text:
Ideiglenes és biztosítási intézkedések - Belgium
A biztosítási intézkedések célja a jogok biztosítása. A hitelezők a gyakorlatban arra használhatják ezeket az intézkedéseket, hogy megvédjék magukat annak kockázatával szemben, hogy az adós nem fizet.
Ha a biztosítási intézkedések önmagukban nem elegendőek, a bíróság ideiglenes intézkedéseket rendelhet el, amelyek jogkövetkezménye hasonló az eljárás során várt határozatéhoz. A jogerős határozat megerősítheti vagy hatályon kívül helyezheti ezeket az ideiglenes intézkedéseket.
A bíróság ideiglenes vagy biztosítási intézkedéseket rendelhet el az adós vagyontárgyaival kapcsolatban. Az adósság behajtásával kapcsolatban az az elv érvényesül, hogy az adós valamennyi ingó (készpénz, bútorok, ékszerek, értékpapírok) és ingatlan vagyonával (föld, épületek, lakóépületek) felel a tartozás kiegyenlítéséért. A hitelező az adós jogosultságaival (bankszámla, bér és fizetés) szemben is támaszthat követelést.
1.1. Biztosítási intézkedések
A. Előzetes lefoglalás
A hitelező sürgős esetekben bírósághoz fordulhat, hogy az engedélyezze az adós lefoglalható vagyontárgyainak előzetes lefoglalását (a Polgári perrendtartás 1413. szakasza). Az adós ezt követően nem rendelkezhet szabadon az előzetesen lefoglalt vagyontárgyaival. Nem adhatja el, nem ajándékozhatja el, illetve nem terhelheti jelzáloggal őket. A rendelkezési jogtól való megfosztás csupán viszonylagos jogkövetkezménnyel jár: csak a lefoglalást kezdeményező hitelező érdekében kerül rá sor. Az adós továbbra is a vagyontárgyak tulajdonosa, és haszonélvezeti jog illeti meg.
B. Zár alá vétel
A zár alá vétel a jogvita tárgyát képező vagyontárgyak letétbe helyezése, amelyeket a jogerős határozat meghozataláig meg kell őrizni (a Polgári törvénykönyv 1955. és azt követő szakaszai). A zár alá vételben megegyezhetnek a felek (zár alá vétel megegyezés alapján) vagy elrendelheti a bíróság (bírósági zár alá vétel). A szokásos letétbe helyezéstől eltérően a zár alá vétel ingatlan vagyonra is alkalmazható (a Polgári törvénykönyv 1959. szakasza).
C. Leltár
A leltár összeállításának célja a hagyaték, a házastársi közös tulajdon vagy az osztatlan közös tulajdon értékének meghatározása (a Polgári perrendtartás 1175. szakasza) a hitelező, a házastárs vagy az örökös kérelmére. A leltár összeállítását kérelmező személyek jogosultak arra, hogy kiválasszák azt a közjegyzőt, aki elkészíti a vagyontárgyakat leltárba vevő okiratot. Amennyiben nem tudnak megegyezni, a békebíró jelöli ki a közjegyzőt (a Polgári perrendtartás 1178. szakasza). Jogvita esetén a békebíróság illetékes annak rendezésére.
D. Pecséttel való lezárás
A vagyontárgyak pecséttel való lezárása azt jelenti, hogy az adott vagyontárgyakkal a továbbiakban nem lehet rendelkezni. Ha komoly érdek megvédéséről van szó, a hitelezők, a házastárs vagy az örökösök kérhetik, hogy pecséttel zárják le azokat a vagyontárgyakat, amelyek a házastársi közös tulajdon, a hagyaték vagy az osztatlan közös tulajdon részét képezik (a Polgári perrendtartás 1148. szakasza). A pecséttel való lezárást a békebíró rendeli el. A békebíró a pecséttel való lezárást kérelmező személy, a hitelezők, a házastárs vagy az örökösök kérelme alapján elrendelheti a feloldást. A pecséttel való lezárás feloldásának megtámadása esetén a békebíró jár el az ügyben.
1.2. Ideiglenes intézkedések
Az ideiglenes vagy az ideiglenesen végrehajtható intézkedések olyan intézkedések, amelyek visszavonhatók és megmásíthatók. A kifejezetten ezekre irányuló eljárások vagy az érdemi eljárások során rendelhetik el őket.
1.3. Ideiglenes végrehajtás
Ideiglenes végrehajtásra vagy előzetes végrehajtásra szigorú feltételek mellett, a jogerőre még nem emelkedett ítéletek meghozatalát követően van lehetőség. Más szóval, amíg lehetőség van fellebbezés vagy ellentmondás benyújtására az ítélet ellen, az csak annak bizonyítéka, amit előtártak, de ebben a szakaszban elvileg még nem hajtható végre. Ez negatív következményekkel járhat arra a félre nézve, amelyik azt próbálja elérni, hogy a másik fél teljesítse a kötelezettségét vele szemben. A felperes bizonyos esetekben bírósághoz fordulhat, hogy az rendelje el az ítélet ideiglenes végrehajtását. Az ideiglenes végrehajtás egyik formája az adós vagyontárgyainak előzetes lefoglalása.
Az a személy, akinek a javára ítéletet hoztak, még akkor is, ha erre külföldön került sor, utasíthatja a bírósági végrehajtót, hogy helyezze előzetes lefoglalás alá a pervesztes vagyontárgyait. Amennyiben nem hoztak ítéletet a hitelező javára, bírósági végzésre van szükség az előzetes lefoglalás végrehajtásához. Választottbíró nem rendelhet el előzetes lefoglalást (a Polgári perrendtartás 1696. szakasza).
A kérelmeket a lefoglalási ügyekkel foglalkozó bírósághoz nyújtják be, és ugyanolyan módon járnak el, mint az ideiglenes intézkedések céljából indított eljárások során (a Polgári perrendtartás 1395. szakasza). Az idézés kibocsátása és a bírósági megjelenés között eltelt időt legalább 2 napban kell megállapítani, de sürgős esetekben ez az idő lerövidíthető.
Az előzetes lefoglalás iránti egyoldalú kérelmet az ügyvéd nyújtja be a lefoglalási ügyekben eljáró bírósághoz, amely elrendelheti az előzetes lefoglalást. A lefoglalási ügyekben eljáró bíróságnak 8 napon belül határozatot kell hoznia. Ezt követően a bírósági végrehajtónak a lefoglalási végzéssel együtt kézbesítenie kell a határozatot az adós részére annak érdekében, hogy az adós értesüljön a lefoglalásról.
A határozat ideiglenesen végrehajtható, és csak relatív jogerővel és megfellebbezhetetlenséggel bír. A lefoglalási ügyekben eljáró bíróság a megváltozott körülményekre való tekintettel bármikor módosíthatja vagy visszavonhatja a határozatot. A bírósági végrehajtó díjazását az 1976. november 30-i királyi rendelet határozza meg (Moniteur belge/Belgisch Staatsblad, 1977. február 8.).
A megegyezés alapján történő zár alá vétel esetén nincs szükség bírósági végzésre, elegendő a felek közötti érvényes megállapodás. A bírósági zár alá vételt azonban a bíróságnak kell elrendelnie.
Mindkét esetben zárgondnokot jelölnek ki megegyezés révén vagy a bíróság által. A zárgondnoknak kellő gondossággal kell eljárnia, hogy megőrizze a rábízott vagyontárgyakat. A zár alá vétel feloldásakor köteles visszaszolgáltatni a vagyontárgyakat. A zárgondnok a törvény által meghatározott díjazásra jogosult (a Polgári törvénykönyv 1962. szakaszának (3) bekezdése).
C. Ideiglenes intézkedések
Az ideiglenes intézkedések iránt minden esetben kérelmet kell benyújtani a bírósághoz közbenső eljárás vagy érdemi eljárás formájában. Választottbírók is rendelhetnek el ideiglenes intézkedéseket (a Polgári perrendtartás 1696. szakasza).
Sürgős esetekben az elsőfokú bíróság elnöklő bírója ideiglenesen végrehajtható határozatot hoz minden olyan ügyben, amely a törvény értelmében a bíróságok joghatósága alá tartozik (a Polgári perrendtartás 584. szakaszának (1) bekezdése). Az ideiglenes végrehajthatóság azt jelenti, hogy a határozat csupán ideiglenes, nem jogerős, és visszavonható. A kereskedelmi bíróság és a munkaügyi bíróság elnöklő bírója is hozhat ideiglenesen végrehajtható határozatot a hatáskörébe tartozó sürgős ügyekben.
A közbenső eljárás során hozott határozat nem sértheti az alapeljárást, ami azt jelenti, hogy csak relatív jogerővel és megfellebbezhetetlenséggel bír. Az ilyen ítélet nem kötelező érvényű az alapeljárásban eljáró bíróságra nézve, azaz a közbenső eljárást lefolytató bíróság csak ideiglenes intézkedéseket hozhat.
A házasság felbontására irányuló eljárásokban például az elsőfokú bíróság elnöklő bírója ideiglenes intézkedéseket rendelhet el a házastársak, valamint a gyermekeik személyére, vagyonára és tartására vonatkozóan (a Polgári perrendtartás 1280. szakaszának (1) bekezdése).
A bírósági végrehajtó hivatalosan értesíti a másik felet az elrendelt intézkedésekről és felszólítja azok teljesítésére, szükség esetén rendőri fellépés és/vagy a bíróság által kiszabott büntetés kilátásba helyezése mellett. A bírósági végrehajtó díjazását az 1976. november 30-i királyi rendelet határozza meg (Moniteur belge/Belgisch Staatsblad, 1977. február 8.).
Az elsőfokú bíróságon a kapcsolat megromlása esetén folytatott eljárás során a békebíró ideiglenes intézkedéseket rendelhet el arra az időszakra vonatkozóan, amíg a házastársak vagy a törvényes élettársi kapcsolatban élő személyek továbbra is együtt élnek. Az ilyen intézkedések vonatkozhatnak például a családi otthonra, illetve a gyermekek személyére vagy vagyonára. Az ilyen intézkedések pusztán ideiglenes jellegűek, és az együttélés megszűnésével hatályukat vesztik. A házastársak számára azonban nincs lehetőség a házasság felbontására irányuló eljárás ilyen módon történő lefolytatására. A házasság végleges felbontását az elsőfokú bíróság mondja ki.
D. Ideiglenes végrehajtás
A határozat végrehajtható jogosultság megállapítását képezi. Amíg a határozat nem válik jogerőssé, nem hajtható végre. Felfüggesztik a végrehajtását, amennyiben ellentmondás vagy fellebbezés nyújtható be ellene, de nem függesztik fel azért, mert lehetőség van valamely jogkérdésen alapuló semmisségi panasz benyújtására a Semmítőszéken (a Polgári perrendtartás 1397. szakasza).
A jogerős határozatot hozó bíró a törvény által meghatározott esetek kivételével engedélyezheti annak ideiglenes végrehajtását (a Polgári perrendtartás 1398. szakasza). Ezek közé az esetek közé tartozik a házasság felbontása, a különválás, a házassági akadály és a házasság érvénytelenítése. Továbbá akkor sincs lehetőség ideiglenes végrehajtásra, ha a határozat 2 500 EUR-nál kisebb, rögzített összegű követelésre vonatkozik (a Polgári perrendtartás 1399. szakasza).
Amennyiben lehetőség van ideiglenes végrehajtásra, arra a felperes felelőssége mellett kerül sor. A bíróság ilyen esetekben feltételekhez kötheti a határozat végrehajthatóságát, és biztosíték adására kötelezheti a felperest (a Polgári perrendtartás 1400. szakaszának (1) bekezdése). A felperes kezdeményezheti a végrehajtást, de köteles befizetni egy bizonyos összeget a letéti és bizományi kasszába (Deposito- en Consignatiekas) vagy köteles bankgaranciát adni. Természetesen előfordulhat, hogy a fellebbezést követően módosítják a határozatot, és a fellebbezést benyújtó fél kártérítésre lehet jogosult.
Előzetes lefoglalás csak sürgős esetekben rendelhető el, és amennyiben a követelés biztos, rögzített összegű és érvényesíthető.
A sürgősség feltételezi, hogy veszélybe került az adós fizetőképessége, ami veszélyezteti a hitelezőnek az adós vagyontárgyaival szembeni követelését. Az előzetes lefoglalás nemcsak a nyomásgyakorlás eszközeként használható, de akkor is engedélyezett, ha tárgyilagosan megállapítható, hogy az adós pénzügyi helyzete rosszabbodhat. Az ügynek sürgősnek kell lennie a lefoglaláskor, illetve akkor is, amikor a bíróságnak döntenie kell a lefoglalás végrehajtásáról.
A kérelmező követelésének biztosnak kell lennie, ami azt jelenti, hogy megfelelően jogosnak kell tűnnie, és nem lehet ésszerű okok alapján kifogásolni. A követelésnek ezenkívül rögzített összegre kell vonatkoznia. Az adósság összegét meg kell határozni, vagy legalább előzetes becslés alapján meghatározhatónak kell lennie. Ha az adósság pontos összegét még nem határozták meg, a lefoglalási eljárást lefolytató bíróság becslést végez. Végül az adósságnak esedékesnek kell lennie; a hitelezőnek jogosultnak kell lennie a követelés érvényesítésére. A Polgári perrendtartás 1415. szakasza pontosabban meghatározza ezt a követelményt, és eszerint a jövőbeli időszakos jövedelmekkel (tartással, bérleti díjjal, kamattal) kapcsolatos követelések és még az ideiglenes vagy lehetséges követelések esetében is elrendelhető az előzetes lefoglalás.
A bíróság bírósági zár alá vételt rendelhet el a lefoglalási végzés hatálya alá eső ingó vagyonra, az olyan ingó vagy ingatlan vagyonra, amelynek tulajdonjoga két vagy több személy közötti jogvita tárgya, valamint az adós által az adósság rendezésére felajánlott tárgyakra (a Polgári törvénykönyv 1961. szakasza). Ez általánosságban azt jelenti, hogy az ügy körülményei a későbbi jogerős határozat sérelme nélkül indokolják a zár alá vétel mint biztosítási intézkedés alkalmazását annak érdekében, hogy biztosítsák a zár alá vett javak állapotának megőrzését. A sürgősség nem szempont. A bíróságnak ugyanakkor körültekintően kell alkalmaznia a zár alá vételt, mert ez olyan súlyos és kivételes intézkedés, amely csak indokolt esetben rendelhető el.
Az ügy csak akkor tárgyalható közbenső eljárás során, ha olyan sürgős, hogy az azonnali rendezése hiányában a felperes bizonyos mértékű veszteséget vagy jelentős hátrányt szenvedhet. A sürgősség ezért fontos követelmény a közbenső eljárás kezdeményezése szempontjából.
Az érdemi tárgyalások során is a sürgősség függvényében hoznak ideiglenes intézkedéseket. Ezért nevezik „sürgős ideiglenes intézkedéseknek” ezeket a békebíróságon kérelmezhető intézkedéseket.
Az ideiglenes végrehajtás elrendeléséről történő döntéskor a bíróságok azt a kockázatot veszik figyelembe, amelyet a kérelmező vállal azzal, ha a másik fél szükségtelenül késlelteti vagy akadályozza a határozat végrehajtását. Ha a másik fél kizárólag azért nyújt be ellentmondást vagy fellebbezést, hogy akadályozza a határozat végrehajtását, az elegendő indokot szolgáltat az eredeti határozatot hozó bíróság számára, hogy elrendelje annak ideiglenes végrehajtását. Bizonyos típusú ügyekben azonban tilos az ideiglenes végrehajtás (lásd fent).
Bármilyen vagyontárgy (ingóságok, ingatlan vagyon, immateriális javak) lefoglalható. A vagyontárgyak bizonyos típusai azonban nem (vagy csak részben) foglalhatók le. Azt, hogy mi nem foglalható le, a törvény, a vagyontárgyak jellege, illetve a vagyontárgyak és az adós közötti kapcsolat határozza meg.
A nem lefoglalható vagyontárgyak felsorolását a Polgári perrendtartás 1408. szakasza tartalmazza. Összefoglalva, ezek közé tartoznak az adós alapvető szükségleti cikkei, az adós vagy a gyermekeinek tanulmányaihoz vagy szakképzéséhez szükséges tárgyak, az adós szakmai felszerelése, élelmiszerek, tüzelőanyag és a vallásgyakorláshoz szükséges tárgyak. A Polgári perrendtartás 1410. szakaszának (2) bekezdése összefoglalóan meghatározza a lefoglalásból kizárt pénzösszegeket. Ide tartoznak a családi támogatások és a létminimumhoz szükséges jövedelmek.
Az adós bére, fizetése, illetve az ennek megfelelő jövedelmek csak részben foglalhatók le. Az érintett összegeket a Polgári perrendtartás 1409. szakaszának (1) bekezdése határozza meg, és évente királyi rendelettel igazítják ki a fogyasztói árindex alapján. A Polgári perrendtartás 1410. szakaszának (1) bekezdése a részben lefoglalható összegek alkalmazási körét kiterjeszti olyan jövedelemforrásokra, mint például a tartás, a nyugdíjak, a munkanélküli járadék, a munkahelyi baleseti juttatások vagy a rokkantsági ellátás.
A lefoglalható vagyontárgyakat a bírósági végrehajtó jelöli ki és veszi hivatalos jegyzőkönyvbe a lehetséges későbbi értékesítés céljából, kivéve, ha megegyezésre tud jutni a hitelezővel. A bírósági végrehajtó által nyilvántartásba vett vagyontárgyak továbbadása vagy elrejtése bűncselekménynek számít, és szigorúan tilos.
A bíróság bírósági zár alá vételt rendelhet el a lefoglalási végzés hatálya alá eső ingó vagyonra, és az olyan ingó vagy ingatlan vagyonra, amelynek tulajdonjoga két vagy több személy közötti jogvita tárgya, valamint az adós által az adósság rendezésére felajánlott tárgyakra (a Polgári törvénykönyv 1961. szakasza).
Minden ügy rendezhető közbenső eljárással. A polgári joggal kapcsolatos magánjogi viták minden típusa az elsőfokú bíróság elnöklő bírájának hatáskörébe tartozik. A munkajogi vagy a kereskedelmi jogi jogvitákat a munkaügyi bíróság, illetve a kereskedelmi bíróság elnöklő bírája elé kell terjeszteni.
A kapcsolat megromlása esetén a békebíróság ideiglenes intézkedéseket rendelhet el az együttélés teljes időtartamának vonatkozásában. Az ilyen intézkedések vonatkozhatnak például a családi otthonra, illetve a gyermekek személyére vagy vagyonára. Ez a rendelkezés kizárólag házaspárokra (a Polgári törvénykönyv 223. szakaszának (1) bekezdése) és törvényesen bejegyzett élettársakra (a Polgári törvénykönyv 1479. szakaszának (1) bekezdése) vonatkozik, a törvényesen nem bejegyzett élettársakra nem.
A bíróság elvileg minden határozat ideiglenes végrehajtását elrendelheti, kivéve, ha azt a törvény tiltja (a Polgári perrendtartás 1398. szakasza). Ezek közé az ügyek közé tartozik a házasság felbontása, a különválás, a házassági akadály és a házasság érvénytelenítése. Továbbá akkor sincs lehetőség az ideiglenes végrehajtásra, ha a határozat 2 500 EUR-nál kisebb, rögzített összegű követelésre vonatkozik (a Polgári perrendtartás 1399. szakasza).
Az előzetesen lefoglalt vagyontárgyak tulajdonosa nem veszíti el a vagyontárgyak tulajdonjogát vagy haszonélvezeti jogát (használat, bérlet, haszon, haszonélvezeti jog). Csak annyiban korlátozzák azokat, hogy a tulajdonos nem értékesítheti, illetve nem terhelheti meg jelzáloggal őket. Az adós nem rendelkezhet az érintett vagyontárgyak felett, ami azt jelenti, hogy az adós által a lefoglalt vagyontárgyakkal kapcsolatban az említett tilalom ellenére végzett cselekedetek érvényesek, de nem használhatók a hitelező érdekei ellen. A hitelező így figyelmen kívül hagyhatja az ilyen cselekedeteket, és meg nem történtnek tekintheti azokat.
A bírósági letétbe helyezés egyéb formáihoz hasonlóan a zár alá vétel is azt jelenti, hogy a vagyontárgyak ténylegesen a zárgondnok birtokába kerülnek. A zárgondnok csak a megőrzésük érdekében intézkedhet velük kapcsolatban.
Az ideiglenes végrehajtás azt jelenti, hogy az ítéletet akkor is végrehajtják, ha elképzelhető, hogy a fellebbezés vagy ellentmondás benyújtását követően módosítják. A kérelmező vállalja a végrehajtás kockázatát (lásd fent).
Az előzetes lefoglalás főszabály szerint 3 évre korlátozódik. A lefoglalási eljárást lefolytató bíróság azonban ennél rövidebb időtartamot is megszabhat. A lefoglalás az eredeti határidő lejártát megelőzően megújítható. A megújítást – amely valójában a meglévő határidő meghosszabbítását jelenti – csak indokolt esetben és az ügy változatlan sürgőssége mellett engedélyezik.
Zár alá vétel esetében a törvény nem szab meg határidőt. Ha már nem áll fenn annak a kockázata, hogy nem tudják eredeti állapotukban megőrizni a vagyontárgyakat, és hogy esetleg nem születik végleges megoldás, feloldják a zár alá vételt.
A törvény nem határoz meg konkrét érvényességi időt az ideiglenes intézkedések esetében. A jogerős határozat megerősítheti vagy visszavonhatja az ideiglenes intézkedéseket.
A békebíróság által elrendelt sürgős ideiglenes intézkedések csak a házasság felbontására irányuló eljárás kezdetéig alkalmazandók. Ezt követően az elsőfokú bíróság rendelkezik hatáskörrel, és az ideiglenes intézkedések iránti kérelmek az elsőfokú bíróság elnöklő bírájához nyújthatók be.
Amennyiben a lefoglalási eljárást lefolytató bíróság elutasítja az előzetes lefoglalás elrendelését, a kérelmező a határozat kihirdetésétől számított 1 hónapon belül fellebbezést nyújthat be a határozat ellen (a Polgári perrendtartás 1419. szakaszának (1) bekezdése és az 1031. szakasz). Az ügyet ugyanolyan módon kezelik, ahogy az eredeti bíróság előtt kezelték, és a határozatot zárt tárgyaláson (chambre du conseil/raadkamer) hozzák meg. Ha a fellebbezést követően továbbra is hatályos a lefoglalási határozat, az adósnak, aki tiltakozni kíván a lefoglalás ellen, harmadik fél által kezdeményezett eljárás keretében a fellebbviteli bírósághoz kell fordulnia.
Ha a lefoglalási eljárást lefolytató bíróság elrendeli az előzetes lefoglalást, az adós vagy bármely érdekelt fél harmadik fél által indított eljárást kezdeményezhet a határozat ellen (a Polgári perrendtartás 1419. szakasza). A harmadik fél által indított eljárást a lefoglalás elrendeléséről szóló határozat kézbesítésétől számított 1 hónapon belül kell kezdeményezni, és a vitatott határozatot hozó bíróságon folytatják le (a Polgári perrendtartás 1125. szakasza). A harmadik fél által indított eljárásnak nincs felfüggesztő hatálya, kivéve, ha a lefoglalási eljárást lefolytató bíróság engedélyezi a határozat végrehajtásának felfüggesztését.
Nem alkalmazandó a felek megállapodásán alapuló zár alá vétel esetében.
A bírósági zár alá vételre bírósági határozattal kerül sor, amely ellen a Polgári perrendtartás rendelkezéseinek megfelelően fellebbezés nyújtható be.
Bármely fél, amelyet hátrányosan érint valamely közbenső eljárás során hozott határozat, ellentmondással élhet vagy fellebbezést nyújthat be. Az elsőfokú bíróság vagy a kereskedelmi bíróság elnöklő bírója által hozott határozatok ellen benyújtott fellebbezések ügyében a fellebbviteli bíróság jár el. A munkaügyi bíróság elnöklő bírója által hozott határozatok elleni fellebbezéseket a munkaügyi fellebbviteli bírósághoz kell benyújtani.
Ha az eljárás idézéssel vagy a bíróság előtti önkéntes megjelenéssel kezdődik, az ellentmondás vagy fellebbezés a határozat kézbesítésétől számított 1 hónapon belül nyújtható be. Egyoldalú kérelem alapján hozott határozat esetén, ha a bíróság írásban értesíti a feleket a határozatról, az értesítéstől számított 1 hónapon belül nyújtható be ellentmondás vagy fellebbezés.
Az ideiglenes végrehajtás ellen nem nyújtható be fellebbezés. A fellebbviteli bíróság semmilyen körülmények között nem tilthatja meg vagy függesztheti fel a határozat végrehajtását (a Polgári perrendtartás 1402. szakasza).
Utolsó frissítés: 14/11/2014

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Felszámolás | Könyvelés, pályázatírás, adótanácsadás, hitelügyintézés
Felszámolás? Csődeljárás? Lépjünk időben!
Válságmenedzsment rugalmasan, innovatívan, az Ön igényei szerint. Ne essen pánikba! A legrosszabb, ami történhet Önnel, hogy börtönbe kerül és elveszíti mindenét. Na ettől fogjuk megóvni!
A felszámolási eljárás előtt, preventív módon, de a megkezdett eljárásban is sikeresen tudjuk képviselni az Ön érdekeit. Sok esetben van mód a cég, a vagyon megmentésére, vagy a károk enyhítésére. Nem is beszélve arról, hogy a felelősség megállapítása hogyan kerülhető el. Hívjon, hogy segíthessünk!
Velünk beszéljen először! Ha baj van, ne hívjon még fel senki mást, ne tegyen semmit, amíg nem konzultált velünk. Szükség esetén 24 órán belül rendelkezésre állunk. Ne kapkodjon! Nagy hibát véthet az elején.
15 éve foglalkozunk válságmenedzsmenttel, képviselünk cégvezetőket felszámolási-és csődeljárásokban, fizetésképtelen helyzetekben, a megfelelő jogi és adószakértői háttérrel. Kis és nagy cégek, gyárak, üzemek, kereskedők, szolgáltatók, bt-k, kft-k és zrt-k fordultak hozzánk tanácsért. A válság kezelhető időszakaiban a cég helyreállításán, a működés reformálásán, vagy lehetőség szerint a vagyontárgyak, ingatlanok megfelelő áron történő értékesítésén dolgozunk. A felszámolási eljárás során az ügyvezető és a tulajdonosok védelmében járunk el, és mentjük, ami menthető, odafigyelünk, hogy az ügyvezető véletlenül se essen büntetőjogi felelősség alá, véletlenül se követhessen el jogsértést. Hogy mi menthető, az leginkább attól függ, milyen hamar fordulnak hozzánk. Ha későn, az drága és nehéz is lehet. Érdemes időben!
A felszámolás nem a világ vége, de komolyan kell venni. A céget ily módon eltemetni nehezebb, mint alapítani egyet. A megfelelő lépésekkel a nagyobb baj általában elkerülhető. Egy felszámolási eljárás 1-2 évig is könnyedén eltarthat, főleg, ha a cégnek van vagyona. Felkészítjük és képviseljük Önt a harcban - ez is egy része az üzleti életnek. Jelentkezzen nálunk mihamarabb, hogy segíthessünk!
A felszámolók érdeke általában a vagyon megfelelő értékesítése, és a saját jogi védelmük, támadhatatlanságuk. Ebből kiindulva kedvező és jogszerű partneri viszonyba lehet kerülni velük, ha nem találnak súlyos jogsértéseket, hiszen a régi ügyvezetőnek és a felszámolónak célszerű és szükséges is együttműködnie, például a vitatott hitelezői követelések megállapításában, a peres ügyek megítélésében, az információk átadása kulcsfontosságú.
A felszámolási-és csődtörvényről
A gazdálkodó szervezetek csődeljárásáról és a felszámolási eljárásról a többször módosított 1991. évi XLIX. törvény (továbbiakban Cstv.) rendelkezik.
A csődeljárás során az adós - csődegyezség megkötése érdekében - fizetési haladékot kap, és csődegyezség megkötésére tesz kísérletet.
A felszámolás eljárás célja, hogy a fizetésképtelen adós jogutód nélküli megszüntetése során a hitelezők a törvényben meghatározott módon kielégítést nyerjenek.
Az eljárások az adós - a kérelem benyújtása napján bejegyzett - székhelye szerint illetékes törvényszék hatáskörébe és illetékességébe tartoznak. Ezen általános illetékességi szabály alól kivételt képez, ha az adós a korábbitól eltérő cégbíróság illetékességi területére helyezi át a székhelyét, mert ekkor a székhelyváltozás bejegyzését követő 180 napig kizárólag a korábban bejegyzett székhely szerint illetékes bíróság előtt kezdeményezhető csőd-, illetve felszámolási eljárás.
A csődeljárás és a felszámolási eljárás is illetékköteles. A felszámolási eljárás illetéke 80.000,-Ft, (jogi személyiséggel nem rendelkező adós: 30.000,-Ft), a csődeljárás illetéke 50.000,-Ft, (jogi személyiséggel nem rendelkező adós: 30.000,-Ft), a közzétételi költségtérítés mindkét eljárásban 25.000,-Ft.
Csődeljárásban az adós gazdálkodó szervezet részéről a csődeljárás lefolytatása iránti kérelme benyújtása során a jogi képviselet kötelező.
A csődeljárásban a kérelmet a Cstv. 8. § (1) - (4) bekezdésében foglaltak szerint kell benyújtani, a kérelem benyújtását kizáró okokat a Cstv. 7. § (2) és (3) és bekezdése tartalmazza.
Ha a csődeljárás iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg vagy azt követően az adós ellen felszámolási eljárás megindítására irányuló kérelem érkezik, vagy ha a csődeljárás iránti kérelem benyújtását megelőzően felszámolás iránti kérelmet nyújtottak be, de a fizetésképtelenség megállapításáról és a felszámolás elrendeléséről még nem hoztak elsőfokú végzést, a bíróság ennek a kérelemnek az elbírálását a csődeljárás elrendeléséig, illetve a csődeljárás iránti kérelem elutasításáig felfüggeszti.
A bíróság, ha a kérelem azonnali elutasítására nem kerül sor, valamint a közzétételi költségtérítés megfizetése igazolt, egy munkanapon belül intézkedik a kérelem és az azonnali, ideiglenes fizetési haladék Cégközlönyben történő közzétételéről, majd legkésőbb 5 munkanapon belül megvizsgálja, hogy a kérelem megfelel-e a 7. § és a 8. § (1)-(3) bekezdésben foglaltaknak. Ha a kérelem nem kerül elutasításra, a bíróság végzéssel elrendeli a csődeljárást, intézkedik az erről szóló végzés közzétételéről, és vagyonfelügyelőt rendel ki. Az adóst megillető fizetési haladék a közzétételt követő 120. napot követő második munkanap 0 óráig tart, azonban a hitelezők egyetértésével meghosszabbítható oly módon, hogy annak teljes időtartama a meghosszabbítással együtt sem haladhatja meg a csődeljárás kezdő időpontjától számított 365 napot.
A csődeljárás befejeződhet akként, hogy a bíróság az adós és a hitelezők között létrejött egyezséget, amennyiben az megfelel a jogszabályban foglaltaknak, végzéssel jóváhagyja és a csődeljárást befejezetté nyilvánítja. Ha az egyezség nem jött létre, vagy nem felel meg a jogszabályoknak, a csődeljárást a bíróság megszünteti, az adós fizetésképtelenségét hivatalból megállapítja és elrendeli az adós felszámolását.
A felszámolási eljárás hivatalból indul, amennyiben a csődegyezség nem jött létre, vagy a jogszabályokban foglaltaknak nem felel meg, a cégbíróság vagy a büntetőügyben eljáró bíróság értesítése alapján, illetve az adós, a hitelező vagy a végelszámoló kérelmére. Ha a felszámolási kérelmet az adós nyújtja be, a kérelem benyújtására a Cstv. 8. § (1) - (2) bekezdése az irányadó. Az adós a felszámolási eljárást akkor is kérheti, ha a csődeljárás lehetőségével a 7. § (3) bekezdése miatt nem tud, vagy pedig nem kíván élni.
Ha a felszámolási eljárás megindítását a hitelező kéri, a kérelemben meg kell nevezni az adós tartozásának jogcímét, a lejárat (esedékesség) időpontját és annak rövid ismertetését, hogy az adóst miért tartja fizetésképtelennek (Cstv. 24. § (1) bekezdés). A kérelemhez csatolni kell azokat az iratokat, melyek a kérelemben foglaltakat alátámasztják. Amennyiben a kérelmező a Cstv. 27. § (2) bekezdés a) pontjára alapítja kérelmét, az adós írásbeli felszólítását és annak átvételét is igazolni kell. A fizetési felszólításnak tartalmaznia kell a követelésjogcímét, összegét, megfizetésének határidejét (esedékességet). A fizetési felszólításban meg kell határozni azt avégső határidőt is, amelynek eredménytelen elteltét követően a hitelező meg kívánja indítani a felszámolási eljárást. A „ nem kereste” jelzéssel visszaérkezett fizetési felszólításra kérelem nem alapozható.
Amennyiben a bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül nem utasítja el (Cstv. 25. § (1) bekezdés), értesíti az adóst a felszámolás kérelemről. Az adós - amennyiben a követelést elismeri – fizetési haladékot kérhet, melyet a bíróság legfeljebb 45 napra engedélyezhet.
Amennyiben a kérelem a Cstv. 27. § (2) a) és b) pontján alapszik, a tőkekövetelésnek meg kell haladnia a 200.000 forintot.
A fizetésképtelenséget megállapító végzés jogerőre emelkedését követően a bíróság haladéktalanul – elektronikus, véletlenszerű kiválasztással - kirendeli a felszámolót, és elrendeli a felszámolást elrendelő és a felszámolót kijelölő végzés kivonatának Cégközlönyben való közzétételét.
A felszámoló eljárását, kötelezettségeit a Cstv. pontosan meghatározza.
A felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet vezetőjének kötelezettségeit a Cstv. 31.§-a határozza meg. Elmulasztása büntetőjogi következményeket is maga után vonhat.
Kifogás a felszámolási eljárásban
A felszámoló jogszabálysértő intézkedése vagy mulasztása ellen a hitelező, a hitelezői választmány, az adós, és az, akinek jogát, jogos érdekét a felszámoló tevékenysége vagy mulasztása sérti, a Cstv. 51. § (1)-(4) bekezdése értelmében a sérelemről való tudomásszerzéstől számított 8 napon belül kifogást terjeszthet elő. Ha a kifogás előterjesztése határidőn túl történik, és igazolási kérelmet nem, vagy sikertelenül terjesztenek elő, a kifogást a bíróság elutasítja. Ha a bíróság a kifogást megalapozottnak találja, a felszámoló intézkedését megsemmisíti, és a felszámoló részére új intézkedés megtételét írja elő; ellenkező esetben a kifogást elutasítja. A kifogásnak helyt adó végzés ellen a felszámoló, a kifogást elutasító végzés ellen a kifogással élő a közléstől számított 15 napon belül fellebbezhet.
Ettől eltérő intézmény a felszámolási zárómérleg és a vagyonfelosztási javaslat elleni kifogás. A Cstv. 52. § (1)-(5) bekezdése értelmében a felszámoló a felszámolás befejezésekor felszámolási zárómérleget, zárójelentés, a bevételek és költségek alakulásáról kimutatást, záró adóbevallást és vagyonfelosztási javaslatot készít. A felszámoló mindezeket megküldi a bíróságnak, aki a felszámolási zárómérleget és a vagyonfelosztási javaslatot a kézhezvételtől számított 30 napon belül megküldi a hitelezőknek. Bármelyik hitelező a kézbesítéstől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül a zárómérlegben és vagyonfelosztási javaslatban foglaltakat írásban kifogásolhatja. A bíróság a kifogásról tárgyaláson határoz, megalapozottsága esetén a kifogásnak helyt ad, ellenkező esetben azt elutasítja, ami ellen külön fellebbezésnek helye nincs.
Az adósságrendezési eljárás folyamata
Az 1996. évi XXV. törvényen alapuló adósságrendezési eljárás célja, hogy szabályozza a helyi önkormányzatok fizetőképességének helyreállítását. Az eljárásra a helyi önkormányzat székhelye szerinti Törvényszék az illetékes.
Ezen eljárásban hitelező, akinek az adósságrendezést megindító végzés Cégközlönyben történő közzétételének időpontjáig a helyi önkormányzattal vagy annak költségvetési szervével szemben vagyoni követelése áll fenn – figyelemmel a 4. § (2) bekezdésben foglaltakra tekintettel-, az adósságrendezés megindításának időpontját követően az, aki a követelését a hitelezői igény bejelentésére nyitva álló határidő alatt bejelentette, és azt a pénzügyi gondnok elfogadta, illetve követelésének jogerős elbírálásáig az is, akinek az igénye vitatott.
A hitelezők követeléseiket az adósságrendezés megindítását elrendelő végzés közzétételétől számított 60 napon belül jelenthetik be a végzésben kijelölt pénzügyi gondnoknak, aki dönt azok nyilvántartásba vételéről. A határidő jogvesztő, és a bejelentés elmulasztásának következménye, hogy az eljárás jogerős befejezését követő 2 évig a követelés sem végrehajtás, (sem beszedési megbízás), sem újabb adósságrendezési eljárás kezdeményezése útján nem érvényesíthető.
A vitatott hitelezői igény az általános hatáskörű bíróság előtt a nyilvántartásba vétel elutasításának kézhezvételétől számított 15 napon belül indított eljárásban érvényesíthető, azonban a pénzügyi gondnokot a peres (fizetési meghagyás) eljárás megindításáról vagy folyamatban létéről ezt igazoló okirat csatolásával tájékoztatni kell.
Az adósságrendezési eljárás sikeres lezárása érdekében a megalakuló adósságrendezési bizottság reorganizációs programot és egyezségi javaslatot készít. Amennyiben a követelés érvényesítése iránti bírósági eljárás folyamatban van, az egyezségi javaslat elkészítésekor a vitatott igénnyel rendelkező hitelezőt az adósságrendezési bizottság a bejelentett követelés szerint veszi figyelembe.
Az egyezségi javaslatot a pénzügyi gondnok megküldi a hitelezők részére, egyidejűleg meghívja őket az egyezségi tárgyalásra. A megkötött egyezséget a pénzügyi gondnok ellenjegyzi és benyújtja a bírósághoz, amely, ha az egyezség a jogszabályban foglalt követelményeknek megfelel, azt jóváhagyja és az eljárást befejezi, ellenkező esetben elrendeli az eljárás folytatását.
Meghatározott esetekben önmaga ellen az eljárást a helyi önkormányzat köteles kezdeményezni.
A vagyonrendezési eljárás fogalma, menete
A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V törvény 119. § - 124. §-a alapján kérelemre vagy hivatalból vagyonrendezési eljárásnak van helye, ha utóbb olyan vagyontárgy kerül elő, melynek azóta már törölt cég volt a tulajdonosa, vagy korlátolt felelősségű társaságban üzletrésszel rendelkező tag jogutód nélkül úgy szűnt meg, hogy üzletrészéről nem rendelkeztek, ideértve a végelszámolási és felszámolási eljárást is, ha az előkerült vagyontárgyról az eljárásokban rendelkezés nem történt. A vagyonrendezési eljárást a törölt cég utolsó bejegyzett székhelye szerint illetékes törvényszék előtt a törölt cég volt hitelezője, tagja, illetve az kezdeményezheti, akinek az általa megjelölt vagyontárgyra követelése áll fenn.
Ha megállapítható a megjelölt vagyontárgy megléte és hogy az a törölt cég tulajdonában állt, a bíróság elrendeli a vagyonrendezési eljárás lefolytatását, kivéve, ha valószínűsíthető, hogy a fellelt vagyontárgy értékesítéséből befolyó összeg az eljárás lefolytatásával felmerülő költségeket sem fedezné. Ebben az esetben a bíróság a kérelmet elutasítja, és a vagyontárgyat a kérelmező (kérelmezők közös) tulajdonába adja.
A vagyonrendezési eljárás lefolytatását elrendelő, a Cégközlönyben közzétett végzésben a bíróság a felszámolók névjegyzékében szereplő felszámolók közül vagyonrendezőt rendel ki.
A bíróság a végzésben felhívja a törölt cég volt hitelezőit, tagjait, hogy a vagyontárgyra vonatkozó igényeiket a közzétételtől számított harminc napon belül a vagyonrendezőnek jelentsék be, és csatolják az igényt megalapozó okiratokat. Ha a vagyonrendező a bejelentett igényt nem fogadja el, a kérelmező nyolc napon belül az eljárást lefolytató bírósághoz fordulhat.
A vagyonrendező a vagyontárgyat nyilvánosan meghirdetett pályázat vagy árverés útján értékesíti, és az értékesítésből befolyt összeget elkülönített számláján helyezi el. A vagyontárgy értékesítéséből befolyt összeg a vagyonrendező díjának elszámolását követően a hitelezői igények teljes - vagy követeléseikkel arányos - kielégítésére szolgál. A vagyontárgy értékesítését követő harminc napon belül a vagyonrendező ezt a tényt bejelenti a bíróságnak, és benyújtja a vagyonfelosztási javaslatot.
A felszámoló felméri a gazdálkodó szervezet vagyoni helyzetét és a vele szemben támasztott követeléseket, ütemezi a felszámolást, kérésre tájékoztatást ad.
Hitelezői választmány esetén, meg kell szereznie annak a támogatását, mely egy évre szól.
A felszámoló külön nyilvántartásba veszi a követeléseket. A nyilvántartásba vétel feltétele a hitelezői hozzájárulás fizetése.
A felszámolás kezdő időpontjától a felszámoló gyakorolja a munkáltatói jogokat, és teljesíti a kötelezettségeket.
A felszámoló a felszámolási eljárás alatt köteles gondoskodni az adós vagyonának megóvásáról, megőrzéséről.
A felszámoló az adós vagyontárgyait nyilvánosan értékesíti a forgalomban elérhető legmagasabb áron.
A felszámoló az értékesítést pályázat vagy árverés keretében végzi. Ettől bizonyos esetekben el lehet térni.
Ha a felszámoló az értékesítés formáira vonatkozó rendelkezéseknek nem tesz eleget, az általa megkötött adásvételi szerződést meg lehet támadni.
Ha a felszámoló az elővásárlási jog figyelembevételére vonatkozó kötelezettségének nem tesz eleget, a jogosult bírósághoz fordulhat.
A felszámoló a pályázat értékelését és annak eredményét jegyzőkönyvbe foglalja, amelyet megküld a választmánynak. A jegyzőkönyvek megtekintését - kérésre - bármely hitelező részére lehetővé kell tenni.
Az árverésről árverési hirdetményt kell kiadni a Cégközlönyben. Ha az árverésen a felajánlott vételár nem éri el a becsértéket, a felszámoló újabb árverés tartásáról határozhat, vagy a vételárat legfeljebb a becsérték feléig leszállíthatja.
Ha ezen az áron sem érkezik ajánlat, a felszámoló az árverést sikertelennek nyilvánítja.
Ingatlanra az árverezhet, aki előlegként az ingatlan becsértékének 5%-át legkésőbb az árverés megkezdése előtt a felszámolónál letétbe helyezi.
Az ingatlan árverésen történő értékesítése nem érinti harmadik személynek az árverés időpontjában az ingatlanra bejegyzett és az ingatlan-nyilvántartáson kívül fennálló jogait.
Ingóság árverezése esetén a legtöbbet ajánló köteles a vételárat azonnal kifizetni. A fizetést elmulasztó vevő nem vehet részt a vagyontárgy további vagy újabb árverezésében.
Az elővásárlásra jogosult a végleges vételár tekintetében nyilatkozhat, hogy meg kívánja-e venni a dolgot.
Ha a felszámolási eljárás során megfelelő mennyiségű pénz folyik be, a felszámoló a követelések bejelentésére megadott határidő letelte után, közbenső felszámolási mérleget készíthet.
A közbenső mérleg tartalmazza a gazdálkodó szervezet tevékenységet lezáró mérlegének adatait. A felszámolás kezdetétől évente a közbenső mérleg elkészítése kötelező.
A felszámolás várható költségeire és a vitás hitelezői igények fedezetére a közbenső mérleg alapján tartalékot kell képezni.
A tartalékon felüli pénzvagyon terhére a kielégítési sorrendben a jogos követelések kielégíthetőek. Ezt a bíróságnak kell jóváhagynia.
A követeléseknek a bíróság által jóváhagyott közbenső mérleg alapján történő kielégítéséről a felszámoló az adós összes hitelezőjét köteles tájékoztatni.
A felszámoló jogszabálysértése esetén a sérelmet szenvedő fél kifogással élhet. A bíróság a kifogás felől soron kívül határoz.
Elrendelheti a kifogásolt intézkedés felfüggesztését, ha a felek meghallgatására, vagy egyéb bizonyítási eljárásra van szükség. Ha a kifogás helytálló, a felszámoló intézkedését a bíróság megsemmisíti, és az eredeti állapotot helyreállítja, vagy a felszámoló részére új intézkedés megtételét írja elő, ellenkező esetben a kifogást elutasítja.
A kifogásnak helyt adó végzés ellen annak közlésétől számított 15 napon belül lehet fellebbezni.
A felszámoló a felszámolás befejezésekor felszámolási zárómérleget, a bevételek és költségek alakulásáról kimutatást, záró adóbevallást, zárójelentést és vagyonfelosztási javaslatot készít, és mindezeket megküldi a bíróságnak és a záró mérleg elkészítésének napját követő napon az adóhatóságnak, valamint intézkedik a gazdálkodó szervezet iratanyagának az elhelyezéséről.
Az adóhatósághoz a záró adóbevallás benyújtásával egyidejűleg az adót is meg kell fizetni.
FELELŐSSÉG A FELSZÁMOLÁSI ELJÁRÁSÉRT
A felszámoló a felszámolás során az adott helyzetben általában elvárható gondossággal köteles eljárni. A kötelezettségeinek megszegésével okozott kárért a polgári jogi felelősség általános szabályai szerint felel.
A felszámoló felelőssége az adósnak a felszámolás kezdő időpontjában meglévő - illetve a felszámolás alatt szerzett - vagyonára terjed ki.
JOGORVOSLAT A FELSZÁMOLÁSI ZÁRÓMÉRLEGGEL KAPCSOLATBAN
A bíróság a felszámolási zárómérleget és a vagyonfelosztási javaslatot megküldi a hitelezőknek. Bármelyik hitelező kifogásolhatja írásban a felszámolási zárómérlegben és a vagyonfelosztási javaslatban foglaltakat.
Ebben az esetben a bíróság tárgyalást tűz ki, amelyre megidézi a kifogást előterjesztőt, valamint a felszámolót. A kifogás elutasítása ellen nincs lehetőség fellebbezésre.
Ha a felszámolás nem fejeződik be 2 év alatt, akkor a bíróság a be nem hajtott követeléseket, és az értékesítetlen vagyontárgyakat a hitelezők közt a kielégítési sorrend szerint felosztja.
Ha zálogjoggal terhelt vagyontárgy is van az értékesítetlen tárgyak közt, akkor azon a zálogjog megszűnik a bírósági végzési jogerőre emelkedésével. Ezen eljárás illetékmentes.
A felszámolás alá került cégek gazdálkodása
Ha az adós felszámolását elrendelő végzés jogerőre emelkedett, a bíróság elrendeli a végzésnek a Cégközlönyben való közzétételét erre napi frissítésben kerül sor.
A közzétételben fel kell tüntetni minden törvényben meghatározott lényeges körülményt.
A felszámolás alatt lévő cégről a bíróság értesíti az illetékes szerveket így például az adó- és vámhatóságot, valamint az egészségbiztosítási szervet, és a nyugdíj-biztosítási igazgatási szervet, az állami foglalkoztatási szervet, a környezetvédelmi hatóságot és a munkavédelmi hatóságot, a bíróság Gazdasági Hivatalát.
FELSZÁMOLÁS ALATT LÉVŐ CÉG MÉRLEGE
A felszámolás alatt lévő gazdálkodó szervezet vezetője köteles a felszámolásnak a kezdő időpontját megelőző nappal záró leltárt, valamint éves beszámolót, egyszerűsített éves beszámolót vagy egyszerűsített mérleget, továbbá adóbevallást és az eredmény felosztása után zárómérleget készíteni, és azt a felszámolási kezdő időpontot követő másfél hónapon belül a felszámolónak és az adóhatóságnak átadni.
A gazdálkodó szervezet vezetője együttműködni köteles a felszámolóval, illetve bejelentési kötelezettsége van a kártérítéssel fenyegető környezeti károk tekintetében.
A felszámolásról tájékoztatni kell ezen felül a munkavállalókat, illetve a szövetkezeti tagokat, valamint meghatározott szakszervezeteket, az üzemi tanácsot, és a gazdálkodó szervezetet terhelő tartásdíj, életjáradék, kártérítési járadékokról, bányászati kereset-kiegészítésekről, továbbá a mezőgazdasági szövetkezet tagja részére a háztáji föld vagy termény helyett adott pénzbeli juttatásokról, amelyek a jogosultat élete végéig megilletik.
A bíróság a felszámolási kezdő időpontot megelőző évben felvett jövedelem 50%-áig vagy ha a jövedelem nem állapítható meg 1 millió forintig terjedő pénzbírsággal sújthatja a gazdálkodó szervezet vezetőjét, ha az tájékoztatási kötelezettségét elmulasztotta, vagy valótlan adatokat közölt.
A felszámoló által megbízott szakértő köteles értesíteni a felszámolót a hiányosságokról, eltérésekről. A felszámoló köteles a tudomására jutott bűncselekményt az illetékes hatóságnak írásban bejelenteni.
FELSZÁMOLÁS ALATT LÉVŐ CÉG VEZETŐINEK FELELŐSSÉGE
A hitelező vagy a felszámoló kérheti a bíróságtól az eljárás alatt, hogy állapítsa meg azon vezetők felelősségét, akik a felszámolást megelőző 3 évben a hitelezők érdekeit csorbítva látták el ügyvezetői feladataikat, és ezáltal a társasági vagyon csökkent.
A hitelező vagy a felszámoló a felszámolási eljárás alatt kérheti azok felelősségének megállapítását is, akik a gazdálkodó szervezet vezetői voltak, illetve a döntéshozatalban meghatározó befolyással bírtak a felszámolásos kezdő időpontját megelőző három évben, és a fizetésképtelenséggel fenyegető helyzet bekövetkeztét követően ügyvezetési feladataikat nem a hitelezők érdekeinek elsődlegessége alapján látták el és ezzel a társaság vagyonát csökkentették.
A felszámolási eljárás kezdetével megszűnnek a tulajdonosi jogai, ettől fogva a gazdálkodó szervezet vagyonával kapcsolatos jognyilatkozatot csak a felszámoló tehet.
A felszámolásnak a kezdetétől az adós cég nevét a felszámolás alatt, illetve f.a. toldattal kiegészítve kell használni.
A felszámolónak kérelemre tájékoztatást kell adnia az illetékes szerveknek, a hitelezői igényekről, hogy a felszámoló elfogadta-e, hova sorolta be, ezen felül a felszámolási költségekről és a cég által fizetendő járadékokról.
A képviseleti meghatalmazást közokirat vagy teljes bizonyító erejű magánokirat formájában kell a felszámolóhoz benyújtani
FELSZÁMOLÁS ALATT LÉVŐ CÉG TARTOZÁSAI
A felszámolási eljárás kezdetekor a felszámolás alatt lévő cég valamennyi tartozás lejárttá válik. A pénztartozások után a lejárati időig szerződéses kamat, az eredeti lejárati időtől a kiegyenlítésig, de legfeljebb a felszámolási zárómérleg elkészítésének időpontjáig késedelmi kamat és késedelmi pótlék követelhető.
A felszámolásban csak olyan követelés számítható be, amelyet a felszámoló elismert, és amely nem engedményezés tárgya.
Az adós felszámolandó céggel szemben fennálló olyan követeléseket, amelyeket a felszámolás közzétételétől számított 40 napon túl, de egy éven belül jelentettek be, a felszámoló nyilvántartásba veszi, és a kielégítési sorrend szerint kielégíti.
A felszámolási költségnek nem minősülő költségekre telepített igényt annak keletkezésétől számított 40 napon belül kell bejelenteni.
A munkaviszonnyal kapcsolatos juttatásokat igénybejelentés nélkül is köteles a felszámoló figyelembe venni, ha a gazdálkodó szervezet jogutód nélkül szűnik meg.
A hitelező a felszámolás kezdete után a pénzkövetelésit beszámítási kifogásként érvényesítheti a perben, feltéve, hogy a felszámolásnak a kezdetén is ő volt a követelés jogosultja.
Az adós ingatlanán, vagyontárgyain fennálló elidegenítési és terhelési tilalom, a visszavásárlási és vételi jog, valamint a zálogjog a vagyontárgy értékesítésével megszűnik.
FELSZÁMOLÁS ALATT LÉVŐ CÉG ÓVADÉKA
Ha az adós óvadékot adott kötelezettségének biztosítására, a jogosult a Ptk.-ban foglaltak szerint elégítheti ki a követelését, amennyiben ezzel a jogával nem él 3 hónapon belül, úgy a zálogjog szabályai szerint tarthat igényt a követelésének kielégítésére.
Hitelezői választmány megalakítása végett a felszámoló a végzés közzétételétől 90 napon belül köteles a hitelezőket összehívni, ezen felül tájékoztatnia kell a hitelezőket az általa kötendő\felbontandó mindennapi gazdálkodás körét meghaladó szerződésekről.
A felszámoló félévente jelentést köteles tenni.
A hitelező a tudomásszerzéstől számított 1 éven belül megtámadhatja a hitelezők kijátszására irányuló ügyleteket, (5 évre visszamenőleg), beleértve ebbe az ingyenes, illetve a feltűnően értékaránytalan ügyleteket is.
Ugyanígy cselekedhet abban az esetben is, ha egy hitelezőt előnyben részesítettek a többi rovására. Az előnyben részesített hitelezőtől a felszámoló visszakövetelheti a nem rendes gazdálkodás körébe tartozó szolgáltatásokat. (különösen ilyen a tartozás esedékesség előtti teljesítése.)
Az ingyenességet és a rosszhiszeműséget vélelmezni kell, ha az adós a többségi befolyása alatt álló gazdálkodó szervezettel, vagy a gazdálkodó szervezet a tagjával, illetve vezető tisztségviselőjével, esetleg annak hozzátartozójával köt szerződést.
Ugyancsak vélelmezni kell a rosszhiszeműséget és az ingyenességet az egymással közvetlen vagy közvetett összefonódásban nem álló, de azonos személy vagy gazdálkodó szervezet befolyása alatt működő gazdálkodó szervezetek egymás közti szerződéskötése esetén.
Ha a fent említettek közül valamely a felszámoló tudomására jut, köteles tájékoztatni a hitelezőket. Ebben az esetben a határidő lejárata után is jogosult a hitelező megtámadni a szerződést. (15 napon belül)
Jellemző problémák a felszámolási eljárásokban - mikor kell azonnal lépni?
A felszámolóval határidőn belül felvenni a kapcsolatot kötelező - ha nem történik meg, máris indulhat a feljelentés!
Házipénztár. Ha pénz van a házipénztárban, és az ügyvezető azt nem adja át, csődbűncselekményt és sikkasztást követ el!
Tárgyi eszközök. Ugyanúgy viselkednek mint a házipénztár! Ha benne vannak a könyvekben és nem kerülnek átadásra, az bűncselekmény!
Ha a felszámolás kihirdetése után az ügyvezető továbbra is rendelkezik a cég felett, pénzt vesz fel annak bankszámlájáról, vagy kifizetéseket eszközöl. Ezzel is megvalósul a bűncselekmény!
Ha gépjármű vagy ingatlan van a cég tulajdonában, ami nem szerepel a könyvelésben. Értéktől függetlenül ez szándékosságot feltételez, és így büntetőjogi kategóriába esik!
A cég könyvelésének, iratanyagának átadása, a zárómérleg elkészítése szintén az ügyvezető felelőssége. Erre kiemelten oda kell figyelni!
NAV vizsgálat is lehetséges egy felszámolás alatt álló cégnél - ahol a volt ügyvezető már nem tudja megvédeni az igazát, mert nem ő képviseli a céget! Kiemelten fontos ilyen esetekben is időben lépni, és a felszámolóval lehetőség szerint jó kapcsolatot kialakítani, hogy a cég és a volt vezető megvédhesse az igazát, mielőtt ebből további problémák adódnának.
Úgy érzi segítségre lenne szüksége? Ne essen pánikba! Hívjon Bennünket minél hamarabb.
Tapasztalt válságmenedzsment szakemberek, felszámolást megélt üzletemberek, ügyvédek és adószakértők fognak Önnek segíteni!

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Magyar Narancs - Belpol - Ítélet a Hagyó-perben
2016. jan. 26., 09:01
Az egész 2010. januárban, Sz.-né Sz. Eleonóra, a BKV HR-igazgatója, majd A. Attila BKV-vezér őrizetbe vételével kezdődött; februárban M. Ernőt, Demszky Gábor (SZDSZ) főpolgármester politikai tanácsadóját tartóztatták le, és házi őrizetet rendeltek el Hagyó Miklós (MSZP) főpolgármester-helyettes közvetlen munkatársával, H. Évával szemben. Z. Tibort, a BKV főosztályvezetőjét szintén előzetes letartóztatásba, R. Miklóst, a BKV kommunikációs vezérigazgató-helyettesét házi őrizetbe helyezte a rendőrség. Idő kérdése volt, mikor jutnak el Hagyóhoz, aki akkor még mentelmi jogát élvezte az MSZP országgyűlési képviselőjeként. Az új parlament felállásával ez megszűnt, Hagyóért májusban mentek a kommandósok, és vele együtt vitték be L. Ottót, Hagyó munkatársát, valamint H. Évát – mindhárman előzetesbe kerültek.
Hagyó meggyanúsításához a fő muníciót az A. Attilát a BKV vezérigazgatói székében 2008. áprilisban követő B. Zsolt szolgáltatta, aki 2010. márciusban a Magyar Nemzetnek önleleplező interjút adott. A politikai közbeszédben ekkor vált állandósult negatív szókapcsolattá a 15 millió forintot tartalmazó nokiás doboz, amit, akkori állítása szerint, B. Hagyónak adott át.
Sz.-né 2008. márciusban végkielégítéssel távozott a BKV-tól, de B. Zsolt tovább foglalkoztatta nyugdíjasként. A vádirat szerint összesen 86,2 millió forintot fizettek ki neki, míg Sz.-né szerint nettó 54 millió forintról van szó. Bár Sz.-né ügye indította el a BKV-lavinát, a 15 tagú vádlotti sorban ő csak az utolsó előtti helyet foglalja el. A 2008 őszén színre lépett Kocsis István BKV-vezérigazgató ugyanis 2009 őszétől egymás után küldte a rendőrségnek a gyanúsnak talált BKV-s szerződéscsomagokat. A BKV belső ellenőrzése hozzávetőleg ezer kontraktus átvizsgálása után 40 cég 50 megbízását találta bűncselekménygyanúsnak: ezek összértéke jóval felülmúlta a HR-igazgatóét, és rábukkantak 800 millió forint feleslegesen kifizetett végkielégítésre is. Sz.-né esete tulajdonképpen a kakukktojás: a Hagyó-perben ugyanis a BKV számára fölösleges szerződések megkötését róják a vádlottak terhére.
A 40 ezer oldalnyi dokumentumot produkáló nyomozás 2011 decemberében zárult, a vádemelést követően 2012 júniusában tartották az első, iratismertető tárgyalási napot a Kecskeméti Törvényszéken. A büntetőpert illetékességből a Fővárosi Törvényszéken kellett volna tárgyalni, de Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke – a bíróság leterheltségére hivatkozva – 2012 februárjában a Kecskeméti Törvényszéket jelölte ki. A Narancs információi szerint az ügy nem első körben került Kecskemétre: úgy tudjuk, megjárta a székesfehérvári és a győri bíróságot is, de egyik sem vállalta.
A Központi Nyomozó Főügyészség vádiratát eddig öt alkalommal módosította az ügyészség, újra meg újra csökkentve az elkövetett bűncselekmények kárértékét. És ezzel párhuzamosan csökken a vádhatóság által bűncselekménynek tartott szerződéskötések száma is. A Népszava októberben arról számolt be, hogy a Fővárosi Főügyészség fegyelmi vizsgálatot rendelt el a Hagyó-ügy vádiratát készítő ügyésszel szemben. A Narancs rákérdezett a fegyelmi végeredményére: Fazekas Géza, a főügyészség szóvivője megerősítette egy eljárás lefolytatását, de konkrétumokat nem közölt: „A vonatkozó jogszabályok alapján jelenleg annyit tudok a kérdésére elmondani, hogy született egy – jelenleg még nem jogerős – fegyelmi határozat egy ügyésszel szemben, mert egy büntetőügyben sorozatos mulasztásokat követett el. Ezen mulasztásokat a konkrét büntetőügyben időközben már korrigálta, orvosolta az ügyészség. Azt, hogy ki a fegyelmi eljárással érintett ügyész, jelenleg – mivel a döntés nem jogerős – nem áll módunkban nyilvánosságra hozni.”
Hagyó, akit a vádhatóság a bűnszervezet létrehozójának és vitathatatlan vezetőjének tart, felolvasott vallomásában tagadta valamennyi neki felrótt bűncselekmény elkövetését. Így a kétszer 15 millió forint átvételét is – az egyik tételt a nokiás dobozból. Sőt Hagyó kezdettől tagadja bűnösségét. Nem így B. Zsolt, aki idővel a bíróság előtt komolyan visszavett önfeltáró lendületéből (lásd Ez lett a vesztünk című keretes anyagunkat). Rendőrségi vallomásának Hagyóra – de több más személyre is – vonatkozó terhelő részeit bírósági vallomásában nem tartotta fenn. Ennek következtében a legendás „nokiás doboz” bizonyítottsága gyakorlatilag egyenlő a nullával. Érdekesség, hogy B. Zsolt megnevezte a Synergon Zrt. egyik vezetőjét, akivel az első 15 milliós kenőpénzről egyeztetett: az illetőt azonban tanúként sem hallgatták meg a nyomozók. B. Zsolt azt a Fidesz-kampányban sokat idézett kijelentését sem erősítette meg, hogy Hagyó a városháza folyosóján nyakon ragadva utasította volna őt különböző szerződések aláírására, és hogy azzal fenyegette: aki nem áll be a sorba, annak elvágják a torkát.
B. Zsolt vallomásából azt lehetett kihámozni: rájött, hogy többet veszíthet, ha fenntartja nokiás állítását. B. Zsolt hatalmas kudarcként élte meg, hogy „nyomozati tárgyként” kezelték: úgy érzi, félrevezették; első védője a hatósággal történt egyeztetésekre hivatkozva még azzal hitegette, hogy nem lesz vádlott – ehhez képest negyedrendű vádlott lett.
A. Attila nemcsak nem tartotta fenn (mint B.), de vissza is vonta a nyomozati szakban Hagyóra, M. Ernőre és Demszky Gáborra tett terhelő vallomását, sőt bocsánatot kért tőlük a hazugságai miatt. A nyomozóknak A. Attila még úgy emlékezett, hogy Hagyó többször, Demszky pedig legalább egy alkalommal arra utasította, hogy szükségtelen szerződést kössön egy-egy céggel. A bíróság előtt azzal indokolta állításainak visszavonását, hogy a terhelő vallomásokat részben hatósági nyomásra tette: amikor őrizetbe vették, állítása szerint azt közölték vele, hogy ha nem tud a nyomozati „elvárásoknak” megfelelni, akkor hosszú időre előzetes letartóztatásba kerül.
M. Ernő ugyancsak a vádhatóságot kritizálta, koncepciós eljárást emlegetett, mivel az ügyészségi eljárás során érzékeltették vele: kedvezményekre számíthat, amennyiben Demszkyre és Hagyóra terhelő vallomást tesz.
A. Attila azt is felrótta a nyomozó hatóságnak, hogy kihallgatása közben a rendőrségen laponként faxolták át a felügyeletet gyakorló ügyészségre a vallomása egyes részleteit, ily módon egyeztetve a nyomozás további irányáról. Az ügyészség visszautasította, hogy a nyomozás az ötvenes éveket idéző, törvénysértő módon zajlott volna. A Fővárosi Főügyészség elismerte, hogy fokozott felügyeletet gyakorolt a BRFK nyomozása felett, és ennek keretében azt írta elő, hogy a kihallgatás után a rendőrség – tájékoztatásul – faxolja át a teljes vallomást, de ez nem azt jelenti, hogy egyeztettek volna a kihallgatás „irányáról”. A. Attilát kilenc alkalommal hallgatták ki ügyvédje jelenlétében, és ezek egyikén sem jelezte a kényszerítő körülményeket. A. Attila mindössze egyetlen szerződésnél, a BKV fénymásoló-állományának 19,2 millió forintos felmérésében ismerte el vezetői felelősségét. (A gyanú szerint ebből az összegből jutott Aba Botond egykori BKV-vezér végkielégítésére is.)
A bíróság előtt az ügyészségnek azt kell bizonyítania, hogy a megkötött szerződések fölöslegesek voltak, s hogy az ily módon létrehozott pénzszivattyút bűnszervezetben működtették. Ebben puhulni látszik a vád, legalábbis erre utal a vádirat szerinti kárérték már említett csökkenő tendenciája. A védelem több (elsősorban a kommunikációval és marketinggel összefüggő) megbízásnál igyekezett igazolni a bíróság előtt, hogy hasonlókra a mai BKV, illetve a fideszes városvezetés alapította Budapesti Közlekedési Központ Zrt. is költ.
Azzal, hogy a két koronatanú-vádlott, A. Attila és B. Zsolt kiszállt a vádaskodásból, érzékelhetően megrogyott a vád. Hagyónak ezek után elegendő két nagyobb megbízásra összpontosítania védekezését: a 4-es metró projektmenedzsmentjét átvevő AAM. Zrt. tanácsadói és a szentendrei HÉV utastájékoztató rendszerét szállító C.C. Soft Kft. megbízási szerződésére. Előbbinél a vádhatóság arra alapozza a hűtlen kezelés megvalósítását, hogy nem a városháza, hanem a BKV büdzséjéből fizették a 133,5 millió forint összértékű számlát. A C.C. Softnak kifizetett 118 millió forint már keményebb dió – bár ennek a többszörösét fordították Kaposváron egy hasonló rendszerre, a BKK pedig jelenleg is 6,6 milliárd forintért építi a BKV komplett felszíni utastájékoztatási rendszerét. Tehát a haszontalanság itt sem egyértelmű, ráadásul B. Zsolt ennél az esetnél sem erősítette meg korábbi állítását, miszerint Hagyó kényszerítette volna a szerződés megkötésére, a teljesítés igazolására és a vállalkozó kifizetésére. B. Zsolt a nyomozati szakban még úgy emlékezett, hogy Hagyó nemcsak a Synergon megbízását csapolta meg, hanem a C.C. Softét is. „Amikor a C.C. Soft vezetőjével tárgyaltam a hibák kijavításáról, akkor azt mondta nekem E. az Aquincum Szálloda halljában, hogy a hibák kijavítására nincs pénze, mert Hagyónak át kellett adnia 40-60 millió forintot” – vallotta B. De nemcsak Hagyó, hanem a vélt bűnszervezet másik, politikai nexussal rendelkező tagja, M. Ernő esetében is sorra szűntek meg a gyanúsítások alapjai: már a nyomozati szakban 14 gyanúsításból 12-ben szüntették meg az ellene folyó eljárást.
Hagyó Miklós jogi képviselőjével érkezik a bíróságra
Fotó: MTI–Ujvári Sándor
Ma már világos: elhamarkodott és az ügy lezárása szempontjából kifejezetten hátrányos döntés volt Kecskemétre helyezni a pert. Handó Tünde lépését az Alaptörvény egyik átmeneti rendelkezése tette lehetővé, miszerint „az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése érdekében mindaddig, amíg a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése nem valósul meg, az Országos Bírósági Hivatal elnöke bármely ügy tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, de azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki”.
Tizennégy vádlott védője már az első tárgyalási napon közös beadványban kérte a bíróságot, hogy függessze fel a tárgyalást, mivel az Alkotmánybírósághoz fordultak annak megállapításáért, jogszerű volt-e a per áthelyezése. Ha ugyanis az AB ezt elkaszálja, akkor a lefolytatott eljárás hatályát veszíti. Az AB tavaly decemberben megsemmisítette az ügyáthelyezést lehetővé tévő jogszabályt, mivel az a tisztességes eljárás két követelményét – a törvényes bíróhoz és a pártatlan bírósághoz való jogot – is sértette. De alkotmányellenesnek ítélte azért is, mert az ügyáthelyezésről szóló határozat ellen nem volt biztosítva jogorvoslat. Az AB döntésének egyébként elébe ment a kormány (amelynek biztosan jó alkotmánybírósági forrásai vannak): októberben, az Alaptörvény ötödik módosításakor kiemeltette a parlamenttel a szövegből ezt a cikkelyt. Persze nem holmi jogfilozófiai belátás okán, hanem az Európai Bizottság kritikai észrevétele miatt. A Tavares-jelentés e bíráló tételét megfogadta Orbán Viktor, és a büntető törvénykönyvből, valamint a polgári perrendtartásból már júniusban kivetette a peráthelyezés lehetőségét.
A Kecskeméti Törvényszék mintha csak az AB döntésére várt volna: decemberben az illetékesség hiányára hivatkozva, fellebbezési lehetőség biztosítása nélkül a Fővárosi Törvényszékre utalta a Hagyó-pert. De a per nem kellett a fővárosnak, amely 2014. január 7-én megállapította a saját illetéktelenségét, és a bíróság kijelölésére a Kúriát kérte fel. A Fővárosi Törvényszék a büntetőeljárási törvényre hivatkozva a kecskemétiek illetékességét hangoztatta, emlékeztetve arra, hogy az előkészítés során lett volna lehetőség az eljárás felfüggesztésére, de a kecskemétiek nem éltek ezzel. És ha már elkezdték tárgyalni, csak abban az esetben helyezhető át az ügy, ha meghaladja az adott bíróság hatáskörét – érvelt a Fővárosi Törvényszék.
Végül Kecskeméten maradt az ügy, Homonnai János, a Központi Nyomozó Főügyészség ügyésze tavaly novemberben azt kezdeményezte, hogy Hagyót folytatólagosan, bűnszervezetben elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó hűtlen kezelés bűntettében mint felbujtót, két rendbeli hivatali visszaélés bűntettében, valamint vezető beosztású, hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntettében mondja ki bűnösnek a bíróság, s fegyházbüntetést kért, de nemcsak rá, hanem hét további vádlottra is – a bíróság első fokon két év, négy évre felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte Hagyó Miklóst hűtlen kezelés miatt.
2016. január 27., szerda 17:04
"2. Hogyan lehetséges, hogy miközben néhány MSZP-közeli történet még csak meg-megjelent a BKV-vádiratban, addig a nyomozás során felfeslő SZDSZ-es szálak teljesen kimaradtak a per alapdokumentumából (és még a volt főpolgármesterhez kötődő tanácsadót, Mesterházy Ernőt is felmentették)?
Hogyan lehetséges, hogy Demszkyt még tanúként sem hallgatták ki?
Annak ellenére sem, hogy Antal Attila volt BKV-vezér jegyzőkönyvbe mondta: „a városháza irányából érkező kérések közé tartozott, hogy kössek szerződést az autóbuszokban felhasználható Kowax-üzemanyagadalék beszerzéséről”. A volt vezérigazgató hozzátette:
„személyesen Demszky Gábor hívott fel azzal, hogy az ő meggyőződése szerint a Kowax egy kitűnő adalékanyag”.
Emellett két vallomás említette, hogy a főpolgármester maga ajánlotta be Antal Attiláéknak a politikai kampányait bonyolító Sawyer Miller Groupot.
Több vádlott is állította továbbá, hogy a BKV-nak reklámfelület-értékesítést végző Promix Zrt.-t a közlekedési vállalat szabad demokrata igazgatósági elnöke, Tóthfalusi György futtatta – csakúgy, mint a társaság Hungária körúti ingatlanrészére pályázó Welt-Stadt Immobilien Kft.-t."
Hunvald úgy is Hunvald ügy - az elsőrendű vádlott Gál Gyula SZDSZ-es tótumfaktum említése nélkül
Hagyó ügy is Hagyó ügy - a Demszky nevű SZDSZ-es tótumfaktum említése nélkül
2016. január 26., kedd 13:53
"Ami pedig Demszkyt illeti, nos nem ő választotta Hagyót, hanem a szocialisták akasztották a nyakába."
Netán Demszkynek nem volt beleszólása abba, hogy ki legyen az ő beosztottja?
Ja, nyilván Gyurcsilinak sem volt beleszólása abba, hogy azt SZDSZ Horváth Ágicát akasztotta a nyakába.
Kéremszépen ha ezeket valaki komolyan gondolja - tényleg úgy véli, hogy a főnök nem szólhat abba bele hogy ki legyen az ő beosztottja - az pont olyan impotens mint az maszop és az SZDSZ lehetett. Ezektől még ez is kitelhetett...
"Jól le is húzta, meg is érdemelte."
Az előbbi gondolatmenet alapján még az is el tudom képzelni, hogy Demszky boldogan dorombolt amikor hallotta, hogy Hagyó üvöltözik (az egész város hallotta) amely szokásával csak arra az időre hagyott fel amikor éppen parizert zabált.
És Demszky boldogan hallgatta...lejáratja a szocialistákat... lejáratja a szocialistákat....jaj de klassz, jaj de klassz.....motyoghatta az eszdéeszes politika büszkesége ajakán az idvezültek vizionárius mosolyával.
2016. január 26., kedd 12:56
Egy kicsit össze van csapva az utolsó bekezdés. Szét kéne szedni három mondattá és legalább egyet még hozzáfűzni. Hogy akkor most mit gondol az újságíró az ügyészről, a bíróról (az ő ítéletéről) és Hagyóról.
Ami pedig Demszkyt illeti, nos nem ő választotta Hagyót, hanem a szocialisták akasztották a nyakába. Jól le is húzta, meg is érdemelte.
2016. január 26., kedd 11:31
Azt természetesen helyeslem, hogy Demszky politikai tanácsadóját letartóztatták - főbe is kellett volna lőni - és ezzel egyidőben Demszky főpolgármestert becsületrendre fölterjeszteni.
Ez nem történt meg.... nincs igazság a földön!
2016. január 26., kedd 11:27
Lehet, hogy a Hagyó nem egy szent ember - előfordulhat az ilyesmi - de az a lényeg, hogy Demszky nem tudott semmiről, Demszky nem sejtett semmit, Demszky el sem tudta képzelni, hogy Hagyó nem egy Teréz Anya.
Honnan is sejthette volna szegény, naív Demszky, hogy Hagyóval esetleg bajok lennének?

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság