text:
T/ számú törvényjavaslat. a Polgári Törvénykönyvről szóló évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról - PDF
T/ számú törvényjavaslat. a Polgári Törvénykönyvről szóló évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról
Download "T/11074. számú törvényjavaslat. a Polgári Törvénykönyvről szóló 2009. évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról"
1 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/ számú törvényjavaslat a Polgári Törvénykönyvről szóló évi.. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról Előadó: Dr. Draskovics Tibor igazságügyi és rendészeti miniszter Budapest, október
2 évi törvény a Polgári Törvénykönyvről szóló évi törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról Első rész A Polgári Törvénykönyv hatálybalépése 1. (1) A Polgári Törvénykönyvről szóló évi. törvény (a továbbiakban: Ptk.) a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivételekkel május 1. napján lép hatályba. (2) A Ptk. 2:59. (2) bekezdése, 2:60. (2) bekezdése, 3:21. (4)-(5) bekezdése, 3:66. (2) és (4) bekezdése, 4:124 4:130. -a, 5:60. -a, 5:153. (5) bekezdése, 5:398. 5:458. -a, 5:537. (5) bekezdése január 1. napján lép hatályba. (3) A Ptk. 2:33. (6) bekezdése január 1. napján lép hatályba. Második rész A Ptk. hatálybalépésével összefüggő végrehajtási és átmeneti rendelkezések, valamint törvénymódosítások 1. cím A Ptk. Második Könyvéhez kapcsolódó rendelkezések (A Ptk. 2:8. 2: 40. -ához: A cselekvőképességgel összefüggő szabályok, eljárások) Végrehajtási rendelkezések 2. Ha a gondnok az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény hatálya alá tartozó ügyben tesz azonnali intézkedést, ennek során az egészségügyről szóló évi CLIV. törvényben foglalt sajátos szabályokat figyelembe véve kell eljárnia. Felhatalmazó rendelkezések 3. Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben állapítsa meg a jognyilatkozat tárgyának azt az értékét, amelynél a törvényes képviselő jognyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges. Átmeneti rendelkezések 4. A Ptk. hatálybalépésekor 14. életévét betöltött, cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló kiskorú jognyilatkozatainak megtételére ideértve a függő
3 3 jognyilatkozatokat is a Ptk-nak a korlátozottan cselekvőképes kiskorúak jognyilatkozataira vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. 5. A 14. életévét már betöltött kiskorú cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a Ptk. hatálybalépése előtt benyújtott keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül el kell utasítani, a folyamatban levő eljárást pedig a kiskorú 17. életévének betöltéséig fel kell függeszteni, és a 17. életév betöltését követően a kiskorú cselekvőképességének a nagykorúság elérésével hatálybalépő korlátozása iránt kell folytatni. 6. (1) A Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló nagykorú személyre a Ptk. korlátozottan cselekvőképes nagykorú személyre vonatkozó rendelkezéseit kell ügycsoportra vonatkozó korlátozás nélkül, általános érvénnyel alkalmazni, mindaddig, amíg a (4) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárásban hozott szakértői vélemény alapján a bíróság a Ptk. szerint a cselekvőképességet érintő határozatot hoz. (2) Az (1) bekezdésben foglalt rendelkezést a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 14/B. (1) bekezdése szerinti függő jognyilatkozat tekintetében is alkalmazni kell. (3) A Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló nagykorú személyeket a (4) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárás lefolytatásáig az általános érvényű korlátozó gondnokság alatt álló korlátozottan cselekvőképes nagykorú személyként kell a gondnokoltak elektronikus nyilvántartásában szerepeltetni. A bejegyzésről a gondnokoltat és gondnokát értesíteni kell. (4) A Ptk. hatálybalépésekor cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alatt álló nagykorú személyt a gondnokság alá helyező határozatban a kötelező felülvizsgálatra megállapított időpontban a Ptk. gondnokrendelés indokoltságának felülvizsgálatára irányuló eljárásának szabályai szerint kell megvizsgálni abból a szempontból, hogy a cselekvőképességét indokolt-e, és ha igen, mely ügycsoportokban indokolt korlátozni. (5) A Ptk. hatálybalépése előtt hozott, felülvizsgálati kötelezettséget nem tartalmazó határozat esetében a (4) bekezdés szerint felülvizsgálatot a Ptk. hatálybalépésétől számított öt éven belül kell a gyámhatóságnak megindítania. (6) A Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni a nagykorú személy cselekvőképességet kizáró vagy korlátozó gondnokság alá helyezése iránt a Ptk. hatálybalépésekor folyamatban lévő eljárásban, ideértve a jogorvoslati eljárási szakaszt is. (7) Nagykorú személy cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezése iránt a Ptk. hatálybalépése előtt benyújtott keresetlevél esetében a bíróság felszólítja a felperest, hogy tizenöt napon belül nyilatkozzon, kérelmét a nagykorú személy cselekvőképességét korlátozó gondnokság alá helyezése iránti keresetre kívánja-e változtatni. Ha a fél a keresetváltoztatás jogával nem él, vagy határidőn belül nem nyilatkozik, a keresetlevelet idézés kibocsátás nélkül el kell utasítani.
4 4 (8) A Ptk. hatálybalépése előtt kirendelt gondnok megbízatása eltérő bírósági határozat hiányában hatályban marad, de a gondnokság ellátására, valamint a gondnokság és gondnok tisztségének megszűnésére a Ptk. rendelkezései vonatkoznak. (9) A Ptk. hatálybalépésekor a gyámhatóság előtt folyamatban lévő gondnokrendelési eljárásokat meg kell szüntetni, és a gyámhatóságnak a gondnokrendelést a megszüntetéstől számított harminc napon belül a bíróság előtt kezdeményeznie kell. (10) A Ptk. hatálybalépése előtt cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló személy esetében az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény szerinti invazív beavatkozáshoz való beleegyező nyilatkozat megtétele, és a magzati élet védelméről szóló évi LXXIX. törvény szerinti terhességmegszakítás iránti kérelem előterjesztése során (4) bekezdés szerinti felülvizsgálati eljárásban hozott határozat jogerőre emelkedéséig a gondnokolt helyett és nevében a gondnok jár el. 7. A Ptk. hatálybalépése előtt kirendelt gondnok jogaira és kötelezettségeire, tevékenységének felügyeletére, továbbá a gondnok számadási kötelezettségére a Ptk. rendelkezéseit kell alkalmazni. Módosuló törvények A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény módosítása 8. (1) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 49. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 49. (1) A perben mint fél személyesen vagy meghatalmazottja útján az járhat el, aki a polgári jog szabályai szerint cselekvőképes, illetőleg, aki a per tárgyáról a polgári jog szabályai szerint érvényesen rendelkezhet (perbeli cselekvőképesség). (2) A per tárgyát illetően, illetve a perbeli eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy (a továbbiakban: korlátozottan cselekvőképes nagykorú) a perben félként személyesen eljárhat, jognyilatkozatainak érvényességéhez azonban törvény eltérő rendelkezése hiányában a gondnoka előzetes beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. (3) Ha a félnek nincs perbeli cselekvőképessége, valamint akkor is, ha a fél jogi személy, nevében törvényes képviselője jár el. Ha a bíróság a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél gondnokát feljogosította, hogy helyette és nevében eljárjon, továbbá önállóan jognyilatkozatot tegyen, a fél nevében a gondnok jár el a törvényes képviselőre vonatkozó szabályok szerint. Törvényes képviselője jár el annak nevében is, akinek részére a cselekvőképesség érintése nélkül rendelt gondnokot a gyámhatóság, de csak akkor, ha személyesen nem lép fel. Törvényes képviselő hiányában a fél részére a bíróság az ellenfél kérelmére ügygondnokot (74. ) rendel. (4) A törvényes képviseletre, valamint arra, hogy a törvényes képviselőnek mennyiben van szüksége a per viteléhez vagy egyes perbeli cselekményekhez külön felhatalmazásra, az
5 5 erre vonatkozó külön jogszabályok, illetőleg a jogi személy szervezetére vonatkozó rendelkezések irányadók. (2) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény az 50. -t követően a következő alcímmel, valamint következő 50/A. -sal és 50/B. -sal egészül ki: A gondnok részvétele a perben 50/A. (1) A gondnokra a törvényes képviselőre vonatkozó rendelkezéseket az e - ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. (2) Ha a korlátozottan cselekvőképes nagykorú félnek gondnoka van, a gondnok a féllel egyidejűleg a per során valamennyi eljárási cselekménynél jelen van, ennek érdekében a felet és a gondnokot is idézni kell. (3) Ha a gondnok szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg, de a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél jognyilatkozatához előzetes beleegyezést adott, ezt a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél az egyes perbeli cselekmények megtételekor igazolja. (4) Ha a gondnok szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg és elmaradását alapos okkal előzetesen nem mentette ki, továbbá a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél jognyilatkozatához előzetes beleegyezést nem adott, a gondnok pénzbírsággal sújtható és a bíróság felszólítja, hogy nyolc napon belül tegyen nyilatkozatot. (5) Ha a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg, a gondnok helyette és nevében jognyilatkozatot tehet. (6) Ha a korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél nyilatkozatát a gondnok erre irányuló felhívás ellenére nem hagyja jóvá, vagy közöttük egyébként vita van, ezt a bíróság úgy bírálja el, mintha magának a félnek a nyilatkozatai lennének eltérőek. Ha a vita az eljárás körülményeire tekintettel nem bírálható el, a bíróság a jóváhagyás pótlása, illetve a vita eldöntése érdekében a gyámhatóságot megkeresi. (7) A bírósági iratokat a korlátozottan cselekvőképes nagykorú félnek és a gondnoknak is kézbesíttetni kell. A kézbesítés akkor szabályszerű, ha annak feltételei a fél és a gondok tekintetében is teljesültek. Az eljárási határidők számítása szempontjából a későbbi kézbesítés időpontja irányadó. A korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél és a gondnok írásbeli nyilatkozataira a (6) bekezdésben foglalt rendelkezéseket megfelelően alkalmazni kell. A támogató részvétele a perben 50/B. Ha a fél részére a per tárgyára, illetve a perbeli eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal a bíróság támogatót nevezett ki, akkor a támogató a) a féllel egyidejűleg a per során valamennyi eljárási cselekménynél ideértve a nyilvánosság kizárásával megtartott tárgyalást is jelen lehet, távolléte azonban az eljárási cselekmény teljesítésének, valamint a per folytatásának nem akadálya, b) a jognyilatkozat megtételének elősegítése érdekében a féllel a tárgyalás rendjét meg nem zavaró módon egyeztethet. (2) A támogató az általa támogatott fél helyett nyilatkozattételre nem jogosult. (3) A bíróság az (1)-(2) bekezdésben foglaltakról a felet és a jelenlévő támogatót tájékoztatja.
6 6 (3) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 74. -a helyébe a következő rendelkezés lép: 74. (1) A bíróság a fél részére ügygondnokot rendel, a) ha a félnek nincs törvényes képviselője és aa) kiskorú ab) belátási képessége átmenetileg hiányzik vagy ac) jogi személy, b) ha a fél ismeretlen helyen tartózkodik és nincs meghatalmazottja. (2) Az ügygondnokra amennyiben a törvény másként nem rendelkezik a per vitelére meghatalmazott jogállását szabályozó rendelkezéseket azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az ügygondnok a bíróság külön felhatalmazása nélkül a peres pénzt vagy dolgot nem veheti át, továbbá egyezséget csak akkor köthet, s a vitás jogot csak akkor ismerheti el, illetőleg arról csak akkor mondhat le, ha ezáltal az általa képviselt felet nyilvánvaló károsodástól óvja meg. (4) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 75. -a a következő (4) bekezdéssel egészül ki: (4) A támogató költségeinek megtérítésére a (3) bekezdés szerint tarthat igényt. (5) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a a következő (6)-(7) bekezdéssel egészül ki: (6) Ha a felperes korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, a keresetlevélben fel kell tüntetni a gondnok nevét, lakóhelyét. A keresetlevélhez csatolni kell a gondnok előzetes belegyezését. (7) Ha a felperes a per során támogatót kíván igénybe venni, a számára kinevezett támogató nevét és lakóhelyét a keresetlevélben fel kell tüntetni. (6) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény XVIII. fejezetének címe helyébe a következő cím lép: A nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó perek (7) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény át megelőző alcím helyébe a következő alcím lép: A gondnokság alá helyezési per (8) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a helyébe a következő rendelkezés lép: 307. (1) A gondnokság alá helyezés iránti keresetlevélben a ban meghatározott adatokon kívül fel kell tüntetni azokat az adatokat is, amelyekből a keresetindításra való jogosultság megállapítható, illetve az alperes ingatlanvagyonára vonatkozó adatokat és a gondnok személyére vonatkozó javaslatot.
7 7 (2) A keresetlevélben ha arról a felperesnek tudomása van fel kell tüntetni az előzetes jognyilatkozat hatálybalépéséhez vagy a támogató kinevezéséhez szükséges adatokat. A gondnokság alá helyezési per iránt indított kereset az előzetes jognyilatkozat hatálybalépésére, illetve a támogató kinevezésére vonatkozó kérelmet is magában foglalja. (3) A keresetlevélhez az előadott adatokat igazoló okiratokat mellékelni kell, így különösen az alperes tulajdonában álló ingatlanok, valamint azon ingatlanok tulajdoni lapját, amelyekre az alperest érintő egyéb jog vagy tény van bejegyezve, feljegyezve. Ha a gyámhatóság a felperes, és az alperes szakorvosi, pszichológiai kezelés alatt áll, vagy gyógypedagógiai szolgáltatást vesz igénybe, a keresetlevélhez csatolnia kell az alperest kezelő személy, illetve gyógypedagógus véleményét, az alperes lakóhelyén készített környezettanulmányt, ideiglenes gondnokrendelés, illetve zárlat elrendelése esetén pedig az erre vonatkozó határozatot is. (9) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 307/A. (2) bekezdése (2) A gondnokság alá helyezésre irányuló kereset csak ugyanazon személy szülői felügyeletének megszüntetésére irányuló más keresettel, továbbá a nagykorú személy döntéshozatalának és jognyilatkozata megtételének segítéséhez kapcsolódó más keresettel vagy nemperes eljárás iránti kérelemmel kapcsolható össze. (10) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 308. (1)-(2) bekezdése (1) A gondnokság alá helyezési perben, ha az alperesnek nincs jogi képviselője, a tárgyalás kitűzésével egyidejűleg a bíróság pártfogó ügyvéd kirendelése érdekében megkeresi az Igazságügyi Hivatalt. (2) Ha a gyámhatóság a felperes és a perindítást megelőzően az alperes vagyonára zárlatot rendelt el, vagy az alperes számára ideiglenes gondnokot rendelt, a bíróság a keresetlevél kézhezvételétől számított 30 napon belül megvizsgálja a gyámhatóság által hozott intézkedések fenntartásának szükségességét. Ennek során a ban meghatározott előfeltételek hiányában is előzetes bizonyítást rendelhet el, így különösen az alperes szakértőkkel történő megvizsgálását írhatja elő. (11) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a helyébe a következő rendelkezés lép: 310. (1) A gondnokság alá helyezés iránti perben a bíróság az általa szükségesnek talált bizonyítást hivatalból is elrendelheti. A gondnokság alá helyezés iránti perben a bíróság a külön törvény szerinti nyilvántartás adatait megtekinti, e körben hiánypótlás elrendelésének nincs helye. (2) A szakértők kirendelése csak a 309. (3) bekezdésében meghatározott okokból mellőzhető azzal, hogy nem minősíthető elháríthatatlan akadálynak, ha az alperes gondnokát a bíróság önálló eljárásra jogosította fel a Ptk. 2:24. b) pontja alapján. (3) A perben a tanú a 170. (1) bekezdésének a) pontja alapján, a tanúként kihallgatott orvos, gyógypedagógus vagy pszichológus pedig ugyanezen rendelkezés c) pontja alapján a tanúvallomást nem tagadhatja meg. (4) Ha az előzetes jognyilatkozatban, illetve a keresetlevélben megjelölt személy a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján valószínűsíthetően nem rendelhető ki gondnoknak, a bíróság gyámhatóságot keresi meg javaslattétel iránt.
8 8 (5) A kereseti kérelem és a gyámhatóság javaslata a gondnok kirendelése során nem köti a bíróságot. (12) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 311. (2)-(4) bekezdése (2) Az alperes gondnokság alá helyezését elrendelő jogerős ítéletet az elsőfokú bíróság a szükséges intézkedések megtétele végett közli az alperes lakóhelye, tartózkodási helye szerint illetékes gyámhatósággal, valamint a nyugdíjfolyósító szervvel, ha az az alperes számára valamilyen ellátást folyósít. (3) Ha az alperesnek ingatlana van, vagy ingatlanon haszonélvezeti joga áll fenn, továbbá, ha ingatlanra az alperest érintő egyéb jog vagy tény van bejegyezve, feljegyezve, az első fokú bíróság hivatalból megkeresi az ingatlanügyi hatóságot a gondnokság alá helyezés tényének az ingatlan-nyilvántartásba való feljegyzése iránt, ha az ingatlannal való rendelkezés tekintetében a bíróság az alperes cselekvőképességét korlátozta. (4) Ha az alperes számára a bíróság korábban támogatót nevezett ki, a támogatott döntéshozatallal érintett ügycsoportban a gondnokság alá helyezéssel egyidejűleg a bíróság a támogató kinevezésének visszavonásáról dönt. (13) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a t követően a következő alcímmel és a következő 311/A-311/C. -sal egészül ki: Határozat az előzetes jognyilatkozat hatálybalépéséről 311/A. (1) Ha a gondnokság alá helyezési perben a bíróság az alperes gondnokság alá helyezéséről dönt, és az előzetes jognyilatkozat ítélettel érintett részének a hatálybalépése indokolt, akkor azt az ítélet rendelkező részébe foglalja. (2) Ha a gondnokság alá helyezési perben a bíróság az alperest nem helyezi gondnokság alá, de az előzetes jognyilatkozat vagy annak egyes részei hatálybalépése indokolt, akkor azt az ítélet rendelkező részébe foglalja. Határozat a támogató kinevezéséről 311/B. Ha a gondnokság alá helyezési perben a bíróság az alperest nem helyezi gondnokság alá, de a támogató kinevezésének a feltételei fennállnak, az alperes számára támogatót nevez ki. Nyilvántartás 311/C. (1) A gondnokság alá helyezésről, annak módosításáról, felülvizsgálatáról vagy megszüntetéséről, a gondnok kirendeléséről és felmentéséről, az előzetes jognyilatkozat hatálybalépéséről, valamint a támogató kinevezéséről és kinevezésének visszavonásáról, a hivatásos támogató felmentéséről szóló, továbbá a gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartásának adatait érintő egyéb jogerős határozatot meghozó bíróság a külön törvényben meghatározott adatokat bevezeti a nyilvántartásba. (2) A gondnokoltak és gondnokaik, a támogatott személyek és támogatóik, valamint az előzetes jognyilatkozatok nyilvántartását az Országos Igazságszolgáltatási Tanács Hivatala kezeli.
9 9 (14) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 312. (1)-(3) bekezdése (1) A gondnokság alá helyezés megszüntetése vagy az ügycsoportok módosítása iránt a keresetet az ellen kell megindítani, akinek keresete folytán a bíróság a gondnokságot elrendelte, ha pedig a gondnokság megszüntetését vagy módosítását az kéri, a gondnokolt ellen. Ha az, akinek keresete folytán a bíróság a gondnokságot elrendelte, meghalt vagy ismeretlen helyen, illetve külföldön tartózkodik, a keresetet a bíróság által kirendelt ügygondnok ellen kell megindítani. (2) A gondnokság alá helyezés kötelező felülvizsgálata esetén a gyámhatóság keresete az (1) bekezdésben meghatározottakon kívül a gondnokság alá helyezés fenntartására is irányulhat. (3) Az eljárásra a ok, valamint a 311/C. rendelkezései megfelelően irányadók. A gondnokság alá helyezett a perben teljes perbeli cselekvőképességgel rendelkezik. (15) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a a következő (6) bekezdéssel egészül ki: (6) Ha a kereset az ügycsoportok módosítása vagy a gondnokság alá helyezés felülvizsgálatára irányul, a bíróság kérelemre a külön törvényben foglaltak szerint a gondnok önálló eljárásra való feljogosításáról is határoz. (16) A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény a t követően a következő alcímmel és a következő 312/A. -sal egészül ki: A gondnok kirendelése és a gondnok felmentése iránti külön per 312/A. (1) Ha a gondnoki tisztség megszűnik, a gondnok rendelésére irányuló keresetet a gyámhatóságnak a gondnokolt ellen kell megindítania. (2) A gondnoknak a tisztségéből való felmentésére és új gondnok rendelésére irányuló keresetet a gondnoknak a gondnokolt ellen, a gyámhatóságnak a gondnok és a gondnokolt ellen kell megindítania. (3) A keresetlevélben a ban meghatározott adatokon kívül fel kell tüntetni az új gondnok személyére vonatkozó javaslatot. A javaslat a gondnokrendelés során nem köti a bíróságot. (4) A kereset csak ugyanazon személy tekintetében indított, az ügycsoportok módosítására vagy a gondnokság alá helyezés felülvizsgálatára irányuló más keresettel kapcsolható össze. (5) Az eljárásra egyebekben a /A. és a 311/C. rendelkezései megfelelően irányadóak.
10 10 A Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. módosítása 9. A Büntető Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény 31. (3) bekezdése (3) Cselekvőképtelen kiskorú sértett helyett a magánindítványt törvényes képviselője terjesztheti elő. Ha a sértett korlátozottan cselekvőképes, magánindítványt önállóan terjeszthet elő. Korlátozottan cselekvőképes sértett helyett a törvényes képviselő akkor terjesztheti elő a magánindítványt, ha jognyilatkozat önálló megtételére őt bíróság feljogosította. Ezekben az esetekben a magánindítvány előterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. A közjegyzőkről szóló évi XLI. törvény módosítása 10. A közjegyzőkről szóló évi XLI. törvény 17. (3) bekezdése a következő g) ponttal egészül ki: (Nem nevezhető ki közjegyzővé az,) g) aki bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság hatálya alatt áll, vagy akinek a számára a döntéshozatal segítése érdekében bíróság támogatót nevezett ki. A köztisztviselők jogállásról szóló évi XXIII. törvény módosításáról 11. A köztisztviselők jogállásáról szóló évi XXIII. törvény 1. (8) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki: (E törvény alkalmazásában) h) cselekvőképes az a személy, aki egy ügycsoport tekintetében sem áll cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt évi LXXIX. törvény a magzati élet védelméről 12. (1) A magzati élet védelméről szóló évi LXXIX. törvény 6. (2) bekezdés a) pontja (A terhesség az (1) bekezdésben foglalt feltételek esetén a 18. hetéig szakítható meg, ha az állapotos nő) a) az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett nagykorú vagy a kiskorú;
11 11 (2) A magzati élet védelméről szóló évi LXXIX. törvény 8. (2)-(3) bekezdésének (2) Az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett nagykorú, akinek a gondnokát a bíróság önálló eljárásra nem jogosította fel és a korlátozottan cselekvőképes kiskorú személy nyilatkozatának érvényességéhez törvényes képviselőjének a terhességmegszakítási kérelmet tudomásul vevő nyilatkozata szükséges. (3) Az érintett személy terhességmegszakításra vonatkozó kérelmét nevében törvényes képviselője terjeszti elő ha a) az érintett személy cselekvőképtelen kiskorú b) az érintett olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, akinek a gondnokát a bíróság önálló eljárásra jogosította fel c) a gondnokolt érdekeinek védelme, károsodástól való megóvása a Ptk. szerinti azonnali intézkedést tesz szükségessé. (3) A magzati élet védelméről szóló évi LXXIX. törvény 12. (6) bekezdésének (6) A súlyos válsághelyzet fennállását az állapotos nő, illetve ha az állapotos nő cselekvőképtelen kiskorú vagy olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, akinek gondnokát a bíróság önálló eljárásra jogosította fel törvényes képviselője a kérelem aláírásával igazolja. Ezekben az esetekben az érintett személy a terhességmegszakítással kapcsolatos véleményének kifejtésére a családvédelmi szolgálat eljárásában lehetőséget kell biztosítani. A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény módosítása 13. (1) A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 233. (2) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki: (Nem nevezhető ki végrehajtóvá az,) f) aki bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság hatálya alatt áll, vagy akinek a számára a döntéshozatal segítése érdekében bíróság támogatót nevezett ki. (2) A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 239. (1) bekezdése a következő h) ponttal egészül ki: (A végrehajtói szolgálat megszűnik, ha) h) a végrehajtót a bíróság valamely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, vagy számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki.
12 12 (3) A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 240/F. (5) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki: (A kamara törli a végrehajtó-helyettest a végrehajtó-helyettesek névjegyzékéből, ha) f) a bíróság valamely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, vagy számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki. (4) A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 241. (2) bekezdése a következő e) ponttal egészül ki: (Végrehajtójelöltként azt lehet nyilvántartásba venni, aki) e) egyetlen ügycsoport tekintetében sem áll cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt, és számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót sem nevezett ki a bíróság. (5) A bírósági végrehajtásról szóló évi LIII. törvény 241. (6) bekezdése a következő f) ponttal egészül ki: (A kamara törli a végrehajtójelöltet a végrehajtójelöltek névjegyzékéből, ha) f) a bíróság valamely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezte, vagy számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény módosítása 14. Az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló évi LXVIII. törvény 13. -a a következő (8) bekezdéssel egészül ki: (8) Nem lehet igazságügyi alkalmazott az, aki bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság hatálya alatt áll, vagy a bíróság a számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki évi CLIV. törvény az egészségügyről 15. (1) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 3. t) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (E törvény alkalmazásában) t) korlátozottan cselekvőképes beteg: akit a bíróság a Ptk. rendelkezéseinek megfelelően az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett, valamint az a kiskorú személy, aki a tizennegyedik életévét már betöltötte. Az ilyen személy egészségügyi ellátással kapcsolatos jognyilatkozataira ha törvény kivételt nem tesz a Ptk.-ban foglalt szabályok irányadóak;
13 13 (2) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 11. (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) A súlyos állapotú betegnek joga van arra, hogy az általa megjelölt személy mellette tartózkodjon. Cselekvőképtelen kiskorú és az olyan beteg esetén, akinek belátási képessége átmenetileg hiányzik a fenti személy megjelölésére a 16. (1)-(2) bekezdésében meghatározott személy is jogosult. E bekezdés alkalmazásában súlyos állapotú az a beteg, aki állapota miatt önmagát fizikailag ellátni képtelen, illetve fájdalmai gyógyszerrel sem szüntethetők meg, illetőleg pszichés krízishelyzetben van. (3) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 12. (3) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (3) Amennyiben a beteg a gyógyintézetet bejelentés nélkül hagyja el, a kezelőorvos ezt a beteg egészségügyi dokumentációjában feltünteti, továbbá ha a beteg állapota indokolja a gyógyintézet elhagyásának tényéről értesíti a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatóságokat, valamint cselekvőképtelen kiskorú beteg esetén a törvényes képviselőt. Korlátozottan cselekvőképes beteg esetén a 16. (1) bekezdés a) pontja szerint megnevezett személyt, ennek hiányában a törvényes képviselőt kell értesíteni. (4) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 12. (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) Cselekvőképtelen kiskorú és az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett beteg esetén az (1) bekezdés szerinti jog a törvényes képviselő egyetértésével gyakorolható. (5) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 13. (5) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (5) A cselekvőképtelen kiskorú és korlátozottan cselekvőképes betegnek is joga van a korának és pszichés állapotának megfelelő tájékoztatáshoz. (6) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (1) bekezdés a) pontja (A cselekvőképes beteg ha e törvény eltérően nem rendelkezik közokiratban, teljes bizonyító erejű magánokiratban vagy írásképtelensége esetén két tanú együttes jelenlétében megtett nyilatkozattal) a) megnevezheti azt a cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személyt, aki jogosult helyette a beleegyezés, illetve a visszautasítás jogát gyakorolni, illetve, akit a 13. alapján tájékoztatni kell, (7) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (2) bekezdésének bevezető szövege (2) Amennyiben a beteg cselekvőképtelen kiskorú, vagy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik és nincs az (1) bekezdés a) pontja alapján nyilatkozattételre jogosult személy, a beleegyezés és a visszautasítás jogának a (4)
14 14 bekezdésben foglalt korlátok közötti gyakorlására az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak figyelembevételével a megjelölt sorrendben az alábbi személyek jogosultak: (8) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (2) bekezdés b) pontja (Amennyiben a beteg cselekvőképtelen kiskorú, vagy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik és nincs az (1) bekezdés a) pontja alapján nyilatkozattételre jogosult személy, a beleegyezés és a visszautasítás jogának a (4) bekezdésben foglalt korlátok közötti gyakorlására az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak figyelembevételével a megjelölt sorrendben az alábbi személyek jogosultak:) b) a beteggel közös háztartásban élő, cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú (9) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (2) bekezdés c) pontja (Amennyiben a beteg cselekvőképtelen kiskorú, vagy ügyei viteléhez szükséges belátási képessége átmenetileg hiányzik és nincs az (1) bekezdés a) pontja alapján nyilatkozattételre jogosult személy, a beleegyezés és a visszautasítás jogának a (4) bekezdésben foglalt korlátok közötti gyakorlására az (1) bekezdés b) pontjában foglaltak figyelembevételével a megjelölt sorrendben az alábbi személyek jogosultak:) c) a b) pontban megjelölt hozzátartozója hiányában a beteggel közös háztartásban nem élő, cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú (10) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (4) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (4) A (2) bekezdés szerinti személyek nyilatkozata kizárólag a 13. -ban foglalt tájékoztatást követően a kezelőorvos által javasolt invazív beavatkozásokhoz történő beleegyezésre terjedhet ki. E nyilatkozat azonban a 20. (3) bekezdése szerinti eset kivételével a beavatkozással fölmerülő kockázatoktól eltekintve nem érintheti hátrányosan a beteg egészségi állapotát, így különösen nem vezethet súlyos vagy maradandó egészségkárosodásához. A nyilatkozatról a beteget belátási képességének visszanyerését követően azonnal tájékoztatni kell. (11) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (5) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (5) Az egészségügyi ellátással kapcsolatos döntésekben a cselekvőképtelen kiskorú, illetve korlátozottan cselekvőképes beteg véleményét a szakmailag lehetséges mértékig figyelembe kell venni abban az esetben is, ha a beleegyezés, illetve a visszautasítás nem a beteg gyakorolja. (12) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 16. (7) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (7) A korlátozottan cselekvőképes beteg jognyilatkozataira, valamint az invazív beavatkozások esetében a korlátozottan cselekvőképes beteget érintő jognyilatkozatokra a Ptk.-nak a korlátozottan cselekvőképes személyre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni
15 15 azzal, hogy ha a törvényes képviselő nyilatkozatának beszerzése késedelemmel járna, és a beavatkozás késedelmes elvégzése a beteg egészségi állapotának súlyos vagy maradandó károsodásához vezetne, a jognyilatkozat megtételére a (2) bekezdésben meghatározott személyek jogosultak. E nyilatkozat azonban a 20. (3) bekezdése szerinti eset kivételével a beavatkozással fölmerülő kockázatoktól eltekintve nem érintheti hátrányosan a beteg egészségi állapotát, így különösen nem vezethet súlyos vagy maradandó egészségkárosodásához. (13) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 21. (1)-(2) bekezdésének (1) Cselekvőképtelen kiskorú és korlátozottan cselekvőképes beteg esetén a 20. (2) bekezdése szerinti ellátás nem utasítható vissza. (2) Amennyiben cselekvőképtelen kiskorú és korlátozottan cselekvőképes beteg esetén a 20. (3) bekezdése szerinti ellátás visszautasítására kerül sor, az egészségügyi szolgáltató keresetet indít a beleegyezés bíróság általi pótlása iránt. A kezelőorvos a bíróság jogerős határozatának meghozataláig köteles a beteg egészségi állapota által indokolt ellátások megtételére. Közvetlen életveszély esetén a szükséges beavatkozások elvégzéséhez bírósági nyilatkozatpótlásra nincs szükség. (14) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 22. (1)-(2) bekezdésének (1) A cselekvőképes személy későbbi esetleges ügyei viteléhez szükséges belátási képességének elvesztése vagy az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezése esetére közokiratban visszautasíthat a) a 20. (1) bekezdése szerinti egyes vizsgálatokat, beavatkozásokat, b) a 20. (2) bekezdése szerinti beavatkozásokat, valamint c) egyes életfenntartó, életmentő beavatkozásokat, ha gyógyíthatatlan betegségben szenved és betegsége következtében önmagát fizikailag ellátni képtelen, illetve fájdalmai megfelelő gyógykezeléssel sem enyhíthetők. (2) A cselekvőképes személy ügyei viteléhez szükséges belátási képességének elvesztése vagy az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezése esetére közokiratban megnevezheti azt a cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személyt, aki az (1) bekezdés szerinti jogát helyette gyakorolhatja. (15) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 24. (6) bekezdésének helyébe a következő rendelkezés lép: (6) Az olyan személy, akinek a belátási képessége átmenetileg hiányzik, és a cselekvőképtelen kiskorú dokumentációjába való betekintési jog a 16. (1)-(2) bekezdései szerinti személyt, korlátozottan cselekvőképes személy dokumentációjába való betekintési jog a beteget, illetve a 16. (1) bekezdés a) pontja szerint megnevezett személyt, ennek hiányában a törvényes képviselőt illeti meg.
16 16 (16) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 134. (2) bekezdésének (2) Amennyiben a beteg cselekvőképtelen kiskorú vagy olyan személy, akinek a belátási képessége átmenetileg hiányzik, illetve korlátozottan cselekvőképes, a kezelőorvos a 16. -ban foglalt személyeket is tájékoztatja. (17) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 136. (2) bekezdés b) pontja (Az egészségügyi dokumentációban fel kell tüntetni) b) cselekvőképes beteg esetén az értesítendő személy, kiskorú, illetve az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett nagykorú beteg esetében a törvényes képviselő nevét, lakcímét, elérhetőségét, (18) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 159. (1) bekezdésének bevezető szövege (1) Kutatás a cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személyen kizárólag diagnosztikus, terápiás, megelőzési és rehabilitációs eljárások tökéletesítése, új eljárások kidolgozása, valamint a betegségek kóroktanának és patogenezisének jobb megértése céljából, a kutatás jellegének, kockázatainak megfelelő szakmai feltételekkel rendelkező egészségügyi szolgáltatónál a következő feltételek együttes fennállása esetén végezhető: (19) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 159. (4) bekezdésének (4) Kutatás cselekvőképtelen kiskorú, illetve olyan személyen aki cselekvőképességében bármely ügycsoport tekintetében korlátozott vagy belátási képessége átmenetileg hiányzik, kizárólag a következő feltételek együttes fennállása esetén végezhető: a) az (1) bekezdés a)-d) pontjaiban foglalt feltételek teljesülnek; b) a kutatástól várt eredmény közvetlenül szolgálhatja a kutatás alanyának egészségét; c) a kutatás nem folytatható hasonló hatékonysággal a cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személyen; d) a 16. (1)-(2) bekezdései szerinti személy, illetve a cselekvőképességében bármely ügycsoport tekintetében korlátozott személy esetén a beteg figyelemmel a 16. (5) bekezdésben foglaltakra is a beleegyezését adta. (20) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 161. (3) bekezdésének (3) Fogva tartott és katonai szolgálatot töltő személyen kutatás beleegyezésével sem végezhető. Az e törvény alapján szabadságában korlátozott, de cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személy csak akkor lehet kutatás alanya, ha az saját, közeli hozzátartozója vagy a hasonló helyzetű személyek egészségét közvetlenül és jelentős mértékben szolgálja, és hasonló kutatási eredmények szabadságukban e törvény alapján nem korlátozott személyek bevonásától nem várható.
17 17 (21) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 168. (5) bekezdésének (5) Az (1), illetve a (4) bekezdésben foglalt jognyilatkozatok tételére kizárólag a cselekvőképességében egyetlen ügycsoport tekintetében sem korlátozott nagykorú személy jogosult. (22) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 187. (1) bekezdésének (1) A nemző-, illetőleg fogamzásképességet megakadályozó művi meddővé tétel a) tizennyolcadik életévét betöltött cselekvőképes és az egészségügyi ellátással összefüggő jogok gyakorlása tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá helyezett, b) a (7) bekezdésben foglalt feltételek teljesülése esetén korlátozottan cselekvőképes kiskorú fogamzóképes személynél végezhető el. (23) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 187. (5) bekezdésének (5) Amennyiben a beavatkozás korlátozottan cselekvőképes személy művi meddővé tételére irányul, a (2)-(4) bekezdés szerinti tájékoztatás a korlátozottan cselekvőképes személy számára a cselekvőképességet korlátozó ok jellegének figyelembevételével, az érintett személy által értelmezhető módon történik. (24) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 187/A. (1)-(3) bekezdésének (1) Az olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, akinek gondnokát a bíróság önálló eljárásra nem jogosította fel és a korlátozottan cselekvőképes kiskorú kérelmező művi meddővé tétel elvégzése iránti kérelmének érvényességéhez a gyámhatóság hozzájárulása és a) törvényes képviselője vagy b) a 16. (1) bekezdésének a) pontja alapján megnevezett személy hozzájárulása szükséges. (2) A gyámhatóság a hozzájárulás megadása előtt vizsgálja, hogy az érintett személy kérelme akaratával egyező-e, így különösen azt, hogy a korlátozottan cselekvőképes személy és törvényes képviselője között fennáll-e érdekellentét, továbbá azt, hogy a korlátozottan cselekvőképes személy tisztában van-e a döntése következményeivel. (3) Ha az érintett személy kérelme ellenére a törvényes képviselő vagy a gyámhatóság a beavatkozás elvégzéséhez nem járul hozzá, a kérelmező a Fővárosi Bíróságnál keresetet indíthat a jognyilatkozat vagy a jognyilatkozatok pótlása iránt. (25) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 187/A. (6)-(8) bekezdésének (6) Ha az érintett személy művi meddővé tételére irányuló kérelem érvényességéhez szükséges jognyilatkozatot a bíróság pótolja, a 187. (3) és (4) bekezdése szerinti várakozási idő a bíróság határozatának jogerőre emelkedésétől kezdődik.
18 18 (7) Amennyiben a kérelmet a törvényes képviselő nyújtja be, úgy annak érvényességéhez az érintett személy egyetértése szükséges. (8) Amennyiben az érintett személy egészségügyi okból kéri a művi meddővé tétel elvégzését, az (1)-(6) bekezdésben foglalt rendelkezéseket nem kell alkalmazni, az (1) bekezdés a)-b) pontjában megjelölt személyeket azonban a beavatkozás elvégzéséről, és annak indokairól a beavatkozás megkezdését megelőzően tájékoztatni kell. A tájékoztatás megtörténtéig a beavatkozás nem végezhető el. (26) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 187/B. (1)-(4) bekezdésének (1) Az olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy művi meddővé tételére irányuló beavatkozás, akinek gondnokát a bíróság önálló eljárásra jogosította fel kizárólag jogerős bírósági határozat alapján, a fogamzóképesség elérését követően végezhető el. (2) Az (1) bekezdés szerinti, érintett személy művi meddővé tételének engedélyezése iránt az érintett személy törvényes képviselője a gyámhatósággal együttesen indíthat keresetet a Fővárosi Bíróságnál. (3) A bíróság a kérelemről nemperes eljárásban az (1) bekezdés szerinti érintett személy, a törvényes képviselő, valamint a gyámhatóság meghallgatását követően, harminc napon belül határoz. (4) A bíróság az (1) bekezdés szerinti érintett személy művi meddővé tételére irányuló beavatkozás elvégzését akkor engedélyezi, ha más fogamzásgátlási módszer alkalmazása nem lehetséges vagy egészségügyi okból nem javasolható, és a) az (1) bekezdés szerinti érintett személy gyermek felnevelésére nem képes, és a beavatkozás elvégzése az (1) bekezdés szerinti érintett személy érdekének megfelel, b) a terhességből születendő gyermek orvosilag valószínűsíthetően súlyos fogyatékosságban szenvedne, és a beavatkozás elvégzése az (1) bekezdés szerinti érintett személy érdekével nem ellentétes, vagy c) a bekövetkező terhesség a nő életét, testi épségét, egészségét közvetlenül veszélyeztetné. (27) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 197. (2)-(3) bekezdésének (2) A korlátozottan cselekvőképes vagy az olyan személy, akinek belátási képessége átmenetileg hiányzik, illetve a cselekvőképtelen kiskorú beteg a (3)-(4) bekezdés kivételével a 16. (1)-(2) bekezdésben meghatározott személy kérelmére vehető pszichiátriai intézeti gyógykezelésbe. (3) A korlátozottan cselekvőképes vagy az olyan személy, akinek belátási képessége átmenetileg hiányzik, illetve a cselekvőképtelen kiskorú beteg abban az esetben, ha a 16. (1)-(2) bekezdésben meghatározott személy nyilatkozatának beszerzése késedelemmel járna, vagy felmerül annak a veszélye, hogy a beteg indokolt gyógykezelésében ellenérdekelt, kérheti az intézetbe történő ideiglenes felvételét akkor, ha a 199. szerinti sürgősségi vagy 200. szerinti kötelező gyógykezelés feltételei nem állnak fenn, de az intézeti gyógykezelés indokolt. Az ideiglenes felvétellel egyidejűleg az intézet haladéktalanul megkísérli a kapcsolatfelvételt a 16. (1)-(2) bekezdésben meghatározott személlyel. Abban az esetben, ha ez sikertelen, vagy a 16. (1)-(2) bekezdésben meghatározott személy nem járul hozzá a beteg indokolt gyógykezeléséhez, az intézet haladéktalanul értesíti a gyámhatóságot a beteg intézeti felvételéről és annak körülményeiről.
19 19 (28) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 197. (9) bekezdésének (9) A cselekvőképes beteget kérelmére, a korlátozottan cselekvőképes vagy az olyan személyt, akinek belátási képessége átmenetileg hiányzik, illetve a cselekvőképtelen kiskorú beteget a (3) bekezdésben foglalt eset kivételével a gyógykezelésbe vételét kérő személy kérelmére az intézetből el kell bocsátani. (29) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 206. (5) bekezdésének bevezető szövege és e) pontja (5) Csontvelő, illetve haemopoetikus őssejt vagy más regenerálódó szövet eltávolítására kivételesen korlátozottan cselekvőképes vagy olyan személy, akinek belátási képessége átmenetileg hiányzik, illetve cselekvőképtelen kiskorú testéből is sor kerülhet, az alábbi feltételek együttes fennállása esetén: e) a kórházi etikai bizottság a d) pont szerinti döntésének meghozatala előtt az érintett személyt amennyiben azt egészségi állapota vagy életkora nem zárja ki meghallgatta és meggyőződött arról, hogy a beavatkozásnak kényszertől, fenyegetéstől, megtévesztéstől mentesen veti alá magát. (30) Az egészségügyről szóló évi CLIV. törvény 211. (1) bekezdésének (1) Halottból szerv, illetve szövet eltávolítására átültetés céljából akkor kerülhet sor, ha az elhunyt életében ez ellen nem tett tiltakozó nyilatkozatot. Tiltakozó nyilatkozatot a cselekvőképes személy írásban (közokiratban vagy teljes bizonyító erejű magánokiratban) vagy amennyiben írásbeli nyilatkozatot egyáltalán nem vagy csak jelentékeny nehézséggel tudna tenni kezelőorvosánál szóban tehet. Az olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, akinek gondnokát a bíróság önálló eljárásra nem jogosította fel, és a korlátozottan cselekvőképes kiskorú tiltakozó nyilatkozatot törvényes képviselőjének közreműködése nélkül is tehet. Az olyan korlátozottan cselekvőképes nagykorú személy, akinek gondnokát a bíróság önálló eljárásra jogosította fel, és a cselekvőképtelen kiskorú személy helyett tiltakozó nyilatkozatot törvényes képviselője tehet. Az ügyvédekről szóló évi XI. törvény módosítása 16. (1) Az ügyvédekről szóló évi XI. törvény 13. (4) bekezdés e) pontja (Nem vehető fel a kamarába az,) e) aki bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság hatálya alatt áll, vagy a bíróság a számára a döntéshozatal segítése érdekében bíróság támogatót nevezett ki.
20 20 (2) Az ügyvédekről szóló évi XI. törvény 20. (1) bekezdés d) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Az ügyvéd kamarai tagságát a kamara megszünteti, ha az ügyvéd) d) bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság hatálya alá került, vagy a bíróság a számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki, (3) Az ügyvédekről szóló évi XI. törvény 20. (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép: (Az ügyvéd kamarai tagsága megszűnik, ha) e) bármely ügycsoport tekintetében cselekvőképességet korlátozó gondnokság alá került, vagy a bíróság a számára a döntéshozatal segítése érdekében támogatót nevezett ki. A büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény módosítása 17. (1) A büntetőeljárásról szóló évi évi XIX. törvény 54. -a a következő (5) bekezdéssel egészül ki: (5) A magánfél támogatója az 51. (2) bekezdés a) pontjára figyelemmel jelen lehet azoknál az eljárási cselekményeknél, ahol a sértett magánfélként lehet jelen, és magánfélként tesz nyilatkozatot. A magánfél támogatója megismerheti azokat az iratokat, amelyek azon eljárási cselekmények elvégzése folytán keletkeztek, amelyen jelen lehetett. (2) A büntetőeljárásról szóló évi évi XIX. törvény 56. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Ha a sértett, a magánvádló és az egyéb érdekelt kiskorú, a képviseletét törvényes képviselője látja el. Ha a korlátozottan cselekvőképes nagykorú sértettet, magánvádlót és egyéb érdekeltet bíróság a személyes ügyei vitelében vagy a bíróság, hatóság előtti eljárás jogának gyakorlásában korlátozta, jognyilatkozatot csak törvényes képviselője hozzájárulásával tehet; a törvényes képviselő önállóan akkor járhat el, ha erre őt bíróság feljogosította. Érdekellentét esetén a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadók. Az e törvényben meghatározott esetben a képviseletre eseti gondnok is jogosult. A szabálysértésekről szóló évi LXIX. törvény módosítása 18. A szabálysértésekről szóló évi LXIX. törvény 10. (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép: (2) Cselekvőképtelen kiskorú sértett helyett a magánindítványt törvényes képviselője terjesztheti elő. Ha a sértett korlátozottan cselekvőképes, magánindítványt önállóan terjeszthet elő. Korlátozottan cselekvőképes sértett helyett a törvényes képviselő akkor terjesztheti elő a
21 21 magánindítványt, ha jognyilatkozat önálló megtételére őt bíróság feljogosította. Ezekben az esetekben a magánindítvány előterjesztésére a gyámhatóság is jogosult. A számvitelről szóló évi C. törvény módosítása 19. A számvitelről szóló évi C. törvény a (5) bekezdésének b) pontja a következő bd) alponttal egészül ki: (részére az a) pont szerinti kérelem alapján a könyvviteli szolgáltatás végzésére jogosító engedélyt meg kell adni, és egyidejűleg őket a (3) bekezdés szerinti nyilvántartásba fel kell venni, ha) bd) egyetlen ügycsoport tekintetében sem állnak cselekvőképességet korlátozó gondnokság alatt. A közvetítői tevékenységről szóló évi LV. törvény módosítása 20. A közvetítői tevékenységről szóló évi LV. törvény a következő 28/A. -sal egészül ki: 28/A. (1) A közvetítői eljárás tárgyát illetően, vagy a peres, nemperes, továbbá hatósági eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél a közvetítői eljárásban eljárhat, azonban jognyilatkozatai érvényességéhez a gondnoka előzetes beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Ha a gondnok a fél közvetítői eljárás során tett jognyilatkozatának érvényességéhez nem adta előzetesen a beleegyezését, vagy a jognyilatkozatot erre irányuló felhívásra utólag nem hagyta jóvá, a közvetítő intézkedik a gyámhatóság döntésének beszerzése iránt. (2) A közvetítői eljárás tárgyát illetően, vagy a peres, nemperes, továbbá hatósági eljárási cselekményekre kiterjedő hatállyal korlátozottan cselekvőképes nagykorú fél helyett a gondnok jár el, ha őt a bíróság az erre irányuló eljárásban feljogosította, hogy a fél helyett és nevében önállóan eljárjon, továbbá önállóan jognyilatkozatot tegyen. (3) A kiskorú fél helyett a törvényes képviselő jár el. (4) Az (1)-(3) bekezdésben foglalt esetekben, ha a fél és a gondnok, illetve törvényes képviselő között érdekellentét áll fenn, a Polgári Törvénykönyv rendelkezései az irányadók. (5) Ha a fél számára a bíróság támogató kinevezéséről határozott, a támogató a közvetítői eljárásban részt vehet a Polgári Törvénykönyv által biztosított jogai gyakorlása érdekében, azonban a közvetítői eljárásban önálló eljárási jogokkal nem rendelkezik.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
consumer > consumer protectionx
European Parliament (4775)
European Commission (1498)
Court of Justice (878)
PDF (5173)
Showing 1-25 of 9323 results in 0.376s 10 per page 25 per page 50 per page
Subject: az uniós jog megsértése, bírói végzés, egységes piac, fogyasztóvédelem, fogyasztóvédelmi politika, kártalanítás, közös érdek
Középpontban a fogyasztók védelme
Az Európai Unió mindent elkövet a termelotol a fogyasztóhoz kerülo élelmiszerek biztonságának garantálása érdekében
Subject: fogyasztóvédelem, mezőgazdasági termék, élelmiszer-biztonság
A Bíróság ítélete (2019. május 14.) az E-4/18. számú, EFTA Felügyeleti Hatóság kontra Izland ügyben (Kötelezettség teljesítésének EFTA-állam általi elmulasztása – A végrehajtás elmulasztása – 524/2013/EU rendelet)
Subject: alternatív vitarendezés, elektronikus kereskedelem, Európai Gazdasági Térség, fogyasztóvédelem, internet, Izland, jogsértési eljárás (EU), kereskedelmi vita
Subject: büntetőügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés, csalás, elektronikus banki szolgáltatás, elektronikus pénz, EU rendőrségi együttműködés, fizetés, fogyasztóvédelem, pénzhamisítás
A Bizottság (EU) 2019/828 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 14.) az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az anyatej-helyettesítő tápszerek D-vitamin-tartalmára, valamint az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerek erukasav-tartalmára vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg.)
Subject: bébiétel, címkézés, diétás élelmiszer, fogyasztóvédelem, forgalmazási előírás, szerves sav, tápanyagszükséglet, vitamin, élelmiszer, élelmiszer-biztonság
C-701/18. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2019. január 31-i végzése (az Amtsgericht Nürnberg [Németország] előzetesdöntéshozatal iránti kérelme) — Geld-für-Flug GmbH kontra Ryanair DAC
Subject: fogyasztóvédelem, légi közlekedés, nemzetközi magánjog, szállítási szerződés, telephely, tisztességtelen szerződési feltétel
29/2018. sz. különjelentés: „Az EIOPA nagymértékben hozzájárul a biztosítási ágazat felügyeletéhez és stabilitásához, de továbbra is komoly nehézségekkel szembesül”
Subject: biztosítás, Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, fogyasztóvédelem, nyugdíjrendszer, piacfelügyelet, pénzügyi felügyelet, pénzügyi stabilitás
T-633/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. október 9-i ítélete –Sárossy kontra Bizottság („Dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — A 8572/16 CHAP(2015) 00353 EU-Pilot eljárásra vonatkozó dokumentumok — A hozzáférés megtagadása — Az 1049/2001 rendelet 4. cikke (2) bekezdésének harmadik francia bekezdése — A vizsgálatok céljainak védelmére vonatkozó kivétel — A bizalmasság általános vélelme — Nyomós közérdek”)
Subject: adósság, deviza, fogyasztóvédelem, jogsértési eljárás (EU), nemzeti végrehajtási intézkedés, tisztességtelen szerződési feltétel, titoktartás, uniós információkhoz való hozzáférés, vizsgálóbírói eljárás, átváltási arányok
C-407/18. sz. ügy: A Višje sodišče v Mariboru (Szlovénia) által 2018. június 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Aleš Kuhar, Jožef Kuhar kontra Addiko Bank d.d.
Subject: adósság, bírósági eljárás, fogyasztóvédelem, hivatalos dokumentum, közjegyző, tisztességtelen szerződési feltétel, ítélet végrehajtása
A Bizottság (EU) 2018/721 végrehajtási rendelete (2018. május 16.) a 37/2010/EU rendeletnek a sertésprolaktin anyag maximális maradékanyag-határérték szerinti osztályozása tekintetében történő módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )
Subject: egészségügyi jogszabályok, fogyasztóvédelem, sertés, állat-egészségügyi jogszabályok, állati termék, állatorvosi termék, élelmiszer, élelmiszer-biztonság
C-283/18. sz. ügy: Az Audiencia Provincial de Almería (Spanyolország) által 2018. április 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Liliana Beatriz Moya Privitello és Sergio Daniel Martín Durán kontra Cajas Rurales Unidas, Sociedad Cooperativa de Crédito
Subject: bank, fogyasztói hitel, fogyasztóvédelem, hosszú lejáratú hitel, ingatlanhitel, kamat, kölcsönfelvétel
BIZOTTSÁGI SZOLGÁLATI MUNKADOKUMENTUM A HATÁSVIZSGÁLAT VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓJA amely a következő dokumentumot kíséri Javaslatok AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS IRÁNYELVEI 1) az uniós fogyasztóvédelmi szabályok hatékonyabb végrehajtása és korszerűsítése érdekében a 93/13/EGK tanácsi irányelv, a 98/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2005/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról valamint 2) a fogyasztók kollektív érdekeinek védelmére irányuló képviseleti eljárásokról és a 2009/22/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről
Subject: az uniós jog megsértése, bírói végzés, büntetés, egységes piac, elektronikus kereskedelem, fogyasztóvédelem, fogyasztóvédelmi politika, kártalanítás, közös érdek, tisztességtelen reklám
A Bizottság (EU) 2018/470 végrehajtási rendelete (2018. március 21.) a 2001/82/EK irányelv 11. cikkének rendelkezései szerint az EU-ban kezelt állatokból származó élelmiszerek ellenőrzése céljára alkalmazandó maradékanyag-határértékekre vonatkozó részletes szabályokról (EGT-vonatkozású szöveg. )
Subject: egészségügyi jogszabályok, fogyasztóvédelem, maradékanyag, állati termék, állatorvosi termék, élelmiszer, élelmiszer-biztonság, élelmiszer-felügyelet
Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/302 rendelete (2018. február 28.) a belső piacon belül a vevő állampolgársága, lakóhelye vagy letelepedési helye alapján történő indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozással és a megkülönböztetés egyéb formáival szembeni fellépésről, valamint a 2006/2004/EK és az (EU) 2017/2394 rendelet, továbbá a 2009/22/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg. )
Subject: egyenlő bánásmód, egységes piac, elektronikus kereskedelem, fogyasztóvédelem, lakóhely, szolgáltatásnyújtás szabadsága, telephely, állampolgárság alapján történő megkülönböztetés, áruk szabad mozgása, áruk és szolgáltatások
Az EGT Vegyes Bizottság 12/2018 határozata (2018. február 9.) az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról [2019/2048]
Subject: címkézés, diétás élelmiszer, emberi táplálkozás, Európai Gazdasági Térség, fogyasztóvédelem, forgalmazási előírás, megállapodás felülvizsgálata, tápanyagszükséglet, élelmiszer-biztonság, élelmiszerjog
Az EGT Vegyes Bizottság 11/2018 határozata (2018. február 9.) az EGT-megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról [2019/2047]
Subject: aroma, Európai Gazdasági Térség, fogyasztóvédelem, forgalombahozatali engedély, közegészség, megállapodás felülvizsgálata, élelmiszer, élelmiszer-biztonság
Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a készpénz-helyettesítő fizetési eszközökkel összefüggő csalás és hamisítás elleni küzdelemről és a 2001/413/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról (COM(2017) 489 final – 2017/0226 (COD))
Corporate Author(s): Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EU body or agency)
Subject: EU-tagállam, fogyasztóvédelem, intézményi együttműködés, élelmiszer-biztonság, élelmiszer-felügyelet
Subject: Európai Gazdasági Térség, fogyasztóvédelem, megállapodás felülvizsgálata, növénytermesztés, peszticid, peszticid-szermaradék, rizs, élelmiszer, élelmiszer-biztonság, élelmiszer-felügyelet
C-347/18. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2019. szeptember 4-i ítélete (a Tribunale di Milano [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Avv. Alessandro Salvoni kontra Anna Maria Fiermonte (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 1215/2012/EU rendelet – 53. cikk – Az I. mellékletben szereplő, polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozattal kapcsolatos tanúsítvány – Az eredetileg eljáró bíróság hatáskörei – A fogyasztói szerződésekre vonatkozó joghatósági szabályok megsértése fennállásának hivatalból történő vizsgálata)
Subject: bíróságok illetékessége, fogyasztóvédelem, polgári ügyekben folytatott uniós igazságügyi együttműködés, szerződés, ítélet végrehajtása
C-446/17. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2017. december 7-i végzése (a Vredegerecht te Antwerpen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Woonhaven Antwerpen kontra Khalid Berkani, Asmae Hajji (Előzetes döntéshozatal — A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke — Tisztességtelen feltételek — Egy elismert szociális lakásépítéssel foglalkozó társaság és egy bérlő által kötött bérleti szerződés — Valamely nemzeti jogi aktus által kötelezővé tett bérletiszerződés-minta — 93/13/EGK irányelv — Az 1. cikk (2) bekezdése — Ezen irányelv alkalmazhatóságának hiánya)
Subject: flamand régió, fogyasztóvédelem, ingatlan-bérbeadás, szociális lakás, tisztességtelen szerződési feltétel
Subject: fogyasztóvédelem, növénytermesztés, peszticid, peszticid-szermaradék, piacról történő visszavonás, élelmiszer, élelmiszer-biztonság, élelmiszer-felügyelet
C-745/19. sz. ügy: A Sofiyski rayonen sad (Bulgária) által 2019. október 10-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – PH, OI kontra „Eurobank Bulgaria” AD
Subject: fogyasztói hitel, fogyasztóvédelem, kamat, tisztességtelen szerződési feltétel
Subject: fogyasztóvédelem, növénytermesztés, peszticid, peszticid-szermaradék, élelmiszer, élelmiszer-biztonság, élelmiszer-felügyelet

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
A bíróság adhat menedékjogot, ha a hatóság nem teszi – A Magyar Helsinki Bizottság győzelme | Balra át!
2019. szeptember 28., 12:15
Hat évnyi „pingpongjátszma” után szeptember 26-án egy pécsi bíróság menekültként ismerte el Alekszij Torubarovot, a politikai nézetei miatt üldözött orosz üzletembert. Az ügy reményt ad most számos más menedékkérőnek is, akiket önkényesen zárnak el a menedékjogtól – számolt be az ítéletről az Alekszij Torubarovot képviselő Magyar Helsinki Bizottság.
A pécsi ítélettel ugyanis hazai bíróság először alkalmazta azt az EUB-döntést, amely általános érvénnyel mondta ki:
a bíróságnak akkor is joga van védelmet adni, ha a kormány hatósága ezt nem tenné meg.
Az Európai Unió Bíróságának döntéséről itt számolt be a Mérce.
Alekszij Torubarov ellenzéki aktivista 2013 óta annak ellenére sem kapott menedékjogot a hazai hatóságtól, hogy arra világos iránymutatást adott a magyar bíróság.
A menekültügyi hatóság ezt azért tehette meg, mert a Fidesz 2015-ben elvette a bíróságoktól azt a több évtizedes lehetőséget, hogy maguk is megadhassák a menedékjogot.
Négy éven át tehát a magyar bíróságoknak csak arra volt joguk, hogy kimondhassák, ha a hatóságok jogellenesen döntöttek, de nem változtathatták meg a döntést.
Ebből következtek aztán a hosszú évekig tartó meddő pingpongjátszmák, amiben a menekültügyi hatóság elutasító határozatokat hozott, amelyeket a kérelmezők megtámadtak, majd azokat a bíróságok újra és újra jogsértőnek találtak, de a menekültek helyzete nem rendeződhetett.
Így járt többször tehát Torubarov is, aztán a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság bírája harmadjára ráunt a hatóság packázására, és – a Magyar Helsinki Bizottság ügyvédjének javaslatát elfogadva – az Európai Unió Bíróságához fordult 2017 szeptemberében.
A luxembourgi bíróság aztán kimondta: ha a hatóság figyelmen kívül hagyva a bíróság döntését – új ténybeli alap nélkül – ugyanolyan határozatot hoz, mint előzőleg, akkor a bíróságnak mellőznie kell a megszorító szabályt, és másodjára magának kell megadnia a menedékjogot.
„Mindannyian szívből örülünk annak, hogy Alekszij végre menedékjogot kapott. Ennek kellett volna történnie már az első alkalommal is. Mert ki a menekült, ha nem ő, akinek volt bátorsága nemet mondani az őt megsápolni akaró hatalmasságoknak és fellépni ellenük, amiért aztán bebörtönözték, kifosztották és elüldözték. Sok mindent kellett itt is elviselnie, nem akármilyen nyomás alatt élt az utóbbi hat évben”

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság