text:
Alapszabály - Vakok és Gyengénlátók Csongrád Megyei Egyesülete
A Vakok és Gyengénlátók Csongrád Megyei Egyesülete Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (Ectv.), a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) hatályos rendelkezései alapján, a 2015. március 28. napján tartott Közgyűlés által elfogadott, módosított és kiegészített alapszabályát a következők szerint állapítja meg:
2.) Az Egyesület rövidített neve: VAGYCSOME, amely név önállóan is szere-pelhet bármely okiraton.
3.) Az Egyesület székhelye: 6721 Szeged, Bocskai utca 11.
4.) Az Egyesület működési területe: Magyarország területe
5.) Az Egyesület bélyegzője: téglalap alakú, Vakok és Gyengénlátók Csongrád Megyei Egyesülete, 6721 Szeged, Bocskai utca 11. (székhely) felirattal. Az Egyesület honlapja: vagycsome.hu
6.) A Vakok és Gyengénlátók Csongrád Megyei Egyesülete (a továbbiakban: Egyesület) olyan civil szervezet, amely a tagok közös, tartós, jelen alapszabályban meghatározott célok folyamatos megvalósítására létesült, nyilvántartott tagsággal rendelkezik és a tagok által elfogadott alapszabály szerint működik.
8.) Az Egyesület közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól füg-getlen és azoknak anyagi támogatást nem nyújt.
Az Egyesület a közhasznú tevékenysége ellátása érdekében közérdekű önkéntes tevékenységet szervezhet, továbbá ilyen tevékenység keretében önkénteseket fogadhat, és önkéntes tevékenység kedvezményezettje lehet, a 2005. évi LXXXVIII. Törvény rendelkezése szerint.
e) felvilágosító tevékenység, rendszeres tájékoztatás szervezése mind a tagok, mind a közvélemény felé, továbbá a vakok esélyegyenlőségének érdekében tanácsadás gazdálkodó szervezetek részére a vakok tájékoztatásához szükséges speciális írás (Braille) megfelelő alkalmazására;
g) figyelemmel kíséri és elősegíti a működési területén élő gyermek és felnőtt korban megvakult személyek elemi rehabilitációját, társadalmi integrációját.
4.) Az Egyesület közhasznú céljai megvalósítása érdekében, az Ectv. 2. § 16. pontjában fogalmilag meghatározott közcélú tevékenységet folytat, a 19. pontjában fogalmilag meghatározott közfeladatot közérdekből, haszonszerzési cél nélkül végez:
e) támogató szolgálatot hozhat létre, működtethet, vagy ahhoz csatlakozhat, fenntartásában közreműködhet;
f) a Látássérültek biztonságos közlekedése, valamint az infó-kommunikációs akadálymentesség megvalósítása érdekében együttműködhet a különböző állami és önkormányzati szervekkel, illetőleg az érintett szolgáltatókkal;
g) Tanulmányokat, tájékoztatókat, szakvéleményeket, ajánlásokat adhat ki, előadásokat, képzéseket, programokat szervezhet, melyeken keresztül információt nyújthat a Látássérülteknek nyújtható segítség formáiról, módjairól. Kiállításokat, szemléletformáló programokat szervezhet a vakok és gyengénlátók életéről, munkakörülményeiről és társadalmilag hasznos tevékenységéről, hogy ily módon is elmélyítse a kölcsönös megértést a látó társadalommal. Ezen célok érdekében igénybe veheti a tömegkommunikációs eszközöket is;
h) részt vehet a megváltozott munkaképességű személyek, különösen a Látássérült személyek foglalkoztatásában, valamint az egyesületi célok megvalósítása érdekében önkénteseket foglalkoztathat;
i) a cél szerinti tevékenységeinek megvalósítása érdekében rendezvényeket szervezhet, és a rendezvények résztvevőit esetenként természetbeni juttatásban részesítheti;
j) elősegíti a Látássérültek foglalkoztatását az 1991. évi IV. törvény 6. és 16. §-ok alapján, illetve a 2011. évi CXCI. törvény 28. § és az ehhez kapcsolódó Kormányrendelet alapján;
k) képzéseket és tanfolyamokat szervezhet a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény 24. § alapján;
l) a leginkább veszélyeztetett társadalmi csoportok jogait védelmezheti a 2011. évi CXI. törvény 1. § (2) bekezdés d) pont alapján;
m) a fogyatékossággal élő személyek emberi jogait védelmezheti és előmozdíthatja valamennyi program során a 2007. évi XCII. törvény 4. cikk 1. bekezdés c) pont alapján;
n) hozzáférhető információkat biztosíthat a fogyatékossággal élő személyek számára a közlekedést segítő eszközökről, a készülékekről és segédeszközökről, ideértve az új technológiákat, csakúgy, mint a segítségnyújtás, támogató szolgáltatások és szolgálatok más formáiról a 2007. évi XCII. törvény 9. cikk 1. bekezdés alapján;
o) a fogyatékossággal élő személyeknek a minőségi mobilitási támogatásokhoz, eszközökhöz, segítő technológiákhoz, valamint a személyes segítségnyújtás különböző formáihoz és a közvetítőkhöz való hozzáférés lehetőségeinek megkönnyítése a 2007. évi XCII. törvény 20. cikk b) pont alapján;
p) az információhoz való hozzáférés elősegítése a 2007. évi XCII. törvény 21. cikk alapján;
q) elősegítheti a Braille-írás, az alternatív írásmódok, az alternatív és augmentatív módok, a komunikáció, a tájékozódás és a közlekedés formáinak és eszközeinek elsajátítását, valamint a kortársi támogatást és mentorálást a 2007. évi XCII. törvény 24. cikk 3. bekezdés a) pont alapján;
r) együttműködhet a rehabilitáció folyamatában közreműködő szervezetekkel, személyekkel a rehabilitációs tevékenység figyelemmel kísérése érdekében az 1998. évi XXVI. törvény 21. § c) pontja alapján;
s) együttműködhet a szolgáltatást nyújtó szervezetekkel és az általuk nyújtott rehabilitációs szolgáltatásokkal kapcsolatos adatok, információk gyűjtése során a fogyatékos személyek, családtagjaik, segítőik tájékoztatása érdekében az 1998. évi XXVI. törvény 21. § g) pontja alapján.
5.) Az Egyesület - céljai megvalósítása érdekében - együttműködésre törekszik:
a) az állami, önkormányzati, egyházi szervezetekkel, kiemelten a fogyatékosügyi, a szociális, az egészségügyi, az oktatási-nevelési és a művelődési szervekkel;
8.) Az Egyesület pártoktól és más politikai szervezetektől független, azoktól támo-gatást nem kér és nem is fogad el, illetve részükre támogatást nem nyújt. Az Egyesület politikai tevékenységet nem folytat, országgyűlési vagy európai képviselői, megyei és helyi önkormányzati választáson jelöltet nem állít, és nem támogat. Nem minősül közvetlen politikai tevékenységnek a külön törvényben meghatározott nemzetiségi szervezet által a helyi, illetve nemzetiségi önkormányzati képviselői választáson történő jelöltállítás, valamint a polgármester jelölése.
9.) Az Egyesület céljai megvalósításával a 2011. évi CLXXXIX. törvényben és az 1993. évi III. törvény 2. § alapján az 56., 57., 58/A és 65/C §-aiban meghatározott önkormányzati feladatokat is felvállalhat.
10.) Ha jogszabály előírja, vagy gazdasági, illetve szolidaritási szempontok szükségessé teszik, illetőleg, ha az Egyesületet erre szerződés kötelezi, közhasznú szolgáltatásait az Egyesület működési területén élő, nem tag Látássérültek számára is biztosítja, továbbá a Látássérültek mellett közhasznú szolgáltatásait a működési területén élő más fogyatékos személyek részére is hozzáférhetővé teszi.
11.) Az Egyesület nem zárja ki, hogy tagjain kívül közhasznú szolgáltatásaiból bárki részesülhessen. Az Egyesület által nyújtott szolgáltatásokat kérelemre, illetve személyes megkeresés alapján lehet igénybe venni. A beérkezett kérelmeket az Egyesület Elnöksége összesíti és rangsorolja aszerint, hogy azok teljesítése mennyiben szolgálja az Egyesület célkitűzéseit. A kérelmezők az Elnökség által kialakított sorrend szerint, a felhasználható vagyon és a rendelkezésre álló dologi eszközök mértékétől függő mennyiségben juthatnak hozzá az igényelt szolgáltatásokhoz.
12.) Az Egyesület egyes szolgáltatásainak igénybevételére jogosult pályázatot kiírni. A pályázati kiírásokat az Egyesület a Vakok Világa című folyóiratban, az Egyesület weboldalán, illetve az Egyesület rendkívüli hírlevelében teszi közzé. A pályázati kiírásnak tartalmaznia kell, hogy a megpályázott szolgáltatások igénybevételére benyújtott pályázatok elbírálásánál az Elnökség milyen szempontok alapján hoz döntést. A pályázat eredményéről a pályázókat a meghirdetett módon és névre szóló levélben kell értesíteni.
a) Az Egyesület rendes tagja lehet: az a 14. életévét betöltött személy, aki Magyarország területén lakó- vagy tartózkodási hellyel rendelkezik, és vaknak, aliglátónak vagy gyengénlátónak minősül, nem cselekvőképtelen és nincs eltiltva a közügyek gyakorlásától, s írásban a tagfelvételét - belépési nyilatkozat kitöltésével, állapotára vonatkozó igazolás csatolásával - az Egyesület Elnökétől kéri.
Tagfelvétel szempontjából az minősül vak személynek, aki a vakság tényét a vakok személyi járadékának megállapításáról szóló határozat másolatával, a látási fogyatékossági támogatást megállapító határozattal, a látási fogyatékosságot tartalmazó OOSZI és ORSZI szakvélemény másolatával, magasabb összegű családi pótlékra jogosító határozattal és az alapjául szolgáló betegséget tanúsító orvosi szakvéleménnyel, illetve OOSZI és ORSZI szakvélemény másolatával igazolja.
Tagfelvétel szempontjából az minősül gyengénlátó személynek, aki a gyengénlátás tényét, a legalább 67 százalékos látáscsökkenés mértékéről, a szemész szakorvos 30 napnál nem régebbi keletű igazolásával igazolja.
Tagfelvétel szempontjából az minősül aliglátó személynek, aki még 10%-os látásmaradvánnyal rendelkezik. Az aliglátókra egyebekben a jelen Alapszabály vakokra vonatkozó előírásai irányadók.
b) Az Egyesület pártoló tagja lehet: mindazon természetes vagy jogi személy, aki, vagy amely az Egyesület céljával, tevékenységével egyetért, és azt anyagilag, szolgáltatás térítésmentes nyújtásával, vagy más módon támogatni, segíteni kívánja, és írásban jelentkezési szándékát az Egyesület Elnökének bejelenti. Az Elnök a jelentkezés elfogadása előtt az Egyesület Elnökségét tájékoztatja a pártoló tag vállalásáról. Az Elnök a jelentkezés elfogadásáról névre szóló pártoló tagsági kártyát állít ki. A jogi személy jelentkezési nyilatkozatához csatolja azon dokumentumok másolatát, amelyek működését és képviseleti jogosultságát igazolják.
2.) A rendes tagot írásbeli kérelem (belépési nyilatkozat) kitöltése alapján az Elnök veszi fel, és a tagsági viszony keletkezését, fennállását sorszámozott, fényképpel ellátott igazolvány kiállításával igazolja.
Az egyesületi tagok személyére vonatkozó adatok nem nyilvánosak.
a) részt vehetnek az Egyesület munkájában, rendezvényein, Közgyűlésén és Elnökség ülésén, felszólalhatnak az Egyesület Közgyűlésén, a rendes tagok gyakorolhatják szavazati jogukat;
g) bármilyen, az Egyesületre tartozó kérdésben a Felügyelőbizottságnál vizsgálatot kezdeményezhetnek;
h) az Egyesület minden rendes tagja azonos szavazati joggal rendelkezik, és közvetlen módon részt vehet az Egyesület működését érintő kérdésről rendelkezni jogosult Közgyűlés döntéshozatalában. Szavazati jogát minden tag személyesen gyakorolhatja;
c) az éves költségvetésben meghatározott mértékű tagdíjat határidőben megfizetni. Az éves tagdíj mértéke a 69/2012(V.16.) számú közgyűlési határozat értelmében 3.000 forint. A tagok a tárgyévre vonatkozó tagdíjat, a tárgyévet megelőző ok-tóber 1. naptól a tárgyév március 31. napig fizethetik meg az Egyesület 10918001-00000019-54950003 számú bankszámlájára utalással vagy az Egyesület házipénztárába történő befizetéssel.
b) törléssel;
c) kizárással;
d) elhalálozás esetén;
e) felmondással, amennyiben a taggá válás feltételei már nem állnak fenn;
7.) Az Elnök azt a tagot, aki az Alapszabály III. fejezet 4.) pont c) alpontja szerint meghatározott tagdíjfizetési kötelezettségét 1 évnél hosszabb időn át nem teljesíti, az Elnök a tagdíjhátralék rendezésére 15 napos teljesítési határidő tűzésével írásban, igazolt módon felszólítja. Amennyiben ennek ellenére a tag tagdíjhátralékát a kitűzött határidőben nem rendezi, az Elnök a tagot határozattal törli az Egyesület tagjainak sorából és döntésétől függően a tagdíjhátralékot a volt taggal szemben egyéb jogi úton követelheti.
8.) Az Elnök határozattal - bármely egyesületi tag vagy az Elnökség, Felügyelőbizottság kezdeményezésére - kizárhatja az Egyesületnek azt a tagját, aki magatartásával jogszabályt, az Egyesület alapszabályát vagy közgyűlési határozatát súlyosan vagy ismételten megsérti, a tagsági jogviszonyából eredő jogosultságát az Egyesület kárára visszaélve gyakorolja.
A kizárási eljárásban csak azt követően hozható meg a kizárásról szóló határozat, hogy a határozattal érintett személyt meghallgatták, részére lehetőséget biztosítottak védekezésének előadására és az enyhítő vagy mentő körülmények ismertetésére.
Amennyiben az érintett tag ezen lehetőséggel nem él, a kizárási eljárás távollétében és a rendelkezésre álló adatok alapján befejezhető. A kizárást tartalmazó határozatot az érintett tagnak kézbesíteni kell.
10.) Amennyiben az Alapszabály III. fejezet 1.) pontjában meghatározott tagsági feltételnek a tag már nem felel meg, az Elnök a tagsági jogviszonyt harmincnapos határidővel írásban felmondhatja. Az egyesületi tagsági jogviszony felmondásáról az érintet tagot, hitelt érdemlően értesíteni kell.
11.) A törlést vagy kizárást kimondó határozat ellen az érintett tag 15 napon belül halasztó hatályú panasszal élhet az Egyesület Közgyűléséhez. A Közgyűlés döntéséig a tagsági jogviszony fennmarad.
12.) Az Egyesület tagja, vezető tisztségviselője és felügyelőbizottsági tagja kérheti a bíróságtól az Egyesület szervei által hozott határozat hatályon kívül helyezését, ha a határozat j
jogszabálysértő vagy az Alapszabályba ütközik.
A határozat hatályon kívül helyezése iránt attól az időponttól számított 30 napon belül lehet keresetet indítani az Egyesület ellen, amikor a jogosult a határozatról tudomást szerzett vagy a határozatról tudomást szerezhetett volna. A határozat meghozatalától számított egyéves, jogvesztő határidő elteltével per nem indítható.
Ha a határozatot az Egyesület vezető tisztségviselője támadja meg és az Egyesület-nek nincs más olyan vezető tisztségviselője, aki az Egyesület képviseletét elláthatná, az Egyesületet a perben a Felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag képviseli. Ha az Egyesületnek nincs Felügyelőbizottsága vagy a Felügyelőbizottság valamennyi tagja felperesként perben áll, a bíróság az Egyesület perbeli képviseletére ügygondnokot rendel ki.
1.) Az Egyesület legfőbb szerve a Közgyűlés, melyen az Egyesület rendes és pár-toló tagjai jogosultak részt venni.
a) az Alapszabály, valamint a Választási Szabályzat megállapítása és módosítá-sa;
b) az Elnökség és a Felügyelőbizottság megválasztása és visszahívása, javadalmazásuk megállapítása;
c) az Elnökség által előterjesztett éves költségvetés jóváhagyá-sa, döntés az Elnökség beszámolójának megvitatása után annak elfogadásáról, az Ectv.-ben meghatározott számviteli beszámoló és közhasznúsági melléklet elfogadásáról;
d) a Felügyelőbizottság jelentésének megtárgyalása és elfogadása;
e) a Jelölőbizottság, a Közgyűlés levezető elnöke, a jegyzőkönyvvezető megválasztása és visszahívása;
f) az Egyesület megszűnésének, egyesülésének és szétválásának elhatározása, más Egyesülettel történő érdekvédelmi szövetség létrehozása, ilyen szövetségbe történő belépés és abból való kiválás;
g) Szövetségi Küldöttek és Elektorok választása, visszahívása;
h) az olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet az Egyesület saját tagjával, az Egyesület Elnökével, a Felügyelőbizottság tagjával vagy ezek hozzátartozójával köt;
i) a jelenlegi és korábbi egyesületi tagok, az Elnökség, a Felügyelőbizottság tagjai vagy más egyesületi szervek tagjai elleni kártérítési igények érvényesítéséről való döntés;
j) döntés az Elnök határozatával törölt vagy kizárt tag által a törlés vagy kizárás ellen előterjesztett fellebbezés tárgyában;
l) a végelszámoló kijelölése;
m) döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket jogszabály a Közgyűlés hatáskörébe utal, vagy a Közgyűlés magának tart fenn, kivéve, ha az más egyesületi szerv hatáskörébe tartozik.
3.) Az Egyesület éves költségvetésének megtárgyalását a Közgyűlés az Elnökség hatáskörébe utalja, az Elnökség jogosult a tárgyévre vonatkozó éves tagdíj mértékére javaslatot tenni, melyet a Közgyűlés az éves költségvetés jóváhagyásával egyidejűleg hagy jóvá.
4.) A Közgyűlést évenként egyszer össze kell hívni (Rendes Közgyűlés). Amennyiben az Elnökség másként nem rendelkezik a közgyűlési meghívóban, a Közgyűlést az Egyesület székhelyére kell összehívni, mely Közgyűlésen dönteni kell a költségvetésről, az Elnökség beszámolójának és a közhasznúsági mellékletnek elfogadásáról.
5.) Az Elnökség köteles a Közgyűlést összehívni a szükséges intézkedések megtétele céljából (Rendkívüli Közgyűlés), ha az Egyesület vagyona az esedékes tartozásokat nem fedezi, az Egyesület előreláthatólag nem lesz képes a tartozásokat esedékességkor teljesíteni, az Egyesület céljainak elérése veszélybe került. A fenti okok miatt összehívott Közgyűlésen a tagok kötelesek az összehívásra okot adó körülmény megszüntetése érdekében intézkedést tenni vagy az Egyesület megszüntetéséről dönteni.
Az Elnökség Rendkívüli Közgyűlést hívhat össze, ha az Elnökség azt szükségesnek tartja, és erről határozatot hoz, ha a Bíróság azt elrendeli, ha a tagok 1/3 része az ok és a cél megjelölésével azt kívánja, ha a Felügyelőbizottság az összehívást indítványozza.
6.) A Közgyűlés összehívásáról az Elnök köteles gondoskodni. Az Elnök a Közgyűlés ülését írásban, az ülést megelőző legalább 15 nappal korábban a tagok részére kiküldött, a napirendet is tartalmazó meghívóval köteles összehívni. Választás esetén a Jelölőbizottságnak a tisztségviselők és Szövetségi Küldöttek, Elektorok személyére vonatkozó javaslatait a meghívóban fel kell tüntetni.
a) az Egyesület nevét, székhelyét;
b) a Közgyűlés idejének és helyszínének megjelölését;
A Közgyűlés üléseinek tervezett időpontjáról, napirendjéről és a jelöltlistáról szóló értesítőt az Elnökség köteles az Egyesület székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán, hirdetőfüzet kifüggesztésével nyilvánosságra hozni. A meghívót egyebekben az Egyesület internetes honlapján tájékoztatási céllal is közzé lehet tenni.
7.) A Közgyűlésre szóló meghívó kézbesítésétől számított nyolc napon belül a rendes tagok és az Egyesület szervei a Közgyűlést összehívó szervtől vagy személytől a napirend kiegészítését kérhetik, a kiegészítés indokolásával.
8.) A Közgyűlés nyilvános, azon bárki részt vehet, szavazati joggal azonban csak az Egyesület rendes tagjai rendelkeznek. Választó Közgyűlés esetén a Közgyűlésnek ezen részén csak a rendes tagok és a választás lebonyolításában segédkezők vehetnek részt, a választóhelyiségben a választás alatt sem a kísérők, sem egyéb meghívottak nem lehetnek jelen.
A Közgyűlést az Egyesület Elnöke vagy a Közgyűlést összehívó személy nyitja meg. Névsorolvasást rendel el a jelenléti ív alapján, így állapítva meg a jelenlévők tényleges számát és a gyűlés határozatképességét. Bemutatja a jegyzőkönyvvezetőt és a szavazatszámlálókat (szavazatszámlálók az Egyesület pártoló tagjai és önkéntesei is lehetnek). Ha valamelyik személlyel szemben kifogás merül fel, akkor a Közgyűlés újat választ helyette. Javaslatot tesz és kér a levezető elnök személyére, aki a szavazók bármelyike lehet, ideértve az Egyesület Elnökét, a Közgyűlést összehívó személy, vagy a MVGYOSZ felkért Elnökségének tagja, és megszavaztatja a Közgyűléssel.
A választás lebonyolításának módjára, rendjére egyebekben a Választási Szabályzat rendelkezései az irányadók.
9.) A Közgyűlés akkor határozatképes, ha az Egyesület rendes tagjainak több mint a fele jelen van.
10.) Amennyiben a Közgyűlés nem volt határozatképes, az emiatt megismételt Közgyűlés az eredeti napirendben szereplő ügyekben a jelenlévők számától függetlenül határozatképes. A megismételt Közgyűlést az eredeti - határozatképtelenség miatt elmaradt - Közgyűlés napjára, ugyanarra a helyszínre, ugyanazzal a napirenddel, 15 perccel későbbi időpontra is összehívható. Az új időpontot az eredeti meghívóban meg kell jelölni. Az eredeti Közgyűlésre szóló meghívóban fel kell tüntetni az ismételt Közgyűlés körülményeit: időpontját, helyszínét, és azt, hogy az eredeti napirendek tárgyában a megjelentek számától függetlenül határozatképes a Közgyűlés.
11.) A Közgyűlésen a határozatokat a szavazásra jogosult tagok - ha jogszabály, alapszabály vagy más belső szabályzat másképp nem rendelkezik - egyszerű szavazattöbbséggel, nyílt szavazással hozzák, a szavazategyenlőség a határozati javaslat elvetését jelenti.
Amennyiben a Közgyűlés olyan súlyú kérdésben kíván dönteni, amely a jelenlévő tagok egyenkénti szavazatát igényli, a levezető elnök e kérdésben a Közgyűlés döntése alapján elrendelheti a név szerinti szavazást.
Titkos szavazással kell megválasztani az Elnökség és a Felügyelőbizottság tagjait.
Minősített, a Közgyűlésen jelen lévő szavazásra jogosult tagok háromnegyedes arányú szavazatával kell elfogadni az alapszabály módosítását, szövetségbe való belépést vagy abból kiválást kimondó határozatot, minősített, a Közgyűlésen szavazásra jogosult tagok háromnegyedes arányú szavazatával kell elfogadni az Egyesület megszűnését, az Egyesület céljának módosítását kimondó határozatot.
12.) A Közgyűlés üléséről hangfelvétel készül, melyről az ülést követő 15 napon belül írásba foglalt jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvben rögzíteni kell:
e) a hozott határozatokat, a döntés hatályát, a döntést támogatók és ellenzők számarányát, illetve, ha ez lehetséges, személyét, valamint a határozat végre-hajtásának határidejét és a végrehajtásért felelős személy megjelölését.
A jegyzőkönyvhöz mellékelni kell a meghívót, a jelenléti íveket, az írásbeli elő-terjesztéseket. A jegyzőkönyvet a Közgyűlés által megválasztott levezető elnök és a hitelesítésre megválasztott két tag hitelesíti. Ezt követően a Közgyűlésről készült hangfelvételt meg kell semmisíteni.
A Közgyűlésen hozott határozatokról az Elnökség folyamatos nyilvántartást vezet (Határozatok könyve). A nyilvántartásban a határozat szövegét szó szerint rögzíteni kell. A nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy abból a határozat meghozatalának kelte, sorszáma, a szavazás aránya egyértelműen megállapítható legyen. A nyilvántartásba vett határozatot a levezető elnök és a két hitelesítő tag hitelesíti.
A Közgyűlés által hozott határozatot az Elnökség az Egyesület székhelyén a meg-hozatalát követően 15 napos kifüggesztéssel nyilvánosságra hozza,a honlapon közzéteszi,ezzel egyidejűleg - amennyiben konkrét személyt érint a határozat - az érdekelt személlyel hitelt érdemlően írásban közli.
Az Egyesületnél létrehozott más belső szerv működésére, eljárására, határozathozatalára és a határozatok kihirdetésére vonatkozó szabályokat - a fenti rendelkezések értelemszerű alkalmazásával - a Közgyűlés által elfogadott Szervezeti-Működési Szabályzat tartalmazza.
1.) Az Egyesület ügyvezetését a testületi szervként működő Elnökség látja el. Az Elnökség 5 főből álló testület, tagjait a Közgyűlés az Egyesület rendes tagjai közül öt év időtartamra titkos szavazással választja meg. Az Elnökség megválasztását követően az Elnökség tagjai maguk közül Elnököt, Alelnököt választanak. Az Elnökség tagjai nevét, címét az Alapszabály I. számú mellékletének A) pontja sorolja fel. A választás módjának, feltételeinek és lebonyolításának szabályait egyebekben külön szabályzat tartalmazza.
Két Közgyűlés közötti időben az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amely nem tartozik a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe. Az Elnökség a döntéseiről, intézkedéseiről a soron következő Közgyűlésen köteles beszámolni.
Az Egyesület tisztségviselői - az elnökség tagjai - munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló más jogviszonyban is alkalmazhatóak az Egyesületnél. Munkaviszony létesítése vagy megbízási szerződés esetében a munkavállaló munkáltatója: az Elnök esetében az Alelnök, az Elnökség más tagja esetében, a mindenkori Elnök.
c) előkészíti a Közgyűlést és beszámol a tevékenységéről; az Elnökség tagjai kötelesek a Közgyűlésen részt venni és a Közgyűlésnek az Egyesület tevékenységével, vagyongazdálkodásával kapcsolatban feltett kérdésekre nyomban választ adni;
d) javaslatot tesz az éves tagdíj mértékére, előterjeszti az éves költségvetési és zárszámadási javaslatot, illetve a számviteli beszámolót és a közhasznúsági mellékletet;
f) dönt az Elnökség mellett működő bizottságok létrehozásáról, vezetőik kinevezéséről, az Egyesületen belül Tagozatok, Kistérségi Körzeti Csoportok működésének engedélyezéséről, megszűntetéséről, javaslatot tesz a Közgyűlésnek a Felügyelőbizottság és a Jelölőbizottság tagjai megválasztására, visszahívására;
g) dönt intézmény alapításáról vagy ahhoz való csatlakozásról, vállalkozási tevékenység indításáról, folytatásáról, felszámolásáról s e körben szerződéseket köthet, továbbá dönt az általa alapított intézmény vagy vállalkozás vezetőjének kinevezéséről;
h) a Közgyűlés által elfogadott számviteli beszámolót (mérleget) és közhasznúsági mellékletet az Országos Bírósági Hivatalhoz benyújtja, illetve a közhasznúsági mellékletet az internetes honlapján közzéteszi;
i) dönt sajtótermék kiadásáról, internetes honlap létesítéséről, működtetéséről;
j) dönt az Egyesületet terhelő kötelezettségek és megillető jogosultságok vállalásáról, teljesítéséről;
k) dönt az Egyesület együttműködési megállapodásairól, gondoskodik az érdekvédelmi szövetségben fennálló tagsági jogviszonyból eredő kötelezettségek teljesítéséről;
l) dönt adományok elfogadásáról vagy visszautasításáról, adománygyűjtésről, tartós adományozóval történő megállapodásról;
m) az Egyesületet érintő megszűnési ok fennállásának mindenkori vizsgálata és annak bekövetkezte esetén a törvényben előírt intézkedések megtétele;
3.) Az Elnökség biztosítja az Egyesületnek az Alapszabályban meghatározottak szerinti folyamatos működését, gondoskodik az Egyesület vagyonának az Alapszabályban rögzített céloknak megfelelő felhasználásáról. Meghatározza a kitűzött cél megvalósításához szükséges tárgyi és személyi feltételeket, az Elnök útján gondoskodik azok biztosításáról.
Az Elnökség feladata, hogy az Egyesület részére az Alapszabályban meghatározott közhasznú célja megvalósításához szükséges anyagi forrásokat biztosítsa a törvényes lehetőségek igénybevételével, adományok gyűjtése, tartós támogatók szerzése, pályázatokon való részvétel útján.
Az Elnökség tagjai, mint vezető tisztségviselők az Egyesület vezetését az ilyen tisztséget betöltő személyektől elvárható fokozott gondossággal, az Egyesület érdekeinek elsődlegessége alapján kötelesek ellátni. A jogszabályokban, az alapszabályban, egyéb szabályzatokban, illetve a Közgyűlés által hozott határozatokban foglalt kötelezettségek vétkes megszegésével az Egyesületnek okozott károkért a polgári jog szabályai szerint felelnek.
A létrehozott bizottságok vezetését elsősorban az Elnökség rendes tagja látja el, de felkérésre az Egyesület bármely tagja is elláthatja. Ez utóbbi esetben az Elnökség egy tagja a bizottság tagjává válik. Az Elnökség a bizottságba tagként meghívhatja az Egyesület bármely tagját vagy külső szakértő személyt.
Az Elnökség bármely bizottság bármelyik tagját visszahívhatja, ha az a rábízott feladatot nem látja el, vagy hat hónapot meghaladóan akadályozott a feladata ellátásában. A bizottság ügyrendjét és üléseinek gyakoriságát maga állapítja meg.
A bizottságok által végzett tevékenységről, javaslatokról és megállapításokról és ezzel kapcsolatban hozott esetleges intézkedésekről a bizottságok elnökei évenként összefoglaló jelentést készítenek az Elnökség számára, mely jelentés részét képezi az Elnökség éves beszámolójának.
5.) Az Elnökség szükség szerint, de legalább kéthavonta ülésezik.
Az Elnökség ülése összehívásának idejét, napirendjét az Elnök határozza meg és írásban az ülést megelőzően 5 munkanappal névre szólóan értesíti az Elnökség tagjait és a Felügyelőbizottságot, valamint az olyan érdekelt személyt, akinek az ügye a napirenden szerepel, továbbá az egyéb érdekelteket a meghívónak az Egyesület székhelyén lévő hirdetőtáblán vagy internetes oldalán történő kifüg-gesztéssel.
Meghatározott ügyekben az Elnök zárt ülést is elrendelhet az elnökségi tagok többségi szavazata alapján, továbbá az Elnök akkor, ha a napirend nyilvános megtárgyalása üzleti vagy magántitkot sértene. A határozatokat azonban ez esetben is nyilvánosságra kell hozni.
7.) Az Elnökség határozatképes, ha az ülésén legalább három tagja jelen van. Határozatait kétharmados szavazattöbbséggel, név szerinti szavazással hozza. Az ülésen részt vevő elnökségi tag szavazáskor köteles szavazni, ennek hiányában szavazatát nemlegesnek kell számítani.
Az Elnökség üléséről készült jegyzőkönyvhöz mellékelni kell a meghívót, a je-lenléti ívet és az írásbeli előterjesztéseket.
Az Elnökség üléséről készült jegyzőkönyvet az Elnök, illetve egy elnökségi tag hitelesíti. Ezt követően a hangfelvételt meg kell semmisíteni.
Az Elnökség az általa hozott határozatot az Egyesület székhelyén a meghozatalát követően 15 napos kifüggesztéssel nyilvánosságra hozza, a honlapon közzéteszi, ezzel egyidejűleg az érdekelt személlyel írásban is közli.
Az Elnökség az általa hozott határozatokról folyamatos nyilvántartást vezet (Határozatok könyve). A nyilvántartásban a határozat szövegét szó szerint rögzíteni kell. A nyilvántartást úgy kell vezetni, hogy abból a határozat meghozatalának kelte, sorszáma, a szavazás aránya, a határozatot ellenző személye egyértelműen megállapítható legyen. A nyilvántartásba vett határozatot az Elnök és egy elnökségi tag hitelesíti.
e) az Egyesület megszűnésével.
Az Elnökség tagja tisztségéről bármikor, írásban indokolás nélkül lemondhat. A lemondás akkor hatályos, ha az írásba foglalt lemondást az Elnökség a lemondó tagtól akár személyesen, akár postai úton átvette.
A tag elhalálozása vagy lemondása esetén a Közgyűlésnek új elnökségi tagot kell választani a legközelebbi ülésen. Amennyiben az Elnök mond levagy elhalálozik, a kiegészült Elnökség, maguk közül új Elnököt választ.
Visszahívásra kerülhet sor a tagnak az elnökségi tagsági kötelezettség gyakorlásában bármilyen okból bekövetkező, hat hónapot meghaladó akadályoztatása esetén, vagy a Közgyűlés bizalmatlansági indítványa alapján. A tag visszahívására a Közgyűlés jogosult. A visszahívás módjára a megválasztásra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
C. KÉPVISELET, AZ ELNÖK, AZ ALELNÖK, AZ ELNÖKSÉG TAGJA
1.) Az Egyesületet az Elnök képviseli (általános képviseleti jog). Az Elnök képviseli az Egyesületet bíróságok, hatóságok és egyéb szervek előtt, továbbá harmadik személyekkel szemben, esetenként vagy az ügyek meghatározott részére nézve azonban képviseleti jogát az Egyesület Elnöksége más tagjára, munkatársára vagy külső harmadik személyre írásbeli meghatalmazással átruházhatja.
2.) Az egyesületi vagyonból történő kifizetésekhez, a bankszámláról történő rendelkezéshez és egyéb kötelezettség-vállalásokhoz az Egyesület Elnöke önálló aláírása szükséges.
c) dönt tagfelvételről, tagnyilvántartásból való törlésről, tagsági jogviszony felmondásáról, tag kizárásáról, pártoló tag jelentkezésének elfogadásáról, pártolótagsági viszony megszüntetéséről, továbbá tagsági jogviszonyt megtestesítő okirat kiállításáról, intézkedik a tagnyilvántartás hiteles vezetéséről, illetve az Egyesület könyveinek és egyéb nyilvántartásainak vezetéséről, gondoskodik az adatszolgáltatások teljesítéséről;
h) ellátja az Egyesület operatív ügyintéző szervezetének felügyeletét, kinevezi az Irodavezetőt, felette és az Egyesület más munkavállalói felett gyakorolja a munkáltatói jogokat;
i) az Egyesület tagsága által felvetett kérdésre vagy panaszra 30 napon belül írásban köteles érdemi választ vagy a panasz kivizsgálásáról szóló megállapítást adni;
j) ellátja mindazon feladatokat, amelyeket jogszabály, Alapszabály, közgyűlési határozat vagy belső szabályzat a civil szervezet vezetője számára előír.
4.) Az Elnök az egyesületi tevékenységgel összefüggő operatív feladatok ellátására, koordinálására belső ügyintéző szervezeti egységet - Iroda elnevezéssel - hoz létre, működtet, s annak egyszemélyi felelős vezetőjét - pályázati kiírást és elfogadást követően - Irodavezető elnevezéssel kinevezi, s felette a munkáltatói jogkört gyakorolja.
6.) Az Egyesület Alelnökének feladata, hogy támogassa az Elnök munkáját, az Elnökség döntése szerint ellássa az Egyesületnél működő Tagozatok, Kistérségi Körzeti Csoportok munkájának segítését.
7.) Az Elnökség tagjának feladatai:
D. A FELÜGYELŐBIZOTTSÁG
1.) Az Egyesületnél kötelező Felügyelőbizottságot létrehozni, ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az ötvenmillió forintot, ha a tagok több, mint fele nem természetes személy, vagy, ha a tagság létszáma a száz főt meghaladja.
2.) A Közgyűlés az Elnökség javaslata alapján az Egyesület tevékenységének ellenőr-zésére, ötévi időtartamra, titkos szavazással, háromtagú Felügyelőbizottságot vá-laszt. A Felügyelőbizottság tagjai nevét, címét az Alapszabály I. számú mellékleté-nek B) pontja tartalmazza.
3.) A Felügyelőbizottság a Közgyűlésnek felelős testület, amelynek feladata az Alapszabályban meghatározott célok, a jogszabályok keretei között az Egyesület pénz- és vagyongazdálkodásának, továbbá működésének folyamatos ellenőrzése. Ennek során az Elnökség tagjaitól jelentést, az Egyesület munkavállalóitól tájékoztatást vagy felvilágosítást kérhetnek, továbbá az Egyesület könyveibe és irataiba betekinthetnek, azokat megvizsgálhatják.
A Felügyelőbizottság a feladata hatékonyabb ellátása érdekében indokolt esetben jogosult külső szakértő vagy szakértői szervezet bevonására is, ennek költségét az Egyesület viseli.
4.) A Felügyelőbizottság megválasztását követően, maguk közül Elnököt választ. A Felügyelőbizottság szükség szerint, de évente legalább két alkalommal ülésezik.
A Felügyelőbizottság ülését az Elnök hívja össze és vezeti. Az ülés időpontjáról és napirendjéről az Elnök írásban az ülést megelőző öt munkanappal névre szólóan értesíti a Felügyelőbizottság tagjait, továbbá az egyéb érdekelteket. Az ülés összehívását - az ok és a cél megjelölésével - a Felügyelőbizottság bármely tagja írásban kérheti az Elnöktől, aki a kérelem kézhezvételétől számított nyolc napon belül köteles intézkedni a Felügyelőbizottság ülésének 30 napon belüli időpontra történő összehívásáról. Ha az Elnök a kérelemnek nem tesz eleget, a tag maga jogosult az ülés összehívására.
A Felügyelőbizottság tagjai személyesen kötelesek eljárni, kivéve, ha külső szakértőt vagy szakértői szervet vonnak be a vizsgálat lefolytatására, képviseletnek azonban nincs helye.
A Felügyelőbizottság tagját e minőségében az Egyesület tagjai, illetve munkáltatója nem utasíthatja. A Felügyelőbizottság Elnöke nem lehet tagja az Egyesületnek, illetve nem lehet munkavállalója.
5.) A Felügyelőbizottság határozatképes, ha ülésén minden tagja jelen van, határozatait kétharmados szavazattöbbséggel hozza. A Felügyelőbizottság egyebekben az ügyrendjét maga állapítja meg.
A Felügyelőbizottság tagjai tiszteletdíjban és költségtérítésben is részesülhetnek, amelynek feltételeit, összegét és elszámolásának rendjét a Közgyűlés évente előre határozza meg.
6.) A Felügyelőbizottság tagja a Közgyűlésen és az Elnökség ülésén tanácskozási joggal részt vehet, egy tagja a Közgyűlésen köteles tanácskozási joggal részt venni.
A Felügyelőbizottság munkájáról évente jelentést tesz az Egyesület Közgyűlés-ének. Ennek során előzetesen véleményezi a költségvetési tervezetet és a közhasznúsági mellékletet.
7.) A Felügyelőbizottság köteles a Közgyűlést tájékoztatni és annak összehívását kezdeményezni, ha arról szerez tudomást, hogy
b) ha a közhasznú tevékenység folytatásának feltételeiről kötött szerződés megszegését észleli;
c) az Elnökség valamely tagjának felelősségét megalapozó tény merül fel.
8.) A Közgyűlést a Felügyelőbizottság indítványára - annak megtételétől számított 30 napon belül - össze kell hívni. E határidő eredménytelen eltelte esetén a Közgyűlés összehívására a Felügyelőbizottság is jogosult. Ha a Felügyelőbizottság a közhasznú tevékenység folytatásának feltételeiről kötött szerződés megszegését észleli, köteles haladéktalanul Rendkívüli Közgyűlést összehívni.
9.) A felügyelőbizottsági tagság megszűnik:
A Felügyelőbizottság tagja tisztségéről bármikor írásban indokolás nélkül lemondhat. A lemondás akkor hatályos, ha az írásba foglalt lemondást az Elnökség a lemondó tagtól akár személyesen, akár postai úton átvette.
Visszahívásra kerülhet sor a tagnak a Felügyelőbizottságban vállalt kötelezettség gyakorlásában bármilyen okból bekövetkező, hat hónapot meghaladó akadályoztatása esetén. A tag visszahívására a Közgyűlés jogosult. A visszahívás módjára a megválasztásra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Ha a Felügyelőbizottság tagjainak száma az Alapszabályban meghatározott létszám alá csökken vagy nincs, aki az ülését összehívja, az Egyesület Elnöke a Felügyelőbizottság rendeltetésszerű működésének helyreállítása érdekében 30 napon belül köteles Rendkívüli Közgyűlést összehívni.
E. JELÖLŐBIZOTTSÁG
2.) Az Egyesületnél az Elnökség, a Felügyelőbizottság, a Szövetségi Küldött és az Elektor jelölésének és megválasztásának feltételeire, módjára, lebonyolításának rendjére a Közgyűlés által elfogadott választási szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni.
3.) A Jelölőbizottság elnökből és 4 tagból álló testület, ügyrendjét maga határozza meg.4.) A Jelölőbizottság a választást megelőzően 30 nappal a választásra javasolt személyek listáját az
4.) Elnökségnek megküldi, melyhez csatolja a jelöltek elfogadó nyilatkozatát.
5.) A jelölőbizottság tagság megszűnik:
Visszahívásra kerülhet sor a tagnak a Jelölőbizottságban vállalt feladat ellátásában bármilyen okból bekövetkező, hat hónapot meghaladó akadályoztatása esetén. A tag visszahívására az Elnökség javaslata alapján a Közgyűlés jogosult. A visszahívás módjára a megválasztásra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
Ha a Jelölőbizottság tagjainak száma az alapszabályban meghatározott létszám alá csökken, az Elnökség a Jelölőbizottság rendeltetésszerű működésének helyreállítása érdekében a legközelebbi Közgyűlésen új tag megválasztására tett javaslattal a megüresedést pótolja.
F. SZÖVETSÉGI KÜLDÖTTEK, ELEKTOROK
2.) Szövetségi Küldötteket vagy Elektorokat az Egyesület rendes tagjai közül lehet jelölni, de nem lehet jelölt a Felügyelőbizottság tagja. A jelölt írásban vagy a Közgyűlésen szóban nyilatkozni köteles arról, hogy jelölés és megválasztás esetén a szövetségi küldötti vagy elektori megbízatást vállalja-e. A megválasz-tott Szövetségi küldött és Elektor részére az Elnökség a képviseleti jogosultságot igazoló küldötti, elektori kártyát állít ki. A megválasztott személy megbízatását csak személyesen gyakorolhatja, meghatalmazásnak nincs helye.
d) visszahívással;
e) az Egyesület, az érdekképviselet szövetség vagy a civil szervezet megszűné-sével.
A megválasztott személy a megbízatásáról bármikor, írásban indokolás nélkül le-mondhat. A lemondás akkor hatályos, ha az írásba foglalt lemondást az Elnökség a megválasztott személytől igazolt módon átvette.
A megválasztott személy visszahívására kerülhet sor a vállalt megbízatás ellátásában bármilyen okból bekövetkező, hat hónapot meghaladó akadályoztatása esetén. Visszahívásra a Közgyűlés jogosult. A visszahívás módjára a megválasztásra irányadó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
G. TAGOZATOK, KISTÉRSÉGI KÖRZETI CSOPORTOK
3.) Az Egyesület működési területén a tagok önkéntes elhatározása alapján az Elnökség Kistérségi Körzeti Csoport létrejöttét és működését engedélyezheti. Minden olyan közigazgatási területi egységben létrehozható Kistérségi Körzeti Csoport, ahol 30 vagy ennél több tag él és legalább 10 tag a Kistérségi Körzeti Csoport megalakulását elhatározza, vezetőjét és vezetőségének tagjait saját taggyűlésükön megválasztják. A Kistérségi Körzeti Csoportok egy-egy képviselője a Közgyűlésre és az Elnökség ülésére tanácskozási joggal meghívható. A Kistérségi Körzeti Csoport képviselője az Elnökségnek rendszeresen beszámol a Kistérségi Körzeti Csoport működéséről.
6.) A Tagozatok és Kistérségi Körzeti Csoportok vezetőinek feladatait és jogosultságait a maguk által alkotott működési szabályzat tartalmazza. A megválasztott személy jogosult az adott Tagozat, Kistérségi Körzeti Csoport vezetésére, képviseletére, és a Tagozat vagy Kistérségi Körzeti Csoport elkülönített bankszámlájáról történő kifizetések engedélyezésére. Az Elnökség a Tagozat vagy a Kistérségi Körzeti Csoport képviselője részére a megbízatás fennállásának igazolására megbízólevelet ad ki. Az Elnökség e személyeknek az ügyintézéssel kapcsolatosan felmerült költségeit - megállapodás alapján - a költségvetés terhére megtéríti.
7.) A Tagozat vagy a Kistérségi Körzeti Csoport megszűnik, ha egy éven át nem fejt ki érdemi tevékenységet, vagy tagjainak száma egy éven túl is 5 fő alá csökken. Az Elnökség a Tagozat vagy a Kistérségi Körzeti Csoport megszűnését a feltételek bekövetkezését követő ülésén határozattal állapítja meg.
8.) Azokon a közigazgatási területeken vagy településeken, ahol a 3.) bekezdésben foglalt feltételek hiánya miatt Kistérségi Körzeti Csoport megalakítása nem lehetséges, vagy nem célszerű, az Elnökség Területfelelőst bízhat meg az ott élő tagok ügyeinek intézésével. A Területfelelős a tagok érdekében szoros kapcsolatot tart fenn az Elnökséggel. Az Elnökség a Területfelelős részére a megbízatás fennállásának igazolására megbízólevelet ad ki. Az Elnökség a Területfelelősnek az ügyintézéssel kapcsolatosan felmerült költségeit - megállapodás alapján - a költségvetés terhére megtéríti.
V. KIZÁRÓ ÉS ÖSSZEFÉRHETETLENSÉGI SZABÁLYOK, BEJELENTÉSI KÖTELEZETTSÉG
1.) Az Egyesület Elnökségének, Felügyelőbizottságának tagja (vezető tisztségviselő) az a nagykorú személy lehet, akinek cselekvőképességét a tevékenysége ellátásához szükséges körben nem korlátozták.
Nem lehet az Egyesület Elnökségének, Felügyelőbizottságának tagja (vezető tiszt-ségviselő) az, akit büncselekmény elkövetése miatt jogerősen szabadságvesztés büntetésre ítéltek, amíg a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól nem mentesült.
Nem lehet az Egyesület Elnökségének, Felügyelőbizottságának tagja (vezető tiszt-ségviselő) az, akit e foglalkozástól jogerősen eltiltottak. Akit valamely foglalkozástól jogerős bírói ítélettel eltiltottak, az eltiltás hatálya alatt az ítéletben megjelölt tevékenységet folytató jogi személy vezető tisztségviselője nem lehet. Az eltiltást kimondó határozatban megszabott időtartamig nem lehet vezető tisztségviselő az, akit eltiltottak a vezető tisztségviselői tevékenységtől.
2.) Az Egyesület Elnöksége határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója [Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 1. alpont], hozzátartozója: élettársa [Ptk. 8:1. § (1) bekezdés 2. alpont], féltestvére [Ptk. 8:1. § (4) bekezdés] a határozat alapján
a) kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy az Egyesület terhére más előny-ben részesül;
e) aki a döntésben érdekelt más szervezettel többségi befolyáson alapuló kapcsolat-ban áll; vagy
Nem minősül előnynek az Egyesület cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az Egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, az Alapszabálynak megfelelő cél szerinti juttatás.
3.) Nem lehet a Felügyelőbizottság elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgáló az a személy, aki
4.) Az Egyesület vezető tisztségviselője és közeli hozzátartozója vagy hozzátartozója ugyanannál a szervezetnél a Felügyelőbizottság, Jelölőbizottság és az Elnökség tagjává egyidejűleg nem választható meg.
5.) Az Egyesület Elnöksége tisztségére olyan egyesületi tag jelölhető, illetve választható meg, aki legalább középfokú végzettséggel rendelkezik és, aki lehetőség szerint a feladat ellátására rátermett.
6.) A közhasznú szervezet megszűntét követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be - annak megszűntét megelőző két évben legalább egy évig - vezető tisztséget, amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, hogy a NAV-nál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, vagy amelynél a NAV jelentős adóhiányt tárt fel, vagy amellyel szemben a NAV üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy ezt helyettesítő bírságot szabott ki, illetve amelynek a NAV az Art. Alapján adószámát felfüggesztette vagy törölte.
7.) Az Egyesület Elnökségének tagjai kötelesek bejelenteni a Közgyűlésnek vagy a Jelölőbizottságnak, ha más civil szervezetnél vezető tisztséget látnak el vagy vezető tisztségre megválasztották.
1.) Az Egyesület saját vagyonával a vonatkozó pénzügyi rendelkezések alapján az Elnökség által elfogadott költségvetés szerint gazdálkodik.
2.) Az Egyesület tartozásaiért, kötelezettségvállalásaiért az Egyesület az egyesületi vagyonnal felel. A rendes tagok és a pártoló tagok saját vagyonukkal nem felelnek, csak az Alapszabály szerint meghatározott tagdíjat és vállalt támogatást kötelesek határidőre megfizetni.
3.) Az Egyesület vagyona a tagok által fizetett tagdíjból, egyéb pénzbeli hozzájárulásaikból, természetes és jogi személyek felajánlásaiból, hozzájárulásaiból, adományaiból, az államháztartás alrendszereitől kapott költségvetési támogatásból, a magánszemélyek személyi jövedelemadójának 1%-áról történő rendelkezés alapján kapott összegből, pályázati úton nyert juttatásból, egyéb a közhasznú céljára vagy működési költségei fedezésére kapott támogatásból, az Egyesület eszközeinek befektetéséből származó hozamból; a vállalkozási tevékenységből eredő nyereségből képződik.
7.) Az Egyesület gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak a közhasznú vagy az Alapszabályában meghatározott alapcél szerinti tevékenység megvalósítását nem veszélyeztetve végez. Az Egyesület az Alapszabályban meghatározott célok megvalósítása gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében gazdasági-vállalkozási tevékenységet is folytathat. A gazdálkodás során elért eredményét az Egyesület tagjai között nem oszthatja fel, azt az Alapszabályban meghatározott közhasznú tevékenységre fordíthatja.
c) az Egyesület szerveinek, szervezetének működési költségei (ideértve az adminisztráció költségeit és az egyéb felmerült közvetett költségeket), valamint a több tevékenységhez használt immateriális javak és tárgyi eszközök érték-csökkenési leírása;
12.) Az Egyesület működésével, szolgáltatásai igénybevétele módjával, beszámolói közlésével kapcsolatosan a nyilvánosságot biztosítja, egyrészt a jogszabályokban meghatározott módon (közzétételi kötelezettség), másrészt az Alapszabályban meghatározott irat-betekintési és felvilágosítás adási jog rögzítésével, harmadrészt az Egyesület által működtetett honlapon történő közzététellel, illetve az Egyesület által időszaki sajtótermék kiadásával és terjesztésével. E jogok gyakorlása, illetve kötelezettségek teljesítése azonban nem eredményezheti mások személyhez fűződő jogainak megsértését.
a) Az Egyesület köteles az éves beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, mely a beszámoló elválaszthatatlan mellékletét képezi. A közhasznúsági melléklet elfogadása a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik.
c) Az Egyesület köteles a Közgyűlés által elfogadott beszámolóját, valamint köz-hasznúsági mellékletét - kötelező könyvvizsgálat esetén a könyvvizsgálói záradékot vagy a záradék megadásának elutasítását is tartalmazó független könyvvizsgálói jelentéssel együtt - az adott üzleti év mérleg-fordulónapját követő ötödik hónap utolsó napjáig letétbe helyezni és közzétenni, kötelező könyvvizsgálat esetén ugyanolyan formában és tartalommal, mint amelynek alapján a könyvvizsgáló a beszámolót felülvizsgálta.
e) A letétbe helyezett beszámolót, valamint a közhasznúsági mellékletet a Civil szervezetek nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvényben meghatározott módon kell közzétenni, valamint adatainak lekérdezését a Civil Információs Portál számára lehetővé kell tenni.
f) Az Egyesület saját honlappal rendelkezik, így a közzétételi kötelezettség kiterjed a beszámoló és a közhasznúsági melléklet saját honlapon történő elhelyezésére is. Az Egyesület a saját honlapon közzétett adatok folyamatos megtekinthetőségét legalább a közzétételt követő második üzleti évre vonatkozó adatok közzétételéig biztosítja.
14.) Az Egyesület dokumentumai nyilvánosak, azok az Egyesület székhelyén bárki által megtekinthetők (iratbetekintés jog), a közhasznúsági mellékletről - a másolási költség megfizetését követően - bárki részére másolat adható. Az Elnök a közhasznúsági melléklet egy másolati példányát a MVGYOSZ Elnöksége részére térítésmentesen megküldi.
1.) Az Egyesület közhasznú céljai megvalósításának elősegítése érdekében akár az Egyesület tagja, akár kívülálló harmadik személy részére az Elnökség névre szóló meghatalmazást, megbízólevelet ad ki, mely megbízólevél birtokában lehet adományt gyűjteni. A megbízólevelet az Egyesület Elnöke és az Elnökség egy tagja írja alá és azt az Egyesület bélyegzőjével hitelesíti. A kiadott megbízólevelekről az Elnökség naprakész nyilvántartást köteles vezetni.
5.) Az Egyesület tartós adományozási szerződést köthet magánszemély vagy jogi személy támogatóval, ha a támogató legalább 4 éven át, megszakítás nélkül rendszeresen azonos vagy növekvő összegben, ellenérték nélkül nyújt pénzbeli támogatást, vagy értékpapírt térítés nélkül átad.
a) a Közgyűlés döntése alapján átalakul (másik Egyesülettel egyesül, Egyesületekre válik szét);
b) a Közgyűlés kimondja megszűnését;
c) a Bíróság megszűnteti;
d) az Egyesület céljának megvalósítása lehetetlenné vált és új célt nem határoztak meg;
e) az Egyesület tagjainak száma hat hónapon keresztül nem éri el a tíz főt.
2.) Az 1. pont b)-e) pontokba foglalt esetekben az Egyesület jogutód nélkül szűnik meg, feltéve mindegyik esetben, hogy az Egyesület vagyoni viszonyainak lezárására irányuló megfelelő eljárás lefolytatását követően a Bíróság az Egyesületet a nyilvántartásból törli.
3.) Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek kiegyenlítése után fennmaradó vagyont az Alapszabályban meghatározott - ennek hiányában a nyilvántartó Bíróság által kijelölt -, az Egyesület céljával megegyező vagy hasonló cél megvalósítására létrejött közhasznú szervezetnek kell átadni. A fennmaradó vagyon sorsáról a nyilvántartó Bíróság a törlést kimondó határozatában rendelkezik, a vagyonátruházás teljesítésére szükség esetén ügygondnokot rendel ki. A vagyon feletti rendelkezési jog az Egyesület törlésével száll át az új jogosultra.
4.) Az Egyesület jogutód nélküli megszűnése után a Elnökség, Felügyelőbizottság tagjaival (vezető tisztségviselőkkel) szemben e minőségükben az Egyesületnek okozott károk miatti kártérítési igényt - a jogerős bírósági törléstől számított egy éven belül - az Egyesület törlésének időpontjában tagsági jogviszonyban álló tag vagy az érvényesítheti, akinek a részére a megszűnéskor fennmaradó egyesületi vagyont át kellett adni, vagy, ha lett volna vagyon, át kellett volna adni.
5.) Az Egyesület megszűnését megelőző két évben az Elnökség, Felügyelőbizottság tagjai (vezető tisztségviselők) az Egyesület megszűnésétől számított két évig egyetemlegesen kötelesek helytállni az Egyesület hitelezőivel szemben mindazon tartozásokért, amelyeket az Egyesület vagyona vagy a vagyoni hozzájárulást nem szolgáltató egyesületi tagoknak a jogi személy általános szabályai szerinti helytállási kötelezettsége nem fedezett.
6.) Az Egyesület nyilvántartásból való törlésére az Egyesület nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni.
7.) Az Egyesület Elnöke kijelenti, hogy a módosított és kiegészített rendelkezéseket dőltbetűvel kiemelten, míg a törölt adatot dőlt- és áthúzott kiemeléssel tartalmazza az elfogadott hatályos Alapszabály.
Kelt.: Szeged, 2015. év július 18. napján.
……… sk.
Vakok és Gyengénlátók Csongrád Megyei Egyesület Elnöke
Tanú I.: Tanú II.:
2015. március hó 28. napján hatályos Alapszabály I. számú Melléklete
A) Az Elnökség tagjainak felsorolása:
Elnök: Ballai Anna Mária,
Bodnár Attila alelnök
Tagok: Nógrádi Lajos
Feketsné Makra Zsuzsanna
B) A Felügyelőbizottság tagjainak felsorolása:
Elnök: Szentistványi István
Tagok: Farkas Mátyás,
Kelt.: Szeged, 2015. év március hó 28. napján.
………………………………..sk.
(Aktuális elemen állsz)Alapszabály

matches:
§ 16
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Armageddon nyomában: 04/13/15
Buda-Cash: 80 konténernyi irat megsemmisítését rendelték meg
A brókerek 4 milliárd forintot akartak átmenteni offshore cégekbe, amikor megtudták, hogy az MNB felügyeleti eljárást indít a Buda-Cashnél. Miután ezek kiderültek, meg is hosszabbították az előzetesüket.
A Buda-Cash brókerház vezérigazgatójának és két vezérigazgató-helyettesének a letartóztatásáról a bíróság március 11-én döntött. A Nemzeti Nyomozó Iroda gyanúja szerint a brókerek négy bankot és rajtuk keresztül kisbefektetők ezreit károsítottak meg, összesen 62 milliárd forinttal.
Bagoly Bettina, a Fővárosi Főügyészség szóvivője az M1 Híradójának most elmondta: a nyomozási bíró a Fővárosi Főügyészség indítványát megalapozottnak találta és annak megfelelően mindhárom gyanúsított előzetes letartóztatását további három hónappal, július 11-ig meghosszabbította. Az indokolás szerint a kényszerintézkedés feltételei változatlanul fennállnak.
A döntést a bíróság többek között azzal indokolta, hogy a brókerek négymilliárd forintot akartak átmenteni offshore cégekbe, amikor megtudták, hogy a Magyar Nemzeti Bank piacfelügyeleti eljárást indít a Buda-Cashnél. Ez a pénz a bíróság megfogalmazása szerint - megfelelő anyagi hátteret jelentene számukra, ha - szabadlábra kerülésük esetén - külföldre akarnának szökni. A bíróság az eljárás meghiúsításának veszélyeként értékelte, hogy a Buda-Cash idén februárban 80 konténer irat és elektronikus adathordozó megsemmisítését rendelte meg egy cégtől - alig párt nappal az MNB helyszíni vizsgálatának kezdete előtt.
A Buda-Cash vezetői mellett a bíróság a Hungária Értékpapír Zrt. sikkasztással gyanúsított két tulajdonosa és fiókvezetője előzetes letartóztatását is meghosszabbította. A bíróság tulajdonképpen változatlan indokokkal tartotta fenn a március 8-án elrendelt kényszerintézkedést. Ezek a szökés, elrejtőzés veszélye voltak, illetve a bűnismétlés veszélyét is kiemelte a bíróság. Emellett pedig az, hogy a terheltek megpróbálhatják meghiúsítani a büntetőeljárás sikerét. Éppen emiatt a bíróság július 8-ig meghosszabbította az előzetes letartóztatásukat.
A Híradó értesülése szerint a Fővárosi Törvényszék Tarsoly Csaba és két társa előzetes letartóztatását elrendelő, március 29-én született elsőfokú végzést is helybenhagyta. Az indoklás szerint a Fővárosi Főügyészség megalapozottan indítványozta, a Budai Központi Kerületi Bíróság pedig megalapozottan rendelte el a Quaestor-ügy három gyanúsítottjának letartóztatását, ami így jogerőssé vált.
MTI/MTVA - VS
Porszemet dobott a Bankszövetség a Quaestor-kártalanítás gépezetébe
Hatalmas "karcagi brókerbotrány" - az emberek milliókat, milliárdokat veszítettek
Sorra jelentik fel pintért a nyugdíjas rendőrök-az ügyészség nem nyomoz
Vlagyimir Putyin orosz államfő feloldotta az Sz-300-as orosz légvédelmi rakétarendszer Iránnak történő szállítására vonatkozó tilalmat – közölte hétfőn a Kreml sajtószolgálata. Az államfő által aláírt rendelet a rakétavédelmi komplexumok Oroszországon keresztül történő légi, vagy szárazföldi szállításának, illetve “orosz zászló alatt közlekedő hajókon és repülőgépeken” Iránba történő eljuttatásának tilalmát szünteti meg.
A dokumentum az aláírással hatályba lépett. Putyin utasítása a 2010. szeptemberi orosz elnöki tiltó rendelkezést oldotta fel. Oroszország az ENSZ Biztonsági Tanácsának ugyanabban az évben, június 9-én az iráni atomprogram miatt Teheránnal szemben hozott büntetőintézkedései keretében függesztette fel a 2007-ben Iránnal kötött, 800 millió dollár értékű fegyverszállítási szerződésének teljesítését. Irán kártérítésként 4 milliárd dollárt követel a genfi nemzetközi választott bíróságon Moszkvától.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter szinte azonnal hozzáfűzte a bejelentéshez, hogy a fegyverzet kizárólagosan védelmi célokat szolgál, nem képes támadásra és nem veszélyeztet egyetlen Irán térségében lévő országot, így Izraelt sem. Lavrov azzal is érvelt, hogy Iránnak nagy szüksége van a korszerű légvédelmi rakétarendszerekre, különösen a Jemenben zajló események tükrében. Szerinte mivel a hatok haladást tapasztaltak az iráni atomprogram ügyében, nincs már szükség az önként vállalt orosz embargó fenntartására. Megjegyezte, hogy Oroszország nem akar pénzügyi veszteségeket és azt sem, hogy a tekintélyén csorba essen. Igor Korotcsenko orosz katonai szakértő a TASZSZ orosz állami hírügynökségnek emlékeztetett arra, hogy az Sz-300-asokra nem terjedt ki az ENSZ szankció, a szállítások leállítása orosz döntés volt.
Az Interfax orosz hírügynökségnek név nélkül nyilatkozó haditechnikai együttműködési forrása szerint a szerződést nemcsak felfüggesztették, hanem meg is semmisítették, a rakétavédelmi rendszereket szétszedték, az előleget visszaadták Teheránnak. Szerinte új szerződést kell kötni a szállításokról. Szergej Sojgu orosz védelmi miniszter az idén januárban Iránba látogatott és a két ország katonai együttműködésének erősítéséről írt alá megállapodást. Az amerikai külügyminisztérium ezt követően ismét arra figyelmeztette Moszkvát, hogy nem lenne elfogadható az orosz légvédelmi rakétakomplexumok Iránba szállítása.
A teheráni védelmi minisztérium ugyanis közölte, hogy Sojgu látogatása során a két ország rendezte az Sz-300 rakéták kérdését is, de ennek részleteit akkor még nem árulták el. Február 23-án Szergej Csemezov, a Rosztyeh orosz hadiipari vállalat vezetője azt mondta, hogy az Sz-300-as komplexumok helyett a korszerűbb Sz-300BM (Antej-2500-as) légvédelmi rendszereket kínáltak fel Iránnak, de az még nem döntött a kérdésben. Washingtonban támogatták ezt az orosz ajánlatot. A szállítások az Sz-300-as típusból néhány hónap múlva elkezdődhetnek, a korszerűbb változatból másfél év alatt – vélekedett az Interfax forrása.
Moszkvában hétfőn kezdett látogatást az iráni parlament küldöttsége a törvényhozás biztonsági bizottságának elnöke vezetésével. Még csak csütörtökön lesz két hete, hogy a perzsa állam atomprogramjának korlátozásáról és nemzetközi ellenőrzéséről az ENSZ Biztonsági Tanácsának öt állandó tagja és Németország, valamint Irán között megszületett a keretegyezmény a svájci Lausanne-ban. A végleges megállapodást június 30-ig tervezik megkötni. Az egyezség értelmében a nyugati hatalmak enyhítenének az Iránt sújtó nemzetközi szankciókon, ha Teherán ellenőrizhetően csakis békés céllal folytatna atomprogramot.
(oroszhirek)
"Az izraeli diszkrimináció és telepespolitika miatt elszegényedett közösségek gyermekei otthagyják az iskolát, és veszélyes munkát végeznek, mert úgy érzik, nincs alternatívájuk, miközben Izrael behunyja a szemét."
"Az izraeli telepesek profitálnak a palesztin gyermekek jogainak megsértéséből." - jelentette ki Sara Leah Witson, a HRW közel-keleti és észak-afrikai igazgatója a Háárec című izraeli újság honlapján.
Dávid Elhajani, a Jordán völgyi regionális tanács vezetője ugyanakkor cáfolja és hamisnak nevezte a vádakat. A katonai rádió műsorában közölte, hogy naponta hatezer palesztinnak adnak munkát, de nincsenek köztük kiskorúak. "Ez egy szörnyű hazugság" - állítja Elhajani.
A Jobbik történelmi sikerének alapfogalmai: Elsikkasztott rendszerváltás, kontraproduktív nácizás, közért dolgozó ember
Noha a liberális médiumok elsöprő többsége csordultig telve gyűlölettel továbbra is a nácifasisztarasszista mantrákat és bizonyos kisebbségiek félelmeit emlegeti a Jobbik tapolcai sikere kapcsán, éppen itt az ideje, hogy egyszer és mindenkorra jelezzük: ennek a kommunikációs hadjáratnak sem értelme, sem súlya, sem mozgósító ereje nincsen. A győzedelmeskedő jelölt, Rig Lajos tetoválásainak górcső alá vétele, avagy az SS jelmondatát karjaira varázsoló liberálisok huhogása éppúgy nem érdekelte az átlagembert, mint az, hogy köpködött-e valaki a Duna-parton, vagy simán csak antiszemita és cigányellenes.
A többség, amely bizalmat szavazott most a nemzeti ellenzéknek, első alkalommal tette határozottan nyilvánvalóvá: az 1990-es szabad választásoknak hazudott csillagváltás, a magyarság számára totális kudarcot jelent. A Jobbik jelöltje, a mentő, a közért és az emberekért tevékenykedő egészségügyi alkalmazott pedig jelképe egy olyan emberi vágynak, amely az átkos negyven év alatt talán még töretlenül megvolt és meg is maradt a magyar társadalomban. Kivetítve: a magyar többség gondoskodó államot, fejlett és központilag finanszírozott egészségügyet, megfelelő szakellátást akar és mellette azt is óhajtja, hogy ne nyíljon ki olyan szinten a társadalmi olló, mint a befektető és kufárpolitika hazai lecsapódásaként bolsevikokból lett tőkéseknél és a semmiből előremászott újgazdagoknál látszik a legszemléletesebben.
A magyar társadalom vágya egyértelműen tükröződött a tapolcai választás eredményében, hiszen még a nagy mágus, Orbán Viktor személyes kampányfellépése sem tudta ellensúlyozni azt a többségi igényt, amely piramis építőkockaként rakódott egymásra az elmúlt 25 év sorozatos csalódásai és arcul csapásai során. Nagyon jól közelítette meg a Jobbik elnöke, Vona Gábor és Novák Előd alelnök is a kérdést, hogy az elsikkasztott rendszerváltásra hívta fel a figyelmet, hiszen hírportálunk is számos alkalommal jelezte, hogy a gondok valójában itt kezdődtek.
Az átlagember nem filozófiai és politikai mélységekben gondolkodik, egyértelmű kérdésekre egyértelmű válaszokat vár, és az egyértelmű dolgokat egyből képes felfogni, magának megmagyarázni. Az elsikkasztott rendszerváltás minden sara és gondja lecsapódott a rendszerváltó pártok teljes elutasításában, a választó egyszerre mondott nemet a számtalan köpönyegváltáson átment Fideszre és MSZP-re, illetve azokra az ultraliberális multiimádó csökevényekre, amelyek a legjobban jelképezik Magyarország korábbi függésénél is szörnyűbb és a többség számára problematikusabb csillagváltotta helyzetet. Arról már sokszor beszéltünk, hogy 1994-ben az átlagember visszahozta a hatalomba az MSZP-t, gondolván, hogy ez a rendszerváltás előtti időszak pártja még mindig, nem pedig a befektetők és privatizátorok elszánt támogatója, aztán a Fidesz Polgári Magyarország ígéretével pár évig tudott varázsolni ugyan, de mára nyilvánvalóvá lett: nem erre van igény.
A magyar többség rendre, biztonságra, emberségre, fejlett szociális hálóra vágyik, és még az is ragaszkodik ezekhez a sarokpontokhoz, aki 1990 után látta meg a napvilágot. Mert a családból magával hozta azokat az instrukciókat, azokat a modelleket, amelyek az évek távlatából nem a diktatórikus berendezkedést, hanem a közgondolkodást, a rendet, a valós közbiztonságot jelenítették meg az emberek számára. Visszaütöttek azok a társadalmi abszurdumok is, amelyek baloldalinak nevezett politikai formációknál úgy csapódtak el, mint a globális tőkés világrend leghűségesebb szolgáinál, és egyre inkább előjött az az igény is, hogy a magyar ember történelmi ismeretanyag birtokában végre el szeretné foglalni az őt megillető helyet Európa közepén fekvő országában. Mindezt pedig úgy, hogy érzi a legfontosabbat, a biztonságot.
Teljesen kontraproduktívnak bizonyult az elmúlt időszakra jellemző nácirasszistafasisztázás, a Jobbik patás ördögként való lefestése - ez mostanság senkit sem érdekel. Mint ahogyan az sem, hogy egyes körúton belüli értelmiségi körök, liberális páholyok és egyebek antiszemitizmussal, cigányellenességgel vádolják. A magyar ember nem zsidó- és cigányellenes, csupán ősi igazságérzetétől hajtva egyenlőséget szeretne. Nevezetesen most azt, hogy sem a zsidó, sem a cigány ne lehessen egyenlőbb az egyenlőnél, a társadalom legyen úgy felosztva, hogy a nemzetért, az országért tevékenykedő emberek az egyik oldalon származásra, vallásra és ideológiára való tekintet nélkül, a rombolók, a jogtalan előnyöket követelők, a magukat felsőbbrendűnek gondolók a másik oldalon.
A Jobbik nem antiszemita és nem cigányellenes párt, és ezt ösztönösen is megérezték a választók, hanem ebben a folyamatban is pontosan a demokrácia alaptézisét tette magáévá, amelynek lényege az egyenlőség. A magyar ember nem szereti a kivételezettséget, nem szereti a felülről való irányítást, a kötelező szenvedéskultuszt és azt, ha meghatározzák neki, hogy kit kell szeretnie, kit kell gyűlölnie, kit kell elfogadnia és kit kell elvetnie.
Ha a kampányelemeket nézzük, pontosan ezeket a gondolatokat támasztja alá ez a megközelítés, hogy a Jobbik nyomatékosította: nem akarnak sárdobálásba kezdeni, gyűlöletkampányt folytatni, az országért, az emberekért való aggódás és tevékenység a mindenek előtti mozgatórugó. S ezt fogta meg a többséget. A rendre, biztonságra és egyenlőségre vágyó többséget, amely számára már 25 év távlatából is teljesen üresek, semmitmondóak és kiégettek a liberális bélyegek.
Ha a Jobbik tartalmi radikalizmusát nézzük, az csak ebben az összekuszálódott világban minősíthető radikálisnak, hiszen valójában alapvető és emberi, csak a sok szenny, mocsok, kettős mérce és világirányítás-hatás mellett a normális, hétköznapian elvárhatót jelenti. A párt egy élhető országot akar azok számára, akik szintén úgy gondolják, hogy ez a járható út, de nem kíván közösködni a fellazítókkal, az ártókkal és az idegenérdek-képviselőkkel. Nagyon úgy néz ki, hogy ez lesz a járható út a magyar többség számára.
Koldus Kálmán
Fidesz szóvivő: "A Jobbik jelöltje, Rig Lajos egy vállalhatatlan náci"
Csökkent a romák szegénysége - ez már megint milyen általánosítás?
A Bloomberg szerint az élet menete Magyarország fő véleményvezére
Rig Lajos győzelme a Jobbik országos győzelmét vetíti előre
Unalomig ismételt negatív kampánnyal készültek a pártok az április 12-én tartott választásra, amit végül a Jobbik jelöltje, Rig Lajos nyert a szavazatok 35,27%-ának megszerzésével.
A választás középpontjában egyértelműen a Jobbik állt, a médiakampány is főként a Jobbik -lejáratása- köré szerveződött. A fővonalú médián keresztül három pontra összpontosult a párt elleni médiakampány; a választáson induló jelölt személye elleni lejáratás, korábban lejáratott személlyel kapcsolatos hírek felelevenítése, illetve a párt kollektív megbélyegzésének tovább erőltetése volt jellemző a kampányidőszakra.
A Jobbik jelöltje ellen egy nagyon gyenge karaktergyilkosság kísérletet láthattunk (tetoválás ügy), emellett újra előkerült Kovács Béla eddig is sikertelenül tüzelt “kémbotránya”, de a Jobbik jelöltjének felmérés által igazolt esélyessége miatt ezúttal kiszivárogtatott hangfelvételek is előkerültek az ellenérdekelt pártok részéről, melynek célja a Jobbik mint párt kollektív lejáratása és így jelöltjük hátráltatása volt.
Az ellenérdekelt pártok Jobbik elleni kampánytevékenysége főként azon sztereotípia köré szerveződött, miszerint a választók többsége negatívumnak tartja a politikai közeg centrumától eltérést, és a média mint negyedik hatalmi ág által sulykolt külpolitikai orientációtól eltávolodást, amit az emberek valamiféle politikai biztonságot fenyegető “kockázatként” érzékelnek. A Jobbik jelöltje elleni személyes és a párt elleni kollektív kritika fő vonala a “szélsőségesség” volt, emellett újra beemelték az ellenkampányba a Jobbik “oroszbarát” jellegét.
A “szélsőségesség” vádjának kampányba beemelését főként az a téveszme táplálja, miszerint a választók többsége a politikai centrum felé húz – ami országosan igaz lehet, de helyi szinten nem feltétlen lehet építeni erre a tényezőre, amit Rig Lajos győzelme csak alátámaszt. A Jobbik “oroszbarátságának” és “kémügyének” hangoztatása elsősorban a nyugdíjas választók elrettentését szolgáló kampányanyag, ami a szovjet idők rossz emlékeinek felelevenítésével operálva próbálja megvonni az erősödő párttól az időskorú választók szavazatait. Ez egy logikus lépés az ellenérdekelt erők részéről, tekintve, hogy a Jobbik – kilépvén a rétegpárt kategóriából – kormányzó erővé válása előtti utolsó akadály két nagy társadalmi réteg, a nyugdíjasok és a cigány szavazók egy részének megnyerése, így a politikai ellenfelek elsősorban rasszizmus-váddal és oroszbarátság-váddal operálnak.
Rig Lajos győzelme azonban újra rávilágított, hogy a pártok eltávolodtak a választóktól, a politika eltávolodott a társadalmi valóságtól. Miközben a veterán politikusokkal operáló politikai pártok legfeljebb kampány idejére, egy-egy látványos ételosztás idejére “alacsonyodtak le” a választókhoz, a Jobbik győzelmének okai közt említhető a helyi viszonyok ismerete, ami a párt egyik erősségének tekinthető. Vona Gábor miniszterelnökségének útjában egyetlen kérdőjel áll; hogy a pártban elkerülhetetlenül bekövetkező szakadás idején a politikai ellenfelek milyen törésvonalakat tudnak kihasználni. Ha a szakadás mindössze a szélsőjobboldali tagság és a polgári vonal közt következik be, Rig Lajos győzelme a Jobbik országgyűlési választásokon kivívott győzelmének előfutára lehet.
Stratégiai megállapodást kötött a Graboplast az orosz NST csoporttal, melynek keretében a győri vállalat az idei évben 2000 oroszországi iskola felújításában vesz részt. Az együttműködés alapján az idén 110 éves magyar vállalat több mint félmilliárd forint értékben szállít speciális padlóburkolatot tornatermekbe és tornacsarnokokba.
A Graboplast Zrt. tavasszal kezdi el a szállításokat az orosz NST cégcsoporttal kötött stratégiai megállapodás keretében, miután a két vállalat 1,8 millió euró értékű megállapodást kötött, melynek alapja az orosz elnök által támogatott program, amely 2000 orosz iskola felújítását célozza. Az együttműködés keretében a Graboplast a felújítandó iskolák tornatermeinek és tornacsarnokainak az egyik speciális padlóburkolatát szállítja.
Az építőipari tervezéssel és kivitelezéssel foglalkozó orosz partner azért választotta a Graboplast Silver Knight Start elnevezésű burkolatát, mert ez az első önfertőtlenítő tekercses sportpadló a piacon, amely vegyszerek használata nélkül semmisíti meg a kórokozókat. A speciális padlóburkolat emellett ftalát-mentes alapanyagból készül, így környezetvédelmi szempontból is kedvező összetételű. A Graboplast által fejlesztett termék már most is számos ország intézményében megtalálható. A 9 vállalatból álló, 10 éve alakult orosz cégcsoporttal kötött, várhatóan teljes egészében 2015-ben megvalósuló szerződés, jól illeszkedik az idén 110 éves vállalat üzleti stratégiájába. A mostani megállapodás a Graboplast reményei szerint, már a közeljövőben a két cég közötti további hosszú távú együttműködési lehetőségeket eredményezhet.
Törökország beutazási tilalmat vetett ki több mint 12500 külföldi állampolgárra, akikről feltételezni lehet, hogy Szíriába utazó terroristák. Mevlüt Çavuşoğlu külügyminiszter szerint ezen felül több mint 1200 személyt már az ország területén fogtak össze és deportáltak, valamennyien Szíriába igyekeztek volna. A megdöbbentő adatokat a Hürriyet török napilap is leközölte, ami alátámasztja, hogy Törökország mindeddig a nemzetközi terrorizmus tranzitországa volt. A kormány január óta tesz jelentősebb lépéseket a terroristák átjárásának ellehetetlenítésére, azóta újabb ötezer személyt tettek tiltólistára.
A külügyminiszter elmondása szerint a Szíriába érkező személyek listáját Törökország saját hírszerzésére támaszkodva állította össze, és nem vettek figyelembe olyan országok által szolgáltatott információkat, melyekből terroristák érkeznek Szíriába. A török vezetők gyakran állítják, hogy népvándorlás-szerűen utaznak át a terroristák az országon, és annak ellenére, hogy a hatóságok gyakorlatilag tömegével fogják el a terroristagyanús személyeket, a szír-török határ továbbra is az ISIS emberutánpótlásának elsődleges útvonala.
A szíriai kormány a háború kezdete óta vádolja Törökországot azzal, hogy hallgatólagosan beleegyezik a nyugati országokból érkező terroristák átutazásába, ami mindeddig igaznak bizonyult, szíriai katonai vezetők gyakran számoltak be arról, hogy a terroristák a török határon túlról hajtanak végre támadásokat szíriai célpontok ellen, majd a határon át távoznak.
A fordulat a török kormány által kezdett külpolitikai átmenet környékén következett be; tavaly október végén orosz delegáció érkezett Ankarába, ahol megállapodtak a gázexport sokszorosára növeléséről, és a két ország közti energia-tranzit terén a dollár és euró használatának elhagyásáról. A megállapodást Vlagyimir Putyin személyes látogatása követte, az orosz államfő egy Törökországban tartott sajtótájékoztatón jelentette be, hogy Oroszország kivonul a Déli Áramlat projektből. Később Alexander Novak orosz energiaügyi miniszter bejelentette, hogy az Európai Unió a jövőben csak Törökországon keresztül juthat orosz földgázhoz. Hetekkel később kiszivárgott az információ, hogy Oroszország az Északi Áramlat leállítását tervezi, amit ugyan hivatalos forrásból nem erősítettek meg, de Alekszej Miller, a Gazprom vezérigazgatója kijelentette, hogy az Északi Áramlatot nem bővítik tovább.
Az új energetikai megállapodások hatását Recep Tayyip Erdogan török államfő Amerika-ellenes retorikája jelezte, ami az utóbbi hónapok során mérséklődött ugyan, de eközben mind gyakrabban hallani arról, hogy a török kormány valós lépéseket tesz a nyugati országokból érkező terroristák átutazásának ellehetetlenítésére.
Szíriai katonai vezetők számos alkalommal jelentették be nyilvánosan; az ISIS sikereinek egyetlen oka, hogy a terrorszervezet emberutánpótlást és fegyvereket kap a nyugati országokból, aminek megszűnése esetén a terrorszervezet hetek alatt felszámolható lenne. Iraki politikusok pedig rendre arról számolnak be, hogy a nyugati koalíció repülőgépei a terroristák által ellenőrzött régiókban dobják le a fegyverszállítmányokat. Az orosz-török energetikai megállapodás így a terrorizmus felszámolására tett határozott lépésnek is tekinthető, ami gazdasági eszközökkel érdekeltté tesz egy térségi hatalmat a terroristák utánpótlásának elapasztásában.
Donbassz: “hivatalosan is” újrakezdődött…
Ma délelőtti donyecki “bejelentés szerint” hivatalosan is véget ért a túzszünet Donbasszban.
A donyecki repülőtér jelenti most a leghevesebb harcok színterét. A valcmanisták a folyamatos tüzérségi ostrom mellett visszatérő jelleggel tankrohamokat intéznek a repülőtérnek nevezett romhalmaz ellen. A visszatérő azért is helytálló, mer általában a rövid ideig tartó kísérletezgetéseiknek a veszteségeik láttán gyorsan visszavonulna. Hogy aztán az elvesztett tankokat-páncélosokat és pribékeket kipótolva újfent nekiveselkedjene. Aztán ismét visszavonuljanak!
A repülőtéren tegnap egy valcmanista latörtüzér akcióban egy újságíró meghalt, hat népköztársasági harcos megsebesült.
Peszki környékén is hasonló a helyzet. Ott is folyamatos a martalóchorda próbálkozása!-reptéri terminológia szerint.
Tegnap kora este Donyeck és Gladovka légterében is lelőttek a népköztársaságiak egy-egy kijevi drónt.
Sirokino környékén is állandósultak a “nézeteltérések”
A “harci zajok” már Mariupolban is hallhatók.
Donyeckben viszont zajlik a Húsvétolás.
https://balrad.wordpress.com/2015/04/13/donbassz-hivatalosan-is-ujrakezdodott/
Ukrajna, a ”bántalmazott nő”
Roman Bocskala kijevi újságíró az Inter tévécsatorna riportereként érkezett kiküldetésbe Budapestre. Megjárta a frontot, elveszítette a harcokban egyik legjobb barátját, és önkéntesként segít a kelet-ukrajnai területen élőknek, valamint a hadseregnek.
A Nyugat “elfordítja a fejét”
Roman szerint az előző ukrán kormány és az egész Janukovics-rezsim bukását a telhetetlenség okozta. Elnézték volna neki az emberek, hogy lop, hiszen az ő idejében ment előre a gazdaság (valamennyire), az előző kijevi polgármester idejében 10 új metróállomás épült. A lengyelekkel együtt megrendezték a 2012-es foci EB-t és ehhez magas szintű infrastrukturális beruházásokat végeztek.
De Janukovics és a „sleppje” annyira látványosan és telhetetlenül kezdték a közvagyont széthordani, hogy ezt nem tűrték tovább Kijevben.
Az, hogy az elnök nem írta alá az EU-s társulási megállapodást, az már csak az utolsó csepp volt, amely miatt túlcsordult a pohár.
Együttműködnének Oroszországgal
Roman elmondása alapján az emberek jelenleg a megtakarításaikat élik fel. Mivel Ukrajnában viszonylag magas a szürke- és feketegazdaság aránya, az emberek viszonylag sok megtakarítást halmoztak fel készpénzben és devizában, ezeket a „párna alá dugott” pénzeket viszik most a pénzváltókhoz, és vesznek rajta hrivnyát. Ősszel lesz még nagyobb a baj, amikor majd a megtakarítások elfogynak, és az új, magas rezsiszámlákat kell majd fizetni.
Az egészségügyi kabinetet a grúz Alekszandr Kvitasvili vezeti, Ajvarasz Abromavicsusz, a gazdasági miniszter pedig litván. A pénzügyminisztériumot az ukrán származású, de amerikai állampolgár Natalja Jareszko vezeti, és az informatikai tárcát is litván hölgy kapta.
Az a bátorság azonban nincs meg az elnökben, amit Li Kuan Ju (a szingapúri gazdasági csoda atyja) javasolt: ültesd le három közeli barátodat, és megszűnik a korrupció. Komoly változások indultak el a fegyveres testületeknél, és reform zajlik a rendőrségnél is – a vezetőket, akik bármilyen mértékig érintettek voltak korrupcióban, igyekeznek lecserélni.
Szigorítaná a szankciókat
Roman szerint az Oroszországgal szembeni nyugati szankciók alkalmazása a legjobb eszköz arra, hogy megállítsák az agressziót Ukrajna ellen. Amennyiben ezek tovább szigorodnak, tudnak akkora kárt és belső feszültséget okozni Oroszországnak, hogy ne kelljen vele erős ellenségként számolni. Az ukránok nem is értik, hogy egy olyan ország, amely tele van természeti kincsekkel, erőforrásokkal, miért területi terjeszkedés révén akar nagyhatalomként viselkedni. Putyin retorikája arról, hogy Oroszország „felállt a térdeiről”, Roman szerint nagyon hasonlít Hitleréhez, aki az első világháború során elszenvedett német vereség után a nemzeti önérzet helyreállítójaként és a Harmadik Birodalom építőjeként szerzett elsöprő támogatást Németországban.
Roman szerint a Kelet-Ukrajnában élők közül sokan még a Szovjetunió azon korszakában telepedtek le a Donbasszon, amikor a nagy kitelepítések és lakosságcserék során a ritkán lakott Donyec-medencébe orosz családokat költöztettek, ugyanakkor az olajlelőhely, Tyumeny lakosságának 80 százaléka ukrán nemzetiségű. Ezért nem tartja jogosnak, hogy erre hivatkozva kiszakadjanak az országból. Roman önkéntesként segíti az ország területi egységének védelmében harcoló hadsereget, legutóbb éppen az egyik kárpátaljai zászlóaljnak szállított aggregátort.
Bal-Rad komm: Hát ha valaki kíváncsi a szomszéd országban zajló igazságra, az ebben az írásban megtalálja! Ennyi saját állítást megcáfolni!-ez az igazság kiteregetése.
Pénteken a francia Nemzetgyűlés előtt jelentette ki a katonai hírszerzés főnöke, hogy hazudik a NATO az orosz jelenlétről. Ez a valcmanista majom az ellenkezőjét igyekszik eléggé kétségbeesett módon bizonygatni!
Állítása szerint Janukovics hivatali ideje alatt jobban mentek a dolgok, volt fejlődés-de most…! -Amikor korrupcióellenes vizsgálat indul Jacenyjuk Hiéna ellen!-most jobb! Igaz, hogy nem működik a gazdaság, hogy Nyugatról kinevezett helytartók irányítják Maradék-Ukrajnát,-amely alattvalóinak a nyugati demokrácia volt a vonzó, nem az életszínvonal (ezért aztán gyorsan be is tiltották a kommunista pártot nagy demokratikus hevületükben, az összes járulékos intézkedéssel együtt) és neki is láttak a demokratikus választásokon és népszavazáson önállóságról és függetlenségről döntő Donbassz lemészárlásához!
A derék valcmanista ügynök szerint az, “… hogy Oroszország „felállt a térdeiről”, Roman szerint nagyon hasonlít Hitleréhez…” Fújja a szájába rágott washingtoni szöveget, de közben azért meg is feledkezik a FELADATRÓL! Merthogy beismeri, hogy az “… Oroszországgal való viszony megromlása az ukrán gazdaságnak nagy érvágást jelentett, és az életszínvonal is nagyon leromlott a forradalom óta…” meg hogy a Nyugat nam nagyon igyekszik szegény-lepofozott ukrán leányzó segítségére, de minden rendben van így!
Ha valaki hallott már a Maradék-Ukrajnát nyomasztó gondokról, és egy nagyon pici fogalma van az arrafelé zajló dolgokról, hát az ebből a cikkből kiolvashatja: szomszédunk olyan látványos öntököndöfést követett el az USA-EU-NATO latorszövetség parancsára, hogy ebből jól eleve nem jöhet ki.
De természetesen mindenért “a zoroszok” a felelősek! Mert nem tömik a kijevi juntát minden földi jóval! Mint tették az a majdanista puccsig!
Nem szeretném nagyon megsérteni Ratkó Anna egykori egészségügyi miniszter emlékét, de szellemi képességeinek vélhető dimenziói aligha tették képessé arra, hogy akár elemi szinten is felfogja, mit és miért is tesz valójában. Pontosabban, hogy mit és miért tetetnek vele, "intézkedései" ugyanis egy tőle teljesen független központban született döntések lejátszástechnikájának utolsó állomását jelentették csupán. Esetében tehát a "miniszter" szó, amely eredetileg "szolgát" jelent, szó szerint volt értendő. Valószínűleg a világon senki nem emlékezne a nevére ma már, mint ahogy a korszak "seregnyi senkijének" a neve is eltűnt, ha nem lett volna egy olyan, örökre az ő nevéhez kötött intézkedés, amelynek nagy történelmi drámája most az utolsó felvonásához közelít.
Azért lett ugyanis annak a korosztálynak, amelybe magam is tartozom (1951-ben születtem), a neve "Ratkó-nemzedék", mert Ratkó asszony minisztersége idején radikális abortusztilalmat vezettek be, ami súlyos börtönbüntetéssel fenyegette a tiltott műtétet elvégző orvost, de magát a pácienst is.
Az igazi tragédia azonban az, hogy valószínűleg egy többszörösen is teljesen felesleges intézkedésről volt szó, mert a háborúk után minden tradicionális társadalomban mondhatni "automatikusan" megugrik a születések száma. Sőt ez még az olyan, tradicionálisnak azért akkoriban már nem igazán mondható társadalmakra is igaz, mint amilyen Amerika volt, pedig ráadásul a háborús emberveszteség relatíve az Egyesült Államokat sújtotta a legkevésbé. Mégis, a "baby boom" hatása, ahogyan angolul nevezik a születésszám háború utáni megugrását, mind ott, mind Nyugat-Európa gazdag és modernizált társadalmaiban megmutatkozott.
Aligha hihetjük komolyan, hogy ha brutális abortusztilalommal ezt nem kényszerítik ki, akkor mondjuk egyáltalán nem születik gyerek az ötvenes évek Magyarországán. Az intézkedés tehát akkor növelte némileg a születések számát, amikor arra ilyen áron lényegében semmi szükség nem volt, és okozott ezzel felesleges feszültségeket, emberi félelmeket, fájdalmakat, meg persze óriási zsúfoltságot az oktatási rendszerben. És persze mondjuk ki azt is, hogy okozott ezzel rejtett megbélyegzettséget is a korszak szülőképes korban lévő generációjának, hiszen máig is ott lappang a feltételezés ezekben az emberekben, hogy "ja, persze", nyilván csak azért szültek, mert nem lehetett "elvetetni" a gyereket.
A forradalom előtti, alatti és utáni helyzetben azonban már megmutatkoztak azok a tendenciák, amelyek aztán nyolc év alatt valóban alig több, mint felére vitték le a születések számát Magyarországon. Míg 1954-ben még több mint kétszer annyi gyerek született, mint amennyien meghaltak abban az évben, 1962-ben a születésszám már csak alig több, mint húsz százalékkal haladta meg a halálozások számát. Hogy még cifrább legyen a dolog, a Ratkó-gyerekek nagy létszámú generációja a hetvenes évek közepén, a Kádár-korszak leginkább kiegyensúlyozott, anyagilag is tűrhető körülményei között egyébként is viszonylag sok gyereket hozott volna a világra, ám az akkori kormányzati intézkedések "bölcsen" éppen arra a korszakra időzítettek számos, egyébként többnyire helyénvaló családtámogató döntést, ami aztán újabb népesedési hullámot váltott ki, a zsúfoltság újabb megpróbáltatásaival. (Két gyerekem 1975-ben és 1977-ben született.) A népesedési lejtő nagy drámája mutatkozott meg a kilencven es években, amikor kiderült, hogy az előző két születési hullám (1949-54 és 1973-78) az 1997-től 2007-ig tartó évtizedben már semmilyen elmozdulást nem vált ki, és most már nem is nagyon válthat, hisz a második Ratkó-nemzedék leányai már többnyire elmúltak negyvenévesek, sőt lassan a Ratkó-unokák, vagyis a harmadik nemzedék is megközelíti a szülőképes korszakát.
Azt bizonyosan tudhatjuk, hogy ha az előttünk álló másfél évtizedben kiderül, hogy az ő szülési hajlandóságuk is akkorát csökken, mint az előző nemzedéké, akkor a 2030-as években elérjük azt az állapotot, hogy minden évben kétszer annyian fognak meghalni, mint amennyi gyerek születik. Vagyis nagyjából egy emberélet-hosszúságnyi idő alatt a magyar társadalomban helyet cserél az élet és a halál, és ennél nagyobb drámát aligha lehet elképzelni.
A Ratkó Anna asszony minisztersége alatt megírt nagy történelmi dráma utolsó felvonása tehát ugyanolyan megrendítő lesz, mint maga az egész "mű".
Megjegyzés: Ratkó Anna minisztersége igen rövid volt, mégis az ő nevén vonult be ez a gyalázat a történelembe. Miután kiesett a miniszterségből, szakszervezeti és egyéb vezető lett a tanulatlan asszony. Egyetlen gyermeke volt, akivel nem igazán törődött... A jelszó az volt, hogy Asszonynak szülni kötelesség, lánynak szülni dicsőség!
Az EU titkon 70 évre tervezi a nyugdíjaztatást, mert az öregedő európai polgárságnak nincs meg a nyugdíjalapja , illetve a fiatalabb generációk számosságukat tekintve kevesen vannak ahhoz, hogy befizetéseikkel fedezni tudják a nyugdíjba vonulók személyi és dologi ellátását, költségeit. Azok mentesülhetnek, akik magán nyugdíjbefizetésekkel rendelkeznek. VALAMINT 70 éveik fele közeledő nyugdíjba vonulók elhalálozási valószínűsége exponenciálisan megnövekszik, így ezeknek nem kell nyugdíjat fizetni és egészségügyi-szociális ellátásukat is megspórolhatják. (F.I.)
Megy a vita a parlamentben, épp a nemzeti parkok fideszes lenyúlása ellen küzdünk. Kb. ez a látkép fogad, 2 fideszes kókadozik bent, egy államtitkárral súlyosbítva, közben üzenen a mélyen tisztelt Népjóléti bizottság kormányparti tagjainak -- akik azzal szavazták le a családbarát parlamentről szóló törvényjavaslat-csomagomat, hogy az új rendszerben emberi időben véget ér majd a napirend -- hogy most lassan éjjel fél 12 van és messze nincs vége a napnak. Nem tudom, közvetíti-e bármi, ami itt megy, pedig ezt látni kellene mindenkinek. Persze nem véletlen, hogy éjjel téma az újabb lenyúlás, de az is a fidesz kudarca, hogy számos nemzeti parlamenttel ellentétben még arra sem voltak képesek, hogy egy hatékony, logikus működést kialakítsanak. (Szél Bernadett)
Magyar Hírlap - SVPSZ
Idehaza sokkal több pénzügyi botrány van, mint más országokban – jelentette ki a hét végén Róna Péter közgazdászprofesszor a Rendszerváltás – ezt akartuk? címmel indított beszélgetéssorozat kaposvári állomásán. A Le Monde Diplomatique által meghirdetett program célja, hogy elemezzék a Magyarországon lezajlott folyamatokat: vajon a gazdasági válság csak az elmúlt évtized terméke-e, vagy a kapitalizmus szükségszerű velejárója. A kaposvári helyőrségi klubban rendezett eseményen nagyjából harminc érdeklődő vett részt, annak ellenére, hogy valóban húsba vágó témákat feszegettek a megjelent előadók. Róna Péter mellett Artner Annamária, a Magyar Tudományos Akadémia Közgazdaság- és Regionális Tudományi Kutatóközpont Világgazdasági Intézetének tudományos főmunkatársa és Szöllősi Istvánné, a Pedagógusok Szakszervezetének volt főtitkára, egykori parlamenti képviselő (Magyar Szocialista Párt) is beszélt a rendszerváltásról és az utána következő évtizedekről.
▼ ápr. 13 (15)
Buda-Cash: 80 konténernyi irat megsemmisítését ren...
Bekeményített a Gazprom – kormányváltás is jöhet a...
Vlagyimir Putyin orosz államfő aláírta a rendelete...
Az 1001 Éjszaka meséinek eredete – Videó + az egés...
‘Ne segélyből, hanem munkából tartsák fenn magukat...
Emberi jogok: Palesztin gyerekeket dolgoztatnak zs...
A Jobbik történelmi sikerének alapfogalmai: Elsikk...
Rig Lajos győzelme a Jobbik országos győzelmét vet...

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság