text:
Már el is ítélte a debreceni bíróság a szemfényvesztő tolvajt - Debrecen hírei, debreceni hírek | Debrecen és Hajdú-Bihar megye hírei - Dehir.hu
2019. 07. 17. 15:25:55
Szerző: Dehir.hu | info@dehir.hu Közzétéve: 2019.06.19. 11:59	| Frissítve: 2019.06.19. 14:14
A román férfi pénzváltást színlelve több százezer forintot lopott el dohányboltokból és üzletekből. A bíróság három évre felfüggesztette az elkövető büntetését.
A Debreceni Járásbíróság ítéletet hirdetett annak a vádlottnak az ügyében, aki 2017 szeptembere és 2018 augusztusa között pénzváltást színlelve több nemzeti dohányboltból és más üzletekből is készpénzt lopott el, amelynek összege meghaladta a 800 ezer forintot.
Az elsőfokú bíróság a vádlottat bűnösnek mondta ki öt rendbeli lopás bűntette és tíz rendbeli lopás vétsége miatt, ezért őt – halmazati büntetésül – 1 év 10 hónap szabadságvesztésre ítélte 3 év próbaidőre felfüggesztve.
Emellett a bíróság 240 ezer forint pénzbüntetést szabott ki, amelyet meg nem fizetése esetén fogházban végrehajtandó szabadságvesztésre kell átváltoztatni. A bíróság a vádlottal szemben félmillió forint vagyonelkobzást is elrendelt.
Ahogy arról korábban a Dehir.hu beszámolt, a vádlott rendszeres haszonszerzésre törekedve az ország más-más városaiban található üzletekben – nemzeti dohányboltokban, postahivatalban és más boltokban – pénzváltást kezdeményezett, majd a dolgozók figyelmét elterelve készpénzt tulajdonított el.
A román férfi öt debreceni üzletből lopott pénzt, azonban ugyanazzal a módszerrel Borsod-Abaúj-Zemplén, Jász-Nagykun-Szolnok és Békés megye egyes városaiban, településein is követett el bűncselekményt. Az egyik abaújszántói élelmiszerboltból például a vádlott a pénztáros figyelmetlenségét kihasználva 213 ezer forintot vitt el.
A Debreceni Rendőrkapitányság nyomozói által azonosított 33 éves román állampolgárral szemben a bíróság nemzetközi elfogatóparancsot adott ki. A férfi ezt követően az ügyvédjén keresztül felvette a kapcsolatot a nyomozó hatósággal, majd június 17-én megjelent a Nyírábrányi Határrendészeti Kirendeltség közúti határátkelőhelyén, ahol a rendőrök őrizetbe vették. A férfi a bűncselekmények elkövetésével kapcsolatban beismerő vallomást tett.
Az ítélet jogerős, azt mind az ügyész, mind a vádlott és védője tudomásul vették.
Címkék: szemfényvesztő, Tolvaj, ítélet, Debreceni Járásbíróság
Több debreceni diák kaphat tanszert a Magyar Református Szeretetszolgálattól, mint tavaly

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A táblabíróság szerint gátlástalan leszámolás volt a Prisztás-gyilkosság – PestiSrácok
A táblabíróság szerint gátlástalan leszámolás volt a Prisztás-gyilkosság
Jogerősen tizenöt évre súlyosbította a Portik Tamásra első fokon kiszabott fegyházbüntetést a Prisztás-gyilkosság ügyében csütörtökön a Fővárosi Ítélőtábla. A másodrendű vádlott Hatvani István szintén tizenötévet kapott. A bíróság a bűnsegédlettel vádolt Fazekas Ferenccel szembeni elsőfokú döntést is megváltoztatta, és őt tíz évi szabadságvesztésre ítélte, majd elrendelte előzetes letartóztatását. Rédei Géza tanácselnök az indoklás során arra is kitért, hogy Portik ugyan átlagemberként mutatta be magát, ám egyike volt az éjszakai életben „jelentős hatalommal és erővel bíró embereknek”, a Prisztás-gyilkosság pedig “gátlástalan leszámolás, alvilági háború” volt.
A budapesti éjszakai élet egyik ismert alakját, Prisztás József vállalkozót 1996. november elsején gyilkolták meg fényes nappal a III. kerületi Ladik utcában. A vád szerint a gyilkosság hátterében Portik Tamás állt. Prisztás József és az Energol-vezér ugyanis elszámolási vitába keveredett egymással, ezért Portik Tamás elhatározta, hogy megöleti a milliárdos üzletembert. A gyilkosságot a Fővárosi Törvényszék ítélete szerint Portik testőre, Hatvani István hajtotta végre. A vádirat kitért rá, az áldozat és az egykori olajos is üzletelt az alvilág bankárának tartott Lakatos Andrással, becenevén Kisbandival, akinek Portik Tamás 80 millió, Prisztás József mintegy 100 millió forintot adott kölcsön. Ennek fedezetéül Kisbandi mindkettőjüknek ugyanazokat a nagy értékű, XII. kerületi ingatlanokat ígérte biztosítékként. Portik és Prisztás igényt tartottak a több mint 300 millió forint értékű ingatlanokra, ezért találkozót beszéltek meg a Művészinas Étteremben, de nem tudtak megegyezni.
A Prisztás-gyilkosság helyszínelése. Már 1996-ban képbe került Portik, mégis lezárták a nyomozást. Fotó: mixonline.hu
Húsz éve történt a leszámolás
Portik ezután döntötte el, hogy végez Prisztással, ezért parancsba adta testőrének, Hatvani Istvánnak, hogy „nyírja ki Prisztás Józsefet”. Az üzletembert néhány nappal a találkozó után az óbudai Ladik utcába csalták, ahol 1996. november 1-jén Hatvani egy kerékpárról leadott célzott lövéssel fejbe lőtte Prisztást, aki a helyszínen életét vesztette. Portikot, Hatvanit és Prisztás barátját, a vád szerint bűnsegédként közreműködő Fazekas Ferencet 2012. július 14-én vették őrizetbe és gyanúsították meg a bűncselekménnyel. A Fővárosi Törvényszék az ügyben 2014. február 10-én hozott elsőfokú ítéletet. Portik Tamás felbujtóként, előre kitervelten, aljas indokból elkövetett emberölés miatt nem jogerősen 11 év fegyházat kapott. A törvényszék bizonyítottnak látta azt is, hogy a gyilkosságot előre kitervelten Hatvani István másodrendű vádlott hajtotta végre, ezért őt 10 év fegyházra büntette. Fazekas Ferencet ugyanakkor a felhozott vádak alól bizonyítottság hiányában felmentették, mivel kétséget kizáróan nem nyert bizonyítást, hogy a harmadrendű vádlott tudott arról, mi készül valójában Prisztás József milliárdos vállalkozó ellen. Az ítéletet ugyan hatályon kívül helyezték, ám a megismételt eljárásban újra kimondták Portikék bűnösségét.
A táblabíróság a bűnsegédlettel vádolt Fazekas Ferenc bűnösségét is megállapította. Fotó: Mészáros Péter/PestiSrácok.hu
Súlyosabb büntetést kaptak a vádlottak
A Fővárosi Ítélőtábla megváltoztatta az elsőfokú bíróság döntését és Portik Tamás, valamint Hatvani István esetében tizenöt évre súlyosította a korábban kiszabott büntetést. A bűnsegédlettel vádolt Fazekas Ferenccel szembeni elsőfokú döntést is módosította a bíróság és őt tíz évi szabadságvesztésre ítélte. A döntés vele szemben nem jogerős, mivel első fokon felmentették. Fazekas az ítélethirdetésen nem volt jelen, ugyanakkor az ítélőtábla elrendelte az előzetes letartóztatását. A Rédei Géza vezette másodfokú tanács a harmadrendű vádlottal kapcsolatos döntését azzal indokolta, hogy az elsőfokú bíróság nem értékelte megfelelően a terhelő bizonyítékokat. A tábla ugyanis, ellentétben a Fővárosi Törvényszékkel, Fazekas vonatkozásában is teljes mértékben hitelesnek fogadta el a 2-es számú védett tanú vallomását. A koronatanú ugyanis azt állította, hogy a harmadrendű vádlott is ott volt azon a találkozón, ahol Prisztás József és az elsőrendű vádlott egy ingatlanvita miatt egymásnak esett.
Fazekas kiszolgáltatta Prisztást Portiknak
Rédei Géza hangsúlyozta, Fazekas Ferencnek tudnia kellett, hogy az áldozat és a gyilkosság felbujtója között volt ellentét, így egyértelmű, hogy a feladata az volt, hogy elcsalja az áldozatot a tett helyszínére. A bíróság szerint a harmadrendű vádlott “elárulta barátját” és kiszolgáltatta Prisztást az Energol-vezérnek, akivel végig konspiratív módon tartotta a kapcsolatot. A bűnsegédlettel vádolt férfinek anyagi haszna származott a gyilkosságból, ami után téves személyleírást adott a rendőröknek az elkövetőről. Mindezekért évekig 500 ezer forint hallgatási pénzt kapott az elsőrendű vádlottól – hangzott el a tárgyaláson. A másodfokon eljáró ítélőtábla többek között azzal indokolta az elsőfokúnál súlyosabb büntetések kiszabását, hogy az enyhébb szabadságvesztés nem szolgálja megfelelően a büntetési célokat és a súlyosbítást a bűncselekmény tárgyi súlya is indokolja.
Gátlástalan leszámolás volt a Prisztás-gyilkosság
Az ítélőtábla kimondta azt is, hogy Portik Tamás ugyan próbálta magát átlagembernek bemutatni, ám egyike volt az éjszakai életben „jelentős hatalommal és erővel bíró embereknek”, a Prisztás-gyilkosság pedig “gátlástalan leszámolás, alvilági háború” volt. A Fővárosi Ítélőtábla előre kitervelten, aljas indokból elkövetett emberölés miatt felbujtóként mondta ki Portik Tamás bűnösségét, Hatvani Istvánt pedig előre kitervelten elkövetett emberölés bűntette miatt ítélte el. Az áldozatot a helyszínre csaló Fazekas Ferenc esetében szintén megállapította a bíróság az előre kiterveltséget, valamint az aljas indokot is, mivel a történtekből anyagi haszna származott.
Drobilich Gábor szerint Portiknak nem volt vitája Prisztással. Fotó: Horváth Péter Gyula/PestiSrácok.hu
Drobilich szóhoz sem jutott az ítélet hallatán
Portik Tamás védője, Tuza Péter a PestiSrácok.hu-nak azt mondta, hogy meglepte a döntés, és felülvizsgálatot, vagy pedig perújítást fognak kezdeményezni. Ugyancsak megdöbbent az ítéleten ifjabb Balsai István, Fazekas Ferenc tárgyalási szakban kirendelt védője, aki már a tárgyaláson bejelentette, hogy fellebbeznek a döntés ellen. Az ügyvéd elmondta, álláspontja szerint a tábla felülmérlegelte a bizonyítékokat, amire nem lett volna törvényes lehetősége, mert a felmentő rész tekintetében az elsőfokú bíróság által megállapított tényállás megalapozott volt. Parti Ágnes sértetti jogi képviselő a PestiSrácok.hu-nak hangsúlyozta, abban a tekintetben megnyugodott az áldozat lánya, Prisztás Ágnes, hogy a tényleges elkövetőket végre sikerült nevesíteni. Hozzátette: kártérítési pert szeretnének kezdeményezni, arról azonban csak a leírt ítélet kézhezvétele után fognak dönteni, hogy kivel szemben milyen igényt terveznek érvényesíteni. Portálunk elérte Drobilch Gábort, az Energol Rt. volt belkereskedelmi igazgatóját, Portik volt mentorát és cégtársát is. Drobilich az ítélet hallatán „szóhoz sem jutott”. Elfogadom a bíróság döntését, de nem értek vele egyet – mondta. A volt olajos szerint Portiknak nem volt semmilyen elszámolási vitája Prisztással, mert ő „erről biztosan tudott volna”.
Az Aranykéz utcai robbantás is Portik számláján
Portik Tamást a Prisztás-gyilkosságon kívül összefüggésbe hozták az Aranykéz utcai robbantással és a Cinóber-gyilkossággal is. A Fenyő-merénylettel együtt tárgyalt két ügyben vádat is emelt emelt ellene az ügyészség, ám a bíróság csak a négy áldozat halálával végződő leszámolásban mondta ki bűnösnek. Ezért a Cserni János vezette bírói tanács március 31-én Portikot mint felbujtót nem jogerősen előre kitervelten, nyereségvágyból elkövetett emberölés miatt tizenhárom évi fegyházbüntetéssel sújtotta.
Kapcsolódó témákFővárosi ÍtélőtáblaPortik TamásPrisztás-gyilkosságVezető
2016-05-26 at 21:16
A hosszú börtönévek alatt Portik elgondolkodhat, hogy a mszp politikai maffia cserben hagyta. Remélem elkezd majd beszélni kiknek hordta táskaszám a pénzt, ahogyan az mszp-s titkosszolgálati vezetőnek mondta. Az lesz majd érdekes.
2016-05-27 at 08:22
Tényleg! Jut eszembe:)))
Megvannak a számzáras bőröndök, amiket bűnjelként lefoglalt a rendőrség?
2016-05-27 at 08:54
Fotókat is láttam a bőröndökről!
“nolblog Creative Commons License 2012.03.08	0 0 256
basszus most találtam meg! “két számzáras bőrönd a régi, szép,olajos időkből, jó “ujjlenyomat -védő” csomagolásban”…..erre emlékeztem…
meg portik eszmefuttatására kármán irén könyvében:
„A gazdaságba valahogy pénzt kellett áramoltatni, mégpedig a magánvállalkozóknak. Tőke, pénz, zsozsó, lé nélkül ugyanis nem lehetett volna a politikai rendszerváltás után elindítani a gazdasági változásokat és megváltoztatni a tulajdoni viszonyokat. Persze a kérdés csak az volt, ki tartja majd a folyamatokat a kézben. Nem vitás, akinek van elég pénze, tartaléka. Így az ezredforduló tájára nagyjából kialakultak az erőviszonyok. Politikusaink egy része – bár igen mélyről jött – nagyon jól áll anyagilag és az őket megtollasodni segítő új vállalkozói réteg sem járt rosszul. Aki felemelkedett, az mára már meg is kapaszkodott, aki meg lecsúszott, az a lemenőivel együtt száz évre ott marad. ”
32. nyugis (látogató)
2011. 03. 04. 11:53
“….de az nem olyan primitív szinten zajlik, hogy alvilági alakok bőröndben viszik a pénzt a pártnak vagy a politikusoknak.”…
ki tudja? van az a primitív szint……:
„/ja, még megmaradt – mert csak a napokban, egy költözés kapcsán került elő – két számzáras bőrönd a régi, szép,olajos időkből, jó “ujjlenyomat -védő” csomagolásban….kéri valaki?/”
“43. nyugis (látogató)
2010. 08. 23. 10:08
talán nem idegen a témától:
„40. olajos (szerkesztő)
2010. 08. 22. 21:51
….A helyedben azon gondolkodnék el, hogy ha minden olyan baromi értéktelen volt ebben az országban, akkor az új elit hogyan tudott kinőni ebből a sok értéktelen kacatból? Mert tény: sokan nagyon jól jártak. És nem azzal, hogy “termeltek”.”
na mire is kellett az „az új elit”-nek az a bizonyos „olajos készpénz”????
a könyvedben írtál róla!
„A gazdaságba valahogy pénzt kellett áramoltatni, mégpedig a magánvállalkozóknak. Tőke, pénz, zsozsó, lé nélkül ugyanis nem lehetett volna a politikai rendszerváltás után elindítani a gazdasági változásokat és megváltoztatni a tulajdoni viszonyokat. Persze a kérdés csak az volt, ki tartja majd a folyamatokat a kézben. Nem vitás, akinek van elég pénze, tartaléka. Így az ezredforduló tájára nagyjából kialakultak az erőviszonyok. Politikusaink egy része – bár igen mélyről jött – nagyon jól áll anyagilag és az őket megtollasodni segítő új vállalkozói réteg sem járt rosszul. Aki felemelkedett, az mára már meg is kapaszkodott, aki meg lecsúszott, az a lemenőivel együtt száz évre ott marad. Délutáni beszélgetőpartnerem mindig ugyanazt mondja: nincs miről beszélni. „No story”. A világ ugyan felfordult és a gagyi lett az érték, a hazugság az igazság és a hamis a valódi, de ez a felvetés ma nem értelmezhető. Mert az „értékeket” pénztárcákba cippzározták úgy, hogy előtte húszezres bankókba csomagolták…” /Kármán Irén: Szemben a maffiával „Papa” nyomoz/
Előzmény: nolblog (255)
Portik az utolsó szó jogán: “Évek óta vagyok bent a semmire, mesékre!”

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2011. évi LXXXIX. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintő egyéb törvények módosításáról
az egyes eljárási és az igazságszolgáltatást érintő egyéb törvények módosításáról *
1. § A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (a továbbiakban: Be.) 3. § (3) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(3) A bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság határozatai, valamint az ügyész és a nyomozó hatóság intézkedései ellen, illetve a bíróság, az ügyész és a nyomozó hatóság intézkedésének elmulasztása miatt - e törvényben meghatározottak szerint - jogorvoslatnak van helye.”
2. § A Be. 17. §-a az alábbi (9) bekezdéssel egészül ki:
„(9) Az eljárásra kiemelt ügyekben (Be. 554/B. §) az a bíróság is illetékes, ahol az ügyész - a legfőbb ügyész döntése alapján - az eljárás ésszerű időn belül való illetve soron kívüli elbírálásának biztosítása végett vádat emel.”
3. § A Be. 32. §-ának (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) A megyei főügyészség területén lévő helyi ügyészség ügyésze, vezetője, illetve a főügyészségi ügyész kizárásáról a főügyész határoz. A főügyész, valamint a legfőbb ügyészségi ügyész kizárásáról a legfőbb ügyész határoz. Amennyiben a helyi ügyészség ügyésze, vezetője, illetve a főügyészségi ügyész kizárása iránt bejelentett kérelem egyúttal a főügyészt is érinti, úgy a kizárásról a legfőbb ügyész határoz.”
4. § A Be. 64/A. §-a az alábbi c) ponttal egészül ki:
[A büntetőeljárást soron kívül kell lefolytatni]
5. § A Be. 96. §-ának (1) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság hivatalból elrendelheti, illetve a tanú, vagy az érdekében eljáró ügyvéd kérelmére elrendeli, hogy a tanú személyi adatait [85. § (2) bekezdés] az iratok között elkülönítve, zártan kezeljék. Ezekben az esetekben a tanú zártan kezelt adatait csak az ügyben eljáró bíróság, az ügyész, illetve a nyomozó hatóság tekintheti meg. Ha az e törvényben meghatározott feladata másként nem teljesíthető, a bíróság, az ügyész, valamint a nyomozó hatóság a tanú egyes a feladat ellátásához szükséges személyi adata zárt kezelését mellőzi.”
6. § A Be. 195. § (1) és (2) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Akire nézve az ügyész vagy a nyomozó hatóság feljelentés elutasításáról, a nyomozás részbeni mellőzéséről, felfüggesztéséről, illetve megszüntetéséről, kényszerintézkedés elrendeléséről (VIII. Fejezet) további vagyoni jogok vagy érdekek korlátozásáról valamint vagyoni jellegű kötelezettségek megállapításáról hozott határozata közvetlen rendelkezést tartalmaz, a határozat ellen a közléstől számított nyolc napon belül panasszal élhet.
7. § A Be. 196. § (1) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Akinek az ügyész vagy a nyomozó hatóság intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit közvetlenül sérti, az a tudomásszerzéstől számított nyolc napon belül panasszal élhet.”
8. § A Be. 209. § (1) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A nyomozási bíró eljárására a bírósági eljárás általános szabályai az e címben foglalt eltérésekkel alkalmazandók azzal, hogy a nyomozási bíró eljárásában köteles figyelemmel lenni a nyomozó hatóság és az ügyész speciális, kizárólag a nyomozás során érvényesíthető nyomozástaktikai szempontjaira, így különösen arra, hogy a gyanúsított és a védő a nyomozás adatait, tényeit és bizonyítékait csak a nyomozásra irányadó szabályok alapján ismerhetik meg.”
9. § A Be. 221/A. §-ának (1) és (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A közvetítői eljárás a személy elleni (Btk. XII. fejezet I. és III. cím), a közlekedési (Btk. XIII. fejezet), illetve a vagyon elleni (Btk. XVIII. fejezet), ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény miatt indult büntetőeljárás tartama alatt, a gyanúsított vagy a sértett indítványára, illetve önkéntes hozzájárulásukkal alkalmazható eljárás. Amennyiben e bűncselekményekkel halmazatban a terhelt más bűncselekményt is elkövetett, a közvetítői eljárás akkor alkalmazható, ha az elkövetésben a jelzett bűncselekmény a meghatározó.
(2) A közvetítői eljárás célja, hogy a bűncselekmény következményeinek jóvátételét és a gyanúsított jövőbeni jogkövető magatartását elősegítse. A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a gyanúsított és a sértett között - a gyanúsított tevékeny megbánását megalapozó - megállapodás jöjjön létre. Az ügy közvetítői eljárásra utalásának a büntetőeljárás alatt egy alkalommal van helye. Nem akadálya az ügy közvetítői eljárásra utalásának, ha a gyanúsított a bűncselekménnyel okozott kárt részben vagy egészben már önként megtérítette.”
10. § A Be. 221/A. §-ának (4) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A közvetítői eljárás tárgyában hozott határozatot a sértettel, a feljelentővel és a magánindítvány előterjesztőjével közölni kell. Az ügy közvetítői eljárásra utalásáról és - eredményes közvetítői eljárást követően - a büntetőeljárás megszüntetéséről értesíteni kell a közvetítői eljárás lefolytatására hatáskörrel és illetékességgel rendelkező megyei (fővárosi) igazságügyi szolgálatot is. Az eljárást felfüggesztő és a közvetítői eljárást elrendelő határozat ellen nincs helye jogorvoslatnak.”
11. § A Be. az alábbi 222/A. §-sal egészül ki:
„222/A. § Különös méltánylást érdemlő esetben a vádemelés ötévi szabadságvesztéssel nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény miatt is elhalasztható. Ez esetben a vádelhalasztás tartama a törvényben meghatározott büntetési tétellel azonos.”
12. § A Be. 224. § (1) és (2) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Az ügyész - ha a vádemelés elhalasztása mellett magatartási szabályok megállapítását vagy kötelezettség előírását látja szükségesnek - a vádemelés elhalasztása előtt pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el, majd ennek elkészülte után a gyanúsítottat meghallgathatja. A meghallgatás során - tekintettel a pártfogói véleményben foglaltakra is - tisztázni kell, hogy a gyanúsított a kilátásba helyezett magatartási szabályok megtartását és kötelezettségek teljesítését vállalja-e és képes-e teljesíteni. Ha ez szükséges, a pártfogó felügyelő is meghallgatható.
(2) Ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűncselekmény miatti vádemelés elhalasztása esetén magatartási szabály előírása kötelező.”
13. § A Be. 226. § (1) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Az ügyész az eljárást a vádemelés elhalasztásának lejártától számított harminc napon belül határozat meghozatala nélkül, a vádemelés elhalasztásáról szóló határozatra írt, a megszüntetés tényét rögzítő feljegyzéssel megszünteti, ha a vádemelés elhalasztásának tartama eredményesen telt el.”
14. § A Be. 268. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) A bíróság hivatalból vagy az eljárásban részt vevő személyek indítványára intézkedik aziránt, hogy a bizonyítási eszközök a tárgyaláson rendelkezésre álljanak. Ennek érdekében - határidő tűzésével, szükség esetén az eljárás felfüggesztése mellett - megkeresheti az ügyészt, továbbá pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el. Az ügyész megkeresése a vádirat hiányosságainak pótlására, továbbá - ha a bizonyítás felvétele kiküldött bíró vagy megkeresett bíróság útján nem lehetséges (304. §), és a bizonyítás kiegészítése tárgyaláson nem végezhető el - bizonyítási eszköz felkutatására és biztosítására irányulhat.”
15. § A Be. 278. § (1) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) A tanács elnöke a vádirat kézbesítésétől számított 30 napon belül megvizsgálja a vádlott és védőjének esetleges bizonyítási indítványait, és megállapítja a tárgyalás határnapját, gondoskodik a tárgyalás megtartásának előkészítéséről, az idézésekről és értesítésekről.”
16. § A Be. 286. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
„286. § (1) A bizonyítási eljárás a vádlott kihallgatásával kezdődik.
(2) Amennyiben a vádlott a 117. § (1) bekezdésében, illetve a tanú a 85. § (2) bekezdésében felsorolt személyes adatairól a nyomozás vagy a tárgyalás során korábban már nyilatkozott, úgy az iratokban rögzített adatok egyeztetését a tárgyaláson kívül más személy - így bírósági fogalmazó, titkár, tisztviselő, jegyzőkönyvvezető - is végezheti. Ilyen esetekben a tanács elnöke a 288. § (3) bekezdésében, illetve a 293. § (1) bekezdésében írtak során csak az egyeztetés megtörténtét és az adatokban bekövetkezett esetleges változásokat rögzíti.
(3) A tanúk közül rendszerint a sértettet kell elsőként kihallgatni.
(4) A vádlott és a tanú kihallgatását, illetve a szakértő meghallgatását követően hozzájuk a bíróság tagjain kívül az ügyész, a vádlott, a védő, a sértett, a magánfél, valamint az őt érintő körben az egyéb érdekelt és a szakértő kérdést tehet fel.”
17. § A Be. 287. § (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép:
„(4) A tárgyalás anyagának ismertetésével is megismételhető a tárgyalás. A tárgyalás anyagának ismertetése után figyelmeztetni kell az ügyészt, a vádlottat és a védőt arra, hogy az ismertetésre észrevételt tehet, és az ismertetés kiegészítését kérheti. A figyelmeztetést és az észrevételt jegyzőkönyvbe kell foglalni.”
18. § A Be. 360. §-ának (1) bekezdése az alábbi g) és h) ponttal egészül ki:
[A másodfokú bíróság tanácsülésen határoz]
„g) ha az elsőfokú bíróság a büntetőeljárást a 267. § alapján szüntette meg;
h) ha a másodfokú bíróság az elsőfokú határozatot kizárólag a 379. § alapján bírája felül.”
19. § A Be. 424. § (1) bekezdése az alábbi d) ponttal egészül ki:
[A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati indítványról tanácsülésen határoz, ha]
„d) az indítványt a 416. § (1) bekezdés c) pontja alapján terjesztették elő.”
20. § A Be. 517. § (1) bekezdésének helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Az ügyész a terheltet a gyanúsítottként történő kihallgatásától számított harminc napon belül bíróság elé állíthatja, ha
d) a terheltet tetten érték, vagy a bűncselekmény elkövetését beismerte.”
21. § A Be. 532. §-ának helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„532. § (1) Ha a terhelt külföldön ismert helyen tartózkodik, az ügyész a vádiratban indítványozhatja, hogy a tárgyalást a vádlott távollétében tartsák meg.
(5) Ha az eljárást a külföldön tartózkodó terhelttel szemben folytatják, illetve, ha a terhelt hazatért, az 527-531. § rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni.”
22. § A Be. XXVI. Fejezetének helyébe az alábbi rendelkezések lépnek:
534. § (1) Ha a terhelt a vádemelést megelőzően bűnösségére is kiterjedő beismerő vallomást tesz és a tárgyaláshoz való jogáról lemond, a bíróság az ügyész indítványára, nyilvános ülésen hozott ítélettel megállapíthatja a vádirattal egyező tényállás, valamint a vádirattal egyező minősítés miatt a vádlott bűnösségét, és büntetést szabhat ki, illetve intézkedést alkalmazhat.
(2) A bíróság az ítéletben az ügyész által a vádiratban indítványozott nemű büntetést, vagy intézkedést szabhat ki, illetve alkalmazhat. Szabadságvesztés kiszabásakor a Btk. 87. §-ának (2) bekezdése alapján meghatározott büntetési tétel az irányadó.
535. § (1) A tárgyalásról lemondás alapján folytatott eljárásra - az 537. § szerinti esetet kivéve - nem kerülhet sor, ha a terhelt a bűncselekményt bűnszervezetben követte el.
536. § Az ügyész az ügy körülményeinek, így különösen a terhelt személye és az elkövetett bűncselekmény figyelembevételével a vádiratban indítványozhatja az ügy nyilvános ülésen való elbírálását.
537. § Azzal szemben, aki a bűncselekményt bűnszervezetben (Btk. 137. § 8. pont) követte el, és a nyomozás során az ügy, illetve más büntetőügy bizonyításához hozzájárulva, az ügyésszel, illetve a nyomozó hatósággal jelentős mértékben együttműködött, de a nyomozás megszüntetésére bármely okból nem került sor, a tárgyalásról lemondás alapján folytatott eljárásban a büntetést a Btk. 85/A. §-ának, illetve a Btk. 87/C. §-ának az alapulvételével kell kiszabni. Ha a bűncselekményre a törvény nyolc évi szabadságvesztésnél súlyosabb büntetést rendel, a büntetést e büntetési tételkeret között kell kiszabni.
538. § (1) Ha az ügyész a 193. § (1) bekezdése szerinti eljárási cselekményt maga végezte, ennek megtörténte után, ha pedig azt a nyomozó hatóság végezte, az iratok hozzá érkezését követő harminc napon belül az ügy iratait megvizsgálja, és ennek eredményéhez képest dönt arról, hogy a nyomozás során a bűnösségére is kiterjedő beismerő vallomást tevő terheltnek a tárgyalásról lemondásra irányuló kezdeményezését elfogadja-e. Ha az ügyész a kezdeményezéssel egyetért, erről határozatot hoz.
(8) Ha a terhelt az ügyész (6) bekezdés szerinti közlését elfogadja, az ügyész és a terhelt írásban megállapodik. A megállapodás tartalmazza a terhelt által beismert bűncselekmény leírását, a Btk. szerinti minősítését, az ügyész és a terhelt nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy milyen nemű, mértékű, tartamú büntetést, illetve intézkedést vesz tudomásul.
(10) Az ügyész a megállapodásban foglaltakkal azonos tényállás és minősítés miatt vádat emel, és indítványt tesz az ügy nyilvános ülésen történő elbírálására, a megállapodásban rögzített nemű, mértékű, tartamú büntetés, illetve intézkedés alkalmazására, annak alsó és felső határának megjelölésével.
(2) Ha az ügyész a kezdeményezéssel egyetért, a meghallgatás során a terheltet részletesen meghallgatja a vád tárgyává tett cselekményről, és közli, hogy milyen nemű, mértékű, tartamú büntetést, illetve intézkedést vesz tudomásul. Az ügyész az 538. § (7) bekezdésében foglaltakat is közli a terhelttel.
(3) Ha az ügyész és a terhelt között az 538. § (8) bekezdésében megjelölt megállapodás létrejön, az ügyész indítványt tesz az ügy nyilvános ülésen történő elbírálására, a megállapodásban rögzített nemű, mértékű, tartamú büntetés, illetve intézkedés alkalmazására. Az ügyész az indítványokkal kiegészített vádirattal együtt a megállapodást és az annak alapjául szolgáló jegyzőkönyvet is benyújtja a bíróságnak.
541. § (1) Ha a bíróság a vádiratban megjelölt tényállással, minősítéssel és az ügyész által indítványozott büntetés, illetve intézkedés nemével - az 537. §-ban meghatározott személy elleni vádemelés esetén - mértékével, illetve tartamával egyetért, akkor az ügyet az ügy iratainak a bírósághoz érkezését követő hatvan napon belül nyilvános ülésre tűzi ki.
542. § (1) A nyilvános ülésen az ügyész - távollétében a bíróság - ismerteti a vádat, és az ügynek a nyilvános ülésen alapuló elbírálására vonatkozó indítványt, továbbá a büntetés, illetve intézkedés nemére - az 537. §-ban meghatározott személy elleni vádemelés esetén - mértékére, tartamára vonatkozó indítványt.
(5) Ha a vádlott a bűnösségét elismeri, a tárgyalásról lemond és a bíróság e tény, az eljárás iratai, valamint - szükség esetén - a vádlotthoz és a védőhöz intézett kérdésekre adott válaszok alapján nem látja akadályát az ügy nyilvános ülésen való elintézésének, a vádlottat kihallgatja a vád tárgyává tett cselekményről. Egyéb esetben a bíróság az ügyet tárgyalásra utalja. E végzés ellen nincs helye fellebbezésnek.
(4) A vádlott kihallgatásának befejezése után - amennyiben jelen van - az ügyész, ezt követően a védő felszólalhat.
542/C. § (1) A bűnösség megállapítása, az 542/A. § (5) bekezdés szerint megállapított, a váddal egyező tényállás, minősítés, a vádirat keretei között meghatározott büntetés, illetve intézkedés neme, valamint - az 537. §-ban meghatározott személy elleni vádemelés esetén - mértéke, tartama miatt nincs helye fellebbezésnek.
23. § A Be. az alábbi XXVIII/A. Fejezettel és 554/A-554/N. §-sal egészül ki:
A KIEMELT JELENTŐSÉGŰ ÜGYEK ELJÁRÁSI SZABÁLYAI
554/A. § Kiemelt jelentőségű ügyben történő eljárás esetén e törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
a) a hivatali visszaélés (Btk. 225. §),
b) a közélet tisztasága elleni bűncselekmények [Btk. 250. § (2) bek. a) pont, és (3) bek., 255/B. § és 256. §], ha annak elkövetésével
ba) a helyi önkormányzat képviselő-testületének tagja, polgármestere, alpolgármestere, képviselő-testülete hivatalának vezető beosztású dolgozója, országgyűlési képviselő, állami vezető,
bb) a központi költségvetési szerv, a központi államigazgatási szerv, illetve ezek területi szerveinek (a továbbiakban együtt e fejezet alkalmazásában: közigazgatási szerv) vezető beosztású dolgozója gyanúsítható megalapozottan, illetve elkövetőként kizárólag az ebben a pontban felsorolt személyek valamelyike jöhet szóba, vagy a bűncselekményt e személyek vonatkozásában követik el, továbbá a nemzetközi közélet tisztasága ellen elkövetett bűncselekmények [Btk. XV. Fejezet VIII. Cím],
c) a bűnszervezetben részvétel [Btk. 263/C. §],
d) a bűnszervezetben [Btk. 137. § 8. pont] elkövetett bármely bűncselekmény,
e) a jogosulatlan gazdasági előny megszerzése [Btk. 288. § (1) és (2) bek.], a gazdasági életben súlyos következményekkel járó csődbűncselekmény [Btk. 290. § (4) bek.], a versenyt korlátozó megállapodás közbeszerzési és koncessziós eljárásban [Btk. 296/B. §], a pénzmosás [Btk. 303. § és 303/A. §], a különösen nagy, vagy ezt meghaladó mértékű bevételcsökkenést okozó adócsalás [Btk. 310. § (4) bek.], a munkáltatással összefüggésben elkövetett adócsalás [Btk. 310/A. § (4) bek.], az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek megsértése [Btk. 314. §],
f) a különösen nagy értékre, kárt, hátrányt okozva illetve különösen jelentős értékre, kárt, hátrányt okozva elkövetett vagyon elleni bűncselekmények [Btk. XVIII. Fejezet] és
g) az el nem évülő bűncselekmények:
ga) az 1945. évi VII. törvénnyel törvényerőre emelt és az 1440/1945. (V. 1.) ME rendelettel módosított és kiegészített 81/1945. (II. 5.) ME rendelet 11. és 13. §-ában meghatározott háborús bűntettek;
gb) az emberiség elleni egyéb bűncselekmények (Btk. XI. fejezet);
gc) az emberölés súlyosabban minősülő esetei [166. § (2) bekezdés a)-h) pontjai];
gd) az emberrablás és az elöljáró vagy szolgálati közeg elleni erőszak súlyosabban minősülő esetei [175/A. § (4) bekezdés, 355. § (5) bekezdés a) pont];
ge) a terrorcselekmény, a légi jármű, vasúti, vízi, közúti tömegközlekedési vagy tömeges áruszállításra alkalmas jármű hatalomba kerítése és a zendülés súlyosabban minősülő esetei, ha a halált szándékosan okozva követik el [261. § (1) bekezdés, 262. § (2) bekezdés, 352. § (3) bekezdés b) pont].
554/C. § Kiemelt jelentőségű ügyben az eljárást soron kívül kell lefolytatni. Az eljárás soronkívüliségét az eljárás minden részvevője a saját eszközeivel köteles biztosítani.
554/D. § Kiemelt jelentőségű ügyben folyó eljárásban védő részvétele kötelező.
554/E. § Kiemelt jelentőségű ügyben a tanú vallomása beleegyezése esetén poligráf alkalmazásával is vizsgálható.
554/F. § A szakértőt rendbírsággal kell sújtani, ha a szakvélemény előterjesztésére rendelkezésére álló határidőt önhibájából elmulasztja.
554/G. § Kiemelt jelentőségű ügyben elrendelt őrizet legfeljebb százhúsz óráig tarthat. Az őrizet első negyvennyolc órájában a terhelt és a védő érintkezése a konkrét ügy egyedi körülményei alapján az ügyész intézkedésére megtiltható. Az intézkedés ellen jogorvoslatnak nincs helye.
554/I. § Kiemelt jelentőségű ügyre vonatkozó feljelentés esetén a feljelentés kiegészítést végző hatóság a feljelentőt, illetve a feljelentéssel érintett helyi önkormányzat, közigazgatási szerv, gazdálkodó szervezet képviselőjét is meghallgathatja, illetve szaktanácsadót vehet igénybe.
554/J. § Kiemelt jelentőségű ügyben fogva lévő gyanúsítottat hetvenkét órán belül ki kell hallgatni. Ha a kihallgatásra az őrizet első negyvennyolc óráján belül kerül sor, a védő a kihallgatáson akkor is részt vehet, ha az ügyész az 554/G. § alapján a terhelt és a védő érintkezését megtiltotta.
554/K. § A tárgyalás határnapját az ügyek érkezési sorrendjének figyelembevételével és a soronkívüliségre vonatkozó rendelkezések szem előtt tartásával három hónapon belülre úgy kell kitűzni, hogy a bíróság az ügyet lehetőleg elnapolás nélkül, ésszerű határidőn belül be tudja fejezni.
554/L. § (1) Elnapolás esetében a tárgyalás folytatásának napját ki kell tűzni, kivéve, ha - az elnapolás okára tekintettel - kétséges, hogy a tárgyalást két hónapon belül folytatni lehet.
(2) A tárgyalást két hónapon belül ismétlés nélkül lehet folytatni, ha a tanács összetételében nem történt változás; egyébként a tárgyalást elölről kell kezdeni.
(3) Ha a hivatásos bíró vagy az ülnök személyében változás történt, a tárgyalás két hónapon belül a tárgyalás anyagának ismertetésével is megismételhető. A tárgyalás anyagának ismertetése után figyelmeztetni kell az ügyészt, a vádlottat és a védőt arra, hogy az ismertetésre észrevételt tehet, és az ismertetés kiegészítését kérheti. A figyelmeztetést és az észrevételt jegyzőkönyvbe kell foglalni.
554/M. § A 289. § (2) bekezdésében írt figyelmeztetést követően, ha a vádlott vallomást kíván tenni, a vádra vonatkozó, a védekezését is magába foglaló vallomását összefüggően adhatja elő. Ezt követően az ügyész, a védő, majd a tanács elnöke, a bíróság tagjai, végül a sértett, a magánfél, valamint az őt érintő körben az egyéb érdekelt és a szakértő tehet fel kérdéseket.
554/N. § A tanú kihallgatásának kezdetén a tanács elnöke a 85. § (2) és (3) bekezdése szerint jár el, majd ezt követően, ha a tanú vallomásának nincs akadálya, az hallgatja ki, aki a kihallgatását indítványozta. Ezt követően a tanúhoz a másik fél és a vádlott, majd a tanács elnöke, a bíróság tagjai, a sértett és a magánfél kérdéseket intézhet.”
24. § (1) A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 185. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(1) Az eljáró bíróság
a) azt a tanút, illetve szakértőt, aki szabályszerű idézés (kirendelés) ellenére nem jelent meg, és elmaradását alapos okkal előzetesen ki nem mentette, vagy engedély nélkül eltávozott,
b) azt a tanút, aki a vallomástételt, illetve a közreműködést, továbbá azt a szakértőt, aki a véleménynyilvánítást az ok előadása nélkül vagy a bíróság jogerős határozata ellenére, a következményekre történt figyelmeztetés után megtagadja,
c) azt a szakértőt, aki a véleménynyilvánítással alapos ok nélkül késlekedik, illetve a véleménynyilvánításának várható késedelméről a részére nyitva álló határidő lejártát megelőzően a bíróságot nem értesíti,
az okozott költségek megtérítésére kötelezi, s egyben pénzbírsággal sújtja. A bíróság egyúttal elrendelheti a meg nem jelent (eltávozott) tanú vagy szakértő elővezetését is. A tanú illetve szakértő elővezetését el kell rendelni, ha a tanú illetve a szakértő a szabályszerű idézés (kirendelés) ellenére ismételten nem jelent meg, és elmaradását alapos okkal előzetesen ki nem mentette vagy engedély nélkül eltávozott.”
(2) A Pp. a 386. §-t követően a következő új ÖTÖDIK RÉSZ-szel, XXVI. fejezettel és 386/A-386/M. §-sal egészül ki, egyidejűleg a jelenlegi ÖTÖDIK RÉSZ számozása HATODIK RÉSZ-re, a jelenlegi XXVI. fejezet számozása XXVII. fejezetre változik, valamint a további részek és fejezetek számozása értelemszerűen megváltozik:
KIEMELT JELENTŐSÉGŰ PEREK
386/A. § (1) Az I-XIV. fejezet szabályait az e Részben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni a megyei bíróság hatáskörébe tartozó
a) a 23. § (1) bekezdés a) pontja szerinti - a 24. § és 25. § rendelkezései szerint számítva 400 millió forintot meghaladó - követelések érvényesítésére indított perekben,
b) azokban a megállapításra irányuló perekben (123. §), amelyek esetében a per tárgyának értéke - ha marasztalás kérhető lenne - meghaladná az a) pontban meghatározott értéket.
(2) Az e Részben foglaltakat a XV-XXV. fejezet szerinti különleges eljárásokban nem kell alkalmazni.
386/B. § A jelen fejezet szerinti kiemelt jelentőségű pereknél az elsőfokú bíróság köteles erre irányuló kérelem hiányában is elrendelni az ügyek soron kívüli intézését. Az elsőfokú bíróság által elrendelt soronkívüliség az eljárás minden szakaszára, a rendes és rendkívüli perorvoslatokra is kiterjed.
386/C. § (1) A kiemelt jelentőségű perekben a bíróság a keresetlevelet nyomban, de legkésőbb a bírósághoz érkezéstől számított nyolc napon belül megvizsgálja annak megállapítása érdekében, hogy nem kell-e azt a félnek hiánypótlásra visszaadni (95. §), nincs-e helye az ügy áttételének (129. §), illetőleg a keresetlevél idézés kibocsátása nélküli elutasításának (130. §), és a szükséges intézkedéseket megteszi. A bíróság a keresetlevél érkezésétől számított 60 napon belülre köteles a per első tárgyalását kitűzni, kivéve, ha a törvény a határidő kezdő időpontját illetően korábbi időpontot határoz meg. A tárgyalási időpontra vonatkozó rendelkezéseket nem kell alkalmazni, ha a fél részére a tárgyalásra szóló idézést külföldre kell kézbesíteni és a kézbesítéshez szükséges idő a tárgyalás határidőn belüli megtartását nem teszi lehetővé.
(2) A folytatólagos tárgyalást az elhalasztott tárgyalás napját követő két hónapon belülre kell kitűzni, kivéve, ha a szakértői bizonyítás következtében ennél hosszabb tárgyalási időköz szükséges.
386/D. § A bíróság a 177. § szerint elrendelt szakértői bizonyítás során, a szakvélemény elkészítésére legfeljebb 30 napos, különösen bonyolult ügyekben legfeljebb 60 napos határidőt engedhet. A határidő különösen indokolt esetben egyszer és legfeljebb az eredetileg meghatározott napok számával meghosszabbítható, kizárólag a szakértő indokolt kérelmére.
386/E. § A bíróság a kiemelt jelentőségű perek elbírálása érdekében szükség szerint egymást követő tárgyalási napokra is tűzhet tárgyalást, amennyiben a per körülményei ezt lehetővé és indokolttá teszik.
368/F. § Az elsőfokú határozatot - kivéve, ha annak kihirdetését a bíróság elhalasztotta [218. § (1) bek.] - annak meghozatalától számított legkésőbb nyolc napon belül kell írásba foglalni és az írásba foglalást követő három napon belül kézbesíteni kell. Ha az ítélet kihirdetését a bíróság elhalasztotta, a kihirdetéskor jelen lévő feleknek a bíróság az írásba foglalt ítéletet nyomban kézbesíti, és ezt a jegyzőkönyvben is feltünteti, a meg nem jelent feleknek pedig három napon belül kézbesíti.
386/G. § A másodfokú eljárás befejezése után az iratokat a bíróság legkésőbb tizenöt napon belül megküldi az elsőfokú bíróságnak. A másodfokú eljárást befejező határozatot a felekkel kézbesítés útján az elsőfokú bíróság közli az iratoknak az elsőfokú bírósághoz való érkezését követő legkésőbb nyolc napon belül. Ha a másodfokú bíróság a határozata kihirdetését elhalasztotta [218. § (1) bek.], a már írásba foglalt határozatát a jelenlévő feleknek nyomban kézbesíti és ezt a jegyzőkönyvben is feltünteti.
386/H. § (1) A bíróság a 213. § (2) illetve (3) bekezdés szerinti feltételek fennállása esetén köteles rész vagy közbenső ítéletet hozni amennyiben ezt bármelyik fél indítványozza és e körben a feleknek további, a bíróság által elrendelt bizonyítási indítványa nincsen. A bíróság a rész vagy közbenső ítélet meghozatalára irányuló indítványt kizárólag abban az esetben utasíthatja el, ha a 213. § (2) illetve (3) bekezdésben foglalt eljárásjogi feltételek nem állnak fenn.
(2) A bíróság a kérelem tárgyában legkésőbb a rész- vagy közbenső ítélet hozatalára irányuló indítványt követő tárgyaláson határoz. A kérelemnek helyt adó döntésről a bíróság külön, alakszerű határozatot nem hoz. A kérelem elutasításáról a bíróság külön végzést hoz, mely ellen külön fellebbezésnek van helye, azzal, hogy az elutasító végzés ellen csatlakozó fellebbezés nem nyújtható be. Az elsőfokú bíróság a végzés elleni fellebbezést az elbíráláshoz szükséges periratokkal együtt a másodfokú bírósághoz a fellebbezési határidő lejártától számított nyolc napon belül felterjeszti, és arról a másodfokú tanács annak érkezésétől számított tizenöt napon belül tárgyalás tartása nélkül határoz.
(3) A bíróság a részítélettel el nem bírált kereseti kérelem illetve keresetrész tárgyalását - ha az ügy körülményei indokolttá teszik - a részítélet jogerős eldöntéséig felfüggesztheti. A felfüggesztés tárgyában egyebekben a 155. § rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) Ha a fél nyilvánvalóan alaptalanul tesz az (1) bekezdése szerint indítványt, vagy ugyanabban a perben ismételten alaptalan indítványt tesz, őt a rész- vagy közbenső ítélet hozatalát elutasító határozatban pénzbírsággal kell sújtani.
386/I. § A kiemelt jelentőségű perekben a 272. § (1) bekezdés alapján benyújtott felülvizsgálati kérelmet az elsőfokú határozatot hozó bíróságnál a határozat közlésétől számított harminc napon belül kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni kettővel több példányban, mint ahány fél a perben érdekelve van. A felülvizsgálati kérelem benyújtására előírt határidő elmulasztása esetén az elmulasztott határidő utolsó napjától számított harminc nap elteltével igazolásnak akkor sincs helye, ha a mulasztás csak később jutott a fél tudomására, vagy az akadály csak később szűnt meg.
386/J. § A kiemelt jelentőségű perekben a bíróság nem köteles a jogvita eldöntése érdekében a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményeiről a feleket előzetesen tájékoztatni.
386/K. § Az e fejezet rendelkezései alapján zajló perekben kiszabható pénzbírság legmagasabb összege ötmillió forint.
386/L. § Az 56. § (3) bekezdés szerinti, a beavatkozást megengedő határozat ellen fellebbezésnek helye nincs. A beavatkozást elutasító, valamint a beavatkozót a perből kizáró határozat ellen a beavatkozó fellebbezéssel élhet; ennek jogerős elintézéséig a beavatkozó a perben nem vehet részt, újabb beavatkozási kérelmet nem nyújthat be.
386/M. § A 173. § rendelkezései helyett a kiemelt jelentőségű perek tekintetében az alábbi rendelkezések irányadóak:
(1) A kihallgatás kezdetén a tanútól meg kell kérdezni a nevét, születési helyét, idejét, anyja nevét, lakóhelyét, valamint azt, hogy a felekkel milyen viszonyban van, s hogy ennek folytán vagy más okból nem elfogult-e. Ezekre a kérdésekre a tanú akkor is köteles válaszolni, ha egyébként a vallomástétel megtagadására jogosult. Ha a bíróság a tanú személyi adatainak zártan kezelését nem szüntette meg, vagy a tanú kérelmére azokat zártan kezeli, a tanú személyi adatait a személyazonosításra alkalmas iratok megtekintésével állapítja meg, írásban rögzíti és zártan kezeli.
(2) Ezután a tanút a (3) bekezdésben foglaltak szerint részletesen ki kell hallgatni, tisztázva azt is, hogy az általa előadottakról miként szerzett tudomást.
(3) A kihallgatást az elnök vezeti. A tanú kihallgatását kezdeményező fél indítványa esetén a tanúhoz először a tanúkihallgatást indítványozó fél intézhet közvetlenül kérdéseket, majd - az ellenérdekű fél ilyen tartalmú indítványa esetén - az ellenérdekű fél. A feleket követően az elnök valamint a bíróság többi tagja jogosult a tanúhoz kérdéseket intézni.
(4) Amennyiben az egyik fél sem él a (3) bekezdés szerinti indítványtételi joggal a tanút elsőként az elnök hallgatja ki, illetve a bíróság többi tagja is jogosult a tanúhoz kérdéseket intézni. Ezt követően a tanúkihallgatást indítványozó, majd az ellenérdekű fél intézhet közvetlenül kérdéseket a tanúhoz.
(5) A fél részéről a tanúhoz intézett
a) a tanú befolyásolására alkalmas, illetőleg a választ magában foglaló,
b) az ügyre nem tartozó,
c) indokolatlanul ismételten ugyanarra a tényre irányuló
kérdés esetén az ellenérdekű fél tiltakozást jelenthet be. Tiltakozással érintett kérdés megengedhetősége felől az elnök határoz.
(6) Ha a tanú vallomása más tanúnak vagy személyesen meghallgatott félnek előadásával ellentétben áll, az ellentét tisztázását szükség esetén szembesítéssel kell megkísérelni.”
25. § (1) A bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 1997. évi LXVII. törvény (a továbbiakban: Bjt.) 25. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki:
„(3) Amennyiben a bíróság a Be. XXVIII/A. fejezete, valamint a Pp. XXVI. fejezete szerinti ügyet tárgyal, úgy az eljáró bírákat az eljárási szabályok és határidők betartása érdekében az egyéb munkavégzés alól szükség szerint fel kell menteni illetve mentesíteni kell.”
(2) A Bjt. 53. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„(1) Az értékelésben csak tényszerűen megalapozott értékítéletek szerepelhetnek.
(2) Az értékelés eredményeként a bíró
(3) Amennyiben a Be. XXVIII/A. fejezete, vagy a Pp. XXVI. fejezete szerinti ügyet tárgyaló bíró az ezen ügyekre meghatározott törvényi határidőt mulaszt, úgy e körülményt az értékelésnél figyelembe kell venni és az értékelés eredményeként „alkalmas” értékelésnél magasabb minősítést nem kaphat.
(4) A bíróság elnöke az értékelés eredményét írásban indokolni köteles, s azt a bírónak, valamint - a legfelsőbb bírósági bíró kivételével - a bíró beosztása szerint illetékes fellebbviteli bíróság kollégiumvezetőjének meg kell küldenie.
(5) Ha a bíró az értékelés eredményeként „alkalmas, utóvizsgálat lefolytatása indokolt” értékelést kap, az értékelő az értékelésben megállapítja a tapasztalt hiányosságokat, rendellenességeket és megjelöli a kívánt változtatás fő szempontjait, amelyeket a következő vizsgálat alkalmával meg kell vizsgálni. A következő vizsgálatot 2 éven belül el kell végezni. A 12. § (6) bekezdése szerint ismét határozott időre kinevezett bíró vizsgálatát a határozott idő leteltét megelőzően kell elvégezni.
(6) A bíró a következő vizsgálatkor alkalmatlan minősítést kap abban az esetben is, ha az értékelése e vizsgálat alkalmával sem éri el legalább az alkalmas értékelést.”
26. § (1) A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (a továbbiakban: Btk.) 36. § (1) és (2) bekezdése helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„36. § (1) Nem büntethető, aki a személy elleni (XII. fejezet I. és III. cím), közlekedési (XIII. fejezet) vagy vagyon elleni (XVIII. fejezet) vétség vagy háromévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűntett elkövetését a vádemelésig beismerte, és közvetítői eljárás keretében a sértett által elfogadott módon és mértékben a bűncselekménnyel okozott sérelmet jóvátette. Az elkövető nem büntethető a Be. 221/A. §-a (1) bekezdésének második mondata szerinti halmazatban lévő bűncselekmény miatt sem.
(2) A büntetés korlátlanul enyhíthető, ha az elkövető az (1) bekezdésben meghatározott bűncselekmények esetében az ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő bűntett elkövetését a vádemelésig beismerte, és közvetítői eljárás keretében a sértett által elfogadott módon és mértékben a bűncselekménnyel okozott sérelmet jóvátette. A büntetés korlátlanul enyhíthető a Be. 221/A. §-a (1) bekezdésének második mondata szerinti halmazatban lévő bűncselekmény esetében is.”
(2) A Btk. 85/A. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„85/A. § (1) Együttműködő terhelt tárgyalásról lemondása esetén (Be. 537. §) a 85. § (1)-(2) bekezdéseinek rendelkezései irányadók azzal, hogy a büntetést a bűnhalmazatban lévő bűncselekményekre a 87/C. § alapján kiszabható büntetések közül a legsúlyosabbnak az alapulvételével kell kiszabni.
(2) Együttműködő terhelt tárgyalásról lemondása esetén (Be. 537. §), ha a törvény a bűnhalmazatban lévő bűncselekmények közül legalább kettőre határozott ideig tartó szabadságvesztést rendel, a 87/C. § alapján kiszabható legsúlyosabb büntetési tétel felső határa a felével emelkedik, de az nem érheti el az egyes bűncselekményekre a 87/C. § alapján kiszabható büntetések együttes tartamát.”
(3) A Btk. 87/C. §-a helyébe az alábbi rendelkezés lép:
„87/C. § Együttműködő terhelt tárgyalásról lemondása esetén (Be. 537. §) a szabadságvesztés mértéke
a) az öt évet meghaladó, de nyolc évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt a három évet,
b) a három évet meghaladó, de öt évnél nem súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt a két évet,
c) a három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt a hat hónapot
27. § (1) E törvény a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) E törvény rendelkezéseit a hatálybalépésekor folyamatban levő ügyekre is megfelelően alkalmazni kell, azzal, hogy a 26. § rendelkezéseit e törvény hatálybalépését követően megindításra kerülő eljárásokra kell alkalmazni.
28. § E törvény hatálybalépésével egyidejűleg hatályát veszti a Be. 111. § (3) és (4) bekezdése, a 176. § (4) bekezdése, a 188. § (2) bekezdésének utolsó mondata és a 191. § (2) bekezdésének utolsó mondata.

matches:
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 8
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
§ 8
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság


text:
Válás - Románia
A házasság felbontására sor kerülhet a felek közös megegyezése alapján (bírósági, közigazgatási vagy közjegyzői eljárásban). Közös megegyezés hiányában a házasságot a bíróság bontja fel.
A polgári törvénykönyv 373. cikke alapján a házasságot a következők alapján lehet felbontani:
a felek közös megegyezése;
ha a házastársak közötti kapcsolat súlyosan megromlott, és a házasság fenntartása a továbbiakban nem lehetséges;
az egyik házastárs kérelmére, legalább két évig tartó különélést követően;
azon házastárs kérelmére, akinek egészségi állapota lehetetlenné teszi a házasság fenntartását.
a házastársi jogállás megszűnik, és mindkét elvált házastárs ismételten házasságot köthet;
a házasság felbontással történő megszűnésekor a házastársak megállapodhatnak abban, hogy megtartják a házasságkötéskor felvett nevüket. Ilyen megállapodás hiányában a bíróság kellően indokolt esetben megengedheti a házastársak számára, hogy megtartsák a házasságkötéskor felvett nevüket. Ha sem megállapodás, sem bírósági határozat nem született, mindkét korábbi házastárs visszaveszi a házasságot megelőző nevét.
A házasság felbontásának eredményeként a házastársak között fennálló házassági vagyonjogi rendszer a bontókereset benyújtásának napjával megszűnik. Ugyanakkor bármelyik házastárs, illetve megegyezésen alapuló bontás esetén a két házastárs közösen kérheti az eljáró bíróságot annak kimondására, hogy a házassági vagyonjogi rendszer a különélés kezdetén szűnt meg.
Ha a közös vagyonjogi rendszer a házasság megszűnésével bomlik fel, a korábbi házastársak a közös vagyon tulajdonostársai maradnak, amíg a megfelelő tulajdoni hányadokat meg nem határozzák.
A házassági életközösség megszűnésével a házastársak mindegyike átveszi saját vagyonát, majd ezután felosztják a közös vagyont és rendezik az adósságokat. E célból a házastársaknak járó vagyonrész meghatározása először is a közös vagyon megszerzésében való közreműködés és a közös kötelezettségek teljesítése alapján történik. Egyéb bizonyítékok hiányában vélelmezhető, hogy a házastársak közreműködése egyenlő mértékű.
A korábbi házastársak közötti tartási kötelezettségtől és a házasság felbontása során fizetett kártérítéstől függetlenül az a házastárs, aki nem felelős a házasság megromlásáért, és akinek a házasság megszűnése anyagi kárt okoz, kártérítést igényelhet a házasság megromlásáért felelős házastárstól. Ebben a kérdésben a házasság felbontásáról szóló határozatban a családjogi bíróság dönt.
Ezenfelül a házasság felbontását követően a kölcsönös öröklési jogok megszűnnek.
A bontóítélet kiadását követően a családjogi bíróság határoz az elvált szülők és a kiskorú gyermekek közötti kapcsolatról. Főszabályként a házasság felbontását követően a házastársak közös szülői felügyeleti jogot gyakorolnak a gyermekek felett. A családjogi bíróság a gyermek lakóhelyét annak a szülőnek az otthonában jelöli ki, akivel a gyermek általában él, míg a gyermektől külön élő szülő jogosultságot kap a gyermekkel való személyes kapcsolattartásra. A bíróság megállapítja az egyes szülők hozzájárulását a gyermek felnevelésével, oktatásával, iskolázásával és szakképzésével kapcsolatos költségekhez.
A körülmények megváltozása esetén a családjogi bíróság módosíthatja az elvált szülők kiskorú gyermekeket érintő jogaira és kötelezettségeire vonatkozó intézkedéseket, amennyiben ezeket a szülők vagy bármely másik családtag, a gyermek, a gyámhatóság, a gyermekvédelmi hatóság vagy az ügyész kéri.
A házasság felbontásának eredményeként megszűnik a házastársak közötti tartási kötelezettség. A korábbi házastárs akkor jogosult tartásdíjra, ha a házasságkötést megelőzően vagy a házasság során kialakult keresőképtelenségéből, illetve a házasság felbontását követő egy éven belül kialakult keresőképtelenségéből adódóan arra anyagilag szüksége van (amennyiben ez a keresőképtelenség a házassággal összefüggő eseményeknek tudható be).
A tartásdíjat kérelmező házastárs nem igényelhet egyidejűleg kártérítést is. Ha a házasságot az alperes házastárs kizárólagos hibája okán bontják fel, a felperes házastárs kártérítést kaphat. Kártérítés csak akkor jár, ha a házasság legalább 20 évig fennállt.
A román jogban nem létezik a különválás fogalma, csak a különélés és a bírósági vagyonmegosztás. Ezt a helyzetet a bíróság előtt kell bizonyítani. Ha a különélés legalább két éve tart, kezdeményezni lehet a bíróságon a házasság felbontását.
A házasság érvénytelenítésére a házasságkötésre vonatkozó valamelyik jogi követelmény megsértése miatt kerül sor. Házasság csak bírósági határozattal érvényteleníthető. Az érvénytelenítésnek visszamenőleges és jövőbeli hatása is van; úgy kell tekinteni, hogy a házasság soha nem állt fenn.
A házasságkötésre vonatkozó jogszabályi rendelkezések megsértése, például az alábbi jogsértések a házasság abszolút érvénytelenségéhez vezetnek:
a házasságot beleegyezés nélkül kötötték;
a házasság azonos nemű személyek között jött létre;
a házasságot olyan személy kötötte, aki akkor már házas volt;
a házasságot egyenes ági rokonok vagy a negyedik fokig bezárólag oldalági rokonok kötötték;
a házasságot elmebeteg vagy értelmi fogyatékkal élő személy kötötte;
a házasságot a leendő házastársak beleegyezése nélkül kötötték, vagy ezt a beleegyezést nem a jogszabályban előírt eljárásban adták meg;
a házasságot 16 év alatti kiskorú kötötte;
a házasságot nem a családi élet megkezdésének szándékával kötötték meg.
A relatív érvénytelenség okai:
ha a házasságot 16 éves kiskorú kötötte orvosi szakvélemény alapján, a törvényes felügyeletet gyakorló szülők vagy szülő beleegyezése, illetve a szülői jogokat gyakorló személy engedélye nélkül;
akarathiba, azaz tévedés (a másik házastárs kilétével kapcsolatban), csalás vagy erőszak esetén;
ha a házasságot olyan személy kötötte, aki átmenetileg nincs ítélőképességének birtokában;
ha a házasságot az örökbefogadó szülő és a gyámsága alatt álló kiskorú kötötte.
A jogerős ítélet kiadásáig az a házastárs, aki jóhiszeműen kötötte meg az érvénytelen vagy érvénytelenített házasságot, megőrzi az érvényes házasság szerinti házastársi jogállását, és a korábbi házastársak közötti vagyonjogi viszonyokat értelemszerűen a házasság felbontására vonatkozó rendelkezések szabályozzák.
A házasság érvénytelenítése nincs hatással a gyermekekre, akik megtartják a házasságból született gyermekkénti jogállásukat. Ami a gyermekek és szülők egymás közötti jogait és kötelezettségeit illeti, értelemszerűen a házasság felbontására irányadó rendelkezéseket kell alkalmazni.
A házasság érvénytelenségét kimondó vagy a házasságot érvénytelenítő bírósági határozat végrehajtható harmadik személyekkel szemben; a házassági vagyonjogi rendszer alakszerűségeire vonatkozó rendelkezéseket, a házassági szerződés nyilvános jellegét és a házassági szerződés végrehajthatatlanságát ennek megfelelően alkalmazni kell.
A házasság érvénytelenségére nem lehet hivatkozni harmadik személlyel szemben a házasságot megelőzően a házastársak egyikével kötött jogügylet tekintetében, kivéve, ha az érvénytelenség kimondása vagy az érvénytelenítés iránti kereset tekintetében a jogszabályban megállapított közzétételi alakszerűségek teljesülnek, vagy a harmadik személy a jogügylet megkötését megelőzően egyébként tudott a házasság érvénytelenségének okáról.
A közvetítés az eljárásindítást megelőző lehetőség. Az eljárás során az igazságügyi hatóságok kötelesek tájékoztatni a feleket a közvetítés lehetőségéről és előnyeiről.
A közvetítés révén rendezhetők a házastársak között a házasság fenntartásával kapcsolatos nézeteltérések, a szülői jogok gyakorlása, a gyermek lakóhelyének megállapítása, a szülők gyermektartáshoz való hozzájárulása, és bármely más, a házastársak közötti kapcsolatból eredő, az őket a jogszabályok szerint megillető jogokkal kapcsolatos nézeteltérés. A mediátor biztosítja, hogy a közvetítés eredménye ne legyen ellentétes a gyermek mindenek felett álló érdekével, és arra ösztönzi a szülőket, hogy elsődlegesen a gyermek szükségleteire összpontosítsanak, és vállalják a szülői felelősséget annak biztosítása érdekében, hogy a különélés vagy a házasság felbontása ne akadályozza a gyermek nevelését és fejlődését.
A közvetítési megállapodás tartalmazza a felek megállapodását a szülői jogok gyakorlásáról, a szülők gyermektartáshoz való hozzájárulásáról és a gyermek lakóhelyének kijelöléséről, a megállapodást azonban a bíróságnak jóvá kell hagynia, és a bíróság köteles megvizsgálni, hogy a megállapodás összhangban áll-e a gyermek érdekeivel.
Ha a házastársak beleegyeznek a házasság felbontásába, és nincs a házasságból vagy azon kívül született vagy örökbefogadott kiskorú gyermekük, a házasságkötés helye vagy a házastársak utolsó közös lakóhelye szerinti anyakönyvi hivatal vagy közjegyző kimondhatja a házasságnak a felek megegyezésén alapuló felbontását, és igazolást adhat ki erről.
A házasság házastársak megegyezésén alapuló felbontását közjegyző akkor is megállapíthatja, ha vannak a házasságból vagy azon kívül született vagy örökbefogadott kiskorú gyermekek, és a felek a névviselésre, a szülői felügyelet gyakorlására, a gyermek lakóhelyének kijelölésére, a személyes kapcsolattartás módjaira, továbbá a gyermek felnevelésével, oktatásával, iskolázásával és szakképzésével összefüggő költségekhez való szülői hozzájárulásra vonatkozó valamennyi kérdésben megállapodnak.
A bontókereset elbírálása bírósági hatáskörbe tartozik.
Területileg a házastársak utolsó közös lakóhelye szerinti bíróság illetékes. Ha a házastársaknak nem volt közös otthona, vagy ha egyik házastárs sem él az utolsó közös otthonnak helyt adó településen, a keresetet az alperes lakóhelye szerint illetékes bíróságon kell benyújtani. Ha ugyanakkor az alperes nem rendelkezik lakóhellyel Romániában, és a román bíróságok nemzetközi joghatósággal rendelkeznek, a keresetet a felperes lakóhelye szerint illetékes bíróságon kell benyújtani. Ha sem a felperes, sem az alperes nem rendelkezik lakóhellyel Romániában, a felek megállapodása alapján a bontókereset bármely romániai bírósághoz benyújtható. Ilyen megállapodás hiányában a bontókeresetet a bukaresti 5. számú körzeti bírósághoz kell benyújtani.
A bontókeresetben az idézésre szolgáló adatokon kívül fel kell tüntetni a kiskorú gyermekek nevét is. A keresethez csatolni kell a házassági anyakönyvi kivonatot, a kiskorú gyermekek születési anyakönyvi kivonatát, és adott esetben a felek által közvetítés révén kötött megállapodást.
Ha a bontókereset a felek megállapodásán alapul, azt mindkét házastársnak vagy hitelesen meghatalmazott közös képviselőjüknek alá kell írnia. Ha a meghatalmazott képviselő ügyvéd, a jogszabályokkal összhangban hitelesítenie kell a házastársak aláírását.
Az elsőfokú bíróság előtt a feleknek személyesen kell megjelenniük, kivéve, ha az egyik házastárs szabadságvesztés-büntetését tölti, őt súlyos betegsége akadályozza, bírósági távoltartási végzés hatálya alatt áll, külföldön rendelkezik lakóhellyel, vagy bármely más körülmény gátolja személyes megjelenését; ilyen esetekben az érintett személyt képviselheti ügyvéd, meghatalmazott képviselő, illetve adott esetben gyám vagy bejegyzett képviselő (curator). Ha az elsőfokú bíróság előtti tárgyalás napján a felperes indokolatlanul marad távol, és csak az alperes van jelen, a keresetet megalapozatlanként el kell utasítani.
A házasság felbontása során eljáró bíróság akkor is hoz határozatot a szülői felügyelet gyakorlásáról, a gyermek felnevelésével és oktatásával összefüggő költségekhez való szülői hozzájárulásról, a gyermek lakóhelyének kijelöléséről és a szülő gyermekkel való személyes kapcsolattartáshoz fűződő jogáról, ha ez a kereseti kérelemben nem szerepel.
A házasság abszolút okokból történő érvénytelenné nyilvánítása iránti keresetet bármely érdekelt fél benyújthatja. A házasság érvénytelenítése iránti kereset személyes jellegű, így nem jár joghatással az örökösökre nézve. Ha ugyanakkor a keresetet a házastársak valamelyike nyújtotta be, örökösei folytathatják az eljárást.
Költségmentesség az azóta módosított 193/2008. törvénnyel módosított és kiegészített, a polgári ügyekben a költségmentességről szóló, 51/2008. sürgősségi kormányrendeletben meghatározott feltételekkel kérhető.
Költségmentesség megítélhető egyenként vagy együttesen a következő formákban: ügyvédi segítségnyújtás, a szakértő, fordító vagy tolmács díjának megfizetése, a végrehajtó díjának megfizetése, valamint a bírósági költségek megfizetése tekintetében mentesítés, engedmény, részletfizetés vagy halasztás.
Teljes költségmentességre jogosult az a személy, akinek a kereset benyújtását megelőző két hónapban a családtagonkénti nettó havi átlagjövedelme nem érte el a 300 RON-t. Ha a jövedelem 600 RON alatt van, a költségmentesség aránya 50%. A felperes szükségleteihez igazodó költségmentességet lehet megítélni más olyan helyzetekben, amikor a konkrét vagy becsült eljárási költségek – például a felperes lakóhelye szerinti tagállamban, illetve Romániában tapasztalható megélhetési költségek közötti különbség miatt – valószínűleg korlátozzák az igazságszolgáltatáshoz való jog hatékony érvényesülését.
Az új polgári eljárásjogi törvénykönyv értelmében a határozattal szembeni fellebbezésre nyitva álló határidő a határozat közlésétől számított 30 nap.
A bontóítélet elismerésére alkalmazandó jogszabály a 2201/2003/EK rendelet. A keresetet az alperes romániai lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróságon kell benyújtani. Ha az alperes tartózkodási helye nem ismert, a keresetet a felperes lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes bíróságon kell benyújtani.
Az elismerésről szóló határozatot az illetékes fellebbviteli bíróságon benyújtott keresettel vagy a Legfelsőbb Semmítő- és Ítélőszékhez benyújtott fellebbezéssel lehet megtámadni.
A nemzetközi magánjogi jogviszonyokra alkalmazandó jog meghatározása során a román bíróság vagy a házasság felbontására és a különválásra alkalmazandó jog területén létrehozandó megerősített együttműködés végrehajtásáról szóló, 2010. december 20-i 1259/2010/EK tanácsi rendeletet, vagy a polgári törvénykönyv 2957. és azt követő cikkeit alkalmazza.
A házastársak a következők közül választhatnak: a szokásos közös tartózkodási helyük szerinti ország joga, az utolsó szokásos közös tartózkodási helyük szerinti ország joga (ha az alkalmazandó jog megválasztására vonatkozó megállapodás megkötésekor legalább egyikük ott él), valamelyik házastárs állampolgársága szerinti ország joga, azon ország joga, ahol a házastársak legalább három évet éltek, vagy a román jog.
Ha a házastársak nem választották meg az alkalmazandó jogot, akkor az a szokásos közös tartózkodási helyük szerinti állam joga, illetve ennek hiányban annak az országnak a joga, ahol az utolsó közös szokásos tartózkodási helyük volt (amennyiben a bontókereset benyújtásakor a házastársak egyike továbbra is abban az országban rendelkezik szokásos tartózkodási hellyel); amennyiben a házastársaknak nincs szokásos tartózkodási helyük, azon ország joga alkalmazandó, amelynek a bontókereset benyújtásakor mindketten állampolgárai voltak; amennyiben pedig különböző országok állampolgárai, akkor az utolsó közös állampolgárságuk szerinti ország jogát kell alkalmazni (ha a bontókereset benyújtásakor legalább egyikük még mindig ennek az országnak az állampolgára). Minden egyéb esetben a román jogot kell alkalmazni.
Utolsó frissítés: 03/12/2015

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság