(3)11 Amennyiben az építésügyi hatóság az eljárást a környezetvédelmi, illetve egységes környezethasználati engedély megszerzéséig a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény alapján felfüggeszti, az eljárást felfüggesztő végzésnek tartalmaznia kell – a Khvr. 6. számú mellékletének figyelembevételével – a környezeti hatástanulmány tartalmi követelményeit.
4/B. §12 (1) A VET hatálya alá tartozó villamosenergia-ipari építésügyi eljárásokban az ügyfél a kérelmet elektronikusan is benyújthatja.
5. § (1)13 Az építési munkák megkezdéséről és várható befejezéséről köteles az engedély jogosultja (a továbbiakban: építési engedélyes) az ügyfeleket a helyben szokásos módon, továbbá a Hatóságot, valamint a külön jogszabályban meghatározott építésügyi hatóságot – a munka megkezdése előtt 15 nappal – írásban értesíteni.
(5)14 A Hatóság kérelemre soron kívüli eljárást folytathat le, illetve a (6) bekezdésében meghatározott esetben folytat le. A soron kívüli eljárás ügyintézési határideje tizenöt nap.
(8)16 Villamosmű, termelői vezeték, magánvezeték és közvetlen vezeték vezetékjoga, használati joga vagy szolgalmi joga által érintett ingatlan telekalakítása esetén a vezetékjogot, a használati jogot, a szolgalmi jogot érvényesíteni kell. A változási vázrajzot a jog jogosultjával ellen kell jegyeztetni. Ha a vezetékjog, használati jog, szolgalmi jog feltüntetése megfelel az alapjául szolgáló hatósági határozatnak, az ellenjegyzést a jogosult nem tagadhatja meg.
6. §17 (1) Az első és másodfokú villamosenergia-ipari építésügyi engedélyezési eljárásban – a 37. § (1) bekezdés f) és g) pontjában foglalt kivételekkel – a 4. számú melléklet 1. pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén és szakkérdésben a 4. számú melléklet 1. pontjában meghatározott hatóságok szakhatóságként járnak el.
(1a)18 A 4. számú melléklet 1. pontjában foglalt táblázat 4. sorában meghatározott szakhatóság állásfoglalásában a megkeresésben foglaltakkal kapcsolatban nyilváníthat véleményt, egyéb körülményről nem nyilatkozhat.
7. §19 Az építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött villamosenergia-ipari építmény, építési tevékenység építőipari kivitelezési tevékenysége akkor folytatható, ha megfelel a következőknek:
7/A. §20
(2)21 A kérelmet az 5. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. melléklet 11. pontja szerinti tartalommal 2 példányban, valamint az ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
(3)22 A jogerős elvi engedély egy évig hatályos. Időbeli hatálya egy ízben legfeljebb egy évvel meghosszabbítható, ha a jogszabályok, valamint a kötelező hatósági előírások időközben nem változtak meg.
(4)23 Az elvi engedély időbeli hatályán belül kezdeményezett építésügyi hatósági engedélyezési eljárás során szakhatóság közreműködése esetén a szakhatóságot és az építésügyi hatóságot az elvi engedély azokban a kérdésekben, amelyekről kifejezetten rendelkezett, akkor is köti, ha időközben a jogszabályok, valamint a kötelező hatósági előírások megváltoztak. Az elvi engedély alapján építési munka nem végezhető.
10. § (1)25 A VET 121. §-ában meghatározott jogok gyakorlása során az ingatlan használatának akadályozásával vagy korlátozásával okozott kárral összefüggésben fizetendő kártalanítás összegében a hálózati engedélyes és az ingatlan tulajdonosa állapodik meg. Megállapodás hiányában a hálózati engedélyes a jogerős engedélyben foglalt jogainak gyakorlását csak akkor kezdheti meg, ha a saját költségére készítendő szakvéleményben foglalt kártalanítás összegét az ingatlan tulajdonosnak átadta, vagy – ha ez az ingatlantulajdonos érdekkörében felmerült ok miatt nem lehetséges – annak javára a bíróságon kezelt letétekről szóló külön jogszabály rendelkezéseinek megfelelően bírósági letétbe helyezte, és arról az ingatlan tulajdonosát hitelt érdemlően igazolható módon értesítette. Ha a tájékoztatásra az ingatlantulajdonos érdekkörében felmerült ok miatt nem kerül sor, az engedélyes köteles erről az engedélyező hatóságot a tájékoztatást kizáró ok igazolásával egyidejűleg tájékoztatni.
(1a)26 Ha a bírósági letétbe helyezést a kártalanítási összeg mértéke nem teszi lehetővé, úgy az engedélyes a hatóságnak igazolja az összeg rendelkezésre állását.
(3)27 Ha a hálózati engedélyes a jogerős határozatban foglalt jogai gyakorlása során tevékenységével összefüggő kárt az ingatlan tulajdonosának nem fizeti meg, az általa felajánlott és az ingatlan tulajdonosa által át nem vett összeg, valamint a fizetési biztosíték a kártalanítást nem fedezi, vagy az ingatlan tulajdonosa a kártalanítás összegével nem ért egyet, az ingatlan tulajdonosa a további igényét bírósági eljárás során érvényesítheti.
11. §28
13. § (1)29 Az előkészítő eljárás részeként a hálózati engedélyes vagy megbízása alapján a tervező helyszíni szemlét szervezhet meg. A hálózati engedélyes (vagy megbízottja) a helyszíni szemlére az ügyfeleket és az érintett szakhatóságokat, közműveket, kezelőket és üzemeltetőket a 3. számú melléklet 1. pontja szerinti nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével nyolc nappal korábban hívja meg.
(3)30 Ha helyszíni szemlére nem kerül sor, a hálózati engedélyesnek vagy megbízása alapján a tervezőnek a 3. számú melléklet 2. pontja szerinti nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével az ügyfelek nyilatkozatait, a közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatait meg kell kérni, és a vezetékjogi engedély iránti kérelemhez csatolni kell. Az ügyfelek nyilatkozatai tekintetében a (2) bekezdésben foglaltak irányadók.
14. § (1)31 A hálózati engedélyesnek a vezetékjog engedélyezése iránti kérelmet az 1. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 4. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtania a Hatósághoz.
(3)32 Ha a közcélú hálózat építésével egy időben – annak részbeni átépítése miatt – megszüntetésre is sor kerül, akkor annak engedélyezése – a 14. § (4) bekezdésében meghatározott esetben – a vezetékjogi engedéllyel együttesen kérelmezhető. A Hatóság ebben az esetben a vezetékjogot és a megszüntetést egy eljárás keretében engedélyezi.
(4)33 Bontási engedély alapján végezhető
(2)34 Erdőnek és fásított területnek közcélú vezeték létesítése céljából szükséges átvágása esetén – megállapodás alapján – a faanyag kitermelése, elszállítása és hasznosítása az erdő, illetőleg a fásított terület tulajdonosának a kötelezettsége és jogosultsága. Ha a tulajdonos az itt meghatározott kötelezettségét az építési engedélyes felszólítása ellenére nem teljesíti, az építési engedélyes saját költségére a faanyagot kitermelheti, ez esetben a faanyag az építési engedélyes tulajdonába kerül.
17. §35 (1) Az építési engedélyes névváltozása esetén erről szóló köz- vagy magánokiratot, míg jogutódlás és az építési engedélyes személyében történt változás bejelentéséhez hitelesített köz- vagy magánokiratot kell a kérelemhez mellékelni.
18. §36 A Hatóság a vezetékjogi engedély hatályát az építési engedélyes által az időbeli hatály lejárta előtt benyújtott kérelem alapján legfeljebb két évvel abban az esetben hosszabbíthatja meg, ha az engedély a meghosszabbítás idején hatályban lévő jogszabályi előírásoknak megfelel, valamint az építési engedélyes ismételten beszerzi a vezetékjogi engedélyezés eljárásban részt vett közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatát.
20. § (1)37 Az építési engedély iránti kérelmet az 5. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 7. pontja szerinti tartalommal 2 példányban, valamint az ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
(2)38 A szakhatósághoz intézett megkereséshez csatolni kell a 3. számú melléklet 7. pontjában felsorolt vonatkozó műszaki dokumentációkat. A közművek, kezelők és üzemeltetők nyilatkozatát a hálózati engedélyes vagy megbízása alapján a tervező köteles beszerezni és a kérelemhez csatolni.
(2a)39 Az építési engedély iránti kérelemhez csatolni kell az e-közműt üzemeltető szervezet tanúsítványát arról, hogy a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetője regisztrált e-közmű adatszolgáltató.
(3)40 Ha a tervezett belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezése termőföld időleges vagy végleges igénybevételével jár, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell a ingatlanügyi hatóság más célú hasznosítást engedélyező jogerős határozatát.
21. § (1)41 Ha a használati jog alapítása az ingatlan tulajdonosával kötött megállapodás alapján jött létre, akkor a hálózati engedélyesnek az építési engedély iráni kérelemhez csatolni kell a megállapodást, a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezését biztosító használati jogot feltüntető, földmérő által készített és az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot és annak igazolását, hogy használati jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére irányuló kérelmet az ingatlanügyi hatósághoz benyújtotta.
(2)42 Ha megállapodás hiányában a hálózati engedélyes az ingatlan használatára vonatkozó használati jog megállapítását a Hatóságtól kérelmezi, az arra vonatkozó kérelméhez a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés elhelyezését biztosító, a kérelmezett használati jogot feltüntető, földmérő által készített és az ingatlanügyi hatóság által hatályos záradékkal ellátott változási vázrajzot 5 példányban köteles csatolni.
(3)43 A használati jog jogosultjának névváltozása esetén erről szóló köz- vagy magánokiratot, míg jogutódlás és az engedélyes személyében történt változás bejelentéséhez hitelesített köz- vagy magán okiratot kell a kérelemhez mellékelni.
(4)44 A Hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok beszerzése érdekében – az építési engedélyes cégkivonatát a cégnyilvántartásból elektronikus úton, közvetlen lekérdezéssel szerzi meg.
22. §45 A Hatóság az építési engedély hatályát a hálózati engedélyes által az időbeli hatály lejárta előtt benyújtott kérelem alapján legfeljebb két évvel abban az esetben hosszabbíthatja meg, amennyiben az engedély a meghosszabbítás idején hatályban lévő jogszabályi előírásoknak megfelel, valamint ha a hálózati engedélyes ismételten beszerzi az építési engedélyezési eljárásban részt vett közművek, kezelők, üzemeltetők időközben lejárt nyilatkozatát.
23. § (1)46 Az erőmű építési engedélyezési eljárás a termelői engedélyes vagy az építtető kérelmére indul. Az eljárásra e rendelet 20. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
(1a)47 Az építésügyi hatóság engedélyét kell kérni a 20 MW-ot meghaladó teljes bemenő hőteljesítményű, hő alapú villamosenergia-termelő létesítmény jelentős korszerűsítésére.
(2)48 A termelői engedélyesnek vagy az építtetőnek az építési jogosultságát a kérelem benyújtásával egyidejűleg igazolnia kell. Az építési jogosultság – a (3) bekezdésben foglaltak figyelembevételével – a következő okiratokkal igazolható:
bb)49 a kisajátítási eljárás útján megszerzett ingatlan birtokba adását vagy a kisajátítási határozat azonnali végrehajtását elrendelő határozattal vagy a kisajátításról szóló határozattal;
(2a)50 A termelői engedélyesnek vagy az építtetőnek szélerőmű vagy szélerőmű park építési engedélyezési eljárása során az építési engedély iránti kéreleméhez csatolni kell a villamosművek, valamint a termelői, magán- és közvetlen vezetékek biztonsági övezetéről szóló miniszteri rendeletben megállapított biztonsági övezetben korlátozni kívánt idegen ingatlan tulajdonosával a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény rendelkezései szerint kötött megállapodást is. A megállapodásban rendelkezni kell a korlátozás mértékéről és a kártalanításról, valamint a korlátozás ingatlan-nyilvántartásban történő feltüntetéséről. Az előírt biztonsági övezet nagyságát és a korlátozás tényét illetően az ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzést az engedélyes köteles kérni.
(2b)51 Szélerőmű vagy szélerőmű park esetén, ha a tervezett villamos erőmű termőföld igénybevételével jár, az engedély iránti kérelemhez mellékelni kell az ingatlanügyi hatóság művelés alól kivonást engedélyező, legalább három éve jogerőre emelkedett határozatát.
(3)52 Ha a kérelmező a kérelemhez az érintett telekre vonatkozó tulajdonjogát feltüntető ingatlan-nyilvántartási tulajdoni lap három hónapnál nem régebbi hiteles másolatát nem csatolja, a Hatóság – az ügy elbírálásához szükséges adatok szolgáltatása iránt – megkeresi az ingatlan-nyilvántartást vezető szervet.
(4)53 A 20 MW teljes bemenő hőteljesítményt meghaladó villamosenergia-termelő létesítményre vonatkozó építési engedélyre irányuló kérelemhez – a (7) bekezdésben foglalt esetkör kivételével – csatolni kell az erőmű nagy hatásfokú kapcsolt energiatermelő létesítményként történő üzemeltetésére, illetve átalakítására vonatkozó, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: MEKH) által jóváhagyott költség-haszon elemzést.
(5)54 Ha a jóváhagyott költség-haszon elemzés eredménye pozitív, azaz a diszkontált bevételek meghaladják a diszkontált kiadások összegét, úgy az építési engedély – a (6) bekezdésben foglalt esetkör kivételével – csak az erőmű nagy hatásfokú kapcsolt termelésre alkalmas létesítményként történő megvalósítására adható ki.
(6)55 A MEKH kérelemre pozitív eredményű, jóváhagyott költség-haszon elemzés esetén is mentesítheti a kérelmezőt az (5) bekezdés szerinti kötelezettségek teljesítése alól jogi, tulajdoni vagy finanszírozási okokra figyelemmel.
(7)56 Az (5) bekezdésben meghatározott költség-haszon elemzést nem kell csatolni az engedélyezés iránti kérelemhez
ca)57 rendelkezik a Pest Megyei Kormányhivatal igazolásával arról, hogy megfelelő elkülönített helyet biztosítanak a szén-dioxid leválasztásához és sűrítéséhez szükséges berendezések telepítéséhez,
(8)58 A MEKH az erőmű kérelme alapján mentesítheti a költség-haszon elemzés elkészítése alól azt az erőművet, amelyet egy ötéves időszak alatti mozgóátlag alapján kevesebb, mint 1500 óra üzemelésre terveztek.
23/A. §59 (1) A szélerőmű vagy szélerőmű park építési engedélyezési eljárásában az országos illetékességgel eljáró Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kormányhivatal vezetőjének (az e §, valamint a 23/B., 29/A. és 29/B. § alkalmazásában a továbbiakban: Kormányhivatal) szakhatósági állásfoglalását be kell szerezni az építési engedély iránti kérelem és mellékletei megküldésével.
23/B. §60 (1) A szakhatósági eljárás során a Kormányhivatal – az építési engedély iránti kérelem és mellékletei megküldése mellett – beszerzi a településfejlesztésért és településrendezésért, az iparügyekért, a környezetvédelemért, természetvédelemért, valamint az energiapolitikáért felelős miniszterek képviselőinek részvételével működő bizottság (a továbbiakban: Bizottság) véleményét. A Kormányhivatal a szakhatósági állásfoglalás kiadása során mérlegeli a Bizottságtól beszerzett véleményt.
(4) A Bizottság tagja csak olyan személy lehet, aki törvény alapján vagyonnyilatkozat-tételre köteles.
(5) A Bizottság az ügyrendjét maga állapítja meg.
24. § (1)61 Ha a termelői vezeték és az ahhoz tartozó tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés építésének engedélyezése a VET 132. §-ának (1) bekezdése alapján vezetékjogi engedélyezési eljárással történik, akkor az eljárás során e rendelet 12–18. §-ában foglalt rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol a rendelet hálózati engedélyest említ, azon a termelői, magán- vagy közvetlen vezeték engedélyesét vagy az építtetőt kell érteni.
(2)62 A vezetékjoggal engedélyezett termelői vezeték csak abban az esetben minősül közcélú hálózatnak, amennyiben a MEKH a vonatkozó követelmények teljesülését követően azt közcélúvá nyilvánítja.
(3)63 Az (1) bekezdésben nem említett termelői vezeték, a magánvezeték vagy a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseinek építési engedélyezési eljárása során az építési engedély iránti kéreleméhez csatolni kell a VET 132. §-ának (2) bekezdése szerint a korlátozni kívánt idegen ingatlan tulajdonosával a Ptk. rendelkezései szerint kötött megállapodást is. A megállapodásban rendelkezni kell a korlátozás mértékéről és a kártalanításról, valamint a szolgalmi jog alapításáról. A megállapodáson alapuló szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését az engedélyes köteles kérni.
(4)64 Az (1) bekezdésben nem említett termelői, magán- vagy közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseinek építési engedélyezési eljárása során e rendelet 12–18. §-ában foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni a (3) bekezdésben foglalt eltérésekkel, továbbá azzal, hogy ahol a rendelet hálózati engedélyest említ, azon a termelői, magán- vagy közvetlen vezeték engedélyesét vagy az építtetőt kell érteni.
25. § (1)65 A közcélú hálózat, a termelői vezeték, a magánvezeték, a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezése a villamosmű műszaki biztonsági követelményeire vonatkozó külön jogszabályban meghatározott üzembe helyezési eljárás lefolytatását követően üzembe helyezhető. Az üzembe helyezési eljárás feltételeit az engedélyes biztosítja.
(2)66 Az üzemeltetési engedély iránti kérelmet – a kisfeszültségű hálózati elem esetét kivéve – az engedélyesnek a 6. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 9. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtania a Hatósághoz.
(3)67 Az (1) bekezdésben felsorolt építmények közül a kisfeszültségű hálózati elem esetében az üzembe helyezési eljárás lefolytatását követő 8 napon belül az engedélyes a 6. számú melléklet szerinti adattartalommal bejelenti a Hatóságnak. A bejelentéshez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 9. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtania a Hatósághoz.
(1a)68 Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre üzemeltetési engedély csak akkor adható, ha a kérelmező az üzemeltetési engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltető igazolását a geodéziai bemérésben szereplő nyomvonal ellenőrzéséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A Hatóság az üzemeltetési engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.
26/A. §69 (1) A 25. § (1) bekezdésében felsorolt építmények közül a kisfeszültségű hálózati elem esetében az üzembe helyezési eljárás lefolytatásáról szóló bejelentésben foglaltakat a Hatóság tizenöt nap elteltével hallgatással tudomásul veszi, a tudomásulvételt a hiányzó feltételek teljesítéséhez kötheti, vagy a tudomásulvétellel egyidejűleg határidő megjelölésével az esetlegesen hiányzó munkálatok elvégzésére kötelezi a kérelmezőt.
26/B. §70 Az üzemeltető a 26/A. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint a Hatóság jogszerű hallgatása alapján gyakorolhatja a VET 133. § (3) bekezdésében meghatározott jogosultságokat.
27. § (1)71 Az erőmű, illetve a belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezés a villamosmű műszaki biztonsági követelményeire vonatkozó külön jogszabályban meghatározott üzembe helyezési eljárás lefolytatását követően helyezhető üzembe. Az üzembe helyezési eljárás feltételeit az engedélyes biztosítja.
(3)72 A használatbavételi engedély iránti kérelmet a 7. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 8. pontja szerinti tartalommal, két példányban, valamint az adott ügyben érintett szakhatóságok számától függően további 1-1 példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
28. §73 A szakhatósághoz intézett megkereséshez csatolni kell a 3. számú melléklet 8. pontjában felsorolt vonatkozó műszaki dokumentációkat. Az építési engedélyezési eljárásban részt vett közművek, kezelők és üzemeltetők nyilatkozatát az engedélyes köteles beszerezni és a használatbavételi engedély iránti kérelemhez csatolni.
c)74 az engedély megadásához az érintett közművek, kezelők és üzemeltetők hozzájárultak-e.
29/A. §75 (1) A szélerőmű vagy szélerőmű park használatbavételi engedélyezési eljárásában az országos illetékességgel eljáró Kormányhivatal vezetőjének szakhatósági állásfoglalását be kell szerezni az építési engedély iránti kérelem és mellékletei, valamint a használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékletei megküldésével.
29/B. §76 (1) A szakhatósági eljárás során a 29/A. § (2) bekezdése szerinti esetben a Kormányhivatal – az építési engedély iránti kérelem és mellékletei, valamint a használatbavételi engedély iránti kérelem és mellékletei megküldése mellett – beszerzi a 23/B. § szerinti Bizottság véleményét. A Kormányhivatal a szakhatósági állásfoglalás kiadása során mérlegeli a Bizottságtól beszerzett véleményt.
(2) A Bizottság a véleménye kialakítása során vizsgálja a szélerőmű, szélerőmű park környezeti, természeti és településrendezési hatásait, valamint mérlegeli a létesítmény használatával vagy a használat elmaradásával várható kedvezőtlen hatások megszüntetésére, elkerülésére, csökkentésére vonatkozóan megtehető vagy a kérelmező által megvalósított intézkedések következményeit.
30. §77 A jogerős használatbavételi engedély közlése után az engedélyes köteles – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról készült ingatlanügyi hatóság által záradékolt változási vázrajzot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtani.
c)78 az engedély megadásához az érintett közművek, kezelők és üzemeltetők hozzájárultak-e.
(2a)79 Közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezetékre fennmaradási engedély csak akkor adható, ha a kérelmező a fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolja az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett üzemeltető igazolását a vezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről. A Hatóság a fennmaradási engedélyt közli a közcélú, magán-, termelői és közvetlen vezeték üzemeltetőjével is.
b)80 az engedélyes az építési jogosultságát e rendelet 23. §-ának (2) bekezdésében meghatározott módon igazolni nem tudta, vagy
33. §81 A fennmaradási engedélyezésre egyebekben e rendeletnek az adott építményfajtára vonatkozó építési, használatbavételi, üzemeltetési engedélyezési eljárására, valamint az üzembe helyezési eljárás lefolytatásáról szóló bejelentésre előírt rendelkezéseit kell alkalmazni.
34. §82 (1)83 Ha a villamosművet, termelői vezetéket, magánvezetéket, közvetlen vezetéket és azok tartószerkezeten elhelyezett, külső, illetve belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezéseit az engedélyes nem kívánja fenntartani, vagy az rendeltetésszerű használatra alkalmatlan állapotban van, illetve az a környezetre, a hálózatra kapcsolt további vételezőkre és felhasználókra veszélyt jelent, az engedélyes köteles – a 14. § (4) bekezdésében, valamint a 9. számú mellékletben meghatározott eseteket kivéve – a Hatósághoz benyújtani a megszüntetés tudomásulvétele iránt kérelmet a 34/B. § (1) bekezdésében meghatározott bontási tevékenység tekintetében.
(2)84 Az olyan vezetékek, tartószerkezeten elhelyezett külső, illetve belső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezések esetében, amelyeknél a csatlakozási pont hálózati engedélyese a hálózat állapotának megvizsgálása alapján megállapította, hogy az a hálózati elem környezetére és a hálózatára kapcsolt további vételezőkre, felhasználókra veszélyt jelent, és tulajdonosa vagy üzemeltetője nincs vagy nem ismert, és amelyre bejelentett felhasználó nem csatlakozik, a csatlakozási pont hálózati engedélyese köteles – a 14. § (4) bekezdésében, valamint a 9. számú mellékletben meghatározott eseteket kivéve – a Hatósághoz benyújtani a megszüntetés tudomásulvétele iránt kérelmet a 34/B. § (1) bekezdésében meghatározott bontási tevékenység tekintetében.
34/A. §85 (1) A 34/B. § (1) bekezdésében meghatározott bontási tevékenység csak akkor kezdhető meg, ha a kérelmező a tevékenység megkezdése előtt legalább tizenöt nappal a bontási szándékára irányuló kérelmét a Hatósághoz benyújtotta, és a bontási tevékenység megkezdését a Hatóság jogszerű hallgatással tudomásul véve az eljárás megindulásától számított tíz napon belül nem tiltotta meg.
34/B. §86 (1) Bontás tudomásulvételéhez kötött minden olyan bontási tevékenység, amely nem tartozik a 14. § (4) bekezdésében és a 9. számú mellékletben felsorolt bontási tevékenységek körébe.
(2) Az (1) bekezdés szerinti bontási tevékenységet a Hatóságnak a bontás tudomásul vételéről szóló döntésétől számított egy évig lehet végezni.
(5) A bontási tevékenység megkezdésének tudomásulvételére irányuló kérelemhez (8. számú melléklet) mellékelni kell:
a) a 3. számú melléklet 10.1–10.6. pontjában meghatározott műszaki dokumentációt,
b)87 nyilvántartott régészeti lelőhelyen vagy műemléki jelentőségű területen végzett bontás tudomásulvételéhez kötött tevékenységek esetében az örökségvédelmi hatósághoz történt bejelentés igazolását, valamint
c) az illeték befizetésének igazolását.
35. § (1)88 A megszüntetési (bontási) munkák megkezdéséről és várható befejezéséről az engedélyes az ügyfeleket a helyben szokásos módon, a szakhatóságokat, valamint a Hatóságot – a munka megkezdése előtt 15 nappal – írásban értesíteni köteles.
(4)89 A (2) bekezdés szerinti értesítéshez a Hatóság részére mellékelni kell a 3. számú melléklet 10.1. pontja szerinti, a villamosmű műszaki biztonsági követelményeire vonatkozó külön jogszabályban meghatározott megszüntetési tervet.
37. § (1)90 Egyszerűsített eljárás folytatható le abban az esetben, ha a kérelem
(2)92 Az (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti eljárások esetében a kérelmezőnek a 3. számú melléklet 2. pontja szerint összeállított nyomvonal-kijelölési dokumentáció megküldésével kell az ügyfelek, a közművek, kezelők, üzemeltetők nyilatkozatait megkérni és a kérelemhez csatolni.
(3)93 Az (1) bekezdés f) és g) pontja szerinti eljárások esetében nem kell az előkészítő eljárást lefolytatni, valamint nem kell a közművek, kezelők, üzemeltetők, illetve az ügyfelek nyilatkozatait megkérni és a kérelemhez csatolni.
(4)94 Az (1) bekezdés a) pontja szerinti eljárások esetében az engedély hatályának lejártát követő 30 napon belül az építési engedélyes köteles az ingatlan eredeti állapotát, vagy ha ez nem megállapítható, művelési ágának megfelelő állapotát helyreállítani, illetve ha ez utóbbi sem lehetséges, kártalanítást nyújtani és erről a Hatóságot értesíteni. Ezen előírások nem, vagy nem megfelelő teljesítése esetén a Hatóság eljárást kezdeményezhet.
(7)96 Ha az egyszerűsített engedélyezési eljárás során a szakhatóság az előírt határidőn belül nem ad ki állásfoglalást, és ellenérdekű ügyfél az első fokú eljárásban nem vesz részt, a hozzájárulását megadottnak kell tekinteni.
(8)97 Az (1) bekezdés c) pontja szerinti egyszerűsített eljárásban módosító határozat adható ki azokban az esetekben, ha a módosítás az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vezetékjoggal érintett terület nagyságát nem változtatja meg. A kérelemhez csatolni kell az egyebekben módosított nyomvonalrajzot is. Nyomvonal módosítása esetén a módosítási engedély kérelemhez csatolni kell a 3. számú melléklet 4.6. pontjában meghatározottak szerinti változási vázrajzot és területkimutatást is.
39. § (1)98 A VET 172–173. §-a szerinti, a vezetékjog fennállását megállapító ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésre alkalmas határozat kiadása, illetve egyszerűsített üzemeltetési engedélyezési engedély iránti kérelmet a 2. számú melléklet, a kérelemhez csatolandó műszaki dokumentációt a 3. számú melléklet 6. pontja szerinti tartalommal, méretekben és példányban kell benyújtani a Hatósághoz.
40. §99 E rendeletben foglalt eljárásokban az eljárási cselekmények 2009. december 28-ig elektronikusan nem gyakorolhatók.
41. §100 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését101 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
41/A. §102 E rendeletnek a közigazgatási bürokráciacsökkentéssel összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelettel [a továbbiakban: Mód. Kr2.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr2. hatálybalépését103 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
41/B. §104
41/C. §105 E rendeletnek a szélerőművekre vonatkozó szabályok módosításáról szóló 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr3.) megállapított 23. § (2a) és (2b) bekezdését, 23/A., 23/B., 29/A. és 29/B. §-át, valamint a Mód. Kr3.-mal módosított 20. § (3) bekezdését, 3. és 4. számú mellékletét a Mód. Kr3. hatálybalépésekor106 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
41/D. §107 E rendeletnek az ”EUROVEGAS” Entertainment & Casino Park Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt”, valamint az ”Ipari Terület Bezenye” Ipari és Kereskedelmi Korlátolt Felelősségű Társaság „felszámolás alatt” stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezetté minősítéséről, a Magyarország Európai Unió melletti Állandó Képviselete kötelezettségteljesítéséhez szükséges intézkedésekről, valamint egyes gazdasági tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 295/2016. (IX. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr4.) módosított 20. § (3) bekezdését, valamint 23. § (2a) és (2b) bekezdését a Mód. Kr4. hatálybalépésekor108 folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell.
42. §109 Ez a rendelet
d)110 az energiahatékonyságról, a 2009/125/EK és a 2010/30/EU irányelv módosításáról, valamint a 2004/8/EK és a 2006/32/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 2012/27/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikkének [2. § (1) bekezdés 3a., 4a, 5a–5c. pontja, 23. § (1a) és (4)–(7) bekezdése]
1. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez111
4.112 A MEKH engedélyének száma, kelte (ha a VET 74. §-a szerinti engedély kiadására a kérelem benyújtását megelőzően sor került).
2. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez113
3. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez114
6.2.116 A hálózati engedélyes nyilatkozata arra vonatkozóan, hogy a közcélú hálózat a vonatkozó műszaki-biztonsági követelményeknek megfelel.
7.7.117 Szélerőmű vagy szélerőmű park esetén az annak elhelyezésére szolgáló ingatlan telekhatáraitól számított 1 km-en belül elhelyezkedő valamennyi ingatlan tulajdonosának az írásbeli hozzájárulása az építmény vagy építmények felépítéséhez.
9.118 Közcélú hálózat, a termelői vezeték, a magánvezeték, a közvetlen vezeték és azok tartószerkezeten elhelyezett, illetve külső kezelőterű átalakító vagy kapcsoló berendezésének üzemeltetési engedélyezéséhez, valamint az üzembe helyezési eljárás lefolytatásáról szóló bejelentéséhez szükséges dokumentáció
4. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez119
A repülőtér és a repülés biztonságát szolgáló földi berendezések biztonsági övezetén belül létesített minden építmény építése esetén, a repülőtér telekhatárától mért
15 kilométer távolságon belül
40 méternél, bárhol másutt a beépítésre szánt területen 100 méternél, beépítésre nem szánt területen 50 méternél magasabb építmény építése, építménymagasságot növelő bővítése, kizárólag helikopter-leszállóhellyel rendelkező repülőtér telkének szélétől mért 500 méteren belül 40 méternél magasabb építmény építése, építménymagasságot növelő bővítése esetén, bontási engedélyezési eljárás kivételével.
A polgári célú repülés biztonsága érdekében az építmény elhelyezése, magassága közvetlen és közvetett hatásainak vizsgálata a légiközlekedésre, a földi telepítésű berendezések működésére és a légiközlekedés biztonságára.
Az állami célú repülés biztonsága érdekében az építmény elhelyezése, magassága közvetlen és közvetett hatásainak vizsgálata a légiközlekedésre, a földi telepítésű berendezések működésére és a légiközlekedés biztonságára
katonai légügyi hatóság
Annak elbírálása kérdésében, hogy a vasúti pálya területének nem közlekedési célú igénybevétele a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett – a tervezett igénybevétel a vasút állagára, a vasúti forgalom biztonságára, a vasútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, fejlesztési terveinek végrehajtására gyakorolt hatása alapján – engedélyezhető-e.
Minden eljárásban a nyomvonalas létesítmény engedélyezése kivételével.
Az építménnyel, létesítménnyel összefüggő tűzvédelmi követelmények érvényre juttatása.
Minden eljárásban, ha az eljárás honvédelmi vagy katonai célú létesítmény működési vagy védőterületén tervezett építmény vagy annak biztonsági övezete érinti a védőterületet.
a) Termőföldön megvalósuló építmény vagy tevékenység esetében, az elvi építési és a bontási, valamint az előmunkálati jog, az üzemeltetési engedélyezési eljárás kivételével, továbbá az olyan szabadvezeték-engedélyezési eljárás kivételével, ahol a létesítendő hálózat oszlopain kívül csak a biztonsági övezete érinti a termőföldet.
5. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez120
6. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez121
Az üzemeltetési engedély iránti kérelem, valamint az üzembe helyezési eljárás lefolytatásáról szóló bejelentés adattartalma
7. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez122
3.123 A MEKH engedélyének száma, kelte (VET 74. §), amennyiben a VET szerint engedélyköteles.
8. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez124
9. számú melléklet a 382/2007. (XII. 23.) Korm. rendelethez125
10 A 4/A. § (2) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 101. § a) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 4/A. § (3) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 4/B. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. július 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
13 Az 5. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
14 Az 5. § (5) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (101) bekezdése szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. §-a alapján a 2011. január 1-jét követően indult ügyekben és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
15 Az 5. § (7) bekezdését a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
16 Az 5. § (8) bekezdését a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
17 A 6. § a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 6. § (1a) bekezdését a 218/2017. (VII. 31.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése iktatta be.
19 A 7. § a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 33. §-ával megállapított szöveg.
20 A 7/A. §-t a 267/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 454/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 3. § a) pontja. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 3. § (2) bekezdését.
21 A 8. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
22 A 8. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 8. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
24 A 8. § (5) bekezdését a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
25 A 10. § (1) bekezdése a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
26 A 10. § (1a) bekezdését a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 12. §-a iktatta be.
27 A 10. § (3) bekezdése a 171/2015. (VI. 30.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
28 A 11. §-t és az azt megelőző alcímet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 101. § b) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
29 A 13. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
30 A 13. § (3) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
31 A 14. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
32 A 14. § (3) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
33 A 14. § (4) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (5) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 15. § (2) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
35 A 17. § a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 18. § a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének b) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607–608. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
37 A 20. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
38 A 20. § (2) bekezdése a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
39 A 20. § (2a) bekezdését a 369/2016. (XI. 29.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
40 A 20. § (3) bekezdése a 295/2016. (IX. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 21. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
42 A 21. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
43 A 21. § (3) bekezdése a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 21. § (4) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 355/2012. (XII. 13.) Korm. rendelet 31. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 22. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607–608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
46 A 23. § (1) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének c) pontja, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § a) pont aa) alpontja szerint módosított szöveg.
47 A 23. § (1a) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (1) bekezdése iktatta be.
48 A 23. § (2) bekezdésének bevezető szövegrésze a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének c) pontja, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § a) pont ab) alpontja szerint módosított szöveg.
49 A 23. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontja a 154/2013. (V. 24.) Korm. rendelet 13. §-ával megállapított szöveg.
50 A 23. § (2a) bekezdését a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 295/2016. (IX. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 23. § (2b) bekezdését a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 295/2016. (IX. 29.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 23. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (4) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
53 A 23. § (4) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
54 A 23. § (5) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
55 A 23. § (6) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
56 A 23. § (7) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
57 A 23. § (7) bekezdés c) pont ca) alpontja a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 111. § (5) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
58 A 23. § (8) bekezdését a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 34. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 23/A. §-t a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
60 A 23/B. §-t a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
61 A 24. § (1) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 24. § (2) bekezdése a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 24. § (3) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 7. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2008. október 7. napját követően indult ügyekben kell alkalmazni.
64 A 24. § (4) bekezdése a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 25. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
66 A 25. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (6) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
67 A 25. § (3) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (7) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
68 A 26. § (1a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 18. § (1) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
69 A 26/A. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (8) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 26/B. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (8) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 27. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
72 A 27. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
73 A 28. § a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
74 A 29. § (1) bekezdés c) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
75 A 29/A. §-t a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be.
76 A 29/B. §-t a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdése iktatta be.
77 A 30. § a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
78 A 32. § (1) bekezdés c) pontja a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
79 A 32. § (2a) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 18. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
80 A 32. § (3) bekezdés b) pontja a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
81 A 33. § a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (9) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
82 A 34. § a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
83 A 34. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (10) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
84 A 34. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (10) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
85 A 34/A. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (11) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
86 A 34/B. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (11) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
87 A 34/B. § (5) bekezdés b) pontja a 218/2017. (VII. 31.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 35. § (1) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg, e módosító rendelet 45. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. március 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
89 A 35. § (4) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (12) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
90 A 37. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
91 A 37. § (1) bekezdésének e) pontját a 239/2008. (IX. 29.) Korm. rendelet 7. § (3) bekezdésének a) pontja hatályon kívül helyezte.
92 A 37. § (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
93 A 37. § (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 608. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
94 A 37. § (4) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a, a 63/2012. (IV. 2.) Korm. rendelet 6. § j) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 37. § (6) bekezdését a 116/2010. (IV. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdés c) pontja.
96 A 37. § (7) bekezdését a 116/2010. (IV. 15.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
97 A 37. § (8) bekezdését a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
98 A 39. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 607. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
99 [A 41–42. §-nak a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-ával beiktatott, a 68. § alapján 2011. szeptember 15-étől hatályos szövege: „41. § E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
42. § Ez a rendelet
való megfelelést szolgálja.”.]
100 A 41. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
101 A hatálybalépés napja: 2011. szeptember 15.
102 A 41/A. §-t a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 99. § (13) bekezdése iktatta be.
103 A hatálybalépés időpontja 2015. december 31.
104 A 41/B. §-t a 267/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 454/2016. (XII. 19.) Korm. rendelet 3. § b) pontja. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 3. § (2) bekezdését.
105 A 41/C. §-t a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (4) bekezdése iktatta be.
106 A hatálybalépés napja 2016. szeptember 23.
107 A 41/D. §-t a 295/2016. (IX. 29.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdése iktatta be.
108 A hatálybalépés időpontja 2016. szeptember 30.
109 A 42. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 44. §-a iktatta be.
110 A 42. § d) pontját a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 35. §-a iktatta be.
111 Az 1. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § a) pontjával megállapított szöveg.
112 Az 1. számú melléklet 4. pontja a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § b) pontja szerint módosított szöveg.
113 A 2. számú melléklet a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 606. § (8) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
114 A 3. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § b) pontjával megállapított szöveg.
115 A 3. számú melléklet 3. pontját a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 101. § c) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
116 A 3. számú melléklet 6.2. pontja a 405/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
117 A 3. melléklet 7. pont 7.7. alpontját a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (5) bekezdése iktatta be.
118 A 3. számú melléklet 9. pont nyitó szövegrésze a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 100. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
119 A 4. számú melléklet a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 117. § (3) bekezdésével megállapított, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 100. § (2) bekezdése, a 99/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 6. §-a, a 259/2016. (VIII. 31.) korm. rendelet 89. §-a, a 277/2016. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (6) bekezdése, a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 111. § (6)–(7) bekezdése, a 162/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 13. §-a, a 218/2017. (VII. 31.) Korm. rendelet 1. § (3) bekezdése, a 343/2017. (XI. 15.) Korm. rendelet 9. §-a szerint módosított szöveg.
120 Az 5. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § d) pontjával megállapított szöveg.
121 A 6. számú melléklet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 100. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
122 A 7. számú melléklet a 245/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 11. § f) pontjával megállapított szöveg.
123 A 7. számú melléklet 3. pontja a 122/2015. (V. 26.) Korm. rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
124 A 8. számú melléklet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 100. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
125 A 9. számú mellékletet a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 100. § (5) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.


text:
Mutyik kavalkádja | kdnp.hu
Mutyik kavalkádja
KDNP: A baloldal tele van korrupciós ügyekkel! LMP: Holló a hollónak? Fidesz: Parkolási mutyi! Szegeden!
Különös pillanatok kísérik a Tisztelt Házban az azonnali kérdések műfaját. Az elnök csenget, hosszasan csenget, rövid szünetet rendel el, mert vége az interpellációknak, vége a „kötelező szavazás” okozta frakciófegyelemnek, a képviselők zöme elindul a büfébe, a folyosóra vagy egyéb szükséges dolgait végezni. Pillanatok alatt harmadnyian maradnak. Így kezdődik. Mindig így kezdődik. A siker egyik oldalon sem kétséges: minden párt hálásan megtapsolja a szószóját! Szolidan stilizálva – udvariasan mellőzve a zajokat, közbekiabálásokat – tallóztuk a téli szünet előtti szónoklataikat.
HOLLIK ISTVÁN, (KDNP): - Államtitkár Úr! Nem telik el úgy nap, hogy ne jönne velünk szembe egy-egy újabb, ellenzékhez köthető korrupciós ügy. Éppen a mai nap híre, hogy Simon Gábor nem járult hozzá ahhoz, hogy a magyar ügyészséget tájékoztassák a svájci bankszámlájáról. Folytathatjuk a sort a nemrég elítélt Juhász Ferenccel, vagy éppen a titokzatos józsefvárosi MSZP-s feketepénztárral, vagy éppen Hiszékeny Dezső képviselő úrral, aki ellen vesztegetés gyanúja miatt büntetőeljárás van jelenleg is folyamatban. De persze ne feledkezzünk meg KáGéBéláról sem! Tehát nem túlzás azt állítani, hogy az ellenzék teli van korrupciós ügyekkel. És nemrég kiesett egy újabb, nagyon régi csontváz a szocialisták korrupciós szekrényéből: a csillebérci gyermektábor ügye, ami nekünk, fiataloknak kifejezetten fájó ügy.
- Csillebérc mutyizós privatizációjából is látszik, hogy a baloldal nem ma kezdte a korrupciós szakmát. A gyermektábor lenyúlásánál, érdekes módon, ismerős arcokat találunk. Ott volt Gyurcsány Ferenc, Nyakó István vagy éppen Varju László is, akik akkor a KISZ, Demisz vagy éppen az úttörőszövetség vezetőiként játszották ki - most már a bíróság által is jogellenesnek ítélt módon - ezt az igen értékes állami vagyontárgyat haveri kezekbe. Viszont a nemrég megszületett bírósági döntés végre kimondta: érvénytelen volt az az ajándékozási szerződés, amivel a baloldalhoz köthető emberek le akarták nyúlni a csillebérci gyermektábort. Bár a bíróság már több mint két hónapja meghozta ezt a döntését, az állam még mindig nem tudta birtokba venni ezt a gyermektábort. Ezért is kérdezem:
- Mi ennek a késlekedésnek az oka?
- Meddig kell várjunk arra, hogy 25 év után Csillebérc végre visszakerüljön a jogos tulajdonosához?
Dr. RÉTVÁRI BENCE, (Emberi Erőforrások Minisztériumának államtitkára): - Képviselő Úr! A rendszerváltás koráig visszanyúló, a rendszerváltás korabeli spontán privatizáció és az utána ezt fedő szocialista kormányzati tevékenység kiemelt példájának tekinthető, hogy az elmúlt két hónapban, rengeteg szocialista és DK-s politikus neve felmerült ez ügyben. Akár Gyurcsány Ferencé, aki a KISZ Központi Bizottság utolsó titkára volt, és az egyik utolsó döntése volt, mint kiderült, a bíróság által is érvénytelen döntése a KISZ-nek, hogy átjátszotta ezt az ingatlant. De ott van Varju László, Nyakó István, Nagy Nóra egykori képviselő, Butor Klára egykori pártigazgató, majd Rácz Péter, akik ebben az ügyben és a Szocialista Pártban is nyakig benne voltak. Az elmúlt két hónap során egyikük sem cáfolta ezeket a vádakat.
- Rácz Péter ellen jogerős bírósági döntés van, amelyik büntetőügyben elmarasztalta őt. Az elmúlt két hétben sem léptek semmit annak érdekében, hogy a fiatalok visszakapják a csillebérci 4,5 hektárt. Pedig van ott szabadtéri színpad, szállás, rengeteg, több mint 1500 férőhellyel, futballpálya, futópálya, medence, kosárlabdapálya, röplabdapálya, sportcsarnok, éttermek, rendezvénytermek, iroda és raktár. Mindezeket jogtalanul, már két hónapja a bíróság jogerős döntését követően birtokolják ezek a Szocialista Párthoz köthető politikusok vagy volt politikusok. Mindennap 3,5 millió forintot vesznek el a magyar fiataloktól, mert ezeknek a szolgáltatásoknak ennyi az értéke. Havonta 100 millió forint az, amit elvesznek a magyar fiataloktól, mert nem hajtják végre a magyar bíróság jogerős döntését. Ezért innen is arra szólíthatjuk fel őket, hogy 25 évig egy jogsértő állapotot hoztak létre, a szocialista kormányok alatt perelhúzó magatartással meg akarták akadályozni, hogy az igazság kiderüljön és a bíróság meghozza a döntését; most, hogy már végleges döntés született 15 évi pereskedés után, ne vegyenek el a fiataloktól napi 3,5 millió forintot, havi 100 millió forintot, hanem minél hamarabb hajtsák végre a magyar bíróság jogerős ítéletét.
HOLLIK ISTVÁN: - Szeretném egy nemrég kiderült tényre felhívni képviselőtársaim figyelmét. A csillebérci gyermektábor egyik legértékesebb vagyoneleme a csillebérci vadászház volt. Ezt 1997-ben, természetesen szocialista módon, mélyen áron alul értékesítették. Ennek a vadászháznak az 50 százalékos tulajdonrésze, hogy, hogy nem, egy olyan kínai üzletemberhez került, akinek a hazai kézbesítési megbízottja Varju László, jelenleg is aktív DK-s képviselő úr felesége.
- Az Ifjúsági Kereszténydemokrata Szövetség nemrég kérdést tett fel Varju Lászlónak. Azt kérték, hogy tisztázza a viszonyát ehhez a kínai üzletemberhez. Sajnos a képviselő úr nem tartózkodik a teremben, de most ezt az alkalmat mégis felhasználnám arra, hogy megkérjem, nyugtasson meg bennünket, hogy az említett üzletembert nem strómanként használta.
Dr. RÉTVÁRI BENCE: - Aki az interneten böngészett az elmúlt hetekben, láthatta azt a képriportot, amely bemutatta a csillebérci tábor állapotát. Láthatta, milyen állapotban fogja a magyar állam visszakapni, hiszen valószínűleg sejtették, hogy ezt az ebül szerzett dolgot nem tudják megtartani. Annyi hasznot kiszedtek belőle, amennyit tudtak hétről hétre, hónapról hónapra, és utána leromlott állapotban, szörnyű körülmények között, beomló, beázó tető, omladozó falak mellett fogják visszaadni azt, amit teljesen jó állapotban, ingyenesen játszottak ki az állami közvagyonból és próbáltak magánvagyonná tenni. Butor Klára egykori MSZP-s pártigazgató által vezetett alapítványhálózathoz juttatták volna az úttörőszövetség alapszabálya szerint.
Dr. SCHIFFER ANDRÁS, (LMP): - Hát úgy tűnik, folytatjuk, tudniillik a héten a kormány kedvenc napilapjában megjelent egy cikk, hogy azért nem lehet tudni, hogy Simon Gábornak honnan lett az a rejtélyes 200 milliója a bécsi bankszámlán, mert Svájc mentőövet dobott az MSZP egykori második emberének, és nem hajlandó jogsegélyt adni. Ezzel szemben a helyzet viszont az, hogy létezik egy 2005/60/EK irányelv, azonkívül pedig egy 2000/642. európai tanácsi határozat, amely alapján Magyarországnak is van egy úgynevezett financial intelligence unitja, tehát egy pénzügyi hírszerző egysége, és ez nem más, mint a Tállai András felügyelete alatt álló Nemzeti Adó- és Vámhivatal, a NAV, és a NAV-nak elvileg rendelkeznie kell azokkal az információkkal, amely információkkal az osztrák társszerv rendelkezik. Az osztrák társszervnek elvileg a rá vonatkozó és Magyarországon is hatályban lévő pénzmosás elleni szabályok alapján nemcsak hogy azonosítania kellett ezt a személyt, hanem arról is nyilatkoztatnia kellett, hogy hogyan került a bécsi bankszámlára ez a pénz. Tehát továbbra is az a kérdésem: meddig kell még várni arra, hogy a magyar közvélemény megtudja azt, hogy egyáltalán honnan lett az egykori szocialista államtitkárnak és képviselőnek ez a rengeteg pénze ezen a rejtélyes bécsi bankszámlán?
- Lassan a vége felé közeledik viszont a Hagyó-per. Hogy történhet az, hogy lefolyik egy eljárás, jogerős befejezés előtt állunk, és úgy tűnik, hogy lassan glóriát raknak Hagyó Miklós és társai feje fölé. A fideszes elszámoltatás csúfosan megbukott, viszont egyetlen embert a nyomozó hatóság egyszer sem indítványozott kihallgatni, és ez az ember nem más, mint Hagyó Miklós, illetve Mesterházy Ernő főnöke, Demszky Gábor. Hogyan folytathatták le ezt az eljárást úgy, hogy Demszky Gábornak még az egészsége felől sem érdeklődött az ügyészség?
Dr. BELOVICS ERVIN, (legfőbb ügyész helyettese): - Képviselő úr űr Úr! Az egyik kérdése a Simon-üggyel kapcsolatos. Engedje meg, hogy tájékoztassam arról, hogy ebben az ügyben a nyomozás befejezés előtt áll, és rendkívül rövid időszak alatt megszületik a döntés, nyilvánvalóan vagy a vádemelés kérdéskörében, vagy pedig az eljárás megszüntetése kérdésében. Részletesebb tájékoztatást azért nem adhatok, mert - ahogy az előbb is említettem - az érdemi döntés meghozatalára hamarosan sor fog kerülni; akkor nyilvánvalóan a nyilvánosságot is tájékoztatni fogja az ügyészség.
- A Hagyó-üggyel kapcsolatban: ez az eljárás, ahogy a képviselő úr is említette, bírósági szakban van, és várhatóan jövő év elején érdemi döntés születik. Én úgy gondolom, hogy az ügyészség egészen biztosan nem emelt glóriát a Hagyó-per vádlottjainak a fejére, ellenkezőleg: azért került sor velük szemben a vádemelésre, mert az ügyészség megítélése szerint valamennyiüket büntetőjogi felelősség terheli. Az ügyben Demszky Gábor kihallgatására pedig nyilvánvalóan azért nem került sor, mert a történeti tényállás tisztázása során arra adat, hogy Demszky Gábort büntetőjogi felelősség terheli, nem merült fel. Ha felmerült volna, akkor nyilvánvalóan a személyétől függetlenül ugyanaz az eljárási rend került volna érvényesítésre.
Dr. SCHIFFER ANDRÁS: - Legfőbbügyész-helyettes Úr! A szomorú helyzet az, hogy újfent nem válaszolt egyetlen kérdésemre sem. Az, hogy a Simon-ügy érdemében önök milyen döntést fognak hozni, valóban az ügyészség autonóm hatásköre. Engem egyetlen dolog érdekel mint adófizető parlamenti képviselőt: hogy lehet az, hogy az elmúlt egy év nem volt arra elegendő, hogy azt a kérdést megfejtse az ügyészség, hogy ez a 200 millió forint hogyan került Simon Gábor bankszámlájára.
- 2001 óta nagyon szigorú pénzmosás elleni rezsim van, nemcsak az Európai Unióban, hanem az OECD valamennyi tagállamában. Megvannak azok az európai uniós normák, amelyek alapján Magyarországon az adóhatóságnak az osztrák társhatóságtól eredően rendelkeznie kell ezzel az információval. Erről önök miért nem tudnak? A másik kérdésben: hogyan lehet végigvinni úgy egy eljárást a főpolgármester tanácsadójával, illetve a főpolgármester-helyettessel szemben, hogy közben az ő főnöküket még csak tanúként sem hallgatják ki? Ezekre a kérdésekre várnék választ.
Dr. BELOVICS ERVIN: - Akkor megpróbálom még egyszer megismételni: nyilvánvaló, hogy tisztázni fogja az ügyészség azt, hogy ez a pénz hogyan és miként került az érintett személy számlájára. Akkor, amikor a vádemelésre sor kerül, az is nyilvánvaló, hogy az ügyészség erről a közvéleményt tájékoztatni fogja. Addig nem tudom képviselő urat sem tájékoztatni.
- Amennyiben pedig képviselő úr rendelkezik olyan adatokkal, amelyek Demszky Gábor büntetőjogi felelősségének megállapítását megalapozhatják, akkor nagyon kérem tegyen eleget törvényi kötelezettségének, tegyen feljelentést, és ebben az esetben az érintett személy büntetőjogi felelősségét is megvizsgáljuk..
NÉMETH SZILÁRD ISTVÁN, (Fidesz): - Néhány héttel ezelőtt a DK, az MSZP, az LMP és a Jobbik kezdeményezésére korrupciós vitanapot folytattunk a itt a parlamentben, ahol azonban kiderült az igazság, hogy valójában a jelenlegi ellenzék van tele korrupciós ügyekkel. Ezt egyébként még az Európai Bizottság hatpontos korrupciós országjelentése is megerősítette.
- Sőt, itt van a legújabb ügy, ami szintén az MSZP-hez köthető. „Parkolási botrány a szegedi városházán” címmel jelent meg tudósítás a helyi és az országos sajtóban. Idézek ebből a cikkből: „Nem elég, hogy Szegeden 2008 és 2012 között összesen több mint 300 ingyenes parkolást biztosító bérlethez jutott egy körülírható társaság, mint megtudtuk, a helyi közlekedési kft. érthetetlen okokból a piaci ár töredékét számlázta az igazolványokért az önkormányzat részére, amit azonban a városháza mind a mai napig nem fizetett ki.” Az eljárásban egyébként két gyanúsított van, és a cikk szerint ez a korrupciós ügy, az MSZP-hez köthető korrupciós ügy magát Botka Lászlót, MSZP-s városvezetőt is elsodorhatja. Kérdezem államtitkár urat: igaz-e, hogy ebben az ügyben tényleg elindult hűtlen kezelés kapcsán a Nemzeti Nyomozó Irodánál a nyomozási eljárás?
KONTRÁT KÁROLY, (belügyminisztériumi államtitkár): - Képviselő Úr! Szeretném megerősíteni az ön által feltett kérdésekre válaszolva, hogy a Készenléti Rendőrség Nemzeti Nyomozó Iroda hűtlen kezelés bűntettének megalapozott gyanúja miatt indított nyomozást. Ebben a nyomozásban már nyomozati cselekmények is megtörténtek. Három személy gyanúsítotti kihallgatása történt meg. Egyéb nyomozati cselekményeket is foganatosítottak, ezeket most a nyomozás érdekeire tekintettel nem tudom ismertetni, de meg tudom erősíteni az ön által elmondottakat.
NÉMETH SZILÁRD ISTVÁN: - Egyetértek államtitkár úrral, hogy minden esetben alkalmazni kell a kormányzat által a korrupció témakörében elhatározott zéró tolerancia elvét. Nagyon örülök, hogy a szegedi parkolási botránynál is ezt az elvet alkalmazzák.
- Csak tanulságul néhány ügyet hadd soroljak föl, amelyek itt a parlament előtt is nyilvánosságot kaptak. A honvédségi lakásmutyi Fapál Lászlótól egészen Juhász Ferencig, vagy a csillebérci ügytől egészen a csepeli kettős gyilkosságig, a nokiás és whiskys dobozokba rejtett kenőpénzeken át Simon Gáborig vagy a Jobbikhoz juttatott orosz-iráni pénzekig. És vannak képviselőik is, akiknek már a mentelmi jogát felfüggesztették, az MSZP-s Hiszékeny Dezsőét, és a jobbikos európai parlamenti képviselő, Kovács Béláét. Azokkal szemben, ugyanis, akik vétenek a zéró tolerancia ellen, nagyon keményen el kell járni a hatóságnak.
KONTRÁT KÁROLY: - Képviselő Úr! Magyarország demokratikus jogállam, ahol senki nem állhat a törvények fölött. Akik megsértik a törvényeket, azoknak viselni kell a következményeket. A kormány, úgy, ahogy ön mondta, valóban zéró toleranciát hirdetett a korrupció ellen. De nemcsak meghirdette ezt a zéró toleranciát, hanem olyan intézkedéssorozatot vezetett be és hajtott végre, amelynek eredményeképpen megvalósítható az a cél, hogy 2020-ra Magyarország a korrupcióval legkevésbé fertőzött országok rangsorában legyen.
- Furcsa egyébként, hogy az ellenzék nem szavazta meg azokat a törvényeket, amelyek ezeket a célokat elősegítették volna. A szocialisták elutasították például a Nemzeti Nyomozó Iroda létrehozásáról szóló törvényt, amit 2010 végén fogadott el a parlament, és 2011. január 1-től jött létre ez a szervezet, amelynek pontosan legfontosabb feladata a korrupcióellenes küzdelem. Ez önmagáért beszél!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság