text:
About: Cour internationale de justice
La Cour internationale de justice (CIJ), siégeant à La Haye (Pays-Bas) dans le Palais de la Paix, est établie par l'article 92 de la Charte des Nations unies : « La Cour internationale de Justice constitue l'organe judiciaire principal des Nations unies. Elle fonctionne conformément à un Statut établi sur la base du Statut de la Cour permanente de Justice internationale et annexé à la présente Charte dont il fait partie intégrante.
La Cour internationale de justice (CIJ), siégeant à La Haye (Pays-Bas) dans le Palais de la Paix, est établie par l'article 92 de la Charte des Nations unies : « La Cour internationale de Justice constitue l'organe judiciaire principal des Nations unies. Elle fonctionne conformément à un Statut établi sur la base du Statut de la Cour permanente de Justice internationale et annexé à la présente Charte dont il fait partie intégrante. » Elle a pour principales fonctions de régler des conflits juridiques soumis par les États, et de donner un avis sur des questions juridiques présentées par des organes et agences internationaux agréés par l'Assemblée générale des Nations unies.Elle a été créée en 1945, après la Seconde Guerre mondiale, en remplacement de la Cour permanente de justice internationale (CPJI), instaurée par la Société des Nations (SDN). Le français et l'anglais sont les deux seules langues officielles de la Cour internationale de Justice.
No confundir con la Corte Penal Internacional.La Corte Internacional de Justicia (CIJ, también llamada Tribunal Internacional de Justicia) es el principal órgano judicial de las Naciones Unidas. Fue establecida en 1945, en La Haya, Países Bajos siendo la continuadora, a partir de 1946, de la Corte Permanente de Justicia Internacional.Sus funciones principales son resolver por medio de sentencias las disputas que le sometan los Estados (procedimiento contencioso) y emitir dictámenes u opiniones consultivas para dar respuesta a cualquier cuestión jurídica que le sea planteada por la Asamblea General o el Consejo de Seguridad, o por las agencias especializadas que hayan sido autorizadas por la Asamblea General de acuerdo con la Carta de las Naciones Unidas (procedimiento consultivo). El Estatuto de la Corte Internacional de Justicia forma parte integral de dicha Carta, situada en su capítulo XXV. En virtud del artículo 30 del Estatuto, la Corte adoptó el 14 de abril de 1978 un Reglamento mediante el cual se determinó la manera de ejercer sus funciones y, en particular, sus reglas de procedimiento.Los idiomas oficiales de la Corte son el francés y el inglés.
国際司法裁判所（こくさいしほうさいばんしょ、英: International Court of Justice、仏: Cour internationale de Justice）は、国際連合の主要な常設の国際司法機関のことで、オランダのハーグに本部を置く。その役割は、国家間の法律的紛争、即ち国際紛争を裁判によって解決、または、法律的問題に意見を与えることである。国際法における権威であり、その法律的意見は、国際法に多大な影響を与える。英語の略称はICJ。世界裁判所(World Court)とも呼ばれる。国際法一般を扱う常設司法裁判所という点において、常設仲裁裁判所、国際海洋法裁判所、国際刑事裁判所（ICC、2003年3月発足）などとは区別され、異なる意義を有する。
A Corte Internacional de Justiça é o principal órgão judiciário da Organização das Nações Unidas. Tem sede na Haia, nos Países Baixos. Por isso, também costuma ser denominada como Corte da Haia ou Tribunal da Haia. Sua sede é o Palácio da Paz.Foi instituído pelo artigo 92 da Carta das Nações Unidas: « A Corte Internacional de Justiça constitui o órgão judiciário principal das Nações Unidas. Funciona de acordo com um Estatuto estabelecido com base no Estatuto da Corte Permanente de Justiça Internacional e anexado à presente Carta da qual faz parte integrante."Sua principal função é de resolver conflitos jurídicos a ele submetidos pelos Estados e emitir pareceres sobre questões jurídicas apresentadas pela Assembléia Geral das Nações Unidas, pelo Conselho de Segurança das Nações Unidas ou por órgãos e agências especializadas acreditadas pela Assembléia da ONU, de acordo com a Carta das Nações Unidas. Foi fundado em 1946, após a Segunda Guerra Mundial, em substituição à Corte Permanente de Justiça Internacional, instaurada pela Sociedade das Nações. O Tribunal Internacional de Justiça não deve ser confundido com a Corte Penal Internacional, que tem competência para julgar indivíduos e não Estados.
Nazioarteko Justizia Auzitegia Nazio Batuen Auzitegi gorena da. Hagako Bakearen Jauregian du egoitza, Herbeheretan. Bere funtzio nagusiak estatuen arteko gatazkak konpontzea eta behar bezala baimendutako nazioarteko organoek aurkezten dizkieten galderak juridikoei erantzutea. Ez da Nazioarteko Zigor Auzitegi bat. Bere ebatziak kontuan hartzen omen dira baina Auzitegiak ez dauka Estatuen gainean bere ebatziak betearazteko indarrik. 2010. ekainean, honako 15 gizon hauek osatzen zuten Auzitegia:
Международный суд ООН (официально, согласно Уставу ООН — Международный Суд, англ. International Court of Justice, фр. Cour internationale de Justice) — один из шести главных органов Организации Объединённых Наций, учреждённый Уставом ООН для достижения одной из главных целей ООН «проводить мирными средствами, в согласии с принципами справедливости и международного права, улаживание или разрешение международных споров или ситуаций, которые могут привести к нарушению мира».Суд функционирует в соответствии со Статутом, который является частью Устава ООН, и своим Регламентом.
Güvenlik Konseyi, Birleşmiş Milletler'in başlıca yargı organıdır. Uluslararası Adalet Divanı'nın merkezi Hollanda'nın Lahey kentindedir. Genel Kurul ve Güvenlik Konseyi'nden seçilen 15 yargıçtan oluşur. Yargıçlar değişik ülkelerden seçilir, böylece dünyadaki değişik hukuk sistemlerinin temsil edilmesi amaçlanır.Divanın yetki alanı, bir uluslararası uyuşmazlıkta taraf olan ülkelerin kendisine getirdikleri davalar ile BM Antlaşması'nda ya da yürürlükteki uluslararası antlaşmalarda özellikle öngörülmüş konuları içine alır. Uluslararası Adalet Divanı Statüsü, BM Antlaşması'nın (BM Şartı) ayrılmaz bir parçasıdır ve Adalet Divanı'nın çalışma esaslarını belirler.
국제 사법 재판소(國際司法裁判所, 영어: International Court of Justice, ICJ, 프랑스어: Cour internationale de Justice, CIJ)는 상설 국제 법원으로서 국제 연합 헌장에 근거하여 1945년에 설립된 국제 연합 자체의 사법 기관이며 6개 주요 기관 중의 하나이다. 재판소는 네덜란드 헤이그의 평화궁에 소재한다. 분쟁 당사국들이 합의하여 재판소에 부탁하여야 관할권을 행사할 수 있으며, 분쟁을 국제법에 따라 재판하는 것을 임무로 한다. 국제 연합 총회 또는 안전보장이사회는 법적 문제에 대해 재판소에 유권 해석을 내려줄 것을 요청할 수 있다.
Mezinárodní soudní dvůr (MSD) (anglicky International Court of Justice (zkratka ICJ), francouzsky Cour Internationale de Justice (zkratka CIJ)) je hlavní soudní orgán Organizace spojených národů. Sídlí v nizozemském Haagu v Paláci míru. Byl zřízen roku 1945 na základě Charty OSN jako nástupce Stálého dvora mezinárodní spravedlnosti. Hlavním právním dokumentem pro činnost soudu je Statut Mezinárodního soudního dvora. Statut MSD je v podstatě shodný se statutem svého předchůdce a tvoří nedílnou součást Charty OSN. Jednací řád si MSD přijímá a mění sám. Úředním jazykem je francouzština a angličtina.Hlavním úkolem soudu je řešit spory mezi státy a podávat posudky o právních otázkách na žádost oprávněných orgánů.
Het Internationaal Gerechtshof (ook wel Internationaal Hof van Justitie genoemd, in het Frans Cour internationale de justice) is het belangrijkste gerechtelijke orgaan binnen de Verenigde Naties. Het hof bestaat uit 15 rechters die worden gekozen door de Algemene Vergadering en de Veiligheidsraad. Het Internationaal Gerechtshof is gevestigd in Den Haag in het Vredespaleis. Naast het Internationaal gerechtshof zijn in Den Haag nog enkele internationale hoven gevestigd: het Internationaal Strafhof, het Joegoslavië-tribunaal, het Iran-VS Claims Tribunaal en het Permanent Hof van Arbitrage.
A hágai Nemzetközi Bíróság (angolul International Court of Justice, franciául Cour Internationale de Justice) az Egyesült Nemzetek Szervezetének elsődleges bírói szerve. A Bíróság a hágai Béke Palotában működik, amely épületen az Állandó Választottbírósággal, a Hágai Nemzetközi Jogi Akadémiával és egy nemzetközi jogot kutató magánintézettel osztozik.A Bíróságot 1945-ben alapította az Egyesült Nemzetek alapokmánya, a munkáját 1946-ban kezdte meg, mint az Állandó Nemzetközi Bíróság utódja. Az alapokmány mellékletét képező Alapszabály, amely hasonló az elődjééhez, a bíróságot alkotó és szabályozó alapvető dokumentum.A Nemzetközi Bíróság nem tévesztendő össze a Nemzetközi Büntetőbírósággal, amelynek szintén potenciálisan az egész világra kiterjedő joghatósága van, ám nem államok közötti vitákkal, hanem egyéni büntetőjogi felelősséggel foglalkozik.A Bíróság ügyei szerteágazóak, fő feladata az államok által elé tárt jogviták eldöntése jogilag kötelező ítélettel, illetve a megfelelően felhatalmazott nemzetközi szervezetek, ügynökségek és az ENSZ Közgyűlése által elé küldött jogi kérdésekben kötelező erővel nem bíró tanácsadó vélemények megalkotása. A Bíróság relatíve kevés üggyel foglalkozott a történelme során, de egyértelműen megerősödött a bíróság használata iránti hajlandóság az 1980-as évek óta, különösen a fejlődő országokban.
Международният съд (на френски: Cour internationale de Justice, на английски: International Court of Justice) е основният съдебен орган на Организациятa на обединените нации (ООН) и един от шестте основни органи. Той е създаден през 1945 година и започва работа през 1946 година, с основната цел да разрешава спорове, представени пред него от различни държави, и да дава тълкувания по правни въпроси, поставяни пред него от Общото събрание и Съвета за сигурност на ООН, както и от други оторизирани агенции. Седалището на Международния съд е в Хага, Нидерландия. Съдът функционира в съответствие със Статута, който се явява част от Устава на ООН, и със своя Регламент.
Der Internationale Gerichtshof (kurz IGH; französisch Cour internationale de Justice, CIJ; englisch International Court of Justice, ICJ) ist das Hauptrechtsprechungsorgan der Vereinten Nationen und hat seinen Sitz im Friedenspalast in Den Haag (Niederlande). Seine Funktionsweise und Zuständigkeit sind in der UN-Charta und im Statut des Internationalen Gerichtshofs geregelt.
Mahkamah Internasional (bahasa Inggris: International Court of Justice atau ICJ) berkedudukan di Den Haag, Belanda . Mahkamah merupakan badan kehakiman yang terpenting dalam PBB . Dewan keamanan dapat menyerahkan suatu sengketa hukum kepada mahkamah, majelis umum dan dewan keamanan dapat memohon kepada mahkamah nasihat atas persoalan hukum apa saja dan organ-organ lain dari PBB serta badan-badan khusus apabila pendapat wewenang dari majelis umum dapat meminta nasihat mengenai persoalan-persoalan hukum dalam ruang lingkup kegiatan mereka. Majelis umum telah memberikan wewenang ini kepada dewan ekonomi dan sosial, dewan perwakilan, panitia interim dari majelis umum , dan beberapa badan-badan antar pemerintah.
La Corte internazionale di giustizia, conosciuta anche come Corte mondiale (in francese: Cour internationale de justice, CIJ, in inglese: International Court of Justice, ICJ), è il principale organo giudiziario delle Nazioni Unite. Ha sede nel palazzo della Pace all'Aia, Paesi Bassi.Fondata nel 1945 le sue funzioni principali sono: dirimere le dispute fra Stati membri delle Nazioni Unite che hanno accettato la sua giurisdizione. Essa esercita una funzione giurisdizionale riguardo all'applicazione e l'interpretazione del diritto internazionale. Nell'esercizio di tale funzione, la Corte opera in maniera arbitrale, e solo se gli Stati parti di una controversia internazionale abbiano riconosciuto la sua giurisdizione. La giurisdizione può essere riconosciuta preventivamente attraverso: l'approvazione dell'articolo 36.4 dello Statuto della Corte, attraverso una clausola compromissoria completa inserita in un accordo o attraverso un trattato compromissorio completo. La giurisdizione può altresì essere riconosciuta posteriormente e rispetto ad un caso concreto, anche da parte di Stati che non hanno aderito alla Corte. Come per qualsiasi giurisdizione "classica" del diritto internazionale, anche in questo caso, è necessario il consenso dello Stato. offrire pareri consultivi su questioni legali avanzate dall'Assemblea generale delle Nazioni Unite, dal Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite o dagli Istituti specializzati delle Nazioni Unite quando essi siano autorizzati a farlo. Mentre l'Assemblea generale ha totale libertà per richiedere un parere consultivo, gli altri organi ONU sono tenuti ad invocare il parere consultivo unicamente per questioni che riguardano le loro competenze.Le sentenza ed i pareri della Corte sono uno dei principali strumenti con cui si accerta l'esistenza di norme internazionali.La Corte internazionale di giustizia non va confusa con la Corte penale internazionale, istituita nel 2002 (non legata all'Onu ed anch'essa con sede all'Aia, Paesi Bassi), il cui compito è invece quello di giudicare individui ritenuti colpevoli di crimini internazionali.Il funzionamento e l'organizzazione della Corte sono disciplinati dallo Statuto della Corte internazionale di giustizia, annesso allo Statuto delle Nazioni Unite e dal regolamento adottato dalla Corte stessa.
The International Court of Justice (French: Cour internationale de Justice; commonly referred to as the World Court or ICJ) is the primary judicial branch of the United Nations. It is based in the Peace Palace in The Hague, Netherlands. Its main functions are to settle legal disputes submitted to it by states and to provide advisory opinions on legal questions submitted to it by duly authorized international branches, agencies, and the UN General Assembly.
El Tribunal Internacional de Justícia (TIJ) o Cort Internacional de Justícia (CIJ), conegut col·loquialment com a Cort Mundial, és el principal òrgan judicial de les Nacions Unides i va ser establert per la Carta de les Nacions Unides el 1945. Cal no confondre aquest tribunal amb la Cort Penal Internacional que s'ocupa de la persecució de persones físiques que hagin comés crims de guerra, genocidi, o crims contra la humanitat.Les funcions principals del TIJ són resoldre les disputes presentades pels estats i donar opinions i consells sobre les qüestions legals presentades per l'Assemblea General i el Consell de Seguretat, o per agències especialitzades que tenen l'autorització d'ambdós òrgans de l'ONU. L'Estatut de la Cort Internacional de Justícia és el principal document constitucional que regula les activitats de la Cort. Els idiomes oficials de la Cort són el francès i l'anglès.La seu de la Cort és al Palau de la Pau a la Haia, Països Baixos. Està conformada per quinze jutges elegits per l'Assemblea General de l'ONU i el Consell de Seguretat de l'ONU d'una llista de persones anomenades pels grups nacionals de la Cort Permanent d'Arbitratge. Els jutges treballen durant un període de nou anys i poden ser reelegits. No poden ser elegits dos jutges del mateix estat. Un terç de la Cort és renovada cada tres anys. Fins ara, cadascun dels cinc membres permanents del Consell de Seguretat sempre han tingut un jutge a la Cort.Les qüestions que es presenten a la Cort es resolen per la majoria dels jutges presents. L'article 38 de l'estatut estableix que per a arribar a una decisió, la Cort ha d'utilitzar les convencions internacionals, la tradició internacional i els principis generals de la llei reconeguts per les nacions civilitzades. Els jutges poden utilitzar decisions judicials prèvies per tal d'interpretar la llei, encara que la Cort no està subjecta a les seves decisions prèvies. Si les parts estan d'acord, la Cort pot decidir ex aequo et bono, (en justícia i equitat), la qual cosa significa que les decisions es basen en els principis generals d'equitat i no pas en una llei específica.
http://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Tribunal_Internacional_de_Justicia_-_International_Court_of_Justice.svg?width=300
http://legal.un.org/avl/ls/ICJ_Conference_CT.html
http://www.icj-cij.org/homepage/index.php?p1=0&lang=fr
http://untreaty.un.org/cod/avl/ha/sicj/sicj.html
http://www.haguejusticeportal.net/eCache/DEF/2.TD1GUg.html/
17164 (xsd:integer)
111083357 (xsd:integer)
dbpedia-fr:Juridiction_universelle
dbpedia-fr:Charte_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Cour_permanente_d'arbitrage
dbpedia-fr:Dumitru_Mazilu
dbpedia-fr:Jus_cogens
dbpedia-fr:Tribunal_international_du_droit_de_la_mer
category-fr:Cour_internationale_de_justice
category-fr:Droit_international
category-fr:Droit_international_public
dbpedia-fr:Liste_des_États_membres_de_l'Organisation_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Tribunal_pénal_international_pour_l'ex-Yougoslavie
dbpedia-fr:Tribunal_pénal_international_pour_le_Rwanda
dbpedia-fr:Cour_permanente_de_justice_internationale
dbpedia-fr:Opinion_dissidente
dbpedia-fr:Palais_de_la_Paix
dbpedia-fr:Tribunal_d'opinion
dbpedia-fr:Serbie-Monténégro
dbpedia-fr:Droit_international_coutumier
dbpedia-fr:Clause_compromissoire
dbpedia-fr:Affaire_relative_à_certaines_terres_à_phosphate_à_Nauru
dbpedia-fr:Ex_aequo_et_bono
dbpedia-fr:Peter_Tomka
dbpedia-fr:Tribunal_administratif_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Liste_des_juges_à_la_Cour_internationale_de_justice
dbpedia-fr:Mazilu
dbpedia-fr:CPJI
dbpedia-fr:Convention_de_Montego_Bay
dbpedia-fr:Principes_généraux_de_droit
dbpedia-fr:Fichier:International_Court_of_Justice.jpg
prop-fr:composition
Europe/Pays-Bas
prop-fr:juridiction
Pays membres de l'Organisation des Nations unies
52.087000 (xsd:double)
4.296000 (xsd:double)
Sceau officiel de la Cour
prop-fr:nomChef
prop-fr:nomOfficiel
l'Assemblée générale et par le Conseil de sécurité sur une liste de personnes présentées par les groupes nationaux de la Cour permanente d'arbitrage
prop-fr:sigle
CIJ, ICJ
Icj-cij.org/
Palais de la Paix,
Organe judiciaire principal de l'ONU
dbpedia-fr:Modèle:Infobox_Tribunal
La Corte internazionale di giustizia, conosciuta anche come Corte mondiale (in francese: Cour internationale de justice, CIJ, in inglese: International Court of Justice, ICJ), è il principale organo giudiziario delle Nazioni Unite. Ha sede nel palazzo della Pace all'Aia, Paesi Bassi.Fondata nel 1945 le sue funzioni principali sono: dirimere le dispute fra Stati membri delle Nazioni Unite che hanno accettato la sua giurisdizione.
Mezinárodní soudní dvůr (MSD) (anglicky International Court of Justice (zkratka ICJ), francouzsky Cour Internationale de Justice (zkratka CIJ)) je hlavní soudní orgán Organizace spojených národů. Sídlí v nizozemském Haagu v Paláci míru. Byl zřízen roku 1945 na základě Charty OSN jako nástupce Stálého dvora mezinárodní spravedlnosti. Hlavním právním dokumentem pro činnost soudu je Statut Mezinárodního soudního dvora.
Международный суд ООН (официально, согласно Уставу ООН — Международный Суд, англ. International Court of Justice, фр.
A Corte Internacional de Justiça é o principal órgão judiciário da Organização das Nações Unidas. Tem sede na Haia, nos Países Baixos. Por isso, também costuma ser denominada como Corte da Haia ou Tribunal da Haia. Sua sede é o Palácio da Paz.Foi instituído pelo artigo 92 da Carta das Nações Unidas: « A Corte Internacional de Justiça constitui o órgão judiciário principal das Nações Unidas.
Międzynarodowy Trybunał Sprawiedliwości (MTS), w wersji angielskiej International Court of Justice (ICJ), w wersji francuskiej Cour Internationale de Justice (CIJ) – główny organ sądowy ONZ. Został ustanowiony w 1945 do rozstrzygania sporów między państwami. Trybunał działa według swego Statutu, który opiera się na Statucie Stałego Trybunału Sprawiedliwości Międzynarodowej i stanowi integralną część Karty Narodów Zjednoczonych.
Güvenlik Konseyi, Birleşmiş Milletler'in başlıca yargı organıdır. Uluslararası Adalet Divanı'nın merkezi Hollanda'nın Lahey kentindedir. Genel Kurul ve Güvenlik Konseyi'nden seçilen 15 yargıçtan oluşur.
A hágai Nemzetközi Bíróság (angolul International Court of Justice, franciául Cour Internationale de Justice) az Egyesült Nemzetek Szervezetének elsődleges bírói szerve. A Bíróság a hágai Béke Palotában működik, amely épületen az Állandó Választottbírósággal, a Hágai Nemzetközi Jogi Akadémiával és egy nemzetközi jogot kutató magánintézettel osztozik.A Bíróságot 1945-ben alapította az Egyesült Nemzetek alapokmánya, a munkáját 1946-ban kezdte meg, mint az Állandó Nemzetközi Bíróság utódja.
Международният съд (на френски: Cour internationale de Justice, на английски: International Court of Justice) е основният съдебен орган на Организациятa на обединените нации (ООН) и един от шестте основни органи.
Mahkamah Internasional (bahasa Inggris: International Court of Justice atau ICJ) berkedudukan di Den Haag, Belanda . Mahkamah merupakan badan kehakiman yang terpenting dalam PBB .
Het Internationaal Gerechtshof (ook wel Internationaal Hof van Justitie genoemd, in het Frans Cour internationale de justice) is het belangrijkste gerechtelijke orgaan binnen de Verenigde Naties. Het hof bestaat uit 15 rechters die worden gekozen door de Algemene Vergadering en de Veiligheidsraad. Het Internationaal Gerechtshof is gevestigd in Den Haag in het Vredespaleis.
El Tribunal Internacional de Justícia (TIJ) o Cort Internacional de Justícia (CIJ), conegut col·loquialment com a Cort Mundial, és el principal òrgan judicial de les Nacions Unides i va ser establert per la Carta de les Nacions Unides el 1945.
No confundir con la Corte Penal Internacional.La Corte Internacional de Justicia (CIJ, también llamada Tribunal Internacional de Justicia) es el principal órgano judicial de las Naciones Unidas.
Международен съд
국제 사법 재판소
freebase:Cour internationale de justice
dbpedia:Cour internationale de justice
http://ar.dbpedia.org/resource/محكمة_العدل_الدولية
http://az.dbpedia.org/resource/Beynəlxalq_ədalət_məhkəməsi
http://be.dbpedia.org/resource/Міжнародны_суд_ААН
http://bg.dbpedia.org/resource/Международен_съд
http://bn.dbpedia.org/resource/আন্তর্জাতিক_ন্যায়বিচার_আদালত
http://ca.dbpedia.org/resource/Tribunal_Internacional_de_Justícia
dbpedia-cs:Cour internationale de justice
http://cy.dbpedia.org/resource/Llys_Cyfiawnder_Rhyngwladol
dbpedia-de:Cour internationale de justice
dbpedia-el:Cour internationale de justice
http://eo.dbpedia.org/resource/Internacia_Kortumo
dbpedia-es:Cour internationale de justice
http://et.dbpedia.org/resource/Rahvusvaheline_Kohus
http://eu.dbpedia.org/resource/Nazioarteko_Justizia_Auzitegia
http://hi.dbpedia.org/resource/अंतर्राष्ट्रीय_न्यायालय
http://hr.dbpedia.org/resource/Međunarodni_sud
http://hu.dbpedia.org/resource/Nemzetközi_Bíróság
http://hy.dbpedia.org/resource/Արդարադատության_միջազգային_դատարան
http://id.dbpedia.org/resource/Mahkamah_Internasional
dbpedia-it:Cour internationale de justice
dbpedia-ja:Cour internationale de justice
dbpedia-ko:Cour internationale de justice
dbpedia-nl:Cour internationale de justice
dbpedia-pl:Cour internationale de justice
dbpedia-pt:Cour internationale de justice
http://ro.dbpedia.org/resource/Curtea_Internațională_de_Justiție
dbpedia-ru:Cour internationale de justice
http://sk.dbpedia.org/resource/Medzinárodný_súdny_dvor
http://sl.dbpedia.org/resource/Meddržavno_sodišče_OZN
http://sr.dbpedia.org/resource/Међународни_суд_правде
http://sv.dbpedia.org/resource/Internationella_domstolen_i_Haag
http://tr.dbpedia.org/resource/Uluslararası_Adalet_Divanı
http://uk.dbpedia.org/resource/Міжнародний_суд
http://ur.dbpedia.org/resource/بین_الاقوامی_عدالت_انصاف
http://zh.dbpedia.org/resource/国际法院
wiki-fr:Cour_internationale_de_justice?oldid=111083357
http://commons.wikimedia.org/wiki/Special:FilePath/Tribunal_Internacional_de_Justicia_-_International_Court_of_Justice.svg
wiki-fr:Cour_internationale_de_justice
dbpedia-fr:Gilbert_Guillaume
dbpedia-fr:Guerre_de_la_Bande_d'Agacher
dbpedia-fr:CIJ
dbpedia-fr:Cour_internationale
dbpedia-fr:Tribunal_International_de_Justice
dbpedia-fr:Tribunal_International_de_Justice_de_La_Haye
dbpedia-fr:Cour_de_La_Haye
dbpedia-fr:Cour_internationale_de_La_Haye
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Burkina_Faso_et_le_Mali
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Burkina_Faso_et_le_Niger
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Chili_et_le_Pérou
dbpedia-fr:Indépendance_du_Kosovo
dbpedia-fr:2009_par_pays_en_Europe
dbpedia-fr:Affaire_Florence_Cassez
dbpedia-fr:Conférence_internationale_de_la_société_civile_à_l’appui_du_peuple_palestinien
dbpedia-fr:Frontière_entre_l'Indonésie_et_Singapour
dbpedia-fr:Réclamations_de_l'Alabama
dbpedia-fr:Dantès_Louis_Bellegarde
dbpedia-fr:Anglo-lranian_Oil_Co._(Royaume-Uni_c._Iran)
dbpedia-fr:Dualisme_et_monisme_en_droit_international
dbpedia-fr:János_Áder
dbpedia-fr:Litiges_territoriaux_roumano-ukrainiens
dbpedia-fr:Richard_Falk
dbpedia-fr:Aoun_Khassawneh
dbpedia-fr:Cabo_Gracias_a_Dios
dbpedia-fr:Liste_de_personnalités_liées_à_Bois-Colombes
dbpedia-fr:Philippe_Couvreur
dbpedia-fr:Rapport_Palmer
dbpedia-fr:Assemblée_des_francophones_fonctionnaires_des_organisations_internationales
dbpedia-fr:John_Anthony_Kaiser
dbpedia-fr:Pierre-Marie_Dupuy
dbpedia-fr:Politique_étrangère_des_Palaos
dbpedia-fr:Projet_de_tribunal_international_climatique
dbpedia-fr:Relations_entre_le_Kosovo_et_la_Serbie
dbpedia-fr:Droit_ougandais
dbpedia-fr:Golfe_de_Musura
dbpedia-fr:Julia_Sebutinde
dbpedia-fr:Parc_national_Khao_Phra_Wihan
dbpedia-fr:École_de_Bruxelles_(droit)
dbpedia-fr:Canal_de_Bystroe
dbpedia-fr:Conventions_de_Genève_de_1949
dbpedia-fr:Guerre_du_Pacifique_(1879-1884)
dbpedia-fr:Histoire_du_Burkina_Faso
dbpedia-fr:Massacre_de_Srebrenica
dbpedia-fr:Politique_à_Madagascar
dbpedia-fr:Principes_généraux_du_droit_français
dbpedia-fr:Timbres_de_service_des_organismes_internationaux
dbpedia-fr:Île_des_Serpents
dbpedia-fr:Décembre_2005_en_Afrique
dbpedia-fr:Juillet_2005_en_Afrique
dbpedia-fr:Liste_de_territoires_contestés
dbpedia-fr:Pik_Botha
dbpedia-fr:Affaires_étrangères_de_la_République_démocratique_du_Congo
dbpedia-fr:Barrière_de_séparation_israélienne
dbpedia-fr:Folke_Bernadotte
dbpedia-fr:Légitime_défense
dbpedia-fr:Convention_des_Nations_unies_sur_le_droit_de_la_mer
dbpedia-fr:Droit_de_la_mer
dbpedia-fr:José_Luis_Bustamante_y_Rivero
dbpedia-fr:Opération_Ajax
dbpedia-fr:Paul_Bastid
dbpedia-fr:Conférence_de_la_Turnhalle
dbpedia-fr:Génocide_culturel
dbpedia-fr:Relations_entre_les_États-Unis_et_l'Iran
dbpedia-fr:Convention_de_Vienne_sur_les_relations_consulaires
dbpedia-fr:Edward_Mandell_House
dbpedia-fr:Georges_Scelle
dbpedia-fr:Philippe_Kirsch
dbpedia-fr:Politique_étrangère_de_Nauru
dbpedia-fr:Raila_Odinga
dbpedia-fr:Économie_du_Canada
dbpedia-fr:1948_en_Suisse
dbpedia-fr:Clause_de_Martens
dbpedia-fr:Frontière_entre_la_Colombie_et_l'Équateur
dbpedia-fr:Frontière_entre_la_Libye_et_la_Tunisie
dbpedia-fr:Frontière_entre_la_Malaisie_et_Singapour
dbpedia-fr:Frontière_entre_la_République_démocratique_du_Congo_et_la_République_du_Congo
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Bénin_et_le_Niger
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Cambodge_et_la_Thaïlande
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Cameroun_et_le_Nigeria
dbpedia-fr:Frontière_entre_le_Costa_Rica_et_le_Nicaragua
dbpedia-fr:Ismaïl_Omar_Guelleh
dbpedia-fr:Pedra_Branca_(mer_de_Chine_méridionale)
dbpedia-fr:Ronny_Abraham
dbpedia-fr:Îles_Hawar
dbpedia-fr:Audit_de_la_dette
dbpedia-fr:Medellín_v._Texas
dbpedia-fr:Middle_Rocks
dbpedia-fr:Tafsir_Malick_Ndiaye
dbpedia-fr:Alejandro_Álvarez
dbpedia-fr:Cerro_El_Pital
dbpedia-fr:Erga_omnes
dbpedia-fr:Fatsah_Ouguergouz
dbpedia-fr:Walter_Ganshof_van_der_Meersch
dbpedia-fr:Cecil_Stanley_Harrison
dbpedia-fr:Ladreit_de_Lacharrière
dbpedia-fr:Patricia_Moyes
dbpedia-fr:Plaque_diplomatique_(France)
dbpedia-fr:Prix_Wateler_de_la_Paix
dbpedia-fr:Cour_de_justice
dbpedia-fr:Décembre_2004
dbpedia-fr:Guerre_de_Cent_Heures
dbpedia-fr:Hans-Adam_II_de_Liechtenstein
dbpedia-fr:Colonie_israélienne
dbpedia-fr:Crise_politico-militaire_en_Côte_d'Ivoire
dbpedia-fr:Eugène_Terre'Blanche
dbpedia-fr:Géographie_de_la_Roumanie
dbpedia-fr:Histoire_du_Nicaragua
dbpedia-fr:Histoire_du_Tchad
dbpedia-fr:Hollande-Méridionale
dbpedia-fr:John_Vorster
dbpedia-fr:Louis_Marie_Cordonnier
dbpedia-fr:Minquiers
dbpedia-fr:Mohammad_Mossadegh
dbpedia-fr:Sangkum_Reastr_Niyum
dbpedia-fr:Seborga
dbpedia-fr:Territoires_palestiniens_occupés
dbpedia-fr:Conférence_de_Dumbarton_Oaks
dbpedia-fr:Politique_à_Saint-Marin
dbpedia-fr:Île_Hans
dbpedia-fr:Chronologie_de_l'affaire_Borrel
dbpedia-fr:Liste_d'organisations_internationales_ayant_le_français_comme_langue_officielle
dbpedia-fr:Politique_étrangère_de_la_Tunisie
dbpedia-fr:Sayeman_Bula_Bula
dbpedia-fr:Wellington_Koo
dbpedia-fr:1951_en_Iran
dbpedia-fr:Alphonse_Ntumba_Luaba
dbpedia-fr:Bohdan_Winiarski
dbpedia-fr:Contentieux_indonésio-malaisien
dbpedia-fr:Convention_pour_la_prévention_et_la_répression_du_crime_de_génocide
dbpedia-fr:Rosalyn_Higgins
dbpedia-fr:Sipadan
dbpedia-fr:1924_en_Suisse
dbpedia-fr:Ambassade_de_France_aux_Pays-Bas
dbpedia-fr:Histoire_de_la_Savoie_de_1914_à_1945
dbpedia-fr:José_Pedro_Pérez-Llorca
dbpedia-fr:Palu_(Indonésie)
dbpedia-fr:Sud-Ouest_africain
dbpedia-fr:Autorité_internationale_des_fonds_marins
dbpedia-fr:Droits_de_l'homme_aux_États-Unis
dbpedia-fr:Temple_de_Preah_Vihear
dbpedia-fr:Alberto_Masferrer
dbpedia-fr:Droit_israélien
dbpedia-fr:Fenris_(comics)
dbpedia-fr:Institut_international_de_droit_humanitaire
dbpedia-fr:Jonathan_Pollak
dbpedia-fr:Lété_(Niger)
dbpedia-fr:Martin_Belinga_Eboutou
dbpedia-fr:Walther_Schücking
dbpedia-fr:Institut_libre_d'étude_des_relations_internationales
dbpedia-fr:Raymond_Ranjeva
dbpedia-fr:Traité_américain_de_règlement_pacifique
dbpedia-fr:Frontière_entre_Bahreïn_et_le_Qatar
dbpedia-fr:Ramón_Ernesto_Cruz_Uclés
dbpedia-fr:Décembre_1951
dbpedia-fr:Décembre_1986
dbpedia-fr:Abdoulaye_Yerodia_Ndombasi
dbpedia-fr:Application_de_la_IVe_Convention_de_Genève_dans_les_Territoires_palestiniens
dbpedia-fr:Bakassi
dbpedia-fr:Bande_d'Aozou
dbpedia-fr:Uti_possidetis_juris
dbpedia-fr:Écréhou
dbpedia-fr:Affaire_Borrel
dbpedia-fr:Droit_comparé
is prop-fr:sujet of
dbpedia-fr:Résolution_11_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_9_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_102_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_103_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_105_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_117_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_71_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_94_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
dbpedia-fr:Résolution_99_du_Conseil_de_sécurité_des_Nations_unies
is prop-fr:tribunal of
dbpedia-fr:Traité_Esguerra-Bárcenas
category-fr:Jurisprudence_de_la_Cour_internationale_de_justice

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Munkácsy Golgotájának golgotája - Hatályon kívül helyezte a bíróság a védetté nyilvánításáról szóló határozatot | hírek | Jogi Fórum
Munkácsy Golgotájának golgotája - Hatályon kívül helyezte a bíróság a védetté nyilvánításáról szóló határozatot
2018.05.24. Jogi Fórum / MTI
Hatályon kívül helyezte a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság csütörtökön azt a műemlékvédelmi határozatot, amely védetté nyilvánította Munkácsy Mihály Golgota című festményét.
A bíróság megállapította, hogy a védetté nyilvánítási eljárás megindítása közvetlenül összefüggött a festmény eladásáról szóló tárgyalások elakadásával, így sérült a festmény tulajdonosa, Pákh Imre joga a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogállamiság alapelve is - indokolta döntését a bíróság, amely szerint az állam közhatalmi aktusa, vagyis a védetté nyilvánítási eljárás megindítása és az erről szóló döntés a jogbiztonság alapelvével ütközve jelentős módosulást eredményezett a felek magánjogi jogviszonyában.
A Kúria akkor indoklásában rámutatott: álláspontja szerint a visszaviteli kötelezettség az adott kulturális értéket fogadó államot - jelen esetében Magyarországot - elsősorban arra kötelezi, hogy a kulturális értéket teher nélkül kiengedje az országból.
A jogviszony elbírálására a kulturális örökségvédelmi jogszabályok rendelkezései vonatkoznak. A letéti szerződéshez kapcsolódóan a Ptk.-ban meghatározott visszaadási kötelezettség nem azonos a visszaviteli kötelezettséggel, a két jogintézmény teljesen eltérő alapokon áll - szögezte le a Kúria határozata.

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Hagyó Miklós kontra Magyarország - Kérelem száma: 52624/10 | Hagyomiklos.com
Címlap » Hagyó Miklós kontra Magyarország - Kérelem száma: 52624/10
Hagyó Miklós kontra Magyarország - Kérelem száma: 52624/10
Kommunikációs fázis:
Kérelem száma: 52624/10
HAGYÓ Miklós kontra Magyarország
benyújtva 2010. szeptember 6.
A kérelmező Hagyó Miklós, magyar állampolgár, aki 1967-ben született és Budapesten él. A bíróság előtt Kádár A., Budapesten praktizáló ügyvéd képviseli.
A. Az ügy körülményei
A tényállás a kérelmező által előadottak alapján a következőképpen foglalható össze.
2010. május 14-én a kérelmezőt, Budapest korábbi főpolgármester-helyettesét és korábbi parlamenti képviselőt letartóztatták a Budapesti Közlekedési Vállalatnál elkövetett különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés gyanújával. A rendőrség röviddel azután vette őrizetbe, hogy a 2010-es általános választások megválasztott új országgyűlési képviselők felesküdtek, és ezért a kérelmező képviselői mentelmi jogát elvesztette. Ezt megelőzően, 2010 januárjában és márciusában a Közlekedési Vállalat vezető tisztviselői közül néhányakat és a kérelmező egy közeli munkatársát már ugyanebben az ügyben meggyanúsították.
A kérelmező előzetes letartóztatására irányuló ügyészi indítvány az esetleges szökés és összejátszás veszélyére hivatkozott.
A védelem azzal érvelt, hogy a kérelmező, noha hónapok óta tudta, hogy mentelmi jogának elveszítése után nagy valószínűséggel meggyanúsítják, nem hagyta el az országot. Felvázolta, hogy a Budapesti Közlekedési Vállalat állítólagos korrupciós ügyei nagy nyilvánosságot kaptak, és hogy tekintettel az egyéb gyanúsítottaknak a folyamatban lévő nyomozás során tett vallomásaira, a kérelmező meggyanúsítása több mint valószínű volt. A kérelmező többször is cáfolta a sajtó pletykáit, miszerint elhagyja az országot, és 2010. május 11-én jelezte a hatóságoknak, hogy hajlandó együttműködni.
A védelem továbbá azt állította, hogy ennek tükrében a kérelmező előzetes letartóztatása nem volt indokolt, és, hogy – ha bármilyet, úgy – enyhébb kényszerintézkedést kellett volna alkalmazniuk a hatóságoknak.
2010. május 17-én a Budai Központi Kerületi Bíróság elrendelte a kérelmező előzetes letartóztatását. A bíróság az ügyészség indítványában foglaltakat ismételte meg, a védelem érveivel nem foglalkozott részletesen.
2010. május 26-án a Fővárosi Bíróság elutasította a kérelmező fellebbezését. Anélkül, hogy konkrétan reagált volna a védelem érveire, leszögezte: „adat van arra, hogy a gyanúsított külföldre kívánt távozni”.
A védelem hiába kérte ismételten, hogy e bizonyos adat megismerése érdekében betekinthessen az iratokba. A kérelmezőnek nem engedélyezték, hogy megismerje a releváns nyomozati anyagot.
A kérelmező előzetes letartóztatását törvényes időközönként többször meghosszabbították. E hosszabbítások során a védelem érvei jórészt azonosak maradtak, ám úgy tűnik, hogy a bíróságok elmulasztották személyre szabott módon értékelni a kérelmező személyes körülményeit. A bíróság a védelem azon új érvét sem vette figyelembe, miszerint a szökési szándékot cáfolja az a tény, hogy a kérelmező néhány hónappal a gyanúsítás előtt kifizette a 16 millió forintos tartozását. Azt sem értékelte a bíróság, hogy a védelem rámutatott: a kérelmező befolyásos politikus volt, de ennek ellenére sem tett kísérletet a bizonyítékok elrejtésére vagy a tanúkkal való összebeszélésre, így az összejátszástól való félelmek nem voltak megalapozottak.
A kérelmező szabadlábra helyezési, illetve enyhébb kényszerintézkedés alkalmazására irányuló kérelmei szintén hiábavalók voltak. A védelem többször hangsúlyozta a fogva tartás alapjául szolgáló konkrét bizonyítékok hiányát és a kérelmező személyes körülményei értékelésének elmaradását. A bíróság meglehetősen sztereotip döntésekkel utasította el ezeket
az érveket, elsősorban azzal az indokkal, hogy a cselekmény büntetési tétele magas.
Tekintettel folyamatosan romló egészségügyi állapotára (légzési és hallás problémák, valamint jelentős fogyás), a kérelmező többször is, de nagyrészt sikertelenül kérte fogva tartása feltételeinek javítását.
A kérelmező azon, 2010 májusában előterjesztett kérését, hogy rendeljenek ki az ügyében orvosszakértőt, csak 2010 szeptemberében teljesítették. A szakvélemény megerősítette, hogy a kérelmező súlyos egészségügyi problémákkal küzd, ugyanakkor azt is rögzítette, hogy ezeket tudják kezelni a büntetés-végrehajtási intézetben.
A kérelmező fogva tartásának első hónapjaiban engedélyt kapott, hogy élettársa a rendes látogatási időn felül is látogathassa. Ugyanakkor 2010. november 9-től a látogatásokat megtiltották az esetenként ellenőrzés nélküli látogatások alatti összebeszélés vélt veszélyére hivatkozva. A védelem ez ellen panasszal élt, azzal érvelve, hogy az ellenőrzés kifogásolt
hiánya a börtönszemélyzet mulasztásának következménye, és így róható fel a kérelmezőnek vagy látogatójának. Mindazonáltal a tilalom fennmaradt.
A kérelmezőt fogva tartása idején a 11 éves lánya egyáltalán nem látogatta. Bár ez nem volt tiltva, a lány egészségi állapota nem tette lehetővé az ilyen látogatásokat. A kérelmező e tényen alapuló kérelme az enyhébb kényszerintézkedés elrendelése iránt nem vezetett eredményre. Alkalmanként a kérelmező számára extra telefonbeszélgetéseket engedélyeztek a lányával.
A kérelmező előzetes letartóztatása 2011. február 23-ig tartott, amikor is a Fővárosi Bíróság azt házi őrizetre módosította. Figyelembe véve a kérelmező súlyos egészségügyi problémáit, a Fővárosi Bíróság megállapította, hogy a szökés veszélye olyan mértékben csökkent, hogy a házi őrizet elegendő.
A kérelmezőnek több alkalommal engedélyezték, hogy orvosi kezelések céljából elhagyja a házi őrizetet; azonban a védelemnek a házi őrizet megszüntetésére irányuló kérelmeit elutasították egészen 2011. június 10-ig, amikor végül a házi őrizet is megszűnt.
A PANASZOLT JOGSÉRTÉSEK
A kérelmező az Egyezmény 5. cikk 1. bekezdés (c) pont alapján azt kifogásolja, hogy előzetes letartóztatása és a házi őrizete indokolatlan volt, mivel a bíróságok nem hivatkoztak olyan konkrét körülményekre, amelyek alátámasztották ezen intézkedések szükségességét, és nem foglalkoztak a személyes körülményekeivel.
Hivatkozva – önállóan és a 13. cikkel is összefüggésben – az Egyezmény 5. cikk 4. bekezdésére, kérelmező azt is kifogásolja, hogy a "fegyverek egyenlőségének" elvét nem tartották be a hatóságok a fogva tartásáról döntő eljárás során, mivel nem férhetett hozzá a releváns nyomozati anyaghoz.
A kérelmező azt is kifogásolja, hogy – tekintettel a folyamatosan romló egészségi állapotára – a fogva tartásának körülményei elérték a súlyosságnak azt a minimális fokát, amely ahhoz szükséges, hogy ez a probléma az Egyezmény 3. cikkének hatálya alá essék.
Végül a kérelmező azt kifogásolja, hogy a hozzátartozói látogatások annyira ritkák voltak, hogy az megvalósította a családi élet tiszteletben tartásához való jogának sérelmét az Egyezmény 8. cikke szerint – önállóan valamint a 13 cikkel összefüggésben is.
KÉRDÉSEK A FELEKHEZ
1. Sértette-e a kérelmező előzetes letartóztatásának hossza az egyezmény 5. cikk 3. bekezdésében előírt "ésszerű idő" követelményét?
2. Az az eljárás, amelynek keretében a kérelmezőnek lehetősége volt az előzetes letartóztatása jogszerűségének megkérdőjelezésére, megfelelt-e az Egyezmény 5. cikk 4. bekezdésében foglalt követelményeknek?
3. Figyelembe véve a módot, ahogyan a hatóságok a kérelmező egészségügyi panaszaira reagáltak, ki volt-e téve a kérelmező az Egyezmény 3. cikkének értelmében vett embertelen bánásmódnak?
4. Megsértették-e a magyar hatóságok a kérelmezőnek az Egyezmény 8. cikkében biztosított családi élet tiszteletben tartásához fűződő jogát a korlátozott számban biztosított hozzátartozói látogatásokkal?
5. Állt-e a kérelmező rendelkezésére az Egyezmény 13. cikke által megkövetelt hatékony hazai jogorvoslat az Egyezmény 8. cikkére alapozott panasza tekintetében?
Source: http://hudoc.echr.coe.int/sites/eng/pages/search.aspx?i=001-111066
Dr. Kádár András Kristóf ügyvéd jogi összefoglalója a Hagyó kontra Magyarország ügyben (52624/10 sz. ügy) - See more at: http://hagyomiklos.com/?q=hu/node/230#sthash.mhMZbf6i.dpuf

matches: bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
TMRSZ – Tettrekész Magyar Rendőrség Szakszervezete » Szima Judit alkotmányjogi panasza
Jelenleg itt vagy:Kezdőlap Aktuális Szima Judit alkotmányjogi panasza	Szima Judit alkotmányjogi panasza
Dátum: 2012/05/17
5 komment | 2,542 olvasás
Kaposvári Városi Bíróság útján MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYBÍRÓSÁGA részére
Alulírott Szima Judit (sz: Debrecen, 1960.02.24. an: Bihari Margit)
7100 Szekszárd Tanya u. 4. sz. alatti, minta a Tettrekész Magyar Rendőrség Szakszervezete főtitkára törvény által biztosított jogomnál fogva az Alkotmánybíróság Tv. 26§-a és 27§-a alapján ügyemben – aki jelen panaszommal adataim nyíltan történő kezeléséhez is hozzájárul – a Kaposvári Bíróság, valamint a Kaposvári Törvényszék részben mellékelt és jelen beadvány indoklási részében részletezett végzései ellen az Alaptörvény 24.cikk 2. bek.d. pontjai alapján alaptörvény-ellenes bírói döntéssel szemben az egyedi ügyben érintett személyként, tehát a 2011. évi CLI tv. (továbbiakban AB tv.) alapján tisztelettel alkotmányjogi panasszal élek, a Tisztelt Alkotmánybírósághoz, mivel előzetes letartóztatásom (őrizetbevételeimre, lakhelyelhagyási tilalomra vonatkozóan is) az Alaptörvényben biztosított jogaimat sérti, a jogorvoslati lehetőségeket kimerítettem akként, hogy a sérelmezett intézkedésekre nézve folyamatosan előterjesztett jogorvoslati kérelmemre érdemi intézkedések nem születtek.
Mindezek alapvető jelentőségű alkotmány-ellenes eljárásként értékelhető generális alkotmányjogi kérdéseket, amelyek jelentős politikai színezettel is bírnak, vetnek fel.
Az AB tv. 53§(2) bek. alapján az alkotmányjogi-panaszomat az ügyben első fokon eljárt bíróságon, a Kaposvári Bíróságon keresztül terjesztem be az AB tv. 30§-a alapján, az abban biztosított törvénye határidőn belül.
Kérem a Tisztelt Alkotmánybíróságot, hogy állapítsa meg a bírói döntések Alaptörvény ellenességét, azokat semmisítse meg az AB tv. 43§(1) bekezdése alapján.
Előadom, hogy az előzetes letartóztatásom törvénysértő voltával kapcsolatosan (őrizetbevételeim, lakhelyelhagyási tilalomra is kihatóan) megállapítható, hogy a velem szemben elrendelt kényszerintézkedés az alábbi jogszabályokba ütköző:
1. A Polgári és Politikai Jogok Egyezségokmánya 9. cikkének első pontjába, amely szerint:
“Mindenkinek joga van a szabadságra és személyi biztonságra. Senkit nem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényből meghatározott eljárás alapján megfosztani.”
2. “Az előzetes letartóztatás feltételeivel kapcsolatosan tényként rögzítendő. Szükséges, hogy nem forogjon fenn egyetlen egy, a kényszerintézkedést kizáró ok sem.
Ismételten rögzíteni kell azonban, hogy ilyenkor sem kötelező az előzetes az előzetes letartóztatás, hanem csupán annak helye lehet.”
Alkotmánybíróság 5/1999.(III.31) AB határozat
3: Az Alaptörvény Nemzeti Hitvallás:
I. cikk (1) (2) (3) (4) bekezdés
II. cikk és III. cikk (1) bek.
IV. cikk (1) (2) (3) (4) bekezdés
XV. cikk (1) (2) bekezdés
XXVIII. cikk (1) (3) bekezdés (7) bek. rendelkezéseibe is
4. A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. tv. 129§ és 130§-t is sérti, hiszen a törvény által biztosított lehetőség alapján a bíróság előzetes letartóztatás helyett lakhelyelhagyási tilalmat, házi őrizetet vagy távoltartást is elrendelhet. Én ugyanis semmilyen körülmények között nem kaphattam volna egy, a legsúlyosabb kényszerintézkedést (de lakhelyelhagyási tilalmat sem) elrendelő határozatot, mert a fenti kívánalmakba ütköző az eljárás is, és az abban született határozatok érdeme is.
Kérem a Tisztelt Alkotmánybíróságot az AB tv. 43§(4) bekezdése alapján, hogy a bírósági végzések megsemmisítésével együtt semmisítse meg alaptörvényellenesség miatt és a most előadottak okán is előzetes letartóztatásomra vonatkozó összes végzést (őrizetbevételekre és lakhelyelhagyási tilalomra is kiterjedően) valamint a Kaposvári Nyomozó Ügyészségen 2012.04.16-ig folyamatban volt Ny. 37/2010. büntetpügyben a Somogy megyei Főügyészség nyomozás meghosszabbító határozatait és a Legfőbb Ügyészség Kiemelt és Katonai ügyek Főosztálya KF. 3497/2011/29. számú nyomozás határidejét meghosszabbító határozatait hivatalból, mivel a jogbiztonság sérelme áll fenn.
Kérem a tisztelt Alkotmánybíróságot, hogy kérelmemet az AB tv. 29§-a alapján befogni szíveskedjen.
Amennyiben kérelmem befogadásra kerül, úgy a továbbiakban jogi képviselőmnek dr. Szikinger István 1027 Budapest, Margit krt. 50-52 I/12. sz. alattit is megjelölöm.
Az 1998. évi XIX tv. (továbbiakban Be) általam jelen indítványban részletezett kifejtettek szerinti szabályait sem tartották be az eljárt szervek (nyomozó ügyészség, felettes ügyészségek, bíróságok) őrizetbe vételemkor, lakhelyelhagyási tilalom elrendelésénél, fenntartásánál és visszavonásával, valamint előzetes letartóztatásom elrendelésekor és fenntartásai során.
Előadom, hogy fenti eljárásokban az eljárt szervek a törvényszöveg beidézésén túl a határozathozatalkor a meghozott döntéseikben érdemi indoklást nem adtak.
Az Alapvetésnél meghivatkozott R) cikk (2) bekezdése azt mondja ki, hogy az Alaptörvény és a jogszabályok mindenire nézve kötelezőek.
Az ellenem folyamatban lévő ügyben, mely a Kaposvári Nyomozó Ügyészségen volt folyamatban 2012.04.16-ig, sem a Somogy megyei Főügyészség, sem a Kaposvári Nyomozó Ügyészség nem tartotta be a Be. szabályait, magukra nézve kötelező erővel.
Megjegyzem a Be. 78§(4) bekezdése alapján beszerzett “bizonyítékra”, amely eljárás ütközik az Alaptörvény IV. cikk (2) bekezdésével, annak rendelkezésével, amellyel első őrizetbevételemre sor került 2011.06.03-án.
Megjegyzendő, hogy már ekkor ismert volt ezen eljárás politikai színezete, hiszen 2011.06.02-án dr. Kövér László Orsszággyűlési Elnök a Tettrekész Magyar Rendőrség Szakszervezete főtitkárát, azaz személyemet és két másik tisztviselőnket nem engedett be a parlamentbe dr. Orbán Viktor Miniszterelnökkel tárgyalni a munkavállalókat érintő kérdésben. Azt a szakszervezetet nem engedték be, aki a rendészeten belül a legnagyobb létszámmal bírt, azért, mert azt közölték velünk, hogy nemzetbiztonsági kockázatot jelentünk és dr. Kövér László határozatot hozott erre.
Annak ellenére tette ezt, hogy Lázár János FIDESZ-frakcióvezető 2011.05.28-án a TMRSZ tisztségviselőinek, tehát Szima Judit főtitkárnak, dr. Baracz Vilmos vezető jogtanácsosnak és Mohácsi Zsigmondé országos vezetőségi tagnak, azok jelenlétében dr Orbán Viktor Miniszterelnök személyes találkozóra (Országházban) szóló meghívását tolmácsolta Hódmezővásárhelyen. Történt az akkor, amikor 3 napon keresztül szakadatlanul demonstráltunk Lázár és dr. Balsai istván által az Országgyűlésnek benyújtott önálló Alkotmánymódosítási javaslata ellen, amelynek elfogadása lehetővé tette volna, miként az őrizetbevételem után, 2011.06.06-án az Országgyűlés el is fogadta, mely tüntetést 2011.06.06-án már nem tudtam levezényelni. Ezen a napon – akként, hogy többszázezer munkavállaló szerzett jogát – visszamenőleges hatályú kötelezettség megállapítás vette el egy tollvonással. A rendészeten belül a többi szakszervezet arról tárgyalt folyamatosan, hogy a nyugdíjasoktól miként vegyék el a nyugdíjat, illetve milyen adóztatásnak vessék alá, valamint dr. Pintér Sándor Belügyminiszter Úr ezen túlmenően a Várban is vacsorázás közben egyes szakszervezeti vezetőkkel egyezkedett.
Addig a TMRSZ vonatkozásában, miután Lázár Jánossal folytatott több, mint egy órás tárgyaláson látták, hogy következetesen képviseljük munkavállalóink érdekeit, egyfajta megfélemlítést alkalmaztak ott is, hiszen olyan biztonsági intézkedéseket vetettek be ellenünk, amely révén, mind egymással, mind pedig a külvilággal való kapcsolatunkat blokkolták.
Valószínűsítem, hogy ekkor dőlt el, az én, jelen indítványomban is sérelmezettek szerint a sorsom, – illetve a fenti két szakszervezeti vezető meghurcolása is megkezdődött – mint a “problémamegoldás” legutolsó akadálya.
ugyanezen napon 2011.06.02-án 12 óra környékén azt is közölték velem ismeretlen személyek, hogy rövidesen letartóztatnak és vélhetőleg meg is mérgeznek. Erről a dokumentáció a www.tmrsz.hu honlapon megtalálható.
Álláspontom szerint jogellenes fogvatartásom eredője a fenti momentum volt. Egyidejűleg a rendészeti dolgozók ellen indított politikai hecckampány miatt is büntetőfeljelentést tettünk dr. Orbán Viktor, Lázár János, dr. Répássy Róbert, dr. Balsai István ellen. Valamint a visszamenőleges hatályú alkotmányos jogokat sértő törvénykezés ellen több demonstrációt is szerveztem nagy létszámú részvetői körrel. A legutolsó több mint 10 ezer főt számláló volt. Vélelmeztem a szólásszabadság jogának biztosítását.
Előadom, hogy dr. Kövér László Úr előzőekben hivatkozott álláspontja teljes mértékben negligálta személyemet, mint szakszervezeti vezető személyét, aki nem mellesleg rendőr alezredesi pozícióban dolgozó érdekképviselő voltam.
Dr. Kövér László hivatkozott “értékelése” folyományaként elveszítettem rendőr alezredesi rendfokozatomat és példátlan töltetű koncepciós eljárások szenvedő alanyává váltam, egészen pontosan a Fidesz kormányra kerülése első napján pedig házkutatták a TMRSZ-t, elvitték adatállományunkat, azt vissza sem adták, ügyészségek egymás között kéregették, majd a lefoglalt adatállományunkat tiltakozásunk ellenére megsemmisítették.
Alezredesi rendfokozatom elvesztése a Fidesz kormányzása alatt jogerőssé vált és beindult személyem és az általam vezetett szakszervezet, a TMRSZ teljes negligálására irnyuló emberi jogokat sértő koncepciós eljárás-sorozat, amelynek “eredményeként” 2011.06.03-án éjszakai órákban őrizetbe vettek, majd lakóhelyemtől 400 km-re 2011.06.06-tól lakhelyelhagyási tilalom alatt álltam, majd 2011.24-én 12:02 órakor 5 napra őrizetbe vettek és 2011.11.27-étől előzetes letartóztatásba helyeztek.
Egyértelmű, hogy ilyen körülmények között, amikor a hatályosan regnáló magyar politikai vezetés politikai fogolyként, hova tovább üldözöttjeként a legsúlyosabb kényszerintézkedés hatálya alatt állok, képtelen vagyok a fegyveregyenlőség elvét gyakorolva az ügyben megnyilvánulni.
Még akkor is igaz ez, ha természetesen jogom van ügyvédet igénybe venni, mert akkora az iratanyag terjedelme és mozgathatatlan volta, hogy jobbára fogvatartottan csak magam tudok fenti objektív okokból védelmem érdekében eljárni.
Sajnálattal kell konstatálnom azt a tényt is, hogy 2012.02.24-én Budapesten egy tárgyalásom során sajtótájékoztatót kívántam tartani, de azt a Kaposvári Nyomozó Ügyészség nem engedélyezte, panaszom folytán érdemi indoklás nélkül a bíróság is elutasította.
Tehát kétséget kizáróan érzékelhető azon álláspontom, mely szerint a politikai elit minden létező eszközzel a likvidálásomra törekedett és törekszik, amelyre nézve a nyomozó és vádhatóság – amely esetemben egy és ugyanaz, az ügyészség – “segítő kezet nyújt” a jelen panaszokban előadott tényállás és jogszabálysértések biztosításában.
Leszögezhető esetemben, hogy a továbbiakban részletezendő alkotmányos jogsértések mentén a szó szoros értelmében “politikai fogolyként” vagyok meghatározható. Amely státust emberi és alktományos jogaimat sértő eljárásokkal előzetes letartóztatásba helyezettként “nyertem el”.
Mivel pedig ezen legsúlyosabb kényszerintézkedés ennyi törvénysértés következtében keletkezett, amelyek mögött kétséget kizáróan politikai motívum húzódhat meg, ezek szándékosak és felvetik a Btk. 225§, Btk. 228§ szerinti hivatali visszaélés és lelki sanyargatással elkövetett jogellenes fogvatartás bűntettének felelősségviselését az engem fogvatartásba helyezőknek.
Ezen körülményt is még előterjesztésemben később részletesen megindokolom. Azonban most visszatérek a történeti tényállás kronológiai ismertetéséhez.
A Kaposvári Nyomozó Ügyészség két alkalommal vett őrizetbe. Mint említettem már első alkalommal a bíróság lakhelyelhagyási tilalmat rendelt el lakóhelyemtől 400 km-re ahova kiskorú 11 éves gyerekemmel elmentem.
A második őrizetbevételemet 5 napra csalárd módon rendelte el azzal, hogy azt állította, kiemelt bűncselekményt követtem el, mégpedig a jogosulatlan gazdasági előny bűntettét Btk. 288§-t, valamint ugyanezen tényállásra még a Btk. 314§-val is meggyanúsított. A két bűncselekmény esetében 162.000 Ft, azaz egyszázhatvankettő ezer forint kárértéket “prognosztizáltak”.
Őrizetbevételemet (2.) pedig azért rendelték el, mert állítólagosan az elrendelt lakhelyelhagyási tilalmat megszegtem, bizonyítói eszközt meghamisítottam és az ügyészség szerint megalapozottan feltehető, hogy szabadlábon hagyásom esetén további tanúkat befolyásolnák, további tárgyi bizonyítói eszközök,
okiratok megsemmisítésével, meghamisításával meghiúsítanám, megnehezíteném vagy veszélyeztetném a bizonyítást.
A 2. őrizetbevételemre a nyomozás 25. hónapjában került sor.
El kell mondanom, hogy olyan körülmények között, hogy a begyanúsításom tárgyát képező Btk. 288§, Btk. 314§-t is az országgyűlés 2011. június hónapjában 2012.01.01-i hatállyal a büntetőjogi felelősségrevonás lehetőségét törölte a 2011. évi XLIII tv.-el. Erről hivatalból az eljáró hatóságok tudomással bírtak, hiszen egy hatályos jog van, amelyből dolgozni lehet(ne) minden érintettnek, hadd nem idézzem az ügyészség alaptörvényes meghatározottságát…
Generális alapvetés az is, ami jogsértésként megjelenik ügyemben, hogy 2009.10.08-án Székesfehérvárott indult a TMRSZ és személyem ellen az első eljárás ami a legrégebbi a Kaposvári Nyomozó Ügyészség Tájékoztatása szerint a Be. által megkívántakkal összefüggésben, ennek mentén a jogilag helyesen követendő eljárás az lett volna, hogy azt a Be. 20§(2) bekezdése alapján a Székesfehérvári Nyomozó Ügyészség vizsgálja le.
esetemben pedig ehhez képest a Kaposvári Nyomozó Ügyészség 2011.06.02-án a tájékoztatása szerint a Székesfehérvári Nyomozó Ügyészség 263/2009-es bűnügyét beegyesítette a nála 2010.02.03-án indult 37/2010. bűnügyhöz.
További probléma 2. őrizetbevételemkor, hogy lakhelyelhagyási tilalmam alatt amely Létavértes, Széchenyi u. 27sz. alatt volt, az őrizetbevételt elrendelő ügyészség a Be. 128§(2) bekezdését is sértően járt el, mivel a tulajdonomat nem képező lakásban maradó vagyonomról, illetve rám bízott vagyonról nem gondoskodott a hatóság.
Panaszaimra elutasítást kaptam, büntetőfeljelentésemet is panaszként értelmezték. A Somogy megyei Főügyérhelyettes utalva a Be. 128§(2) bek-re utóbb azzal utasította el panaszomat, hogy kiskorú gyermekem a lakásban tartózkodott, illetve szakszervezetünk részéről is volt ott egy alkalmazott őrizetbevételemkor.
Ezt meghaladóan kiskorú gyermekemmel kapcsolatban akként intézkedett az elrendelő hatóság előzetes letartóztatásomat követően, hogy a Létavértesi Gyámügy felé kezdeményezte gyermekem GYIVI-be szállítását, egyidejűleg ingóságaim, vagyonom és az őrizetemre bízott vagyonom felől semminemű rendelkezés nem született a Be. 128§(2) bekezdése alapján.
Egyedül arra hívtak fel később panaszom folytán, hogy tegyek feljelentést, másik panaszomra pedig azt írták valótlanul, hogy aláírásommal igazoltam, hogy
nem kérem ingóim biztosítását.
Súlyosan jogsértő az eljárás a Be. 134§-nek tükrében is, hiszen a Kaposvári Nyomozó Ügyészség perekre kényszerít olyan ügyekre nézve, amely az ő felelősségi körébe tartozik a Be. 128§(2) alapján is.
Megállapítható, hogy Szima Judit szakszervezeti vezető szakszervezeti pozícióját, rendőri főtiszti pozícióját, családanyai pozícióját, magántulajdoni pozícióját, valamint a szakszervezetei vagyon őrizetével megbízott pozícióját is jogsértően semmibe vették és ezzel maximálisan rértették a hivatkozott garanciális Be. szakaszokat.
Magyar állampolgárként is az Európai Unió állampolgáraként is politikai fogoly státusban jogellenesen fogvatartva azon preferált cél érdekében, hogy a legnagyobb rendvédelmi szakszervezet ne hallathassa hangját a regnáló politikai hatalom intézkedéseivel szemben, esetlegesen kritikai éllel megfogalmazott, illetőleg megfogalmazandó véleményére nézve.
Amikor a Btk. 288§-t felhívtam és annak is a minősített lelki sanyargatás változatét, akkor az alábbi konkrétumokra utaltam:
- kiskorú gyermekem, aki félárva, neveléséről és a vele való kívánatos mértékű kapcsolattartástól megfosztottak, ha a Somogy megyei BV területén kívül tartózkodom, akkor a BV szabályainak megfelelően telefonálhatok gyerekeimnek, ha Kaposvárott tartózkodom a BV-ben, akkor pedig kizárólagosan csak akkor telefonálhattam 2012.04.16-ig, ha a Somogy megye bármely ügyésze, aki ráért a BV-be jött és végighallgatta a gyerekeimmel való beszélgetést.
Nem mellesleg a velem kapcsolatos eljárás alatt egészségi állapotom is ugyancsak megromlott és ez megnehezíti és nem könnyíti a jogsértések elviselését.
Hivatkozom az Alaptörvény Szabadság és Felelősség részének IV. cikk (2) és (3) bekezdésének a XV. cikk (1) és (2) bekezdésének, a XXIV. cikknek, valamint a XXVIII cikk (1) és (3) bekezdésének megsértésére is részletezve:
A Kaposvári Nyomozó Ügyészség indítványában előzetes letartóztatásomra vonatkozóan – Ny 37/2010/75 – az őrizetbevételtől eltérően már okirati bizonyítékokra hivatkozott, hogy a lakhelyelhagyási tilalmat is többször súlyosan megszegtem, illetve a Be. 1299 (2) c.d. pontjai vonatkozásában, már nem azt állította, hogy én hamisítottam tárgyi bizonyítási eszközt, hanem, hogy tárgyi bizonyítási eszköz meghamisítására került sor, illetve őrizetbevételem indoklásától eltérően azt is állította, hogy
tanúkat fenyegettem, illetve hogy adat merült fel arra, hogy lakhelyelhagyási tilalmam alatt szabadságvesztéssel büntetendő újabb bűncselekmény elkövetését kezdtem meg.
A Kaposvári Nyomozó Ügyészség indítványát a tárgyalás megkezdése előtt 5 perccel adták át. A Bíróság 2011.11.27-én úgy tett előzetes letartóztatásba, hogy a tárgyaláson nem szólították fel az ügyészséget, sőt kifejezett kérésünket elutasította, hogy az ügyészség bizonyítékait terjessze elő. Majd előzetes letartóztatásom meghosszabbításakor, indítványainkra, hogy szüntessék meg előzetes letartóztatásomat egyetlen egy alkalommal sem folytatott érdemi vizsgálatot, hogy fennállnak-e az előzetes letartóztatás feltételei, azokat végzéseiben egy esetben sem indokolta.
A Bíróság határozataiban nem tért ki ténybeli és jogi érvelésre, ezzel kapcsolatos álláspontjára.
Eljárása a Be. 132§(5) bekezdésével ellentétes, mivel a mai napig nem tudom, hogy milyen körülmények azok, amelyek megalapozták őrizetbevételeimet, a lakhelyelhagyási tilalmat, előzetes letartóztatásomat, meghosszabbításait.
A Be. 211§ (3) (4) bekezdése is sérült.
Ugyanakkor a Tisztelt Bíróság a Be-vel ellentétes eljárása a 93/2011 BKv.LB véleményével is teljes mértékben ellentétes. Előzetes letartóztatásom, annak meghosszabbításai jogsértőek.
Megjegyzendő mindezen tényekre, körülményekre vonatkoztatottan a Kaposvári Városi Bíróság 10 Bny. 733/2011/24. végzése, amelyet helybenhagyott a Somogy megyei bíróság Byf. 438/2011/24. végzésével, igencsak megkérdőjelezhető módon végzésének 3 oldala 5. bekezdésében prejudikálásra is “vetemedett”, mely a már jelzett, teljesen értelmezhetetlen okfejtését negatív előjellel koronázta meg.
Engem, szabadságomtól úgy fosztottak meg, hogy a törvényben meghatározott okokat nem bizonyították, semmivel alá nem támasztották.
A Tisztelt Bíróságok előzetes letartóztatásom elrendelésénél, meghosszabbításánál, előzetes letartóztatás megszüntetése indítványainknál egyetlen egy esetben sem indokolta végzésében a nyomozási bíró, hogy az engem terhelő megalapozott gyanút, illetve az előzetes letartóztatás mely különös okát (okait) és milyen tények alapján látja fennállni.
Ehelyett minden esetben az ügyészi indítványban foglaltakra utalt.
Az ügyészi indítvánnyal szembeni védői, gyanusítotti ténybeli és jogi érvelésre és a nyomozási bíró azzal kapcsolatos álláspontjára sem tért ki.
Minden esetben arra hivatkozott a Tisztelt Bíróság, hogy indítványaink új tényt, adatot, nem tartalmaznak, – ami nem fedte a valóságot – ezért a Be. 154(1) bekezdés alapján érdemi indoklás nélkül elutasította szabadlábra helyezési indítványainkat. Elutasításánál a kaposvári Nyomozó Ügyészség indítványának helyt adva, aki minden esetben kérte az elutasítást, mivel új tényt, adatot nem adtunk elő.
Személyem 2012.02.27-ét követően 3 hónapot meghaladóan volt előzetesben – sajnos a mai napig – de ezt követően is az előzetes letartóztatás megszüntetésének indítványainkat továbbra is érdemi indoklás nélkül utasították el a Be. 133§ (1) bek-re való hivatkozással, annak 2. mondatát alkalmazva jogellenesen.
A Tisztelt Bíróság tehát a 3 hónapot meghaladó előzetes letartóztatásom után benyújtott több szabadítási kérelmünkkor nem volt hajlandó figyelembe venni azt a kogens rendelkezését, amitől eltérni nem lehet, hogy amennyiben a 3 hónapot meghaladja az előzetes letartóztatás a Be. 133§(2) bekezdése alapján a Be. 133§(1) bekezdés 2. mondata nem alkalmazható!
Tehát a Be. 5 §-val nem áll összhangban az előzetes letartóztatásom, annak meghosszabbításainál, illetve előzetes letartóztatásom megszüntetésére vonatkozó indítványainknál született bírói végzéshez sem az I. sem a II. fokon, mert az alkotmányos tétel a védelemhez való jog sérült és az I. II. fok alapján hozott végzés nem megalapozott érdemben nem is támadható.
A Tisztelt Bíróság egy esetben sem vizsgálta az előzetes letartóztatás általános és különös feltételeinek meglétét, továbbá azt sem, hogy a Be. 209§(4) bekezdése alapján – folyamatos felhívásaim ellenére sem – hogy nincs-e akadálya a büntetőeljárás lefolytatásának, illetve egy alkalommal sem történt meg a személyi körülmények vizsgálata.
Egy esetben vizsgálódott a Be. 209§(4) bek. alapján, de megállapítása jogszabállyal ellentétes volt.
A Kaposvári Nyomozó Ügyészségnek tágabb értelemben 2011.10.08-ig volt jogosultsága törvényesen nyomozni, de ha tüzetesebben megvizsgáljuk szűkebb értelemben már az újbóli elrendeléstől, pontosabban 2011.02.03-tól sem volt törvényes nyomozás határideje az alábbiak miatt.
A Somogy megyei vezető főügyész a Be. 176§(1)(2)(3) bekezdése alapján 2011.10.08-ig adhatott volna törvényesen nyomozói határidő hosszabbítást, mivel az általuk kiadott határozatukban a nyomozás kezdő időpontját 2009.10.08-ra datálják előzőekben előadottak alapján a Székesfehérvári Nyomozó Ügyészség 263/2009 bűnügy beegyesítésével.
Ebből következően 2011.10.08-át követően az ügyemben a nyomozás határidejének meghosszabbítására a Be. 176§-a alapján a legfőbb ügyész volt jogosult 2 év után!
Ügyemben 2 év után tehát a 37/2010.bü-ben további nyomozási határidőt jogsértően a legfőbb ügyész helyett a Somogyi megyei főügyész helyettes adott további 4 hónapra. Ezt 2011.10.08-át követően a 25/2003 (ÜK 12) LÜ utasítás 43§(3) bekezdésével is ellentétes. Az így keletkezett nyomozási határidő hosszabbítások joghatások kiváltására alkalmatlanok, azaz semmisek.
A törvény erejénél fogva kizárt ügylet alapján kötelezést még politikailag parkolópályára helyezett szakszervezeti vezetővel szemben sem lehet érvényesíteni.
Ezzel szemben az egyedüli törvényes lehetőség a nyomozás megszüntetése és haladéktalan szabadlábra helyezésemnek lett volna helye kárenyhítéssel együtt.
Fenti tényekről már én az alábbi személyeknek elsődlegesen tájékoztatást adtam haladéktalanul azt követően, hogy felismertem a jogsértést. Szóban a BV ügyész 2012.02.16-a körül, 2012.02.16-án a Kaposvári Törvényszék Elnökét, 2012.02.18-i dátummal a Somogyi megyei Főügyészt és a Kaposvári Nyomozó Ügyészséget írásban tájékoztattam azzal, hogy a jogsértést haladéktalanul szüntessék meg, illetve a Legfőbb Ügyészséget is értesítettem levelemben.
A magyar hatályos jog szerint a hivatkozott Legfőbb Ügyészségi utasítás nem ellentétes az ügyészségi törvénnyel sem, a Be-vel sem és az Alaptörvénnyel sem, így alappal azzal védekezni a jogsértést elkövetők részéről, hogy “utasítási jog” nem vonz eljárási lehetőséget vonatkozásukban, nem lehet.
Ha akként szól a jogszabály, hogy az ügyészségi feladatkörök, látáskörök és kompetenciák betartása kogensen milyen módon szabályozott, fentiek mentén azt senki még a Somogy megyei főügyész sem vitathatja, de a bíróság sem.
Amennyiben pedig ezzel összefüggésben jogszabályt sértettek sérelmemre az ebből folyó felelősségvonást vállalniuk kell.
Én ugyanis azért vagyok egyebek között a legsúlyosabb kényszerintézkedés hatálya alatt álló jogellenes fogvatartásban.
Összességében ezen jogszabálysértésre való hivatkozásom kristálytisztán igazolja azt az okfejtésemet, amely jelen indítványom elejétől fogva annak érdemét áthatja, politikai indíttatásból vonatkozásomban az elképesztőbbnél elképesztőbb jogsértések is sérelmemre elkövethetők.
Én magyarázzam az ügyészség, bíróság “bizonyítványát” a kompetencia kérdésében?
Ők “merik” vitatni a hatályos magyar jogszabályi hátteret, mint jogalkalmazók?
Ugyanúgy igaz ez a jogsértés 2010. júniusától 2010.10.08-ig is, mivel a nyomozás határidejének meghosszabbítását nem a vezető Somogy megyei főügyész írta alá.
Mindezekből az folyik, hogy NINCS TÖRVÉNYES NYOMOZÁSI HATÁRIDŐ esetemben, egyenlően NYOMOZATI CSELEKMÉNYEKKEL, mert az eljárás semmis és a Be. 784(4) bekezdése kimondja, hogy nem értékelhető bizonyítékként az olyan bizonyítási eszközből származó tény, amelyet a bíróság, vagy a résztvevő eljárási jogainak lényeges korlátozásával szerzett meg.
Magyarország jogállam és a legsúlyosabb, az igazságszolgáltatás jogalkalmazói által elkövetett jogsértésre nézve is született már hazánkban egy jogerős, precedens jellegű bírósági döntés.
A precedens jellegű, jogerős bírósági döntés amelyben több mint 10 bírónak ügyvéd sérelmére elkövetett emberi jogi és alkotmányos jogi jogsértése nyert megállapítást (2011.05.10 Vas megyei Bíróság 3. Bf.37/2011/13)
amely rögzít:
“Az emberi jogok és az Alapvető Szabadságok Védelméről szóló, Rómában 1950.11.04-én kelt egyezmény és az ahhoz tartozó 8 kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1993. évi XXXI. tv. 6. cikkelyének 1. pontja tartalmazza az un. fair eljárás elvét:
Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja és hozzon határozatot polgári jogai és kötelezettségei tárgyában, illetőleg az ellene felhozott büntetőjogi vádak megalapozottságát illetően.
Ehhez kapcsolódik az Alkotmány 57§-nak első bekezdése: “A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróág igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.”
“A fentiek alapján a másodfokú bíróság megállapította azt is, hogy az eljárt bíróságok megsértették a vádlottnak az 1993. évi XXXI. tv-el kihirdetett egyezmény 6. cikkelyének 1. pontjában és az Alkotmány 57§. első bekezdésében írt tisztességes eljáráshoz való alkotmányos jogát, ezen keresztül korlátozták a vádlottat törvényes jogainak gyakorlásában.”
A jelen hatályos Alaptörvényben is természetszerűleg fellelhetők a fenti jogosítványok, a Szabadság és Felelősség fejezet XV. cikk (1) és (2) bekezdése, XXIV. cikk (1) bekezdés és a XXVIII. cikk (1) bekezdése.
Én teljesen analógnak érzem saját esetemmel fentieket, de bízom az alkotmánybíróság jogállamiság szerinti döntéshozatalában, hiszen n sajnos maximálisan korlátozva vagyok, jelenleg még gyanúsítottként, törvényes jogaim gyakorlásában, de az ismertetettek szerinti jogsértések mentén nem lehetetlen, hogy a legrövidebb időn belül vádlotti pozícióba kerülök.
Én a regnáló hatalom üldözöttje vagyok, szakszervezeti vezetői státusom, az általam képviselt munkavállalói érdekképviselet okán.
Töretlenül hiszek abban, hogy van reális esélyem arra, hogy a lehető leggyorsabb időbelüliségen belül a jelen indítványban részletezettek szerinti jogellenes fogvatartotti helyzetem megszűnik, hiszen az eljárásjogi problémákon túl a terhemre rótt ügyekben bűncselekmény elkövetése sem valósult meg részemről.
Azonban egyetlen “nagy bűnöm” mégiscsak van.
2007-ben egyedüli szakszervezeti vezetőként voltam az, aki a 2006-os őszi események miatt a Tettrekész Magyar rendőrség szakszervezete tagsága nevében (7000fő) bocsánatot kértem a magyar állampolgároktól az őket jogtalanul vegzáló rendőri intézkedések miatt, illetve arra is felszólítottam kollégáimat a törvény szövegét idézve:
“a bűncselekményre utasítást adó parancsot meg kell tagadni”
Ennek következtében elveszítettem alezredesi rendfokozatomat, pénzbüntetést kaptam és jelen ügyben pedig a Kaposvári Nyomozó Ügyészség és a Kaposvári Bíróság a kaposvári Törvényszékkel szentesített jelen indítványomban támadott határozataiban pedig már köztörvényes “bűnözőként” emlegetnek.
Bizonyítani nem tudom, de olyan információk birtokába jutottam, hogy az általam vezetett szakszervezet ellen ténykedő személyekkel, akik “”lebukásukat követően” szakszervezetünknél hirtelen a Lázár János Fideszes frakcióvezető közreműködésével a rendőrségen belül 2008. decemberében létrehozott RKDSZ “szakszervezet” színeiben nyíltan megjelentek tisztségviselőjükként, annak érdekében, hogy bizonyosan börtönbe kerüljek és likvidáljanak.
Az általuk “levádalkuzott” személyek pedig hiába követtek el bűncselekményt a sérelmünkre, az ügyészség az eljárást meg sem indította, vagy bűncselekmény hiányában megszüntette, egy esetben pedig az ügyészség II. fokú eljárásban “hirtelen” tévedésre való hivatkozással kérte megszüntetni az ügyet, pedig az I. fokú ítélet után súlyosbításért fellebbezett.
Ezzel szemben vonatkozásomban a megalapozott gyanú sem forgott fenn, de ettől függetlenül már kényszerintézkedésk alá vontak.
Sajátosan egyre újult tényállásokat kreáltak, attól sem riadtak vissza, hogy szakvéleményeket manipuláljanak adatok eltitkolásával.
Semmilyen körülményt amit pedig szintén generális alapvetésnél rögzít a Be. figyelembe véve nem vettek. Például a TMRSZ Küldöttértekezlete 2011.09.26-án Létavértesen határozatában kinyilvánította, hogy a TMRSZ nem sértett, a TMRSZ-t semmiféle kár nem érte. A TMRSZ tagsága (10e fő) kinyilvánította azt is, hogy politikai fogolyként történő kezelésem ellen a leghatározottabban tiltakozik és a tagság kiáll a főtitkára mellett.
Ezen határozatokat a Kaposvári Nyomozó Ügyészség megkapta, amely ügyészség súlyosan megsértette erre vonatkozóan is, mivel nem foglalkozott vele a Be. 28§(1) bekezdésben írtakat, mely szerint az ügyész kötelezettsége, hogy mind a terheltet terhelő és mentő, mind a büntetőjogi felelősséget súlyosbító és enyhítő körülményeket az eljárás minden szakaszában figyelembe vegye.
Továbbá a 2011. évi CLXIII tv. 16§(1) bek. 6. pontja rögzít, hogy:
az ÜGYÉSZ KÖTELES BIZTOSÍTANI, HOGY SENKIT TÖRVÉNYELLENESEN NE VONJANAK FELELŐSSÉGR, NE FOSSZANAK MEG SZEMÉLYI SZABADSÁGÁTÓL, ESENKIT TÖRVÉNYTELEN JOGFOSZTÁS, KORLÁTOZÁS VAGY ZAKLATÁS NE ÉRJEN.
A 19§(2) bekezdése – a VÁDNAK TÖRVÉNYESEN BESZERZETT BIZONYÍTÉKOKON KELLL ALAPULNIA.
A 19§(3) bekezdése: Az ÜGYÉSZ GONDOSKODIK ARRÓL, HOGY AZ ÜGY ELDÖNTÉSÉHEZ SZÜKSÉGES MINDEN TÉNY, BIZONYÍTÉK, ÉS JOGI OKFEJTÉS A BÍRÓSÁG ELÉ KERÜLJÖN.
Én, mint már említettem hiszek a jogállamiságban és a hivatkozott jogszabály 2011. évi CLXIII tv. 3§(1) bekezdésében lefektetett alapvetésben:
“Az ügyészség független, csak a törvényeknek alárendelt önálló alkotmányos szervezet”
Ehhez képest 100 ezer forintos pénzbírság került kiszabásra jelen ügyben vonatkozásomban azért, mert “mertem” elfogulatlanságot bejelenteni az eljárt ügyészséggel szemben. Ezt elképesztő eljárási hibának tartom
miként a következőket is:
A már hivatkozott Kaposvári Törvényszék Bnyf.118/2012/2sz. végzését, amelyben rögzíti:
“… helytelenül állapította meg az első fokú bíróság, hogy vele szemben a Be. 129§(2) bekezdés c. és d. pontjában foglalt előzetes letartóztatási okok továbbra is megállapíthatók.”
Bnyf.118/2012/3. számú végzés kijavító végzés:
“… helyesen állapította meg az első fokú bíróság, hogy vele szemben a Be. 129§(2) bekezdés c. és d. pontjában foglalt előzetes letartóztatási okok továbbra is megállapíthatók.”
Előzetes letartóztatásom óta emlékezetem szerint legalább 11 alkalommal kértem védőimmel együtt az előzetes letartóztatásom megszüntetését.
Én minden tőlem elvárható nyilatkozatot megtettem az általam kifogásolt eljárásokban. Teljességgel eredménytelenül.
Én úgy ítélem meg, hogy esetem nem lehet tartósan ez, a jelenlegi állapotomat fenntartó.
Én minden, a XXI. század Magyarországa jogalkalmazói kárát, – negatív diszkriminatív, koncepciós eljárásából folyóan – elszenvedtem pont. (ügyészit, bíróit)
De az igazi vesztes félárva kiskorú gyermekem, aki pszichésen már nagyon megviselt állapotban van.
A magyar ügyészségi struktúra igen kiterjedt intézmény rendszerrel bíró. Ennek ellenére, én egyetlen olyan fórumot sem találtam, amely az általam jelen indítványban felvetett jogsértésekkel érdemben foglalkozott volna, sőt válaszra sem méltattak.
A Pécsi Ítélőtábla illetékességi területén működő Kaposvári Nyomozó Ügyészség, Kaposvári Törvényszék, Kaposvári Városi Bíróság jelen beadványban kifogásolt joggyakorlata, véleményem szerint súlyosan jogsértő volta miatt jelentékeny korrekcióra szorul.
Én azt elfogadom, hogy mindenki hibázhat, egyszer, kétszer, de állandó jelleggel és ilyen tudatosan kiiktatva személyemet, lejáratva engem és az általam képviselt szakszervezetet, tagságunkat, tisztségviselőinket megfélemlíteni igyekezvén, már felveti a tudatos és szándékos eljárási koncepciót.
Ezt támasztja alá azon tény is, hogy a Tolna Megyei Főügyészség 2009-ben keresettel élt a szakszervezetünk ellen, állítása szerint törvénytelen működés okán, amely pert 2011. év elején jogerősen elveszítettek.
A tevékenységünk törvényes volt, pedig a politikai szándék arra irányult, attól sem riadva vissza, hogy aláírásomat hamisítsák, – hogy ezzel gyanúba keverve a szakszervezetet, akár annak feloszlatását is kezdeményezni tudják, mivel a rendvédelmi területen az egyetlen egy olyan szakszervezet a TMRSZ volt, amely a legnagyobb létszámmal rendelkezett és rendelkezik a mai napig, továbbá következetesen képviselte és képviseli jelenleg is a munkavállalók érdekeit és alapvető értékként kezelte és kezeli is a hűség, a hit és szeretet hármas egységét, amelyet utóbb az Alaptörvény is beemelt Nemzeti Hitvallásába.
A TMRSZ munkája során rendeltetéséből adódóan figyelemmel volt a polgároknak a biztonságérzetének erősítésére és a rend kialakításában úttörő szerepet vállalt azzal is, hogy az igazságot minden megmozdulásával és intézkedéseivel érvényre kívánta juttatni, mindennemű részrehajlás nélkül.
A jelen indítványozó személyében főtitkárukat ostorozzák jogsértéseikkel, emberi-jogi jogsértéseikkel, gondolván azt, hogy az őszinte alázatot szolgáló vezető megtöretik, és látván ezt a szervezet széthullik.
De ez nem így működik egy demokratikus jogállamban, amely az Európai Unió tagja, egy szakszervezet tagságát érintően, amely tagjai sorában döntően rendészeti dolgozók vannak, akik jól ismerik munkájukból adódóan a politika finoman fogalmazva “gusztustalan játékait”:
Azon tény pedig egészen sajátos körülmény, hogy legnagyobb részük a mindennapokban folyamatos megaláztatásokat él meg a független magyar rendőrségen belül.
Teljes anyag PDF formátumban
Kapcsolódó oldal: Jövőnk.info
Tweet	Címkék: alkotmányjogi panasz, Szima Judit
Feliratkozás a cikk hozzászólásainak RSS csatornájára
Jatekos 2012/05/17 at 15:10
Kár, hogy nem olvasható!
Nem lehet nagyobb formában feltenni?
ZsüL 2012/05/20 at 08:30
Mondjuk klikkelj a képekre Jatekos vagy töltsd le a pdf-et. Jatekos 2012/05/20 at 10:04
Kedves Zsül!
Azért kérdeztem, mert a képre kattintva csak egy nagyítást ad ki, ami szintén olvashatatlan (szemüveggel is). Ezért lenne egyszerűbb eleve olvashatóan feltenni.
A géphez meg nem mindenki ért, így én nem tudom pl. hogyan kell letölteni….
ZsüL 2012/05/21 at 10:11
Kedves Jatekos! A cikk alján ott van “Teljes anyag PDF formátumban” ha arra ráklikkelsz, pdf-ben le tudod tölteni a gépedre.
Jatekos 2012/05/22 at 14:21
Köszi Zsülike!
Sikerültem Kiemelt anyagok	A TMRSZ tagság tájékoztatása a tagdíjfizetésről
Kirívóan súlyos törvénysértő eljárás V.
Túlszolgálatért szabadidő vagy díjazás? – Hszt szerint
A TMRSZ javasolja az egyezség megkötését a BKV bérletek kifizetésében
Újabb pernyerés baleset helyszínelői pótlékban
Piroschka Vendégház – kedvezmény – Zamárdi
A rádiókabaré lecsapott Lázár Jánosra - 51,588 olvasásA Fidesz újabb elszólása - 19,255 olvasásFIGYELEM! GYORSHÍR! - 18,064 olvasásA kormányzati átverés-csomag következő része - 17,261 olvasásHSZT – nyugdíj normaszöveg és indokolás tervezet - 16,800 olvasásNyílt Levél Dr. Orbán Viktornak… - 15,290 olvasásInformációk az önkéntes tartalékos katonai szolgálatról - 14,822 olvasásKözlemény – 2011.06.01. - 12,875 olvasásŐrizetbe vették - 12,789 olvasásKövér László ürülékhez hasonlította a rendőröket - 12,242 olvasás	Kommentek
Krisztian K.: Tisztelt Főtitkár Asszony!
Ez úton \"emelem kalapom\" a munkás...
Dimitrij A: Ez lenni nagyon durva...............................................
főtitkárnak üzenet: Adassék Önnek főtitkárasszony annyi lelkierő, hogy mindazt elfoga...
Anyagok	Hónap kiválasztása 2013. június 2013. május 2013. április 2013. március 2013. február 2013. január 2012. december 2012. november 2012. október 2012. szeptember 2012. augusztus 2012. július 2012. június 2012. május 2012. április 2012. március 2012. február 2012. január 2011. december 2011. november 2011. október 2011. szeptember 2011. augusztus 2011. július 2011. június 2011. május 2011. április 2011. március 2011. február 2011. január 2010. december 2010. november 2010. október 2010. szeptember 2010. augusztus 2010. július 2010. június 2010. május 2010. április 2010. március 2010. február 2010. január 2009. december 2009. november 2009. október 2009. szeptember 2009. augusztus 2009. július 2009. június 2009. május 2009. április 2009. március 2009. február 2009. január 2008. december 2008. november 2008. október 2008. szeptember 2008. augusztus 2008. július 2008. június 2008. május 2008. április 2008. március 2008. február 2008. január 2007. december 2007. október 2007. szeptember 2007. augusztus 2007. június 2007. május 2007. március 2006. december Naptár

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság BÍRÓSÁG Bíróság