text:
Távol Európától. Halmai Gábor Polgári Eszter Sólyom Péter Uitz Renáta Verman Martin - PDF
Távol Európától. Halmai Gábor Polgári Eszter Sólyom Péter Uitz Renáta Verman Martin
Download "Távol Európától. Halmai Gábor Polgári Eszter Sólyom Péter Uitz Renáta Verman Martin"
1 Halmai Gábor Polgári Eszter Sólyom Péter Uitz Renáta Verman Martin Távol Európától Kiemelt védelem alacsony színvonalon Az Alkotmánybíróság az 154/2008. (XII. 17.) AB határozatban alkotmányellenesnek minősítette a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló évi CLXXXIV. törvényt, és ezzel megakadályozta annak január 1-jei hatálybalépését. A határozat rendelkező részének másik pontja ugyanakkor megállapítja: az azonos nemű személyek számára a bejegyzett élettársi kapcsolat létrehozása nem alkotmányellenes. 1 Jellemző a mai magyar közállapotokra, hogy a döntés nem nagyon lepett meg senkit. Egyesek részéről fásultsággal vegyes öröm jellemezte a döntés fogadtatását, mások éles kritikával színezett beletörődéssel reagáltak: lehetett volna rosszabb is, különben is, mit várhatunk. A magunk rossz érzésének forrása az, hogy az Alkotmánybíróság igazolhatóan lemondott arról, hogy gyakorlatát egy olyan modern plurális társadalom intézményes elvárásaihoz igazítsa, amilyen a magyar társadalom is. Pedig éppen ennek az intézménynek kellene azon fáradoznia, hogy az alkotmány értelmét úgy határozza meg, hogy az alkalmas legyen a sokféle kultúrájú és szokású politikai közösséget egyben tartani képes kötelékek kifejezésére. Ez pedig csak akkor lehetséges, ha értelmezői gyakorlatát a társadalom minden tagjára tekintettel próbálja meg kialakítani, ha a társadalom minden tagja, sajátos kultúrájával és életformájával ugyanolyan fontos számára. A bejegyzett élettársi kapcsolat alkotmányosságáról szóló határozat alapján szomorúan konstatálhatjuk, hogy az Alkotmánybíróság nem veszi komolyan az egyenlő méltóság elvéből fakadó követelményeket. Nem tudunk másra gondolni akkor, amikor azt olvassuk, hogy az alkotmányos egyenlőség fogalmából következik a házasság megkülönböztetett védelme, sőt a megkülönböztetés kötelezettsége. Hogyan juthatott a bíróság erre a következtetésre? Az elemzésünkben a határozat azon megállapításaira koncentrálunk, amelyek a házasság fogalmát és intézményes védelmét alapozzák meg, hiszen itt fogalmazódnak meg azok az érvek, amelyek a bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló törvény alkotmányellenességét a testület szerint megalapozzák. A határozat legfontosabb állításai következők: 1. A testület a házasság fogalmát adottnak veszi, és azt egyrészről a házassággal kapcsolatos társadalmi felfogás, illetve köztudat, és a köznyelvben használatos házasságfogalom segítségével tölti ki tartalommal. Ez alapján a házasság különnemű párok együttélésének a kerete, amelynek célja tipikusan közös gyermekek születése és családban való felnevelése. 2. A házasság fogalma olyan családfelfogáshoz kapcsolódik, amely a házasság intézményére épül. 3. A házasság alkotmányos védelme objektív intézményvédelmi kötelezettséget jelent, ebből fakad az államnak a házasság intézményével kapcsolatos jogszabály-alkotási kötelezettsége. Ez az intézményvédelem egyben kiemelt védelmet és támogatást feltételez a többi együttélési formával szemben. 4. A testület álláspontjának fontos részét képezi, hogy házasságértelmezését nem gyengítik a más dogmatikai alapon nyugvó liberálisabb tendenciájú nemzetközi gyakorlatok, hiszen a különböző országok gyakorlatai korántsem tekinthetők egységesnek. A külföldi gyakorlatok közül a magyar bíróság elsősorban a német Alkotmánybíróság gyakorlatát tekintette mintának. Először a döntésnek a házasság fogalmával kapcsolatos állításait vizsgáljuk meg alaposabban, valamint azt, hogyan kapcsolódik ez a fogalom a lehetséges családfelfogásokhoz. Az értelmezés nehézségei Az alkotmányok általában nem bőbeszédűek. Nincs könnyű helyzetben az értelmező akkor, amikor az alkotmányban szereplő valamely fogalom alkotmányos tartalmát kell kifejtenie. A házasság fogalmának meghatározása pedig különösen nehéz, hiszen mindenkinek van fogalma róla, ellentétben mondjuk a népszuverenitás fogalmával. Nincsenek értelmezési problémáink, hiszen magától értetődő, mit értünk házasság alatt. Ehhez a felfogáshoz kapcsolódik az Alkotmánybíróság értelmezői gyakorlata is, amikor adottnak fogja fel a házasság fogalmát. 2 Az Alkotmánybíróság meghatározása szerint a házasság tipikusan közös gyermekek születését és a családban való felnevelését célozza, amellett, hogy a házastársak kölcsönös gondoskodásban és támogatás- F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 892 ban élésének is kerete. [ ] A házasság intézményét az állam arra tekintettel is részesíti alkotmányos védelemben, hogy elősegítse a házastársak számára a közös gyermekkel is rendelkező család alapítását. 3 Ezzel a meghatározással az AB saját bevallása szerint a társadalmi felfogást követte. A testület ös álláspontja egyszerre pontos és alapvetően problematikus. Pontos abban az értelemben, hogy a statisztikák tanúsága szerint is a házasság a legelterjedtebb együttélési forma, tipikusan a család alapja. 4 Alapvetően problematikus azonban, hogy ez a tényleges társadalmi konvenció jogi kötelezettségek forrása lehet. 5 Kérdés, hogy a házasság fogalmával kapcsolatban milyen mértékig lehet a nyelvi és a történelmi konvencióra hagyatkozni. 6 Az erkölcsi konvenciók nagyon fontos szerepet játszanak a társadalmi gyakorlatokban. A konvenciók a rendezett társadalmi együttélés, a kiszámítható viselkedés, a sikeres interakció, a megállapodás és az együttműködés felbecsülhetetlen értékű eszközei. Olyan magatartásszabályok, eljárásmódok, viselkedésmódok, koordinációs eszközök, amelyek úgy hangolják össze számos, egymást nem ismerő ember viselkedését, hogy adott helyzetekhez bizonyos értelemben önkényesen rendelnek meghatározott viselkedésmódokat. 7 A konvencionális erkölcsnek tehát a fenti értelemben vett koordinációban betöltött szerepéből következik normatív ereje. 8 A jog ellát koordinációs funkciókat, és ezek a jog értékes teljesítményei közé tartoznak. A konvenció koordinációs erényei vitathatatlanok, abban az esetben legalábbis, ha nincs vita a konvencionális normák tartalmáról és az engedelmesség alapjairól. Amennyiben a gyakorlat résztvevői között alapvető nézeteltérések vannak a kötelezettség alapjaival és terjedelmével kapcsolatban, a konvencióra való hivatkozás önmagában már nem képes igazolni a jognak való engedelmességi kötelezettséget. A házasság fogalma kapcsán pedig éppen ez a helyzet. A határozat nem hoz fel olyan tényeket, amelyek megerősíthetnék vitatott álláspontját, 9 inkább morális érveket hív segítségül. A vita azonban nem kizárólag empirikus kérdések körül forog, hanem olyan teoretikus kérdésekről is, amelyek a feleket a jog alapjainak újragondolására ösztönzik. Az Alkotmánybíróság is érzékelte a házasság megítélését befolyásoló társadalmi folyamatokat: Másrészt változások tapasztalhatók a hagyományos családmodellben is, elsősorban a házasságok tartósságát tekintve. A testület viszont a társadalmi változásokból csak a válások növekvő számának szentelt figyelmet, és ezt nem értékelte úgy, hogy elbizonytalaníthatja a házasság konvenciójára alapozott alkotmányjogi meghatározást. Mindez azonban nem ok arra, hogy a jog eltérjen a házasságnak attól a jogi fogalmától, amely a mai állapothoz vezető hagyományban mindig is élt, és amely a mai jogokban is általános, továbbá amely a köztudat és köznyelv házasságfogalmával összhangban van. 10 Nem világos azonban, milyen értelemben használja az AB a hagyomány kifejezést. A mai állapothoz vezető megjelölés folyamatos változást feltételez, míg a mindig is élt valamilyen változatlan tartalomra utal. Ezt a legjobb indulatú olvasatban úgy lehet értelmezni, hogy a házasság folyamatosan változó hagyományának van egy érintetlen magja, amelyet a házasság jogi értelme védelmez. Világosabban fogalmaz Schanda Balázs: álláspontja szerint a szociológiai változások nem alapozhatják meg az alkotmány tartalmának megváltoztatását, a házasság intézményének átértékelését, 11 ezeket a fogalmakat ugyanis az Alkotmány találja nem maga hozza létre. A házasság megelőzi az Alkotmányt, az intézményt nem az Alkotmány hozza létre, hanem csupán elismeri mint védendő értéket. 12 Az a védendő érték, amelyet az alkotmány megtalál, független a társadalmi változásoktól, azt, hogy mi a különbség a házasság és az élettársi kapcsolat között, leginkább egy természetjogi szemléletből lehet tisztázni. 13 A természetjogi kritika szerint a hagyományok reflektálatlan követésére alapozott gyakorlati orientációk képesek lehetnek hozzájárulni egy jogrendszer fenntartásához, ám arra nem képesek, hogy a jog előtti rendből a jogba való átmenetet megvalósítsák. 14 A kortárs természetjog egyik klasszikusa, John Finnis szerint ezt csak egy olyan felfogás képes megtenni, amely a jogra mint erkölcsi ideálra tekint. Ez az erkölcsi ideál az ő elméletében az emberi jó egy bizonyos felfogását jelenti. 15 Az Alkotmánybíróság, amikor azt állítja, hogy a házasság fogalmának van egy érinthetetlen magja, amely mentes a társadalmi változásoktól, közel kerül egy ilyen természetjogi állásponthoz. Az AB meg is nevezi, mit ért a házasság ilyen változatlan magjának: 1. A házasság férfi és nő kapcsolatán alapul, 2. amelynek célja a közös gyermek felnevelése, és 3. ebben az értelemben a házasság a család alapja. Ez a definíció nagyjából megfelel az ágostoni házasságfelfogásnak, amely a hűséget, az utódnemzést, illetve a házastársak közötti kapcsolat felbonthatatlan szentségét tekinti a házasság legfontosabb elemének. A katolikus természetjog egyik legfontosabb vezérelve szerint a három elemből a legfontosabb mégis az utódnemzés. A házasélet minden aktusának alkalmasnak kell lennie az emberi élet továbbadására. 16 Ebből következik az egyház nagyon határozott 90 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám3 álláspontja az abortusszal, a próbaházassággal és a melegházassággal kapcsolatban. Ahogyan azt majd a későbbiekben bemutatjuk, az Alkotmánybíróság ágostoni ihletésű házasságfogalmában máshova kerülnek a hangsúlyok. Az ebből eredő ellentmondásokra később még visszatérünk. E természetjogi elvek és igazolások azonban azt a veszélyt hordozzák magukban, hogy amennyiben a jog ezekre támaszkodik, akkor az emberek olyan érdekeit védi, amelyeket ők nem tulajdonítanak maguknak, sőt amelyekkel nem szeretnének azonosulni. Az ilyen esetekben a jog nem számba veszi az emberek preferenciáit, hanem paternalista módon előírja nekik azokat. 17 Ez azonban az önkormányzás elvén alapuló politikai közösségben súlyos igazolási kérdéseket vet fel. Ahogyan azt Bódig Mátyás is hangsúlyozza, a természetjog nem képes megfelelő értelmet adni elméletében a demokratikus vitáknak, illetve a jog iránti engedelmesség szempontjából a demokratikus legitimációnak. 18 A természetjogi igazolás tehát elvileg alkalmas lehet a jogi kötelezettség megalapozására, de az egyének autonómiájára, illetve az önkormányzás elvére épülő alkotmányos demokráciában nem az. Az eddigieket összegezve azt mondhatjuk, hogy az AB a házasság fogalmával kapcsolatos értelmezési nehézségeket konvencionalista érvekre támaszkodva próbálta megoldani. A közfelfogásra, köznyelvre, hagyományra utaló érvekből erre lehet következtetni. Amikor azonban ezt a közfelfogást kikezdik a társadalmi változásra hivatkozó kritikák, a konvencióra alapozott érvek elerőtlenednek, ugyanis éppen az kérdőjeleződik meg, amiből ezek az érvek az erejüket merítik. Az AB érzékelte a problémát, és olyan kisegítő elveket hívott segítségül, amelyek képesek lehetnek megvédeni a házasság fogalmát a társadalmi változásokkal szemben is. Erre szolgált a házasság érinthetetlen magjáról szóló természetjogias elképzelés. Ezzel a megoldással azonban a testület feloldhatatlan ellentmondásokat teremtett, hiszen a konvencionalizmus és a természetjog egymás konceptuális alternatívái. 19 Mindkettő elvárásainak nem lehet egyszerre megfelelni. De bármelyiket is részesítse esetleg előnyben a bíróság, nem lesz alkalmas az önkormányzás elvére épülő alkotmányos demokráciánkban a jogi kötelezettségek igazolására. A bejegyzett élettársi kapcsolatról szóló határozat házasságfogalmának ellentmondásai ezekből a konceptuális ellentmondásokból fakadnak. Mi lehet a fenti elképzelések alternatívája? A jognak egy olyan elképzelése, amely, illeszkedve az alkotmányos demokráciák intézményrendszeréhez, a jogot egy olyan társadalmi gyakorlatként fogja fel, amelyben a résztvevők legfontosabb közös ügye, hogy bizonyos gyakorlati kérdésekről ítéletet formálhassanak, ezeket az ítéleteket megvédhessék. 20 Ebben az értelemben lehet azt mondani, hogy a jog alapvetően deliberatív vagy argumentatív gyakorlat. Stephen Breyer nevéhez köthető az úgynevezett élő alkotmány elképzelés, amely szerint abból, hogy az alkotmány emberi viszonyokat szabályoz és a társadalmi értékekre reflektál, nem az következik, hogy mindig fennálló, a többség által követett értékek alapján kell ítélkeznie a bírónak. A bíró feladata az, hogy felismerje a vizsgált jog célját a társadalomban, és hozzájáruljon a cél teljesüléséhez. 21 Ez a hozzáállás akár a társadalom mély megosztottságát is felszínre hozhatja, de egyetérthetünk Gerald Postemával abban, hogy annak ellenére, hogy valószínűleg nem lehetséges, hogy a közös deliberáció és a nyilvános igazolás keretét hozzuk létre olyan társadalmakban, amelyek mélyen megosztottak az alapvető értékek és elvek kérdésében. Természetesen lehet, hogy ésszerűtlen az a remény, hogy a jog kínálhatja ezt a keretet. Ha bármi okunk van rá, hogy fenntartsuk ezt a reményt, akkor az abban a felismerésben rejlik, hogy ugyanúgy törekszünk arra, hogy rendezzük az olyan vitatott kérdéseket, amelyek azzal fenyegetnek, hogy megbénítják a szükséges társadalmi együttműködést, mint arra, hogy igazságosan rendezzük őket; valamint abban a felismerésben, hogy ezeket a törekvéseket nem lehet radikálisan szétválasztani. 22 Az alkotmánynak a társadalmi változásokhoz igazított értelmezése, illetve a fenti értelemben vett élővé tétele azt kívánja meg, hogy vizsgáljunk felül olyan jogi fogalmakat, mint a házasság a férfi és nő kapcsolatához, illetve a család házassági kötelékhez és közös gyermekhez kötése. És erre a felülvizsgálatra nem kizárólag az azonos neműek kapcsolatai miatt lenne szükség. A házasság és a család fogalma ugyanis rá van utalva az empirikus gyakorlat változásaira. Hiszen amikor egy társadalomban csökken a házasság szerepe az élettársi kapcsolat rovására, az jelentőséggel bír a házasság jogi fogalma szempontjából. A csa l á d foga l m á na k ért elmez é se a z A l kot m á n y bí róság gyakorlatában Az Alkotmánybíróság házassággal kapcsolatos határozatainak egyik legsúlyosabb mulasztása, hogy figyelmen kívül hagyják azt, hogy a családi viszonyok egyre gyakrabban nem házasságra, hanem élettársi kapcsolatra is épülnek, illetve a gyermeküket vagy F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 914 gyermekeiket egyedül nevelő szülők esetében pedig még arra sem. 23 Arról nem is beszélve, hogy az Alkotmánybíróság által is kitüntetett figyelemben részesített közfelfogás messzemenőkig toleráns az élettársi kapcsolattal szemben. Ha még azt is tekintetbe vesszük, hogy a gyermekek egyre nagyobb száma születik házasságon kívül, 24, ezzel párhuzamosan kitartóan csökken a házasságkötések 25 és ugyanolyan stabilan növekszik a válások száma, 26 akkor az Alkotmánybíróság házasság- és családszemlélete már más színben tűnik fel. A fenti változások legfontosabb következménye, hogy a házasság és a család fogalma nem elválaszthatatlan egymástól. A család házasságtól elválasztott értelmezése egyébként nem ellentétes az Alkotmánybíróság gyakorlatával sem. Kezdetben a bíróság még meglehetősen megszorítóan értelmezte a család kifejezést, például amikor a mesterséges megtermékenyítési eljárást házassághoz kötötte. Ebben a határozatban család alatt még a gyermekkel bíró házaspárokat értette. 27 De az 57/1991. (XI. 8.) AB határozatban a testület azt is megállapította, hogy az Alkotmány 67. (1) bekezdésének rendelkezését nem lehet úgy értelmezni, hogy az tartalmazza a gyermeknek a családi álláshoz, a vérségi családba tartozáshoz való jogát is. Az idézett alkotmányi szabályból csak a tényleges családi gondoskodáshoz való jogosultság következik. Ez pedig nemcsak a vérségi, hanem az ún. szociológiai családba tartozást és e család részéről való gondoskodást és védelmet is magába foglalja. 28 Az AB egy másik határozatában pedig utal arra, hogy a család kifejezés alatt elsősorban szülőket kell érteni. 29 Ekkor egyébként abból a szempontból sem különböztet szülők és szülők között, hogy közöttük milyen kapcsolat áll fenn, házasság vagy élettársi kapcsolat. Sőt előfordul, hogy a szociológiai értelemben vett család intézményét védi a biológiai értelemben vett családdal szemben. 30 Az Alkotmánybíróság gyakorlatának ebből az irányából az következik, hogy a család alapvetően a házasságon alapszik, de ha gyermek is származik belőle, akkor irreleváns a szülők házas állapota, a gyermek-szülő jogviszony családot eredményez. 31 Ebből a szempontból különösen fontos a New York-i gyermekjogi egyezmény, amely hangsúlyozottan nem csak a házasságon alapuló kapcsolatokat tekinti családnak. 32 A család szociológiai felfogását erősíti a strasbourgi gyakorlat is. A gyakorlatot erősen meghatározó Marckx v. Belgium ügyben 33 hozott határozat szerint az a természetes kapcsolat, amely az anyát és lányát összeköti, tekintve, hogy az anya mindig felelősséget érzett gyermekéért és gondoskodott róla, a 8. cikkben foglalt családi életet megvalósítja. Az EJEB a családi élet fogalma körében minden esetben a tényleges, élő kapcsolatot értékeli, a törvényes és törvénytelen család között nem tesz különbséget. A Berrehab v. The Netherlands ügyben 34 még azt is kimondta az EJEB, hogy az együttélés nem feltétele annak, hogy a szülő és a kiskorú gyermek között családi élet alakulhasson ki. A szülők és gyermekük közötti családi élet akkor is fennáll, ha a szülők már nem élnek együtt. Abban az esetben persze, ha a különélő szülő mindent megtesz a kapcsolat fennmaradásáért. Az Alkotmánybíróság a család szociológiai felfogásával értékeli azokat a társadalmi folyamatokat, amelyeket a családi viszonyok pluralizálódásaként ír le a családszociológiai szakirodalom. De fontos hangsúlyozni, hogy a család szociológiai fogalma a magyar Alkotmánybíróság gyakorlatában egy rövid utalásokból összeálló gyakorlat, nincs egy olyan határozat, amely a család fogalmának ezt a felfogását hozzákapcsolta volna a házasságról szóló értelmezési gyakorlathoz. Ebből fakadnak a családdal és a házassággal kapcsolatos gyakorlat ellentmondásai. Más hangsúlyokkal rendelkező házasságfogalom következne a család szociológiai felfogásából, mint azt az AB a két nagy házassággal foglalkozó határozatában kialakította. Hogy miért is, ehhez érdemes áttekintenünk, milyen értékelései lehetnek a családot érintő társadalmi folyamatoknak. A családi viszonyok válsága? A keresztény természetjogi felfogás a házasság intézményének önmagában megkülönböztetett értéket tulajdonít, éppen ezért a válások és az élettársi kapcsolatok számának növekedését a házasság és a családi viszonyok válságaként értelmezi. 35 Azonban az újonnan keletkezett családtípusok nem feltétlenül jelentenek egymással összeegyeztethetetlen alternatívákat, hanem olyan családi életformáknak tekinthetők, amelyek egy életpályán belül egymással öszszeköthetők. 36 Ma már a fiatal felnőtteknél tipikusan az élettársi kapcsolaton keresztül vezet az út a házassághoz, illetve a gyermekvállaláshoz. A családok többsége megmarad ezen a főcsapáson, mások azonban felbontják a házasságot, de ekkor is általában mindkét fél a gyermeknevelés jogára törekszik, s gyakran közösen szerzik meg azt. A párkapcsolatnak véget vetnek ugyan, szülői kötelezettségüknek azonban eleget tesznek. Egyesek újra megházasodnak, új családot alapítanak. Más párok anélkül lesznek szülők, hogy összeházasodnának, némelyikük pedig az utólagos házasságkötés mellett dönt. A családfejlődési folyamatnak különböző útjai léteznek, amelyeket az érintettek és a társadalmi kör- 92 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám5 nyezet is helyesel vagy legalábbis elfogad. De ezek a tendenciák nem rendítik meg a nukleáris család dominanciáját. Arról van inkább szó, hogy a magyar társadalomban a nukleáris család mellett egyéb családszerkezeti formák is fontossá váltak: az egyszülős csonkacsalád, a válás utáni család, a mostohacsalád, a gyermeket adoptáló család. Ezek a formák nem abból fakadnak, hogy az érintettek elvetnék a házasság intézményét, hanem a társadalmi változások, egyéni életpályák következményei. Sokszor csak átmeneti életszakaszokat jelentenek, nem pedig hoszszan fennálló életmódot. A természetjogi felfogással ellentétben azt, hogy a családok szerkezete sokszínűvé vált, nem feltétlenül kell válságként értelmezni, inkább fokozatos változásról van szó. A család a háztartási közösség felbomlása után is fontos összetartó közösséget jelent. A családnak az egyes családtagok földrajzi távolsága esetén is jelentős szerep jut. A korábbi háztartási közösséget a családi viszonyok hálózatos közössége váltja fel. Nem vitás, hogy létezik a gazdasági-társadalmi változások következtében egyfajta strukturális veszélyeztetettség, illetve a csökkenő kényszerek miatti kulturális relativizáció, de ezek nem veszélyeztetik a család fennmaradását. Ezek a változások az egyének nézőpontjából azt jelentik, hogy a családi életformák pluralizációja következtében az intim kapcsolatokat fokozottabban terhelik döntéshozatali problémák. Az egyén döntési szabadsága és felelőssége a családi élettel kapcsolatos döntéshozatal. Ezt a lehetőséget és egyben terhet ma már nem veszi le a válláról sem az egyház, sem a tágabb értelemben vett család. A többség által osztott társadalmi konszenzus létezik a tekintetben, hogy a párkapcsolat alapját az egymás iránt érzett vonzalom, a kölcsönös szolidaritás képezi. Ennek megszüntével társadalmilag megengedett, sőt jogilag támogatott a válás. De a válás növekvő arányát sem kell feltétlenül a házasság intézményének válságaként felfogni, ahogyan ezt az Alkotmánybíróság teszi. Vaskovics Lászlóval értünk egyet: Kétségtelen, hogy a család alakítása és stabilitásának megtartása kockázatokkal járnak együtt. Ezek a kockázatok azonban gyakran a családalakítás önálló esélyeit is magukban hordozzák, lehetővé teszik az egyének számára, hogy megváltoztassanak hibás vagy hosszabb távon nem vállalható döntéseket, például a gyermek megfelelő nevelése érdekében, s azt is, hogy új kapcsolatot létesítsenek, új családot alapítsanak. 37 A társadalmi folyamatok tehát olyan családi modellek formálódásához vezetnek, amelyek az egyén választási lehetőségeit megnövelik, de ezek a választási lehetőségek nem csupán azt jelentik, hogy az egyén a saját preferenciái mentén alakíthatja életútját és benne családi viszonyait, hanem azt is, hogy a döntések felelősségét egyedül ő viseli. Attól függően, hogyan értékelték ezeket a társadalmi folyamatokat, változott az elmúlt húsz évben a kormányzati családpolitika is. A családi viszonyok változásait válságként megélő szemléletből, legyen az természetjogi vagy konvencionalista, paternalista családpolitika következik, amely szerint a kormányzat előnyben részesíthet bizonyos családstruktúrákat. Ez a gyakorlat főleg azt jelenti, hogy a házasságban élőket jutalmazó családtámogatási rendszert szorgalmaznak, ugyanis a házasságot tekintik olyan formának, amely a társadalom számára is kedvező. Ezekkel a támogatásokkal a kormányzat megpróbálja a párokat a helyes együttélési forma felé terelni. 38 Az ezzel a felfogással szembehelyezkedő szemlélet szerint azonban éppen a valós családszerkezeteket kell megerősíteni. A család fogalmába beletartoznak az utóbbi évtizedekben megjelent családi formák is. Mindegyik típusút egyformán támogatni kell, a családpolitikának gyermekközpontúnak kell lennie. 39 Az Alkotmánybíróság akkor, amikor a házasság és a család alkotmányjogi fogalmát tartalommal tölti ki, egyúttal a kormányzat családpolitikájának értékpreferenciájára is hatással van. Az a házasságfelfogás, amely a család és a házasság elválaszthatatlanságára épül, egy olyan családpolitikát alapoz meg, amely éppen ellentétes irányú az egyén egyre nagyobb döntési felelősségére épülő tényleges családi viszonyokkal. Álláspontunk szerint a házasság és a család társadalmi gyakorlatokkal összhangban lévő változatának a két intézményt az egyén önrendelkezési szabadságát garantáló alapjogokkal és az egyenlőség elvével együtt kell újragondolnia. A házasságot kiemelt védelemben részesítő felfogással szembeni legnagyobb kihívás az, hogy egy olyan alkotmányos gyakorlatban kell meggyőző erővel bírnia, amely az alapvető jogokra és az egyenlő méltóság elvére épül. 40 Az Alkotmánybíróság döntésében minden eszközt bevetett, hogy ne kelljen ezekkel az elvekkel szembenéznie. A h á zasság é s a csa l á d mint a magánszféra része A házasság és a család jogi szabályozásának problémái arra a kérdésre vezethetők vissza, hogy egyáltalán nem magától értetődő, mi a szerepe a jognak ezen intézményekkel kapcsolatban. Annak a kiindulópontnak a bonyodalmai, hogy a házasság fogalmát F U N DA M E N T U M / s z á m dokumentum és kommentár / 936 a jog, az alkotmány adottnak fogja fel, arra vezethetők vissza, hogy a jog olyan területre tévedt, ahol igencsak kérdéses az illetékessége. A kérdés a magyar bíróságok gyakorlatában is felmerült a következő formában: hogyan vezethető le az alkotmány 15. -ából az, hogy a házasság felbontása bírói hatáskörbe tartozik? Az indítványozók szerint a bírói út a magánszféra alkotmányellenes korlátozását jelenti. Az Alkotmánybíróság érvelése szerint a létrehozott házasság, a meglévő család megtartásának előmozdítása, a házasság felbontásának törvényes szabályok között tartása az alkotmány által a család védelmére előírt állami feladat, amelynek eszköze a bírói út. 41 Ebben a döntésben megjelenik az az alapvető probléma is, amely az Alkotmánybíróság házassággal és családdal kapcsolatos határozatait rendszerint jellemzi: a házasság és a család fogalmának az egybecsúsztatása, függetlenül attól, hogy az alkotmány ezt a két védendő intézményt egymás mellett említi. A házasság és a család ahogy arra már többször utaltunk két különböző intézmény. Ahogy a határozat egy kritikusa is hangsúlyozta: Kétségtelen tény, hogy az állami, társadalmi érdek a család megtartása de ehhez hozzá kell tennünk, hogy az egyén érdeke korántsem bizonyosan esik egybe ezzel az állami érdekkel, s azt is, hogy a házassági köteléken alapuló család megtartása nyilvánvalóan akkor lehet államilag felvállalható cél, ha többé-kevésbé jól funkcionáló, társadalmi feladatait betölteni képes családról van szó. 42 Éppen ezért folytatva az előző gondolatmenetet - az, hogy a házasság felbontására irányuló eljárás a bíróság feladata, nem elsősorban a házasság megőrzését szolgálja, hanem azt, hogy a bíróság kontrollt gyakorolhasson azon kérdések felett, amelyekben a bontás kapcsán döntést kell hozni (gyermekelhelyezés, tartás). 43 Különösen ha figyelembe vesszük, hogy a jognak milyen korlátozott lehetőségei vannak ezeknek a problémáknak a megoldásában. 44 Ha a jognak korlátozottak a lehetőségei, akkor végül is melyek azok a tartalmi indokok, amelyek az állam közreműködését indokolják? A szülői felügyelettel kapcsolatos kérdések kapcsán a bíróság erre is megadta a választ. Ha a házasság és a családi élet a magánszféra része, annak az egyik alapvető megnyilvánulása az a szülői jog, hogy a gyermek nevelésének irányait meghatározzák. Ezt a szülői jogot garantálja az alkotmány 67. (2) bekezdése. A szülőknek elsőbbségi joguk van, amely mindenki mással szemben megilleti őket, különösen a politikai, ideológiai (hozzátesszük: lelkiismereti) szempontú állami döntésekkel szemben. 45 A szülők maguk döntenek arról, hogy hagyományaik, családi szokásaik, társadalmi helyzetük, vallási és erkölcsi meggyőződésük, anyagi lehetőségeik szerint miként választják meg a gyermek nevelését, oktatását biztosító intézményt, módszert, eszközöket. Ebbe külső hatalom, a családon kívül álló személy nem avatkozhat be. 46 De a szülők e jogai mellé kötelezettségek is társulnak, amelyeket a 67. (1) bekezdése állapít meg. Ez a szabály a szülőknek a gyermekkel kapcsolatos alkotmányos kötelezettségeit szabja meg. E kötelezettségek: a gyermek védelme és a róla való gondoskodás. A szülői felügyelet állapítja meg az Alkotmánybíróság ezért elsődlegesen kötelesség, s csak ebből az alkotmányos alapkötelességből folyik a szülő felügyeleti jogosultsága. 47 A testi fejlődés biztosítására vonatkozó kötelesség a tartás, gondozás. A szellemi, erkölcsi fejlődés lehetővé tétele pedig a nevelés megválasztásának a szabadságán és egyben kötelezettségén alapul. Azonban a gyermek védelme és a róla való gondoskodás nemcsak a család alkotmányos kötelessége, hanem az államé, a társadalomé is. Ha a gyermeknek nincsenek szülei vagy a szülői kötelességeket nem teljesítő szülei vannak, akkor helyettük az államnak kell helytállania. Ez ad a jogalkotó államnak lehetőséget a törvényes beavatkozásra és kötelezi az államot közvetlen helytállásra (tartás) a védelem és gondoskodás feladatára (büntető rendelkezések, állami gondozásba vétel). 48 Tehát ha a szülő érdekének, jogainak korlátozására sor kerül, az csak a gyermek érdekében történhet. A családnak tehát a legfontosabb viszonyrendszere, amely a jogi szabályozást is indokolja, a szülő és a gyermek viszonya, a szülő és a gyermek közötti tényleges kapcsolat. A gyermek védelme szempontjából a szülők közötti viszonyok másodlagosak. A magyar Alkotmány nem tesz különbséget házasságban vagy házasságon kívül született gyermek között. A szülői felügyeletet a szülők akkor is gyakorolhatják együttesen, ha nem élnek együtt. 49 A családi életbe való legerőteljesebb beavatkozás, a szülői felügyelet korlátozása, csak azokban a kivételesen esetekben indokolt, amikor a szülő felróható magatartása a gyermek érdekeit és életét súlyosan veszélyezteti. Ilyen helyzetekben az állam az érintett szülői státuszát meg is szüntetheti. 50 Ezekben az esetekben a korlátozás legfontosabb érdeke a gyengébb fél, a gyermek érdekeinek a védelme. 51 A családi viszonyok sokszínűvé válásával a házasság intézményének dominanciája a szülő-gyermek viszony létrehozásában megszűnt. Éppen ezért a házasságot megkülönböztetett figyelemben részesítő, kiemelten támogató családpolitika a nem házasságon alapuló családokat hátrányosan érintené. 94 / dokumentum és kommentár FUNDAMENTUM / szám Több megjelenítése
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben Az élettársak és a házaspárok vagyonjogi rendszereivel kapcsolatos rendeletekre irányuló javaslatok
BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA C TEMATIKUS FŐOSZTÁLY: ÁLLAMPOLGÁRI JOGOK ÉS ALKOTMÁNYOS ÜGYEK JOGI ÜGYEK Az élettársak és a házaspárok vagyonjogi rendszereivel kapcsolatos rendeletekre irányuló javaslatok Részletesebben Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea
Párkapcsolat, gyermekvállalás: Magyarországi jogi helyzet, nemzetközi kitekintés, célok és feladatok Sándor Bea Az előadás témái a magyarországi jogi helyzet; milyen alapvető kérdések merülnek fel a partnerkapcsolat Részletesebben Jogod van hozzá! Rövid összefoglaló a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, queer és interszexuális embereket érintő magyar jogszabályokról
Jogod van hozzá! Rövid összefoglaló a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű, queer és interszexuális embereket érintő magyar jogszabályokról Szexuális kapcsolat A férfiak közötti szexuális kapcsolatot Részletesebben 2. előadás Alkotmányos alapok I.
2. előadás Alkotmányos alapok I. Jog fogalma: a jog olyan norma, magatartásszabály, amely az emberi cselekvések irányításának, illetve a magatartásokat befolyásoló körülmények szabályozásának eszköze. Részletesebben Vaskovics László (Univesität Bamberg) Újabb tendenciák Európában a családi együttélésben
Vaskovics László (Univesität Bamberg) Újabb tendenciák Európában a családi együttélésben Az előadás vázlata 1. A családfejlődési tendenciák iránya: konvergencia vagy divergencia? 2. Új tendenciák 1. Elhalasztott Részletesebben ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS
ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT HÁZASTÁRSI TARTÁS ROKONTARTÁS Szeibert Orsolya PhD ELTE ÁJK Polgári Jogi Tanszék 2013. 10. 01. Házasságon kívüli partnerkapcsolatok Vitatottság Eredeti elképzelések jelzés a jogalkalmazónak? Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ
HÁTTÉRANYAG AZ ALAPTÖRVÉNY NEGYEDIK MÓDOSÍTÁSÁHOZ I. ELŐZMÉNYEK 1. A módosítás indoka Az Országgyűlés 2013. március 11-én elfogadta az Alaptörvény negyedik módosítását (a továbbiakban: Módosítás). A Módosítást Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Az alkotmányos demokrácia Az alkotmányos demokrácia Demokrácia meghatároz rozása A nép uralma, a nép által, a népért való kormányzás (Lincoln: government of the people, for the people, by the people ) Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben Családpolitikai aktualitások 2010 MAKACS konferencia
Családpolitikai aktualitások 2010 MAKACS konferencia Nemzeti Erőforrás Minisztérium Családpolitikai Főosztály Demográfiai helyzetkép Magyarország lakossága 10 millió alatt Termékenységi ráta 1,35 2050-re Részletesebben MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE
MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE 2011 1. Az Etikai Kódex célja és alapelvei 1.1 A MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG (továbbiakban: MASZK) Etikai Kódexe a Közösség etikai önszabályozásának dokumentuma. Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben A nevelés eszközrendszere. Dr. Nyéki Lajos 2015
A nevelés eszközrendszere Dr. Nyéki Lajos 2015 A nevelési eszköz szűkebb és tágabb értelmezése A nevelési eszköz fogalma szűkebb és tágabb értelemben is használatos a pedagógiában. Tágabb értelemben vett Részletesebben A családtámogatási ellátások
A családtámogatásról általában A családtámogatási ellátások Előadó: dr. Kártyás Gábor kartyas.gabor@jak.ppke.hu - Megkülönböztetett jelentőség, külön törvény - Jövő generáció nevelése, a közösséghez tartozó Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben A család mint érték értékteremtő család. Heti Válasz Figyelő konferencia: Kötelező öngondoskodás II. Vukovich Gabriella demográfus november 24.
A család mint érték értékteremtő család Heti Válasz Figyelő konferencia: Kötelező öngondoskodás II. Vukovich Gabriella demográfus 2010. november 24. A család mint érték A magyar társadalom a családot és Részletesebben A legjobb érdek érvényesítése a gyermekvédelmi
Both Éva Kuslits Gábor A legjobb érdek érvényesítése a gyermekvédelmi szakellátásban minden gyermek egyéni érdekén kívül álló érdek csak akkor érvényesülhet, ha azt a gyermek érdeke megkívánja vagy megengedi. Részletesebben Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata Egészségügyi és Szociális Intézmények Igazgatósága Támogató szolgálata
Kecskemét Megyei Jogú Város Önkormányzata Egészségügyi és Szociális Intézmények Igazgatósága Támogató szolgálata Miért fontos? Elméleti keretrendszer nélkül a tevékenység céljai nem határozhatóak meg. Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Futó viszonyok, tartós kapcsolatok - a fiatalok párkapcsolatai napjainkban. Tóth Olga MTA Szociológiai Intézet PTE Illyés Gyula Főiskolai Kar
Futó viszonyok, tartós kapcsolatok - a fiatalok párkapcsolatai napjainkban Tóth Olga MTA Szociológiai Intézet PTE Illyés Gyula Főiskolai Kar Megváltozott házasságkötési szokások Magyarországon (Ezer hajadonra Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben A házasság vagyonjogi kérdései. 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea
A házasság vagyonjogi kérdései 2012. május 5. Dr. Kenderes Andrea A törvényes házastársi vagyonközösségi rendszer: Csjt. 27. Csjt. 28. Házassági vagyonjogi rendszer: VEGYES RENDSZER Házastársak közös vagyona Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
A családtámogatásról általában A családtámogatási ellátások Előadó: dr. Kártyás Gábor - Megkülönböztetett jelentőség, külön törvény - Jövő generáció nevelése, a közösséghez tartozó gyermekek védelme, születések Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Dr. Fazekas Judit Dr. Gyenge Anikó BÜNTETŐJOGI JOGÉRVÉNYESÍTÉS A SZELLEMITULAJDON-JOGOK TERÜLETÉN EURÓPAI ÉS NEMZETI SZINTEN 1 I. BEVEZETŐ NEMZETKÖZI ÉS KÖZÖSSÉGI JOGTÖRTÉNETI ELŐZMÉNYEK I.1. A NEMZETKÖZI Részletesebben A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉNEK VÉDELME A MAGYAR ALKOTMÁNYJOGBAN. SCHANDA BALÁZS egyetemi docens (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare IV. 2008/3. 65 73. A házasság intézményének védelme egykor és ma konferencia (PPKE JÁK, 2008. május 14.) A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉNEK VÉDELME A MAGYAR ALKOTMÁNYJOGBAN SCHANDA BALÁZS Részletesebben Vincze Attila. Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem
JeMa 2014/1 alkotmányjog Vincze Attila Az Alkotmánybíróság határozata a pénznyerő gépek betiltásáról* A vállalkozás szabadsága és a bizalomvédelem Hivatalos hivatkozás: 26/2013. (X. 4.) AB határozat, ABK Részletesebben Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság 2011/0059(CNS) 2.4.2012 MÓDOSÍTÁS: 24-37 Véleménytervezet Marina Yannakoudakis (PE478.403v01-00) a házassági vagyonjogi rendszerekkel kapcsolatos Részletesebben VIII. FEJEZET AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 91. (1) Az Alkotmánybíróság az alkotmányvédelem legfőbb szerve.
VIII. FEJEZET AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG 91. (1) Az Alkotmánybíróság az alkotmányvédelem legfőbb szerve. A tervezet a többi alkotmányos szervhez hasonlóan az Alkotmánybíróságot is tételmondattal helyezi el az Részletesebben A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás
A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás Dr. Stumpf István alkotmánybíró, egyetemi tanár HBLF Pénzügyi Csúcstalálkozó Kitörés Breakout Brexit 2016. szept. 22., Budapest, Sofitel Budapest Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK. A jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keret
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.3.2014 COM(2014) 158 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A jogállamiság erősítésére irányuló új Részletesebben Szociális, gyermek- és ifjúságvédelmi ügyintéző / PEFŐ
1. a) Mit értünk az életmód fogalmán? Milyen tényezők határozzák meg az életmódot? b) Hogyan épül fel a szociális igazgatás szervezete? Milyen szerepet tölt be a megyei szociális és gyámhivatal a szociális Részletesebben dr.kökényesi József AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDÉSZET NÉHÁNY KÉRDÉSE Budapest, 2008.
dr.kökényesi József AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDÉSZET NÉHÁNY KÉRDÉSE Budapest, 2008. dr.kökényesi József AZ ÖNKORMÁNYZATI RENDÉSZET NÉHÁNY KÉRDÉSE A Kormány a közrendet és közbiztonságot, összességében a jogrendet Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben RÖGÖS ÚTON AZ ÉLETTÁRSAK VAGYONI VISZONYAI AZ ÍTÉLKEZÉSI GYAKORLATBAN
RÖGÖS ÚTON AZ ÉLETTÁRSAK VAGYONI VISZONYAI AZ ÍTÉLKEZÉSI GYAKORLATBAN Szeibert Orsolya habil. egyetemi docens 2016. május 26. ÉLETTÁRSAK A PTK.-KBAN Ptké. rendelkezései 2014. március 15 a határvonal mindkét Részletesebben 149. sz. Egyezmény. a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről
149. sz. Egyezmény a betegápoló személyzet foglalkoztatásáról, munka- és életkörülményeiről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa Részletesebben A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL
A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ BÜNTETŐ TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL 2012. március 9. www.lmbtszovetseg.hu A Magyar LMBT Szövetség és tagszervezetei áttekintették az új Büntető Törvénykönyv társadalmi Részletesebben 2004. évi CXL. törvény. a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól
2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól Az Országgyűlés abból a célból, hogy az állampolgárokat és a szervezeteket legszélesebb körben érintő közigazgatási Részletesebben Családjogi perek és a gyermeki jogok
Családjogi perek és a gyermeki jogok Budapest, 2007. február 7. Rezidensképzés-HEFOP-3.3.1 Dr. Barinkai Zsuzsanna Fő megállapítások o Család konfliktusok megoldására a jog eszközei korlátozottan alkalmasak Részletesebben A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE
A CO&CO COMMUNICATION KFT ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE CO&CO COMMUNICATION - ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERV - 1.oldal A Co&Co Communication Kft esélyegyenlőségi terve az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról Részletesebben DEMECSER VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2013.(V.31.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELET
DEMECSER VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 9/2013.(V.31.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELET Az üzletek éjszakai nyitva tartási rendjéről szóló 16/2012. (IX.19.) önkormányzati rendelet módosításáról Demecser Részletesebben A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások kapcsolata
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások Részletesebben MAGYAR ÍRÁSTERÁPIÁS EGYESÜLET MINŐSÍTETT SZAKTANÁCSADÓI BÁZIS SZAKMAI-ETIKAI KÓDEXE
MAGYAR ÍRÁSTERÁPIÁS EGYESÜLET MINŐSÍTETT SZAKTANÁCSADÓI BÁZIS SZAKMAI-ETIKAI KÓDEXE 1. Preambulum 1.1 A Szakmai-Etikai Kódex (továbbiakban: SZEK) célja, hogy meghatározza Magyar Írásterápiás Egyesület Részletesebben Európai uniós jogharmonizáció. Dr. Gombos Zoltán Főosztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium
Európai uniós jogharmonizáció Dr. Gombos Zoltán Főosztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Mit jelent az uniós jogharmonizáció? Minden olyan nemzeti jogalkotási tevékenység, amelynek célja az uniós Részletesebben A tudományos bizonytalanságra adott jogi válaszok a környezeti döntéshozatalban
A tudományos bizonytalanságra adott jogi válaszok a környezeti döntéshozatalban dr. Sulyok Katalin Alapvető Jogok Biztosának Hivatala, Jövő Nemzedékek Érdekeinek Védelmét Ellátó Biztoshelyettes Titkársága Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET
MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET Készítette: Varga Enikő 1 EMBER-ÉS TÁRSADALOMISMERET, ETIKA Célok és feladatok Az etika oktatásának alapvető célja, hogy fogalmi kereteket nyújtson az emberi Részletesebben A HÁZASSÁG ALKOTMÁNYJOGI VÉDELME ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ZSIROS ANNAMÁRIA
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXXI. (2013), pp. 259 270. A HÁZASSÁG ALKOTMÁNYJOGI VÉDELME ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ZSIROS ANNAMÁRIA Tanulmányomban egy viszonylag Részletesebben A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23.
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Először éljenek együtt, de azután Az élettársi kapcsolatok megítélése Magyarországon és Európában
Először éljenek együtt, de azután Az élettársi kapcsolatok megítélése Magyarországon és Európában Rohr Adél PTE BTK Demográfia és Szociológia Doktori Iskola KSH Népességtudományi Kutatóintézet Fókuszban Részletesebben dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium
dr. Boros Zsuzsa Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Átmeneti rendelkezések A Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről Részletesebben A BÍRÓSÁG ÍTÉLETE (nagytanács) 2014. április 8. *
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek. Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék
A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1993 IRÁNYMUTATÁSA
L 306/32 IRÁNYMUTATÁSOK AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/1993 IRÁNYMUTATÁSA (2016. november 4.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti értékelés összehangolásának elveiről, valamint Részletesebben Apaság és a második párkapcsolat kialakítása Franciaországban, Norvégiában és Magyarországon az 1980-as évektől napjainkig
Apaság és a második párkapcsolat kialakítása Franciaországban, Norvégiában és Magyarországon az 1980-as évektől napjainkig Murinkó Lívia KSH Népességtudományi Kutatóintézet Szalma Ivett Swiss Centre of Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA
AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA Brüsszel, 2009.11.30. COM(2009)194 végleges/2 2009/0060 (COD) HELYESBÍTÉS A 2009.04.21-i COM(2009)194 végleges dokumentumot törli és annak helyébe lép. A helyesbítés a Részletesebben EMBERISMERET ÉS ETIKA
Emberismeret és etika emelt szint 080 ÉRETTSÉGI VIZSGA 008. május 6. EMBERISMERET ÉS ETIKA EMELT SZINTŰ ÍRÁSBELI ÉRETTSÉGI VIZSGA JAVÍTÁSI-ÉRTÉKELÉSI ÚTMUTATÓ OKTATÁSI ÉS KULTURÁLIS MINISZTÉRIUM . Esszék Részletesebben Az Európai Biztonsági és Együttmûködési Értekezlet Záróokmánya. Az európai biztonsággal összefüggô kérdések (A Helsinki Záróokmány részletei)
Az Európai Biztonsági és Együttmûködési Értekezlet Záróokmánya. Az európai biztonsággal összefüggô kérdések (A Helsinki Záróokmány részletei) A) Nyilatkozat a résztvevô Államok kölcsönös kapcsolatait vezérlô Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben Esélyegyenlőség és társadalom ESÉLYEGYENLŐSÉG, MÉLTÁNYOS OKTATÁS
Esélyegyenlőség és társadalom ESÉLYEGYENLŐSÉG, MÉLTÁNYOS OKTATÁS Változó társadalom, globális trendek társadalmi mobilitás vagy a társadalmi struktúra újratermelődése (Bourdieau, Bernstein, Mollenhauer Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához
TÁJÉKOZTATÓ ÉS MINTA Házasság felbontása iránti keresetlevél benyújtásához A mellékelt minta szerint benyújtott keresetlevélben kérheti a bíróságtól házasságának felbontását. Hogyan készítse el a keresetlevelet? Részletesebben Az uniós jog forrásai
Lehetséges kategorizálások Lisszabon előtt Az uniós jog forrásai Előadás vázlat Sonnevend Pál Tagállamok aktusai Közösségek aktusai Általános jogelvek Közösségek nemzetközi szerződései Elsődleges források Részletesebben VI. Közszolgáltatás kizárólagos jog alapján
2009. július 17. 85-8/2009 VI. Közszolgáltatás kizárólagos jog alapján A közszolgáltatás fogalomkörének meghatározása a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 8. -a Részletesebben Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l
LA, :,-.dggyú'i,,s Hivatal a?rarttányrs if :1 \( o- N- Érkezett 2012 APR 16. 2012. évi... törvény a nem átlátható cégek állami finanszírozásának teljes tilalmáró l Az Országgyűlés a közpénzekkel való átlátható Részletesebben Dr. Forrai Judit. elősegítői és eszközei: gazdaság, politika, társadalmi ellenőrzés és nevelés
A szexualitás és a társadalom A szexualitás kultúrtörténete. Szerelem, szex, házasság és család szerepe, történelmi változásai. Szexualitásról való társadalmi diskurzus Dr. Forrai Judit. I. Alapvető szükségletek Részletesebben A MUNKAHELYI NEMEN ALAPULÓ KÜLÖNBSÉGTÉTEL FELSZÁMOLÁSÁNAK ELŐFELTÉTELE A NEMEN ALAPULÓ RÉSZREHA JLÁS FELSZÁMOLÁSA A SZÜLŐI SZEREPEK TEKINTETÉBEN
A HIVATÁS ÉS A CSALÁDI ÉLET ÖSSZEEGYEZTETÉSE Várandós munkavállalók védelme; szülési szabadság; szülő i szabadság Kollonay-Lehoczky Csilla JÓ MUNKAVÁLLALÓ kontra JÓ GONDOZÓ még meddig? A MUNKAHELYI NEMEN Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program A kisebbségi jogok védelmének magyar vonatkozásai Dr. Pákozdi Csaba (PhD, egyetemi docens) főosztályvezető Külügyminisztérium, Részletesebben Boldogtalanság miatt válunk. A válásoknak csak 15-20%-a vet véget ún. bántalmazó kapcsolatnak A többi 80-85%-ban boldogtalanságra hivatkoznak
Boldogtalanság miatt válunk A válásoknak csak 15-20%-a vet véget ún. bántalmazó kapcsolatnak A többi 80-85%-ban boldogtalanságra hivatkoznak Családon belüli erőszak Állítás: a házasságokban a férfiak úgy Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 69. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 69. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2014. május 13., kedd Tartalomjegyzék 14/2014. (V. 13.) AB határozat A családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvénynek a családi pótlékról Részletesebben A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL
A MAGYAR LMBT SZÖVETSÉG VÉLEMÉNYE AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV TERVEZETÉRŐL 2012. március 31. www.lmbtszovetseg.hu A Magyar LMBT Szövetség és tagszervezetei áttekintették az új Polgári Törvénykönyv tervezetének Részletesebben Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában
Rendeltetésszerű joggyakorlás a részekre bontás tilalma vonatkozásában A Közbeszerzési Hatóság Útmutatója alapján, az egységes jogalkalmazás elősegítésére Szerző: dr. Garancsy Georgina jogász, hivatalos Részletesebben Kulturális és Oktatási Bizottság VÉLEMÉNYTERVEZET. a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről. a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részére
Európai Parlament 2014-2019 Kulturális és Oktatási Bizottság 2015/0278(COD) 10.5.2016 VÉLEMÉNYTERVEZET a Kulturális és Oktatási Bizottság részéről a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság részére a Részletesebben 300/1993 T Ö R V É N Y
300/1993 T Ö R V É N Y a család- és utónévről *) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa az alábbi törvényt alkotta: Az utónév 1. (1) A Szlovák Köztársaság területén született személy utónevét a szülők közösen Részletesebben II. TÉMA. A közigazgatás működésének követelményrendszere (TK 69 76)
Etikai Kódexek Hivatások, foglalkozások szakmai szabályai Az etikai kódex feladata A kódex jogra épülő, írásos erkölcsi normagyűjtemény, a jognál részletesebb, olykor szigorúbb megfogalmazásokkal is él. Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-1466/2016. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindítása A panaszos civil szervezet azért fordult a hivatalomhoz, mert sérelmezte, hogy Részletesebben A család a fiatalok szemszögéből. Szabó Béla
A család a fiatalok szemszögéből Szabó Béla Témakörök A mai családok a számok tükrében Fiatalok családdal kapcsolatos attitűdjei Iskolai teljesítmény és a család Internet és család Összefoglalás, konklúziók Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben VÁLLALATGAZDASÁGTAN II. Döntési Alapfogalmak
Vállalkozási VÁLLALATGAZDASÁGTAN II. Tantárgyfelelős: Prof. Dr. Illés B. Csaba Előadó: Dr. Gyenge Balázs Az ökonómiai döntés fogalma Vállalat Környezet Döntések sorozata Jövő jövőre vonatkozik törekszik Részletesebben ÁGAZATI SZAKMAI ÉRETTSÉGI VIZSGA SZOCIÁLIS ISMERETEK EMELT SZINTŰ SZÓBELI VIZSGA MINTAFELADATOK ÉS ÉRTÉKELÉSÜK
SZOCIÁLIS ISMERETEK EMELT SZINTŰ SZÓBELI VIZSGA MINTAFELADATOK ÉS ÉRTÉKELÉSÜK 1. tétel A feladat Mutassa be a társadalmi mobilitást és annak hatását a társadalom jellegére és működésére! Információtartalom Részletesebben VI. téma. Jogalkotás, a bírói jog, szokásjog. Jogforrások
VI. téma Jogalkotás, a bírói jog, szokásjog. Jogforrások 1. A jogalkotás 1.1. Fogalma: - specifikus állami tevékenység, - amit főleg közhatalmi szervek végezhetnek - és végterméke a jogszabály. Mint privilegizált Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság KÚRIA Kúria BÍRÓSÁG


text:
Rendes bíróságok - Szlovénia
Ez az oldal a szlovéniai általános hatáskörű bíróságok szervezetéről ad tájékoztatást.
A bíróságokról szóló törvény 98. cikk szerint Szlovéniában a rendes bíróságok a következők:
helyi bíróságok (okrajna sodišča),
magasabb fokú bíróságok (višja sodišča),
A Szlovén Köztársaság Legfelsőbb Bírósága (a továbbiakban: Legfelsőbb Bíróság).
A bíróságokról szóló törvény 99. cikk szerint a következő kérdésekben a szlovén helyi bíróságok rendelkeznek hatáskörrel:
A pénzbírsággal vagy három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmények első fokon történő elbírálására, kivéve a sajtó által elkövetett, rágalmazással kapcsolatos bűncselekményeket, rádión, televízión vagy más nyilvános információkon keresztül
A fent említett bűncselekmények kivizsgálása.
Egyéb, a törvény által meghatározott feladatok ellátása.
Elsőfokú tárgyalás/határozat:
polgári ügyekben, a polgári eljárásról szóló törvény szerint
öröklési ügyekben és egyéb, nem vitás ügyekben, amennyiben a jog másként nem rendelkezik, valamint az ingatlan-nyilvántartás kezelése;
a kérelmek végrehajtásával és biztosításával kapcsolatos ügyekben, kivéve, ha a törvény másként nem rendelkezik.
Más esetekben tárgyalás vagy döntéshozatal, amennyiben azt törvény biztosítja.
A költségmentesség azon eseteinek gyakorlata, amelyekre nem vonatkozik egy másik bíróság joga, valamint a kisebb súlyú jogsértések esetén nemzetközi költségmentesség biztosítása.
A kerületi bíróságok joghatósága
A bíróságokról szóló törvény 101. cikk szerint a következő ügyekben a szlovén kerületi bíróságok rendelkeznek hatáskörrel:
A helyi bíróságok hatáskörébe nem tartozó bűncselekmények első fokon történő elbírálására
Bűncselekményekkel kapcsolatos nyomozás vagy vizsgálati tevékenység végzése (a fenti 1. pontban leírtak szerint)
Előzetes eljárások lefolytatása és a kiskorúak által elkövetett bűncselekmények első fokon történő elbírálása
Egy külföldi bíróság által hozott büntetőítélet végrehajtásának elsőfokú elbírálásáról
Büntetőítéletek végrehajtása (a fenti 1., 3. és 4. pontok alapján), valamint a helyi bíróságok büntető ítéleteinek végrehajtása
Határozzon az emberi jogok és az alapvető szabadságok megzavarásáról szóló engedélyről
Tárgyalás a tárgyalást megelőző kamrában (a helyi bíróságok hatáskörébe tartozó büntetőügyekben is)
Felügyelet gyakorlása az elítéltek jogszerű és helyes kezelése, valamint a fogvatartottak felügyelete tekintetében.
A 1., 2., 3., 6., 7. és 8. pontban szereplő feladatokkal kapcsolatban a (kerületi) bíróságok a szervezett és gazdasági bűnözéssel, a terrorizmussal, a korrupcióval és más hasonló bűncselekményekkel kapcsolatos összetettebb ügyekben felelősek.
polgári ügyekben a polgári eljárásról szóló törvénnyel összhangban
a külföldi bíróságok határozatainak elismeréséről
kötelező elszámolás, csőd és felszámolás esetén, ha az a bíróság joghatósága alá tartozik, valamint az egymással összefüggő viták esetén
a szellemi tulajdonhoz fűződő jogokkal kapcsolatos jogvitákban
olyan ideiglenes intézkedések iránti kérelmek, amelyeket a Bíróság előtt folyamatban lévő, a kereskedelmi jogviták vagy a választottbírósági joghatóság alá tartozó ügyek, valamint a szellemi tulajdonnal kapcsolatos ügyekben az ideiglenes kedvezmény iránti kérelmek tárgyában a Bíróság előtt folyamatban lévő jogvita megindítása előtt nyújtottak be
olyan nemperes eljárásokban, amelyek esetében a törvény alapján ez a helyzet áll fenn.
A bírósági nyilvántartás igazgatása.
Egyéb kérdések tárgyalása, amennyiben azt törvény biztosítja.
Polgári jogi, büntetőjogi és egyéb jogi segítségnyújtás gyakorlata.
Nemzetközi költségmentesség biztosítása.
A felsőbb bíróságok hatásköre
A bíróságokról szóló törvény 104. cikk szerint a felsőbb bíróságok rendelkeznek hatáskörrel a következő területeken:
A saját területén a kerületi és kerületi bíróságok határozatai ellen benyújtott fellebbezésekre vonatkozó bírósági/másodfokú határozatok
Illetékességi területükön a járásbíróságok és a kerületi bíróságok közötti joghatósági összeütközésekre vonatkozó szabályok, valamint a joghatóság területére történő hatáskör-átruházásra vonatkozó szabályok
A Szlovén Köztársaság igazságszolgáltatása
A szlovén bírói kar számos adatbázishoz biztosít hozzáférést, például:
a Szlovén Köztársaság igazságszolgáltatási rendszere
Bíróság által kimondott szanálás
nyilvános nyilvántartások (ingatlan-nyilvántartás, bírósági nyilvántartás).
Bíróságok listája

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság