsemmisítése következtében kerül sor.
A kérelemre indult eljárás során az érvénytelenség megállapításának elutasításáról hozott jogerős határozat kizárja, hogy azonos ténybeli alapokon ugyanannak a tanúsítványnak az érvénytelensége iránt bárki újabb eljárást indítson.
Érvénytelenség esetén a tanúsítvány a bejelentés napjára visszaható hatállyal szűnik meg.
Az érvénytelenségről hozott határozatról a hivatal hatósági tájékoztatást közöl hivatalos lapjában, bejegyzi azt a tanúsítványlajstromba.
A szabadalmakhoz hasonlóan lehetőség van a tanúsítványok esetében is a nemleges megállapítási eljárásra a szabadalmi törvény eljárási szabályai szerint.
A tanúsítvány értelmezése során a Magyar Szabadalmi Hivatal - az eljáró bíróság vagy egyéb hatóság megkeresésére - szakvéleményt ad; a szakvéleményt a tanúsítvány, a szabadalmi leírás és a forgalombahozatali engedély összevetése alapján készíti el.
Ezen eljárások alkalmazására főként akkor lehet szükség, ha jogvita támad a közösségi rendeletek 4. cikke szerint a tanúsítvány oltalmának tárgya kérdésében.
Magyarországon az Európai Unióhoz történt csatlakozásunkat követően a kiegészítő oltalmi tanúsítvány bevezetéséhez, a közösségi rendeletek alkalmazásához szükséges jogszabályi háttér megteremtődött, az Európai Unió országainak jogalkalmazási gyakorlatát, az Európai Bíróság idevágó döntéseit tanulmányozva a Magyar Szabadalmi Hivatal felkészült a bejelentések fogadására, a kérelmek elbírálására. A közösségi rendeletek nemzeti eljárásban történő értelmezésében időnként láthatók, tapasztalhatók eltérések, és maga az oltalmi forma is folyamatosan fejlődik. Az Európai Unióban a vitatott kérdések elbírálásának fontos iránytűje az innováció támogatása és az egészségügyi politika közötti egyensúly folyamatos fenntartása. A magyarországi jogalkalmazási gyakorlat a vitatott kérelmek elbírálása során a jogszabályi előírásokon, Európai Bírósági döntéseken alapulva nyilvánvalóan követni fogja az uniós tagállamok jogalkalmazását.
1768/92/EGK (1992. június 18.) tanácsi rendelet
1610/96/EK (1996 július 23.) európai parlamenti és tanácsi rendelet
2002. évi XXXIX. törvénnyel módosított, 1995. évi XXXIII. törvény 22/A. §-a (Szt.)
26/2004. (II. 26.) Kormányrendelet
71/2004. (IV. 28.) GKM rendelet
Az Európai Unió jelenlegi tagállamai és a csatlakozó államok között létrejött csatlakozási okmány II. melléklete 4. fejezetének (Társasági jog) C.II. alfejezete
Judgement of the Court of Justice of the European Communities on 29 April 2004 (Case C-31/03 Pharmacia Italia SpA)
Ficsor M.: A gyógyszertermékek kiegészítő oltalmi tanúsítványa az Európai Közösségben. Iparjogvédelmi Szemle, 99. évf., 1994. 4. sz. augusztus, p. 38-51.
Ficsor M.: The Future of the European Patent System - A Hungarian Perspective. 11th AIPPI Conference, Budapest, 6-9 September 2000, p. 13.
Ficsor M.: Intellectual Property Issues and EU Accession. EGA Annual Conference, Krakow, 4-6 October 2000, p. 10-11.
Macdonald, M.: Supplementary Protection Certificates and the Future of Pharmaceuticals Patent Litigation in Europe. Euroforum Conferences, London, 20-21 November 1997
Wright, G.: Supplementary Protection Certificates: Legal Developments Worldwide. Euroforum Conferences, London, 16-17 September 1998
Cook, T.: How to Extend Patent Protection by The Effective Use of Supplementary Protection. Certificates Euroforum Conferences, London, 6-7 December 1999
Wright, G.: Using Supplementary Protection Certificates (SPCs) to Extend Patent Term. Euroforum Conferences, London 28-29 November 2000
Boros István: A kiegészítő oltalmi tanúsítvány. Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Szemle, 107. évf., 2002., 3. sz., június
1	Iparjogvédelmi főtanácsadó, Magyar Szabadalmi Hivatal
2	Supplementary Protection Certificate

matches:
sui generis
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság


text:
Fővárosi Törvényszék - Garázdaságért és rongálásért ítélték el a Sándor-palotát festékkel dobáló tüntetőket | BÍRÓSÁG
Fővárosi Törvényszék - Garázdaságért és rongálásért ítélték el a Sándor-palotát festékkel dobáló tüntetőket
2017. ápr. 14. - 08:00, OBH-Sajto10
A Budai Központi Kerületi Bíróság 2017. április 13-án bíróság elé állítás során tartott tárgyaláson bűnösnek mondta ki a két vádlottat társtettesként nyilvános rendezvényen elkövetett garázdaság, valamint társtettesként, műemlék megrongálásával elkövetett rongálás bűntettében. Ezért G. M. F. szemben megszüntette a korábban, más eljárásban alkalmazott próbára bocsátást és halmazati büntetésül 300 óra, míg V. G.-t szintén halmazati büntetésül 200 óra közérdekű munkára ítélte.
A vád szerint 2017. április 10-én demonstráció szerveződött az I. kerület, Szent György tér 1-3. szám alatt lévő Köztársasági Elnöki Hivatal székhelyéül szolgáló Sándor-palota elé, amely épület a törvény alapján kiemelt nemzeti vagyonnak, azon belül műemléknek minősül. Az elkövetők a nyilvános rendezvényen - az egyikük által beszerzett - 6 darab, festéket tartalmazó műanyag flakon tartalmát lufikba próbálta tölteni azért, hogy azokat az épület falán szétdurrantva, minél nagyobb felületet szennyezzenek be festékkel. Miután a festék sűrűsége miatt ez nem sikerült, a festékes flakonok tetejét levették, majd a kordonhoz futva, a rendőri sorfal felett a Sándor-palota irányába dobták. Két flakon eltalálta a Sándor-palota erkélyét és falát, festékkel beszennyezve megrongálva azt, ezért a kiemelten védett nemzeti vagyonban 23.000 forint kár keletkezett.
A Budapesti Nyomozó Ügyészség G. M.-t és V. G.-t csoportosan és nyilvános rendezvényen elkövetett garázdaság bűntettével, valamint társtettesként, műemlék megrongálásával elkövetett rongálás bűntettével vádolta. G. M. a cselekményt próbaidő alatt, illetve más folyamatban lévő büntetőeljárás hatálya alatt követte el.
Az ügyészség mindkét vádlott vonatkozásában végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztés büntetés kiszabását indítványozta, a védők pedig a vádlottak felmentését kérték.
A bíróság a vádlottak vallomásai, a tanúvallomások, a rendelkezésre álló rendőri jelentések és a kamerafelvétel alapján a vádat megalapozottnak találta.
A bíróság az ítélet szóbeli indokolásában elmondta, hogy a tényállást nagyrészt az ügyészi váddal megegyezően állapította meg. A vádlottak az eljárás során tett vallomásaikban egybehangzóan adtak elő minden fontos részletet, és a tényállást alátámasztotta a bíróság rendelkezésére álló objektív bizonyíték is, a kamerafelvétel, amellyel kapcsolatban a vádlottak elismerték, hogy azokon ők láthatóak.
A bíróság hangsúlyozta, hogy ebben az ügyben a legfontosabb eljárási kérdés, hogy a tényállásban megállapított cselekmény garázdaság, vagy véleménynyilvánításnak minősül. A bíróság álláspontja szerint a cselekmény megvalósította a garázdaság bűntettének mindhárom tényállási elemét, azaz az elkövetési magatartás erőszakos, kihívóan közösségellenes volt és egyben alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást keltsen. A bíróság álláspontja szerint a garázdaság dolog elleni erőszakkal is megvalósítható, azaz nem feltétele, hogy a dolog állagában sérelem következzen be, a dolog rendeltetés ellenes használata is dolog elleni erőszaknak minősül. A bíróság kifejtette, hogy az elkövetés helyszíne, vagyis az, hogy egy tüntetésen történt, nem zárja ki, hogy az arról tudomást szerzők megbotránkozzanak. Nem biztos ugyanis, hogy valamennyi a tüntetésen résztvevő egyetértett a vádlottak magatartásával, ez csupán feltételezés. Ezt erősíti az is, hogy az elkövetés helye egyébként turisták által is frekventáltan látogatott helyszín. Tehát az elkövetési magatartás a bíróság álláspontja szerint objektíve alkalmas volt arra, hogy az azt észlelőkben megbotránkozást keltsen.
A bíróság megállapította, hogy a vádlottak a rongálással kárt okoztak, ehhez ugyanis a dolog állagának a károsodása is elegendő, nem szükséges, hogy a vagyontárgy használhatóságára a cselekmény hatással legyen. A kár mértékével kapcsolatban a bíróság megállapította, hogy annak pontos összege nem meghatározható.
Az ítélet nem jogerős, az ügyész súlyosításért, a vádlottak és védőik felmentésért fellebbeztek.

matches: BÍRÓSÁG Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hatáskör, illetékesség a perben és a hatósági eljárásban. Pp.: Általános illetékesség - PDF
Download "Hatáskör, illetékesség a perben és a hatósági eljárásban. Pp.: Általános illetékesség"
1 Hatáskör, illetékesség a perben és a hatósági eljárásban Pp.: Általános illetékesség 29. (1) Az a bíróság, amelynek területén az alperes lakik (általános illetékesség). (2) Belföldi lakóhely hiányában az illetékesség az alperes tartózkodási helyéhez igazodik; ha t.helye ismeretlen, vagy külföldön van, az utolsó belföldi lakóhely irányadó, ha pedig ez nem állapítható meg, az illetékességet a felperes lakóhelye, illetőleg ennek hiányában a felperes tartózkodási helye, ha a felperes nem természetes személy, a felperes székhelye alapítja meg. - ha a per folyamán (elsőfokon) az alperes belföldi lakóhelye (tartózkodási helye) ismeretessé válik, az alperesnek legkésőbb az ezt követően tartott első tárgyaláson előterjesztett kérelmére a pert további tárgyalás és elbírálás végett a lakóhely (tartózkodási hely) szerint illetékes bírósághoz kell áttenni. 30. (1) A jogi személyek alperes ellen az általános illetékességet a jogi személy és az annak képviseletére hivatott szerv székhelye egyaránt megalapítja (2) Ha a jogi személynek belföldön nincs székhelye, belföldi jogi személy felperes által indított perben az illetékességet a felperes jogi személynek a székhelye alapítja meg. Ha a felperes belföldi természetes személy, a bíróság illetékességét a felperes lakóhelye, tartózkodási helye is megalapítja. (3) A jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságok és egyéb szervezetekre is irányadó. Egyéb illetékességi okok vagylagos: 31. a felperes a pert - választása szerint - az alperesre általánosan illetékes bíróság helyett a megjelölt bármelyik bíróság előtt is megindíthatja. 32. (1) Vagyonjogi perekre az a bíróság is illetékes, amelynek területén az alperes huzamosabb tartózkodásra utaló körülmények között (pl. mint munkavállaló, tanuló) tartózkodik. (3) Olyan alperes ellen, akinek belföldön sem lakóhelye, sem tartózkodási helye nincs, vagyonjogi pert az előtt a bíróság előtt is lehet indítani, amelynek területén a per tárgya van, vagy amelynek területén az alperesnek lefoglalható vagyona található. Ha a vagyon követelésből áll, a pert az alperes adósának lakóhelyén, ha pedig a követelést valamilyen dolog biztosítja, azon a helyen is meg lehet indítani, ahol ez a dolog van. (4) Külföldi jogi személyek ellen a (3) bekezdésben meghatározott bíróságon kívül az előtt a bíróság előtt is lehet vagyonjogi pert indítani, amelynek területén a külföldi jogi személy ügyeinek vitelével megbízott személy lakik, illetve vagyonjogi perre a külföldi jogi személy magyarországi fióktelepének, illetve kereskedelmi képviseletének székhelye szerinti bíróság is illetékes. 34. (1) A tartásra, járadékra és más hasonló célú időszakos szolgáltatásra kötelezés iránti per az igény érvényesítésére jogosult lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is megindítható. (2) A gyermek elhelyezésére irányuló pert a gyermek lakóhelye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani. (3) Az örökbefogadás felbontására irányuló pert a kiskorú gyermek lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróság előtt is meg lehet indítani. 1
2 35. (1) Azok a perek, amelyek ingatlan tulajdonára, birtokára vagy ingatlant terhelő jogra vonatkoznak, avagy ingatlanra vonatkozó jogviszonyból erednek, az ingatlan fekvése szerint illetékes bíróság előtt is megindíthatók. (2) A gazdálkodó szervezet által tevékenysége körében kötött ügyletből eredő követelés iránti pert az ügyletkötés vagy a teljesítés helyének bírósága előtt is meg lehet indítani. 37. A kártérítési per a károkozás helyének a bírósága, illetőleg az előtt a bíróság előtt is megindítható, amelynek területén a kár bekövetkezett. 38. A váltóra alapított per a váltó fizetési helyének bírósága előtt is megindítható. 40. (1) A mellékkötelezettet a főkötelezettel együtt az előtt a bíróság előtt is lehet perelni, amely a főkötelezett elleni perre bármilyen címen illetékes. (2) Ha valaki a más személyek között folyamatban levő per tárgyát egészen vagy részben a maga részére követeli, ennek a folyamatban levő pernek a bírósága arra a további perre is illetékes, amelyet e követelés érvényesítése végett az említett személyek ellen ő indít. (3) a per - - az alperesek bármelyikére illetékes bíróság előtt valamennyi alperes ellen (51. ) megindítható. kikötött: 41. (1) Vagyonjogi ügyek tekintetében a felek a felmerült jogvitájukra vagy a meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére - - kiköthetik valamely bíróság illetékességét (alávetés). Ilyen kikötéssel a felek élhetnek a) írásban; b) szóban, írásbeli megerősítéssel; c) olyan formában, amely megfelel a felek között kialakult üzleti szokásoknak; vagy d) nemzetközi kereskedelemben olyan formában, amely megfelel az olyan kereskedelmi szokásoknak, amelyet a felek ismertek vagy ismerniük kellett, és amelyet az ilyen típusú szerződést kötő felek a szóban forgó üzletágban általánosan ismernek és rendszeresen figyelembe vesznek. (2) Nincs helye illetékességi kikötésnek olyan ügyekben, amelyekre a törvény valamely bíróság kizárólagos illetékességét állapítja meg. (3) A kikötött bíróság - törvény eltérő rendelkezése vagy a felek eltérő megállapodása hiányában - kizárólagosan illetékes. (4) A kikötés hatálya kiterjed a jogutódokra is. Ha a keresetlevélből vagy mellékleteiből az tűnik ki, hogy az ügy más bíróság vagy más hatóság hatáskörébe tartozik, vagy a perre más bíróság illetékes, és ez a bíróság (hatóság) az iratokból megállapítható, az elnök elrendeli a keresetlevélnek ehhez a bírósághoz (hatósághoz) való áttételét, soron kívül. Nincs helye a keresetlevél áttételének olyan bírósághoz vagy más hatósághoz, amely saját hatáskörének vagy illetékességének hiányát már jogerősen megállapította Ha valamely bíróság hatáskörének vagy illetékességének hiányát valamely okból már jogerősen megállapította, az utóbb eljáró bíróság nem hozhat ezzel az okkal ellentétes olyan határozatot, amellyel a saját hatáskörét vagy illetékességét megtagadva, az ügyet az előbb eljárt bírósághoz utalja vissza. Ha nem állapítható meg, melyik bírósághoz kellene áttenni, id. kib. nélkül elutasítja. 2
3 Hatósági eljárás: (Ket.) A hatáskör megállapítása és az eljárási kötelezettség 19. (1) A hatóság hatáskörét - a hatósági eljárás körébe tartozó ügyfajta meghatározásával - jogszabály állapítja meg. Jogszabályban kell megjelölni az elsőfokú, továbbá a fellebbezés elbírálására jogosult hatóságot. hatáskörátruházás tilalma: A hatóság a hatáskörét vagy annak gyakorlását más hatóságra nem ruházhatja át, kivéve, ha törvény a hatáskör törvényben meghatározott esetben, az ott meghatározott másik hatóságra való átruházását kivételesen lehetővé teszi. Nem minősül a hatáskör átruházásának, ha a hatáskör gyakorlója kiadmányozási jogát jogszerűen átengedte. Önkormányzati hatósági ügyben első fokon a képviselő-testület, törvény rendelkezése alapján a polgármester jár el. A képviselő-testület ezt a hatáskörét önkormányzati rendeletben a polgármesterre, a képviselő-testület bizottságára vagy társulásra ruházhatja át. hatáskörelvonás tilalma: A hatóságtól a hatáskörébe tartozó ügy nem vonható el. Nem minősül a hatáskör elvonásának, ha az ügyben hatáskörrel rendelkező, e törvény szerint kijelölt más hatóság jár el, vagy törvény vagy kormányrendelet alapján több hatóság a hatáskörét megosztva gyakorolja. Ha a bíróság valamely ügyben a hatáskörét vagy annak hiányát állapította meg, vagy az ügy érdemében határozott, ez a döntés az eljáró hatóságra kötelező. eljárási kötelezettség: 20. (1) A hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben illetékességi területén, valamint kijelölés alapján köteles eljárni. (2) Ha a hatóság eljárási kötelességének a rá irányadó ügyintézési határidőn belül nem tesz eleget, a felügyeleti szerv az erre irányuló kérelem megérkezésétől vagy a hivatalos tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül kivizsgálja a mulasztás okát, és a mulasztó hatóságot az eljárás soron kívüli lefolytatására utasítja. (3) Ha a felügyeleti szerv által megállapított újabb határidő eredménytelenül telt el, a felügyeleti szerv az eljárásra haladéktalanul - - a mulasztóval azonos hatáskörű másik hatóságot jelöl ki, egyidejűleg a mulasztó hatóság vezetője ellen fegyelmi eljárást kezdeményez. A kezdeményezés alapján a fegyelmi eljárás megindítása kötelező. A kijelölt hatóság soron kívül köteles döntést hozni. (4) Az ismételten mulasztó hatóságtól az ügy nem vonható el, és az eljárásra más hatóság nem jelölhető ki, ha a hatóság hatásköre hatósági igazolvány vagy hatósági bizonyítvány kiadására, hatósági nyilvántartás vezetésére terjed ki, vagy ha hatásköre kizárólagos. A hatóság legkésőbb a felügyeleti szerv utasításától számított tizenöt napon belül köteles eleget tenni elmulasztott kötelezettségének. A felügyeleti szerv az utasítással egyidejűleg fegyelmi eljárást kezdeményez a mulasztó hatóság vezetője ellen, amely kezdeményezés alapján a fegyelmi eljárás megindítása kötelező. (5) Ha a képviselő-testület, a polgármester, a bizottság, a társulás ( önkormányzati hatóság) önkormányzati hatósági ügyben eljárási kötelezettségét elmulasztotta, a fővárosi és megyei kormányhivatal felhívja a mulasztó tisztségviselőt vagy testületet, hogy soron kívül, de legkésőbb harminc napon belül folytassa le az eljárást. (6) A felhívás eredménytelensége esetén az ügyfél vagy a fővárosi és megyei kormányhivatal, továbbá ha az adott ügyben nincs felügyeleti szerv, vagy a felügyeleti szerv az intézkedési, eljárási kötelezettségének nem tesz eleget, az ügyfél kérelmére a közigazgatási ügyekben eljáró bíróság kötelezi a hatóságot az eljárás lefolytatására. 3
4 (7) Ezeket a fellebbezési eljárásra is alkalmazni kell. akkor is irányadók, ha - a határozat megsemmisítése vagy hatályon kívül helyezése folytán - a hatóság az ügyintézési határidőn belül nem tesz eleget az új eljárás lefolytatására irányuló kötelezettségének.(tehát megismételt eljárásban is) (8) A felügyeleti szerv az intézkedéséről, valamint az eljáró hatóság kijelöléséről az ügyfelet értesíti, továbbá ellenőrzi, hogy a hatóság a mulasztást követően, illetve a kijelölt hatóság határidőn belül eleget tesz-e eljárási kötelezettségének. A fővárosi és megyei kormányhivatal értesíti az ügyfelet felhívásáról, egyidejűleg felhívja az ügyfél figyelmét arra, hogy a felhívás eredménytelensége esetén a közigazgatási ügyekben eljáró bírósághoz fordulhat. - az ügyész is kérheti: (9) A hatóság eljárási kötelezettségének elmulasztása esetén a mulasztás megszüntetésére felszólító, az ügyészségről szóló törvény szerinti ügyészi felhívásban megállapított határidő eredménytelen elteltét követően az ügyész a közigazgatási ügyekben eljáró bírósághoz fordulhat a hatóság eljárásra kötelezése iránt. Illetékesség általános: 21. (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az azonos hatáskörű hatóságok közül az a hatóság jár el, amelynek illetékességi területén a) az ügyfél lakó- vagy tartózkodási helye, ennek hiányában szálláshelye (a továbbiakban együtt: lakcím), illetve székhelye, telephelye, fióktelepe (a továbbiakban együtt: székhely) van, b) az ügy tárgyát képező ingatlan fekszik, c) az ügy tárgyát képező tevékenységet gyakorolják vagy gyakorolni kívánják, vagy d) a jogellenes magatartást elkövették. (2) Ha törvény vagy kormányrendelet hatósági ügyben több hatóságot jogosít fel valamely hatáskör gyakorlására, jogszabály a hatóságok illetékességére csak azonos okot állapíthat meg. kisegítő: (4) Ha az ügyfél lakcíme ismeretlen, az (1) bekezdés a) pontjára alapított illetékességet az ügyfél utolsó ismert hazai lakcíme alapján kell megállapítani. Ennek hiányában - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az eljárásra az adott ügyfajtában a fővárosban eljárásra jogosult hatóság, jegyző hatáskörébe tartozó ügyben a fővárosi főjegyző az illetékes. (5) Az ügyben illetékességgel rendelkező azonos hatáskörű hatóságok közül az ügyfél kérelmének hiányában az jár el, amelynél az eljárás előbb indult meg (a továbbiakban: megelőzés). (6) Ha a hatóság megállapítja, hogy az ügyben más hatóság a megelőzés alapján már eljárt, vagy más hatóság előtt eljárás van folyamatban, saját eljárását megszünteti, illetve szükség esetén a döntést visszavonja, és erről szóló döntését a korábban eljárt, illetve a folyamatban lévő ügyben eljáró hatósággal és az ügyféllel közli. Az eljárást megszüntető végzés és a döntést visszavonó döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye. A hatáskör és az illetékesség vizsgálata - hatáskörét és illetékességét a hatóság az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. (2) Hatáskör vagy illetékesség hiányában a hatóság a kérelmet és az ügyben keletkezett iratokat - az ügyfél egyidejű értesítése mellett - haladéktalanul, de legkésőbb a kérelem megérkezésétől, folyamatban levő ügyben a hatáskör és illetékesség hiányának 4
5 megállapításától számított nyolc napon belül átteszi a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz. (3) A hatóság - tekintet nélkül a joghatóságára, valamint a hatáskörére és az illetékességére - hivatalból köteles megtenni azt az ideiglenes intézkedést, amelynek hiányában a késedelem elháríthatatlan kárral vagy veszéllyel járna. érdemi vizsgálat nélküli elut: b) a hatóságnak nincs hatásköre vagy nem illetékes, és a kérelem áttételének nincs helye, Hatásköri, illetékességi vita 23. (1) Ha ugyanabban az ügyben a) több hatóság állapította meg hatáskörét és illetékességét, b) több hatóság állapította meg hatáskörének és illetékességének hiányát, és emiatt az eljárás nem indulhat meg vagy nincs folyamatban, c) több illetékes hatóság előtt indult az eljárás, és a megelőzés alapján nem lehet eldönteni, hogy melyik hatóság jogosult az eljárásra, az érdekelt hatóságok kötelesek egymás között megkísérelni a vita eldöntését. (2) Az egyeztetést annak a hatóságnak kell kezdeményeznie, amelyiknél az eljárás később indult meg, amelyik hatáskörének és illetékességének hiányát később állapította meg, vagy amelyik hatóságnál az ügyfél az egyeztetés lefolytatása iránti kérelmét benyújtotta. (3) Ha az (1) bekezdés szerinti eljárás nem vezetett eredményre, az eljáró hatóságot a következő szerv jelöli ki: a) illetékességi összeütközés esetén a legközelebbi közös felügyeleti szerv, ennek hiányában a vita eldöntését kérő hatóság működési területe szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal, b) hatásköri összeütközés esetén a Fővárosi Ítélőtábla. (4) Az egyeztetést kezdeményező hatóság kérelmére a (3) bekezdés a) pontjában foglalt esetben tizenöt napon belül kell kijelölni az eljáró hatóságot. (5) Ha az egyeztetés sikerrel járt, az (1) bekezdés a) és c) pontja esetében az a hatóság, amely a továbbiakban nem jár el, az előtte folyamatban lévő eljárást megszünteti, az eljárás során hozott döntését visszavonja, egyúttal az ügy iratait és bizonyítékait átteszi az eljárást lefolytató hatósághoz. Az eljárást megszüntető végzés és a döntést visszavonó döntés ellen jogorvoslatnak nincs helye. (6) Az illetékességi vitában hozott végzés ellen jogorvoslatnak nincs helye. 24. (1) A Fővárosi Ítélőtábla a hatásköri vitában az ügyfél vagy a hatóság kérelmére soron kívül nemperes eljárásban dönt. (2) A Fővárosi Ítélőtábla határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. 5

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


Az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 109. § (5) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet 1. melléklet 9. pontjában meghatározott feladatkörömben eljárva – a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 152/2014. (VI. 6.) Korm. rendelet 90. § 2. pontjában meghatározott feladatkörében eljáró nemzetgazdasági miniszterrel egyetértésben – a következőket rendelem el:
a) a Magyarország központi költségvetéséről szóló törvénynek az Igazságügyi Minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) fejezetében eredeti előirányzatként megállapított fejezeti kezelésű előirányzatokra,
b) a költségvetési évet megelőző évek központi költségvetéséről szóló törvényben az a) pont szerinti költségvetési fejezetet irányító szerv vezetője (a továbbiakban: miniszter) által vezetett minisztérium és annak jogelődjei költségvetési fejezetében megállapított fejezeti kezelésű előirányzatok költségvetési maradványára és
c) az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Ávr.) alapján az a) pont szerinti költségvetési fejezetben a költségvetési évben megállapított új fejezeti kezelésű előirányzatokra
[az a)–c) pont a továbbiakban együtt: előirányzatok] terjed ki.
2. § Az előirányzatok felhasználásának részletes szabályait az 1. melléklet tartalmazza.
2/A. §1 (1) Az előirányzatok terhére nyújtandó, ötmilliárd forintot el nem érő összegű költségvetési támogatás biztosítása a támogatási igény elbírálására jogosult döntésétől függően támogatói okirattal vagy támogatási szerződéssel történik.
(2) Az ötmilliárd forintot el nem érő összegű költségvetési támogatás nyújtása esetén a támogatás biztosítása módjáról a támogatási igény elbírálására jogosult a támogatás céljára, valamint a támogatandó tevékenység tervezett megvalósítására figyelemmel dönt.
3. § Az előirányzatok tartalmazzák a felhasználásukkal kapcsolatosan felmerülő költségek, így különösen a kincstár által a pénzforgalmi szolgáltatások nyújtásáért felszámított díj, a postaköltség, a fordítási, tolmácsolási, szakértői költség fedezetét is. Ha valamely előirányzat az ilyen költségre nem nyújt fedezetet, azt a 10025 Fejezeti általános tartalék előirányzat terhére kell elszámolni.
1/A.2 Értelmező rendelkezések
3/A. § E rendelet alkalmazásában:
1. egy és ugyanazon vállalkozás: az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 2. cikk (2) bekezdése szerinti vállalkozás,
2. elszámolható költség: az európai versenyjogi értelemben vett állami támogatásokkal kapcsolatos eljárásról és regionális támogatási térképről szóló 37/2011. (III. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Atr.) 2. § 6. pontja szerinti költség,
3. észszerű nyereség: a Szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló 651/2014/EU bizottsági rendelet (a továbbiakban: 651/2014/EU bizottsági rendelet) 2. cikk 142. pontja szerinti nyereség,
4. működési eredmény: a beruházásnak a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény 3. § (4) bekezdés 5. pontja szerinti hasznos élettartama alatt diszkontált bevételei, csökkentve a diszkontált működési költségekkel (pl. személyi jellegű ráfordítás, anyagköltség, szerződéses szolgáltatás, a távközlés, az energia és a karbantartás költsége, bérleti díj, adminisztrációs költség, kivéve az olyan értékcsökkenési és finanszírozási költséget, amelyet beruházási támogatásból már fedeztek) és – a támogatást nyújtó döntése alapján – a diszkontált észszerű nyereséggel, ha a számítás végeredménye pozitív, ellenkező esetben a működési eredmény nulla,
5. nehéz helyzetben lévő vállalkozás: az Atr. 6. §-ában meghatározott vállalkozás,
6. támogatási intenzitás: az Atr. 2. § 15. pontja szerinti intenzitás,
7. támogatástartalom: az Atr. 2. § 19. pontja szerinti tartalom.
2. Egyes gazdasági társaságok kijelölése
4. §3 A miniszter felelősségi körébe tartozó feladatok ellátásához szükséges nyomdai, lap- és könyvkiadási tevékenységet a Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft., a fordítási és lektorálási tevékenységet az Országos Fordító és Fordításhitelesítő Iroda Zrt. végzi.
6. §4 E rendeletnek a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 10/2015. (V. 29.) IM rendelet módosításáról szóló 8/2018. (VI. 4.) IM rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított rendelkezéseit a Módr. hatálybalépésekor5 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
6/A. §6c E rendeletnek a fejezeti kezelésű előirányzatok kezeléséről és felhasználásáról szóló 10/2015. (V. 29.) IM rendeletnek a határon átnyúló tartási ügyekben a központi hatósági feladatok ellátásáról szóló 2011. évi LXVII. törvény és a Kormány tagjainak feladat- és hatásköréről szóló 94/2018. (V. 22.) Korm. rendelet módosításával összefüggő módosításáról szóló 36/2019. (XII. 30.) IM rendelettel (a továbbiakban: Módr1.) megállapított rendelkezéseit a Módr1. hatálybalépésekor7 folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
7. § A Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó Kft. részére nyújtott támogatás
a) a 360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű közszolgáltatási támogatásnak,
b) a 2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó ellentételezésnek
8. §8 Az 1. mellékletben szereplő, az IM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása célelőirányzat esetében – amennyiben a támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül –
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás,
b) a 360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű közszolgáltatási támogatás,
c) a 2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó ellentételezés,
d) az SA.34770 (2012/N-2) számú európai bizottsági határozat hatálya alá tartozó kulturális célú támogatás a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikke szerinti, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás
9. § (1) Az egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások részére az 1407/2013/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, Magyarországon odaítélt csekély összegű támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg a 200 000 eurónak, közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatás fejében végző, egy és ugyanazon vállalkozásnak minősülő vállalkozások esetén a 100 000 eurónak megfelelő forintösszeget, figyelembe véve az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 3. cikk (8) és (9) bekezdését.
(4) Nem nyújtható támogatás a közúti kereskedelmi árufuvarozást ellenszolgáltatásért végző vállalkozás részére teherszállító jármű vásárlására.
(5) A támogatás a csekély összegű közszolgáltatási támogatással a 360/2012/EU bizottsági rendeletben meghatározott felső határig halmozható. A támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A kedvezményezettnek az 1407/2013/EU bizottsági rendelet 5. cikk (1) bekezdése figyelembevételével – az ott meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon – nyilatkoznia kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
10. § (1) Egy vállalkozás részére a 360/2012/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó csekély összegű közszolgáltatási támogatás bruttó támogatástartalma nem haladhatja meg az 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget.
(2) Nem lehet kedvezményezett az a vállalkozás, amely a támogatást a 360/2012/EU bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdésében meghatározott kivételek szerint használná fel.
(3) A támogatás nem halmozható azonos elszámolható költségek vonatkozásában nyújtott állami támogatással, ha az így halmozott összeg meghaladná a csoportmentességi rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitást vagy összeget.
(4) A támogatás nem halmozható ugyanazon közszolgáltatáshoz kapcsolódó más ellentételezéssel, függetlenül attól, hogy ez az ellentételezés uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatásnak minősül-e.
(5) Az (1) bekezdés szerinti felső határ tekintetében a támogatás odaítélésekor az adott pénzügyi évben, valamint az azt megelőző két pénzügyi évben odaítélt csekély összegű támogatások bruttó támogatástartalmának összegét kell figyelembe venni.
(6) A támogatás más csekély összegű támogatásokról szóló bizottsági rendeleteknek megfelelően nyújtott csekély összegű támogatással az (1) bekezdésben meghatározott felső határig halmozható.
(7) A támogatás kedvezményezettjének a (4)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek teljesítésének megállapítására alkalmas módon nyilatkoznia kell a részére a támogatás odaítélésének évében és az azt megelőző két pénzügyi évben nyújtott csekély összegű támogatások támogatástartalmáról.
11. § (1) A 2012/21/EU bizottsági határozat szerinti közszolgáltatásért járó ellentételezés kizárólag a közszolgáltatás ellátásával megbízott kedvezményezett részére nyújtható.
(2) A támogatás mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek teljesítéséhez szükséges nettó költséget, ideértve az ésszerű nyereséget is. A támogatás mértékét a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikke szerint kell megállapítani.
(3) Ha a kedvezményezett a 2012/21/EU bizottsági határozat 5. cikkének megfelelően meghatározott összeget meghaladó támogatásban részesül, köteles a túlkompenzációt visszafizetni. Ha a túlkompenzáció összege nem haladja meg az átlagos éves ellentételezés összegének 10%-át, a túlkompenzáció átvihető a következő időszakra és levonható az arra az időszakra fizetendő támogatás összegéből.
(4) A kedvezményezett a támogatásról olyan elkülönített elszámolást köteles vezetni, amelyből a (2) és (3) bekezdésben meghatározott követelmények ellenőrizhetőek.
12. §9 (1) A 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikke szerinti, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatást a kedvezményezett – a 651/2014/EU bizottsági rendelet 1. cikk (3) bekezdés utolsó albekezdése kivételével – nem használhatja a 651/2014/EU bizottsági rendelet 1. cikk (2) bekezdés c)–d) pontjában, az 1. cikk (3) bekezdés a)–d) pontjában és az 53. cikk (10) bekezdésében meghatározott kizárt ágazatokra, továbbá nem nyújtható támogatás
a) azon szervezet részére, amely az Európai Bizottság európai uniós versenyjogi értelemben vett állami támogatás visszafizetésére kötelező, Magyarországnak címzett határozatának nem tett eleget,
c) nehéz helyzetben lévő vállalkozás részére.
(2) Azonos vagy részben azonos azonosítható elszámolható költségek esetén az e rendelet szerinti támogatás abban az esetben halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással, ha az nem vezet a csoportmentességi rendeletekben vagy az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb támogatási intenzitás vagy támogatási összeg túllépéséhez.
(3) Az e rendelet szerinti támogatás különböző azonosítható elszámolható költségek esetén halmozható más, helyi, regionális, államháztartási vagy uniós forrásból származó állami támogatással.
(4) Az egy projekthez igénybe vett összes támogatás – függetlenül attól, hogy annak finanszírozása uniós, országos, regionális vagy helyi forrásból történik – támogatási intenzitása nem haladhatja meg az irányadó uniós állami támogatási szabályokban meghatározott támogatási intenzitást vagy támogatási összeget.
(5) Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás bármely egyéb, azonosítható elszámolható költségekkel rendelkező állami támogatással halmozható. Az azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező támogatás a csoportmentességi rendeletekben és az Európai Bizottság jóváhagyó határozatában meghatározott legmagasabb teljes finanszírozási határértékig bármilyen más, azonosítható elszámolható költségekkel nem rendelkező állami támogatással halmozható.
(6) A támogatási intenzitás kiszámítása során valamennyi felhasznált számadatot az adók és illetékek levonása előtt kell figyelembe venni.
(7) A több részletben kifizetett támogatást a támogatási döntés időpontja szerinti értékre kell diszkontálni a diszkont kamatláb alkalmazásával.
(8) Az Atr. 18. § (2) bekezdés a) pontja szerint előzetesen be kell jelenteni az Európai Bizottság részére a 651/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó támogatást, ha annak összege a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító beruházási támogatás esetén projektenként meghaladja a 150 millió eurónak megfelelő forintösszeget, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító működési támogatás esetén vállalkozásonként évente meghaladja a 75 millió eurónak megfelelő forintösszeget.
(9) A (8) bekezdés szerinti előzetes bejelentési határértékek nem kerülhetők meg a projektek mesterséges felosztásával.
(10) A (8) bekezdés szerinti előzetes bejelentés esetén támogatási döntés az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követően hozható.
(11) A támogatást nyújtó köteles adatot szolgáltatni a Támogatásokat Vizsgáló Iroda, mint az állami támogatások európai uniós versenyszempontú vizsgálatáért felelős szervezet részére a 651/2014/EU bizottsági rendelet 9. cikke szerinti közzététel céljából a 651/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó, 500 000 eurónak megfelelő forintösszeget meghaladó egyedi támogatásról.
(12) A (11) bekezdés szerinti adatszolgáltatás módjára, az adatszolgáltatással érintett adatok körére és azok közzétételére vonatkozó szabályokat az Atr. 18/A–18/D. §-a határozza meg.
12/A. §10 (1) A kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás beruházási, működési vagy zenei és irodalmi alkotások kiadásához nyújtott támogatásként nyújtható.
a) muzeális intézmény, levéltár, könyvtár, művészeti vagy közművelődési intézmény – ideértve a közösségi teret –, koncertterem, filmszínház,
12/B. §11 (1) Beruházási támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg az elszámolható költség és a beruházás megvalósításából származó működési eredmény közötti különbséget.
12/C. §12 (1) Működési támogatás esetén a támogatás összege nem haladhatja meg a releváns időszakban keletkező működési veszteséget.
b) a kulturális és művészeti oktatási tevékenység költsége, a kulturális kifejezésmódok sokfélesége védelmének és népszerűsítésének fontosságát tudatosító oktatási és társadalmi célú figyelemfelhívó programok költsége (pl. az új technológiák ezen célokra történő alkalmazásának költsége),
12/D. §13 A kétmillió eurónak megfelelő forintösszeget meg nem haladó beruházási vagy működési támogatás esetén a támogatás összege a 12/B. § (1) és (2) bekezdésében, valamint a 12/C. § (1)–(4) bekezdésében meghatározott módszerek alkalmazásától eltérően is meghatározható azzal, hogy a támogatási intenzitás nem haladhatja meg az elszámolható költségek 80%-át.
12/E. §14 (1) A 12/A. § (2) bekezdés f) pontja szerinti támogatás esetén
13. §15 Amennyiben a támogatás az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak minősül,
a) az 1407/2013/EU bizottsági rendelet szerinti csekély összegű támogatás esetén 2021. június 30-ig,
b) a 360/2012/EU bizottsági rendelet szerinti közszolgáltatási csekély összegű támogatás esetén 2019. június 30-ig,
c) a 651/2014/EU bizottsági rendelet 53. cikke szerinti, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatás esetén 2021. június 30-ig
14. §16 E rendelet
b) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikkének az általános gazdasági érdekű szolgáltatást nyújtó vállalkozások számára nyújtott csekély összegű támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2012. április 25-i 360/2012/EU bizottsági rendelet (HL L 114., 2012.4.26., 8–13. o.),
c) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 106. cikk (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásával megbízott egyes vállalkozások javára közszolgáltatás ellentételezése formájában nyújtott állami támogatásra való alkalmazásáról szóló, 2011. december 20-i 2012/21/EU bizottsági határozat (HL L 7., 2012.1.11., 3–10. o.), és
d) a 651/2014/EU rendeletnek a kikötői és repülőtéri infrastruktúrákra irányuló támogatás, a kultúrát és a kulturális örökség megőrzését előmozdító támogatásra és a sportlétesítményekre és multifunkcionális szabadidős létesítményekre nyújtott támogatásra vonatkozó bejelentési határértékek, továbbá a legkülső régiókban biztosított regionális működési támogatási programok tekintetében, valamint a 702/2014/EU rendeletnek a támogatható költségek összegének meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. június 14-i 2017/1084/EU bizottsági rendelettel (HL L 156., 2017.6.20., 1. o.) módosított, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. és 108. cikke alkalmazásában bizonyos támogatási kategóriáknak a belső piaccal összeegyeztethetővé nyilvánításáról szóló, 2014. június 17-i 651/2014/EU bizottsági rendelet (HL L 187., 2014.6.26., 1. o.) I. és II. fejezete, valamint 53. cikkének
15. §17 E rendelet 1. mellékletében foglalt táblázat F:9 és F:11 mezői a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 13. cikkének való megfelelést szolgálják.
1. melléklet a 10/2015. (V. 29.) IM rendelethez18
X. Igazságügyi Minisztérium 2019. évi fejezeti kezelésű előirányzatainak feladatterve
Áht. azono-
Jogcím-
Kezelő-szerv
nyolító szerv
IM felügyelete alá tartozó szervezetek és szakmai programok támogatása
Az előirányzat a miniszter irányítása, felügyelete alá tartozó szervezet és
a miniszter felelősségi körébe tartozó feladat, szakmai program támogatására használható fel, így különösen
a) kutatási, valamint kulturális célú támogatásokra,
b) a miniszter személyéhez kötődő egyéb szakmai rendezvényekre és
az ehhez kapcsolódó kommunikációs feladatokra,
c) a központi forrásokból nem finanszírozott fejezeti feladatokhoz szükséges kiadások teljesítésére,
d) a miniszter által adott kitüntetések, díjak és egyéb elismerések egyes kiadásainak fedezetére.
Az előirányzaton kerülnek elszámolásra a fejezeti tartalék közvetlen fejezeti kifizetéssel történő felhasználásával, valamint a határon átnyúló tartási ügyekben történő központi hatósági feladatok végrehajtásával összefüggő pénzügyi műveletek is.
költségvetési szerv, gazdálkodó szervezet, államháztartáson belüli szervezet, államháztartáson kívüli jogi személy, természetes személy
A határon átnyúló tartási ügyekben történő központi hatósági feladatok kivételével egyedi döntéssel. A határon átnyúló tartási ügyekben történő központi hatósági feladatok esetében
az Ávr. 53. §
(1) bekezdés c) pontja szerint előzetes kötelezettségvállalás nem szükséges.
A határon átnyúló tartási ügyekben történő központi hatósági feladatok kivételével előleg biztosítható.
előirányzat-átcsoportosítással, szerződésben foglaltak szerint,
bírósági vagy hatósági döntésben foglaltak szerint
A határon átnyúló tartási ügyekben történő központi hatósági feladatok kivételével
az Ávr. 84. §
(2) bekezdése szerint
A jogászképzés színvonalának emelését célzó programok támogatása
Az előirányzatból közpolitikai céllal összefüggő jogtudományi kutatásokhoz és jogtudományi tanulmányi tehetséggondozási rendszer kialakításához, valamint tartós működtetéséhez nyújtható támogatás, így különösen
a) az egyes vidéki egyetemeken, nappali tagozaton tanuló, az osztatlan jogász mesterszakon hallgatói jogviszonnyal rendelkezők kiemelkedő tanulmányi eredményéhez és a tudományos munkában történő aktív közreműködéséhez;
b) állam- és jogtudományi témakörben folytatott tudományos munka, oktatási, kutatási tevékenység végzéséhez.
Az előirányzat terhére kifizethetőek a felhasználással összefüggésben a minisztériumnál, illetve az egyetemeknél felmerülő egyes kiadások is.
költségvetési szerv, államháztartáson kívüli jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet
egyedi döntéssel
előleg biztosítható
egy összegben vagy részletekben
az Ávr. 84. §-a szerint
Igazságszolgáltatási szervek részvétele a jogszabály-
előkészítésben
Az előirányzat a minisztérium közfeladatai ellátásához a jogszabályalkotás során az igazságszolgáltatásban tetemes tapasztalatot szerzett szakemberek időszaki bevonásával felmerülő kiadások fedezetére szolgál. A nevezettek kirendelésére vonatkozó szabályok alapján történő folyamatos feladatellátás biztosításához a foglalkoztatásukhoz szükséges források.
a minisztériumba kirendelt személyek
IM Igazgatás részére előirányzat átcsoportosí-
tással
Igazságügyi regionális együttműködés
Az előirányzat biztosítja az igazságügyi regionális kapcsolatok fenntartásához és fejlesztéséhez társuló kiadások finanszírozását
gazdálkodó szervezet, civil szervezet, közalapítvány, természetes személy, államháztartáson belüli szervezet, államháztartáson kívüli egyéb jogi személy vagy jogi személyiség nélküli szervezet
támogatói okiratban vagy támogatási szerződésben foglaltak szerint
(2) bekez-
dése szerint
A büntető-
eljárásról szóló törvény alapján megállapított kártalanítás
Az előirányzat a büntetőeljárásról szóló törvény alapján
a) az egyszerűsített kártalanítási eljárás során létrejött írásbeli megállapodásban megállapított kártalanítás, valamint
b) az állam ellen indított kártalanítási és kártérítési perben
a felperes részére a jogerős bírósági határozatban megállapított kártalanítás és kártérítés, továbbá
c) az a)–b) pontokban rögzítettek járulékai, az ezekkel összefüggő banki, kincstári díjak, jutalékok, költségek és postaköltség megfizetésére használható fel.
A perekkel összefüggésben az államot megillető, befolyt követeléseket az előirányzat javára, a beszedéssel kapcsolatosan teljesített kiadásokat az előirányzat terhére kell elszámolni.
Az előirányzat a jogi segítségnyújtásról szóló 2003. évi LXXX. törvény
(a továbbiakban: Jst.) alapján, a peren kívüli támogatások esetén a jogi szolgáltatást végző jogi segítő díjának állam általi térítésére vagy megelőlegezésére, a polgári és büntető eljárásokban a fél helyett az állam által kifizetendő vagy előlegezendő pártfogó ügyvéd díjának megfizetésére vagy megelőlegezésre, az ezzel kapcsolatos banki és postaköltség kifizetésére használható fel. Az előirányzat fedezetet nyújt továbbá az Európai Unió másik tagállamába irányuló jogi segítségnyújtás iránti kérelem lefordítására kirendelt szakfordító díjának állam általi megtérítésére vagy annak megelőlegezésére, az előirányzat javára teljesítendő fizetési kötelezettség elmaradásából eredő követelések behajtása érdekében a jogi segítségnyújtó szolgálat által tett intézkedések során felmerült költségekre, így különösen a végrehajtási költségre, a regisztrációs díjra és a költségtérítésre.
Az előirányzat terhére kell teljesíteni a Jst. 4.§ (1) bekezdés f) pontjában meghatározott személy ügyében felmerülő tolmácsolási és fordítási díjat is.
Jst.-ben meghatározottak
jogi segítségnyújtó szolgálat által hozott határozat vagy annak felülvizsgálata tárgyában hozott bírósági határozat szerint vissza nem térítendő támogatásként vagy a kedvez-
ményezett visszatérítési kötelezettsége mellett
jogi segítségnyújtó szolgálat által hozott határozat vagy annak felülvizsgálata tárgyában hozott bírósági határozat szerint
Magyar alkotmányos identitás kifejezésre juttatása, nemzettudat, jogvédelem és jogérvényesítés
Az előirányzat célja, hogy biztosítsa a forrást az alaptörvény szellemének a magyar alkotmányos és nemzeti identitás, valamint az ehhez kapcsolódó jogvédelem és jogérvényesítés vonatkozásában hazai és nemzetközi konferenciák megszervezéséhez, széles körű szakértői együttműködések, tapasztalatcserék, szakértői munkák megvalósításához.
Az előirányzat a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvény alapján a bűncselekményt vagy tulajdon elleni szabálysértést, illetve bűncselekmény vagy tulajdon elleni szabálysértés közvetlen következményeként sérelmet elszenvedett és emiatt életminőségükben veszélybe került személyek anyagi sérelmei enyhítésére szolgál. Az előirányzat terhére kifizethetőek az áldozatsegítő eljárásokkal kapcsolatos fordítási, tolmácsolási költségek, az előirányzatból történő kifizetésekhez kapcsolódó postaköltségek, továbbá a számlavezetéshez, valamint az áldozatsegítő szolgálat által az előirányzatból történő kifizetések biztosítására nyitott fizetési számla számlavezetéséhez kapcsolódó díjak.
bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvényben meghatározottak
a bűncselek-
mények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvény
Az előirányzatból kerülnek finanszírozásra a nemzetközi szervezeti tagságból adódó tagdíjak és ugyanezen szervezeteknek fizetendő tagállami hozzájárulásból adódó - megállapodáson vagy a nemzetközi szervezet belső előírásán alapuló - egyéb költségek, valamint a nemzetközi szervezetek üléseinek tartalmi előkészítéséhez szükséges szakértői munkák. Az előirányzat biztosítja továbbá a miniszter felelősségi körébe tartozó valamennyi nemzetközi kötelezettséggel összefüggő kiadások fedezetét, továbbá a miniszter felelősségi körébe tartozó feladatokkal összefüggő fordítási díjakat is.
nemzetközi szervezet, Országos Fordító- és Fordításhitelesítő Iroda Zrt., nemzetközi kötelezettség teljesítésében részt vevő személy vagy szervezet
Magán- és egyéb jogi személyek kártérítése
Az előirányzat az igazságügyi miniszter feladatkörébe tartozó, az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott ítéletek, illetve határozatok alapján az államot terhelő fizetési kötelezettségek megtérítésével kapcsolatos kifizetések, a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról szóló 2013. évi CCXL. törvény szerinti alapvető jogokat sértő elhelyezési körülmények miatti kártalanítás, illetve a kártalanításból történő – törvény szerinti – kielégítések megfizetésére, valamint az ezekkel összefüggő banki, kincstári díjak, jutalékok, költségek és postaköltség fedezetére szolgál.
természetes személyek, jogi személyek
A közigazgatási bírósági szervezet létrehozásának és működésének előkészítésével kapcsolatos kiadások támogatása
Az előirányzat a közigazgatási bírósági szervezetrendszer létrehozásának és működésének előkészítésével kapcsolatosan felmerülő kiadások támogatására szolgál,
a) az Esztergom belterület 16236 helyrajzi számú ingatlanon megvalósuló infrastruktúra fejlesztés előkészítésével és megvalósításával, valamint a Déli Kanonoksor épületének közcélú hasznosítás érdekében történő felújításával kapcsolatos kiadások,
b) a közigazgatási bíráskodás önálló szervezeti keretek közötti működtetését elősegítő informatikai beruházásokkal összefüggő kiadások, valamint
c) a regionális bírósági szervezetrendszer elhelyezésével, működtetésével összefüggő költségek
kifizetésére fordítható.
költségvetési szerv, gazdálkodó szervezet, államháztartáson belüli szervezet, államháztartáson kívüli jogi személy
előirányzat-
átcsoportosítással vagy szerződésben foglaltak szerint
az Ávr.
EU utazási költségtérítések
Az előirányzat az Európai Unió tanácsi ülésein való részvétellel kapcsolatban felmerülő utazási költségek egy részének megtérítésére szolgál
a Magyarország számára évente előre rögzített összeg erejéig.
Az előirányzat az előre nem tervezett, de az év közben szükségessé váló feladatok megoldására, eseti jellegű, elháríthatatlan igények finanszírozására szolgál.
fejezeten belüli költségvetési szerv és fejezeti kezelésű előirányzat
előirányzat átcsoporto-
1 A 2/A. §-t a 28/2018. (XI. 15.) IM rendelet 1. §-a iktatta be.
2 Az 1/A. alcímet (3/A. §) a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 1. §-a iktatta be.
3 A 4. § a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
4 A 6. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 3. §-a iktatta be.
5 A hatálybalépés időpontja 2018. június 5.
6 A 6/A. §-t a 36/2019. (XII. 30.) IM rendelet 1. §-a iktatta be.
7 A hatálybalépés időpontja 2019. december 31.
8 A 8. § a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
9 A 12. § a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
10 A 12/A. §-t a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 6. §-a iktatta be.
11 A 12/B. §-t a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 6. §-a iktatta be.
12 A 12/C. §-t a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 6. §-a iktatta be.
13 A 12/D. §-t a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 6. §-a iktatta be.
14 A 12/E. §-t a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 6. §-a iktatta be.
15 A 13. § a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
16 A 14. § a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
17 A 15. §-t a 36/2015. (XI. 19.) IM rendelet 2. §-a iktatta be.
18 Az 1. melléklet a 36/2015. (XI. 19.) IM rendelet 3. §-a, a 4/2016. (III. 3.) IM rendelet 1–2. §-a, a 20/2016. (IX. 20.) IM rendelet 1. §-a, a 26/2016. (XII. 27.) IM rendelet 21. §-a, a 8/2018. (VI. 4.) IM rendelet 9–10. §-a, a 28/2018. (XI. 15.) IM rendelet 2. §-a, a 9/2019. (IV. 4.) IM rendelet 1–2. §-a, a 36/2019. (XII. 30.) IM rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.