text:
A tagkizárási perek szabályozása és gyakorlata 1988-tól napjainkig - PDF
A tagkizárási perek szabályozása és gyakorlata 1988-tól napjainkig
Download "A tagkizárási perek szabályozása és gyakorlata 1988-tól napjainkig"
1 Czédli Gergő büntető ügyszakos bírósági titkár, VIII. évfolyam Vol. VIII Csongrádi Járásbíróság 2014/3. szám No. 3/2014 Tanulmány Article A tagkizárási perek szabályozása és gyakorlata 1988-tól napjainkig I. Bevezetés A gazdasági társaságok kialakulása, fejlődése és a globális piacgazdaságban betöltött szerepe szükségképpen összeforr jogi szabályozásuk hazai és külhoni dinamikus fejlődésével. E szabályozás sokrétű, többszintű, részben európai és nemzetközi mintákból, részben az életviszonyok (a piac) követelményeiből ered, és a társadalom normál működésére éppoly meghatározó jelentőséggel bír, mint anyajoga, a polgári jog. E tanulmánynak nem célja, és nem is lehet célja e komplex normarendszer átfogó bemutatása, ezért címének megfelelően egyetlen jogintézményének részletes szabályaira koncentrál, melyet a modern magyar társasági jog elmúlt 25 évén keresztül mutat be. Ezzel együtt, mint cseppben a tenger, megjelenik a konkrét intézmény fejlődésében is az elmúlt emberöltő társasági jogának fejlődése és állandósága. A normatív szöveg elemzésével egyidejűleg a bírói gyakorlat eredményeit és dilemmáit is bemutatni törekszem, mivel e két dimenzió egymást feltételezi. A cikk kiindulópontnak az évi VI. törvényt tekinti, innen veszi át a tag kizárására okot adó körülményeket a társaság, majd a bíróságok részéről követendő eljárást, a tag kizárásának következményeit az évi CXLIV. tv., a évi IV. tv., majd a napokban hatályba lépett új Polgári Törvénykönyv, a évi V. tv. tükrében. 1 I.1. A tag kizárásáról általában Minden egynél több tagú gazdasági társaság társasági szerződéssel, vagy annak társasági formától függően más elnevezést viselő megfelelőjével jön létre, 2 amely szerződés ennélfogva sajátos, tartós, többalanyú kötelmi és dologi viszonyok szövedékéből álló jogviszonyt hoz létre. A gazdasági társaságok megint csak társasági formától függően lehetnek alapvetően személy- vagy dologegyesítő jellegűek, konkrét társaságonként eltérő árnyalatokkal. Minthogy valamennyi társaság az azt létrehozó személyek megegyezésével születik, bizonyos mértékű személyegyesítő jelleget minden társaság mutat. Gyakorló jogászként bizton állíthatom, hogy bár Lucius Neratius Priscus ókori jogtudós szerint a társaságot (legkevesebb) hárman alkotják, a vita kialakulásához már két ember is éppen elegendő. Ebből és a társaságok tartós jellegéből eredően minden gazdasági társaság potenciálisan magában hordozza a tagjai közötti konfliktusok 1 Az említett jogszabályokat a megkülönböztethetőség érdekében évi Gt., évi Gt. és évi Gt. rövidítéssel jelölöm, míg a Ptk. kifejezés minden esetben a hatályos törvényt jelöli, az évi IV. tv.-re való hivatkozást külön feltüntetem. 2 Természetesen a cégbírósági bejegyzés hatályával, ami a jogviszony elemezése szempontjából most közömbös.2 kialakulását, mely a szelíd nézeteltéréstől a társaságot megbénító csatározásokig terjedhet. Dabóczi Kálmán fogalmazott úgy, hogy a társas vállalkozás, mint kulturális elem viszont hiányzott a magyar gazdasági fejlődés történetének utóbbi 40 évéből, 3 mely témánkra vonatkoztatva a kellő vitakultúra hiányából is visszaköszön mind a mai napig. A társaságok létrejöttét, megszűnését, hasonlóképpen a tagsági jogviszony létrejöttét a jogszabályok mindenkor szigorúan szabályozzák, így nem lehet és sosem lehetett a megromlott viszony miatt nem kívánt tagot hirtelen elhatározásból, okok és következmények nélkül a társaságból eltávolítani. A tag kizárása egyfajta aránylag szűkre tervezett biztonsági szelep, a magatartása miatt már a társaság egészét veszélyeztető tagtól akarata ellenére való megválás útja. Ezzel el is jutottunk a tagkizárás fogalmához: a gazdasági társaság tagja tagsági jogviszonyának, a tag gazdasági társaságot veszélyeztető, jogszabályban meghatározott magatartása miatt, saját akarata ellenére, meghatározott eljárásrendben történő megszüntetése. Rendszertanilag a tag kizárása a fenti megfogalmazásból is láthatóan a tagsági jogviszony megszűnésének egyik esete, ilyenformán eredendően anyagi jogi jellegű jogintézmény, amelyhez azonban mint a jogterületen ez gyakori speciális eljárási jellegű szabályok is szorosan tapadnak, így azt leghelyesebb vegyes jellegűnek tekinteni. Maradéktalanul egyetértek Metzinger Péter azon megfogalmazásával, hogy a társasági szerződés felmondásának ellentétes tényálláspárjaként is felfogható. 4 A fogalom előrevetíti az intézmény célját is, hiszen a tagsági viszony megszüntetése nem öncél és nem is a megtorlás eszköze. A kizárás elvi célja a társaság működőképességének fenntartása, ezzel a gazdasági stabilitás és a forgalom biztonságának a védelme. A tag kizárásának lehetővé tételével a jogalkotó a társaság érdekét helyezi az egyén érdeke felé, ekként a mérleg nyelve a köz-, legalábbis a kollektív érdek felé billen. A gazdasági társaságok nagy kézikönyve mindezt továbbá egyfajta költségtakarékossággal magyarázza, amennyiben a működésképtelen társaság megszüntetésének és helyette új alapításának a költsége minden bizonnyal nagyobb, mint az egyik tag tagsági jogviszonyának kényszerrel történő megszüntetése. 5 Kellő garanciák mellett az egyéni jogsérelem szükséges és arányos lehet a többi tag és a társaság érdekében, nem is csoda, hogy komolyabb alkotmányossági aggályt a jogintézmény sohasem vetett fel. Az Alkotmánybíróságnak a társasági határozatok bírói felülvizsgálata alkotmányellenességének megállapítására irányuló indítvány elutasításakor kifejtett meglehetősen megengedő értelmezése szerint a társaság belső viszonyaiban többalanyú kötelmi viszonyok állnak fenn mind a tagok között, mind pedig a tagok és az általuk létrehozott társaság között. A társaság egyes tagjainak helyzete ezen belül leginkább egy a tag vagyonába illeszkedő szervezetiegyüttműködési, illetve kötelmi jogosultságok és kötelezettségek együtteséből összetevődő jogviszonyösszességként fogható fel, amely semmiképp sem felel meg a tulajdonjog, mint kizárólagosságot biztosító dologi jog kritériumainak mutatott rá az Alkotmánybíróság. 6 Ezen értelmezés ellenére a testület az évi Gt.-nek a társaság tagja kizárásáról rendelkező 182. (1) bekezdése vizsgálatakor a tagsági jognak mégis tulajdonított valamiféle tulajdoni aspektust, amikor akként foglalt állást, hogy a kizárást kimondó határozat bíróság általi felülvizsgálata a megfelelő biztosítéka annak, hogy a jogellenesen kizárt tag tulajdonhoz való alkotmányos alapjoga sérelmet ne szenvedjen. 7 Az Alkotmánybíróság által kifejtettekhez képest továbbment 3 Dabóczi Kálmán: Kinn a bárány, benn a farkas? - I. rész: A tagkizárás jogi buktatói a bírói gyakorlat elemzése alapján o. In Külgazdaság XLI. Évf. 1997/ o. 4 Dr. Metzinger Péter: A tagkizárás intézménye: egy alkotmányossági probléma 670. o. In Magyar Jog 54. évf. 11. szám, november o.; más kérdés, hogy a tag részéről felmondásnak csak kkt. és bt. esetén van helye. 5 Dr. Kisfaludi András Dr. Szabó Marianna (szerk.): A gazdasági társaságok nagy kézikönyve. Complex Kiadó, Budapest, 2008 (a továbbiakban: Kézikönyv) 581. o /B/1997. AB határozat /B/1992. AB határozat VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/3 Metzinger, aki a tagkizárás intézményét a kisajátítással tekintette rokonnak, ezért a teljes és azonnali kártalanítás elmaradása miatt kérdőjelezte meg részleges alkotmányosságát. 8 A jogirodalmat megosztja, hogy mennyiben tekinthető a tag kizárása szankciós jellegű jogintézménynek. Nézetem szerint a kizárás a társaság szempontjából reparatív jellegű, amennyiben a társaság rendeltetésszerű működésének visszaállítására hivatott, a tag oldaláról azonban vitathatatlan szankciós vonásokat mutat. Balásházy Mária a kizárást szintén szankciónak tekintette, melynek további elemzéssel represszív-preventív jelleget tulajdonított. 9 Vele szemben az intézménynek ultima ratio jelleget tulajdonító Metzinger tagadta annak bárminemű szankciós vonását, melyet az intézmény céljából vezetett le, minthogy az nem a tag megbüntetése, hanem a társaság megóvása. 10 II. A kizárás oka II.1. A tagkizárás okainak kialakulása, fejlődése Mint a bevezetőben jeleztem, a jogintézményt először a tag, utána a társaság, majd a bíróság oldaláról vizsgálom. Ennek megfelelően e fejezet a tag részéről a kizárásra vezethető körülmények mibenlétét elemzi. Jogszabályi szempontból érdemi különbség az évi Gt. és a későbbi törvények között mutatkozik, amely azonban a kizárási okok terén, mint látni fogjuk, elmosódik. Ennek megfelelően a gyakorlatot a fölösleges ismétlések elkerülése végett annál a jogszabálynál fogom bemutatni, ahol először fölmerült, az esetleges változásnál pedig visszautalok. II.1.1. Kizárási okok az évi Gt. szerint A tag kizárásának jogszabályi lehetősége egyidős a társasági joggal. Az évi Gt. utódainál jóval kazuisztikusabb volt, a rövid általános részt követően számos, később általánossá váló szabályt az egyes gazdasági társaságokra vonatkozó fejezetekben helyezett el. E sémának megfelelően a kizárást a törvény a kkt.-ra és bt.-re, az egyesülésre, a közös vállalatra és a kft.-re négy helyen, részben eltérően szabályozta, bár a kizárási okok közti különbségek inkább voltak megfogalmazásbeliek, mint tartalmiak. A kkt. és bt. tagja az évi Gt. 78. (1) bekezdése szerint a társaságból fontos okból zárható ki. Ilyen a törvény szerint különösen, ha a tag írásbeli felszólítás ellenére sem tesz eleget jogszabályban előírt vagy szerződéses kötelezettségeinek, illetve ha a társaság céljának elérését egyéb magatartásával nagymértékben veszélyezteti, vagy ha tartósan fizetésképtelen. Az évi Gt (1), valamint 150. (1) bekezdése értelmében az egyesülés, illetve a közös vállalat igazgatótanácsa akkor zárhatta ki a tagot, ha törvényben vagy a társasági szerződésben meghatározott kötelezettségének írásbeli felszólítás ellenére sem tett eleget, vagy az egyesülésben, illetve a közös vállalatban való további részvétele a társaság érdekeit egyébként súlyosan sértené. Végül a kft.-ből a tag akkor volt kizárható, ha a törvényben vagy a társasági szerződésben meghatározott kötelezettségének írásbeli felszólítás ellenére sem tett eleget, vagy ha a társaságban maradása a társaság céljának elérését nagymértékben veszélyeztetné. Ezen túlmenően a kft. esetén voltak a kizárásnak kötelező esetei is: a törzstőke hátralékkal vagy a pótbefizetés teljesítésével történő késedelembe esés Dr. Metzinger i.m o. 9 Balásházy Mária: A társasági szerződés megszegése és a tagkizárás intézménye. 9. o. In Gazdaság és jog X. évf. 4. szám, április o. 10 Dr. Metzinger i.m o. 11 Gt (3) bek., 168. (3) bek. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/4 Közös valamennyi fenti esetkörben és állandó előírás a későbbi jogszabályokban is, hogy a tag kizárása, illetve annak kezdeményezése a legfőbb szerv hatáskörébe tartozott. Az okokat illetően látszik, hogy mind az öt társaságnál szinte azonos tartalommal minősült kizárási oknak, ha tag írásbeli felszólítás ellenére jogszabályból eredő vagy szerződéses kötelezettségeinek nem tett eleget. Kérdésként merül fel, hogy a felszólítás kitől kellet, hogy eredjen, milyen határidőre szólt, tartalmazott-e tájékoztatást a jogkövetkezményről; a kötelezettségszegésnek milyen mértékűnek kellett lennie; milyen jelentőséget tulajdonítsunk annak, hogy az évi Gt. a kkt. és bt. esetén jogszabályban, míg más társasági formáknál törvényben előírt kötelezettség megszegését követelte meg. Hátulról kezdve, abból kiindulva, hogy a kizárás fontos okon kellett, hogy alapuljon, nyilvánvalóan csak a társaság működésével kapcsolatos érdemi jogszabály releváns, a társaság működését valamiképpen hátráltató vagy veszélyeztető magatartást lehetett ekként értékelni, amelyeket jellemzően törvény szabályozott, de a jogszabályi megfogalmazásból kitűnően e törvényi fordulat alapján lehetett helye a kkt. vagy bt. tagja kizárásának alacsonyabb szintű jogszabály megszegése miatt is, ha pl. a társaságot emiatt bírsággal sújtották. Farkas Csaba szintén arra hívta fel a figyelmet, hogy a kkt.-n, bt.-n kívüli társasági formáknál csak a társasági törvény és mögöttes szabályaként az évi Ptk. megszegését kívánta szankcionálni a jogalkotó, 12 amellyel egyetértek azzal, hogy az egyéb jogszabálysértő magatartás is beleilleszkedhet kellő súly esetén a kizárás később ismertetendő, általános esetkörébe. A kötelezettségszegésnél maradva, a nem jogszabályi, hanem szerződéses kötelezettség megszegésén a törvény a társasági szerződésben foglalt kötelezettségek elmulasztását értette, nem pedig a társaság működése során, a társaság nevében kötött szerződésekben foglalt kötelezettségek elmulasztását. 13 Nem volt megállapítható szerződésszegés akkor sem, ha a tag a társaság felé nem a társasági szerződésben, hanem azon kívül vállalt kötelezettségét nem teljesítette, 14 annak hangsúlyozásával, hogy az ilyen magatartást a kizárás egyéb okaként adott esetben értékelni lehetett. Álláspontom szerint a szerződésszegésnek is valós súlyúnak kellett lennie, ugyanakkor ezt a gyakorlatot elég kiterjesztően értelmezték azon az alapon, hogy a jogalkotó a kizárás jogának gyakorlását nem kívánta sem időbeli, sem indokbeli korlátok közé szorítani. A tag kizárására alkalmas volt minden olyan tény vagy körülmény elvileg minden számba jöhető magatartás, amely súlyánál fogva olyan kihatással járt, hogy a többi tagtól a társas viszony és az ezzel járó korlátlan és egyetemleges felelősség fenntartását nem lehetett elvárni, állapította meg a Legfelsőbb Bíróság egy később közzé is tett eseti döntésben, melyet egy GMK kizárólag természetes személyekből álló egykori kkt. tagjának kizárása miatt indult perben hozott. 15 A döntés amellett, hogy maga is a tagi magatartás valós súlyát követeli meg, fölveti azt a kérdést is, hogy azonos súlyú kötelezettségszegést kötelesek-e tolerálni más tag részéről a korlátlan felelősségű tagok, mint azok, akik felelőssége vagyoni hozzájárulásuk mértékében korlátozott. Tekintettel arra, hogy a kkt.-nél a fontos okok körében önállóan nevesített kizárási ok az, ha a tag tartósan fizetésképtelen amelyre még visszatérek a jogalkotó az évi Gt. eredeti koncepciója megalkotásakor erre nemleges választ adott. Az előzetes írásbeli felszólításnak a társaságtól kellett származnia a képviseletre vonatkozó szabályok betartásával, határidőt kellett tartalmaznia a kötelezettség teljesítésére, azt azonban a jogalkalmazás sem követelte meg, hogy e felszólítás a tagot kizárással fenyegesse. Ami a határidőt illeti, ilyen hiányában, vagy meg nem tartása esetén a tagkizárás egyszerűen időelőtti. Az irreálisan rövid határidő rendeltetésellenes joggyakorlásnak tekinthető, ha azonban a tag hosszabb időn át nem tesz eleget társasági szerződésből vagy jogszabályból folyó kötelezettségének, akkor 12 Farkas Csaba: A tagkizárás szabályainak változása az évi VI. törvénytől napjainkig o. In Acta Juridica et Politica Tom. LXIX. Fasc , o. 13 LB Gfv.VII /1997. (BH ) 14 LB Gfv. II /1998. (BH ) 15 Pf.IV /1992. (BH ) VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/5 magatartása a társaság céljának elérését veszélyeztetheti, és mint ilyen akkor is kizárásra adhat alapot, ha a felszólításban megadott határidő nem telt el, a felszólítás elmaradt, vagy határidőt nem tartalmazott. Mindez elvezet a kizárás második esetköréhez, amely a kötelességszegéshez képest szubszidiárius. Itt fogalmazta meg az évi Gt. azt a később egyedüliként továbbélő, sokkal általánosabb kizárási okot, hogy a tag a társaság céljának elérését egyéb magatartásával nagymértékben veszélyezteti, amely egyesülés és közös vállalat esetén árnyalatnyi eltéréssel akként került megfogalmazásra, hogy ha a tag a társaság érdekeit egyébként súlyosan sértené. Nem sikerült egyesülés vagy közös vállalat tagja kizárása tárgyában hozott bírósági határozatot fellelnem, ezért a kérdés pusztán teoretikus, de a törvényi megfogalmazásból arra lehet következtetni, hogy míg kkt., bt., és kft. esetén elegendő volt, ha a tag magatartása maradása esetén a társaságot veszélyeztette volna, addig a mára kihalt további társasági formáknál a jogszabály ezt tényleges sérelemhez kötötte volna. A feltételes mód miatt sem a veszély, sem a sérelem bekövetkezése nem volt szükséges a kizáráshoz, csupán ezek reális esélye, ezért úgy is fogalmazhatunk, hogy az első esetben a veszély absztrakt, a másodikban konkrét (avagy közvetett és közvetlen) volt. Természetszerű, hogy a kizárás második, absztraktabban megfogalmazott esetkörében jutott igazán nagy szerephez a bírói gyakorlat. A markánsan személyegyesítő jellegű társaságokban gyakran vezet a tagok közötti vitához, ha egyik tag valamely másik, adott esetben konkurens társaságnak is tagja. A gyakorlat szerint önmagában az, ha a kft. tagja más, azonos tevékenységi körű gazdasági társaságban is tagsággal rendelkezik, nem ad alapot a kizárására, 16 feltéve azt is, hogy ilyen tilalmat a társasági szerződés sem tartalmaz, mert utóbbi esetben a kizárásnak írásbeli felszólítást követően szerződésszegés miatt lehet helye. Másik ügyben, egy beltag kizárása kapcsán viszont arra mutatott rá a bíróság, hogy az üzleti verseny tisztaságának szellemével össze nem férő magatartás a beltag részéről olyan új családi vállalkozás a jogesetben újabb bt. alapítása, amelynek tevékenységi köre csaknem teljes egészében fedi az eredeti társaság tevékenységi körét. Az új társaság működése és ezen belül a korábbiból kizárt beltag magatartása az eredeti társaság céljának elérését nagymértékben veszélyezteti, amit a bíróság gyakorlatilag utóbbi ügyfelei elszipkázásának veszélyével magyarázott. 17 Összefoglalva, nem önmagában a más társaságban való részesedést kell vizsgálni, hanem annak következményeit, vagyis azt, hogy mennyiben veszélyes a tag magatartása a társaságra. Ebből a szempontból az egyes társaságokban való tényleges személyes részvétel vizsgálata a meghatározó, hiszen veszélyt csak az jelent a társaságokra, ha a tag mindkettő társaság üzletmenetében tevékenyen részt vesz, 18 ilyenkor van reális lehetősége arra, hogy egyik társaság ügyfeleit, megrendeléseit a másik részére megszerezze, avagy az egyik cég szerződésszegésével a másiknak is rossz hírét keltse. Végül azt is látni kell, hogy ha valamely személy az egyik társaságban beltag (személyesen közreműködő tag), míg a másikban csupán üzletrésszel (kültagi tagsági részesedéssel) rendelkezik, ez önmagában profilazonosság esetén sem veszélyezteti egyik társaságot sem. Más kérdés viszont, hogy az évi Gt. 57. (2) bekezdése szerint a kkt. (bt.) tagja a többi tag hozzájárulása nélkül nem lehet tagja a részvénytársaság kivételével a társaság tevékenységéhez hasonló tevékenységet folytató más gazdasági társaságnak, mely tilalom megszegése a kizárás már ismertetett első esetkörére vezethet. Ide kapcsolódik, hogy nem szolgálhat az sem kizárás alapjául, ha a tag ténylegesen a versenytársat szolgáló gazdasági tevékenységet is végez, amennyiben ahhoz maga a társaság hozzájárult. 19 Ha a közös tag egyik 16 LB Pf.III.20.9l7/1993. (BH ) 17 LB Pf.I /1992. (BH ) 18 Mindig a tényleges állapot vizsgálandó; bár elsősorban hitelezővédelmi szabály az évi Gt. 6. (1) bekezdésében foglalt, azóta is továbbélő azon rendelkezés, hogy természetes személy egyidejűleg csak egy gazdasági társaságnak lehet korlátlanul felelős tagja, e korlátozás a törzsszövegben taglalt esetkört is elvileg szűkíti. 19 LB Gf.VII /2001. (BH ); később: Győri Ítélőtábla Gf.IV /2009/4. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/6 Czédli Gergő: társaság üzleti titkait a másiknak kiadja, az valós okát szolgáltatja előbbiből való kizárásának, amelynek alapja ez esetben már nem a puszta kétszeres tagság. A kizárt és a társaságban maradó tagok nagy többsége között szinte törvényszerűen merülnek föl személyi ellentétek, rossz viszony, önmagában azonban ez a kizárásra nem elegendő ok. 20 A kizárásra okot a tag által a haragos viszony következményeként tanúsított további magatartás szolgáltathat, amennyiben az már a társaság célja elérését veszélyezteti. Másrészről a veszélynek a kizárt tag magatartásából kell erednie, a tagok súlyosan megromlott viszonya önmagában is veszélyeztetheti a társaság működését, de adott tag kizárására nem adhat okot, ha a konfliktust nem a tag felróható magatartása gerjeszti. 21 Ellentétes jogértelmezés esetén az egymással együttműködni nem tudó tagok közül a viszályt előidéző tag is kizárhatná a vele bármilyen okból ellenérdekűt a társaság zavartalan működésének biztosítására hivatkozással. 22 Fokozott óvatossággal vizsgálandó a büntető-, adóhatósági vagy más hatósági eljárások kezdeményezése, vagy ilyen eljárások hatálya alá való kerülés. Ha a tag egy másik tag ellen tesz feljelentést (kezdeményez eljárást), az önmagában a kezdeményezett eljárás jogerős befejeztéig nem vezethet a feljelentést tevő tag kizárására, hiszen a feljelentés alappal is történhetett. Egy eseti döntés arra is rámutatott, hogy a feljelentés kifejezetten a társaság érdekében is történhet. 23 Hozzáteszem, ez úgy is elképzelhető, hogy a kezdeményezett büntetőeljárás a másik tag felelősségének megállapítása nélkül ér véget, pl. a büntetőeljárás során az megállapítható, hogy a társaság árukészletéből sikkasztás történt, de azt nem lehetett bizonyítani, hogy azt a feljelentett tag követte el. Más a helyzet ugyanakkor, ha a tag által kezdeményezett eljárás ténylegesen alaptalannak bizonyul, amely ha a társaság működését veszélyeztette, indokolhatja a tag kizárását. 24 Még óvatosabban kezelendő, ha a kizárás oka a taggal szemben folyamatban lévő büntetőeljárás, hiszen a tagot is megilleti az ártatlanság vélelme. Ebből kifolyólag viszonylag egységes a bírói gyakorlat abban, hogy önmagában a tag elleni büntetőeljárás ténye a kizárásra okot nem szolgáltathat, de született ezzel részben ellentétes határozat is, mely szerint a gyanúsításban megfogalmazott alperesi magatartás önmagában is megalapozza a társaságból való kizárást. 25 Bármennyire fontos is az ártatlanság vélelme, a büntetőeljárásnak lehet több olyan következménye is a tagra, amely viszont már szintén kizárására vezethet, pl. azért nem tud különféle kötelezettségeinek eleget tenni, mert előzetes letartóztatásba kerül. Az ilyen ügyeket különös körültekintéssel kell vizsgálni, mert egyrészről az említett vélelem a terheltet az egész eljárás során megilleti, másrészt az előzetes letartóztatását indokolhatják bűnössége kérdésétől függetlenül neki felróható körülmények (pl. megszökik), harmadrészt a kizárás célja alapvetően a társaság működőképességének biztosítása. A kizárásra okot adó magatartás nemcsak tevékenység, de mulasztás is lehet, amely esetben a mulasztás súlya, következménye mérlegelendő. Kizárási oknak tekintette a bíróság, hogy a büntetőeljárás elől szökésben lévő tag több mint egy éve nem vett részt a társaság tevékenységében, 26 ahogy azt is, amikor éveken át akadályozta, hogy a társaság a társasági szerződés módosításával az évi Gt.-re térjen át, 27 és más ügyben is, amikor a jogszabály által megkövetelt szerződésmódosításhoz sorozatosan nem járult hozzá, 28 a passzivitás oka tulajdonképpen irreleváns. Minthogy a legfőbb szerv ülésén való részvétele a tagnak joga, de nem 20 LB Pf.I /1991. (BH ); LB Gfv.X /2007. (BH ) 21 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 13.G /2007/3. 22 Debreceni Ítélőtábla Gf. IV /2008/4. 23 LB Gfv.II /2001/4. 24 LB Gfv.VII /1997. (BH ) 25 Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2006/6. Az ügyhöz hozzátartozik, hogy a kizárásnak voltak más nyomós okai is. 26 Lásd előző lábj. 27 Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2005/9. Megjegyzem, a tag ezzel maga alatt vágta a fát, ha hozzájárult volna a módosításhoz, mint a következő fejezetekben látni fogjuk, sokkal nehezebb lett volna kizárni. 28 LB Gf /2005/9. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/7 kötelessége, egyszeri távolmaradása nem szolgálhat kizárása alapjául, akkor sem, ha kiemelten fontos döntés meghozatalától marad távol. 29 A bírói gyakorlat igyekezett továbbá a fentieken túl is kialakítani a kizárásra okot adó körülmények valamiféle minimális súlyát, így arra nem ad alapot önmagában az a körülmény, hogy a társaság és a tag között valamilyen jogcímen elszámolási vagy más jogvita keletkezik, 30 hogy a tag tagsági viszonyának közös megegyezéssel történő megszüntetésére tesz a többi tag által el nem fogadott ajánlatot. 31 Nem vezetett a tagok kizárásához végül az az eset sem, amikor a korábban vezető tisztségviselői feladatokat is ellátott tagok bejelentették a társaság számláját vezető pénzintézetnek, hogy a számla felett a megmaradt egyetlen vezető tisztségviselő már nem rendelkezhet, tekintve, hogy azt a társasági szerződés együttes aláíráshoz köti. 32 A tag magatartásának súlyát a társaság célja elérésének veszélybe kerülése adja. Minthogy a gazdasági társaság célja fogalmilag az üzletszerű közös gazdasági tevékenység folytatása vagy annak elősegítése, 33 a kizárásra okot adó magatartás gyakorlatilag ezt, vagyis a társaság normál üzletmenetét veszélyezteti. Nem szükséges egyfelől, hogy a társasági célok bárminemű sérelme ténylegesen bekövetkezzék, de az igen, hogy erre a magatartással okozati összefüggésben reális esély mutatkozzék. 34 A kizárásra okot adó magatartás a tag oldaláról egyben felelősségi kérdés is, így kérdésként merülhet fel az is, hogy alappal zártható-e ki a társaságból olyan magatartásáért a tag, amely a polgári jog általános szabályai szerint nem volt felróható. A gyakorlat erre a fenti példákból láthatóan alapvetően nemleges választ ad, azonban magának a jogszabálynak a társaság szemszögéből való megfogalmazásából eredően ez nem feltétlenül helyes szemlélet. Álláspontom szerint könnyen elképzelhető az, hogy a vétlen tag személyében rejlő körülmények veszélyeztethetik a társaság érdekét, pl. egy kisebb személyegyesítő jellegű társaság helyben jól ismert tagjának közeli hozzátartozója követ el a helyi közösséget súlyosan felkavaró cselekményt, ami utána a társaság forgalmának elapadásában is lecsapódik. A kizárásnak az évi Gt. még egy sajátos esetkörét ismerte: a kkt. és bt. esetén a példálózó felsorolásban külön szerepelt, hogy a tag tartósan fizetésképtelenné válik. E kiemelést a törvény indokolása nem magyarázza meg külön, és erre vonatkozó jogesetet sem találtam. 35 Az állhat mögötte, hogy mivel a kkt. a tagok korlátlan és egyetemleges mögöttes felelősségével működik, egyik tag fizetésképtelensége a társaságban való részvételt a többi tag számára teszi kockázatosabbá. Minthogy ugyanakkor a kkt. is a saját cégneve alatt, önállóan gazdálkodott, a mögöttesen felelős tag vagyoni helyzetének megrendülése nem szükségszerűen a társaság működését veszélyeztette, inkább a hitelezők kielégítését, az pedig nem szolgálhatna tagkizárás alapjául. Az is kissé érthetetlen, miként vonatkozna ez a betéti társaság kültagjára, akinek felelőssége egyébként is korlátozott. Mindezek alapján nem meglepő, ha ez a későbbi jogszabályokban már nem jelent meg. II től napjainkig Az évi Gt. szakított elődje kazuisztikájával és általános szabályként helyezte el a 49. (1) bekezdésében a kizárás immár egyetlen és általános okát, miszerint annak akkor volt helye, ha a tagnak a társaságban maradása a társaság céljának elérését nagymértékben veszélyeztetné. E rendelkezést szó szerint vette át mind a évi Gt. 48. (1) bekezdése, mind a Ptk. 3:107. -a. 29 Győri Ítélőtábla Gf.IV /2005/9. (BDT ) 30 Csongrád Megyei Bíróság 1.Gf /1998/3 (BDT ) 31 Lásd 13. lábj. 32 LB Pf.I /1992. (BH ) évi Gt. 4. (1) bek. 34 Debreceni Ítélőtábla Gf.IV /2008/5. 35 Kutatásaimhoz a Kúria adatbázisát használtam. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/8 A változás szükséges volt, és láthatóan időtállónak bizonyult. Mögötte az áttekinthetőbb törvényszerkesztésen túl az a felismerés húzódhatott, hogy a korábban az előzőekben ismertettek szerint külön esetkörként szabályozott társasági szerződés megszegése vagy törvénysértés beleértendő az általánosabb megfogalmazásba, így a két esetkör egyrészről nehezen volt elhatárolható, másrészről indokolatlan volt a tag előzetes írásbeli felszólítása. A kizárás korábbi, szerződésszegésen alapuló, előzetes felszólítást követő esetkörének egyetlen része ezzel párhuzamosan kikerült a kizárási okok közül, és innentől kezdve önálló életet él: ha a tag a társasági szerződést azzal szegi meg, hogy vagyoni hozzájárulását nem szolgáltatja, ez irányú felszólítását követően tagsági jogviszonya ex lege megszűnik, amely pótbefizetés elrendelése esetén is irányadó. 36 A kizárási okok körében a korábbi bírói gyakorlat változatlanul irányadó maradt, de hosszabb távon megfigyelhető egyrészről a kizárási okok egyre megszorítóbb értelmezése, egyes régi bizonytalanságok eldöntése, és persze olyan esetek is felmerültek, amire az évi Gt. alkotói még aligha gondolhattak. Az előző alfejezetben elemeztem a tag társaságban maradása esetén fenyegető veszély minimális súlyát, melyet a bíróságoknak is több ízben mérlegelniük kellett. Nyilvánvalóan nem elégséges a kizáráshoz az olyan hivatkozás a társaság részéről, hogy a tag a társaság számviteli irataival nem számolt el, annak megjelölése nélkül, hogy pontosan mivel és mikor. 37 Vizsgálnia kell a bíróságnak a társaság felróhatóságát is, így az hiába károsodott egy konkrét ügyben komolyan a tag tartozásáért vállalt készfizető kezesség folytán, a bíróság ezt a társaság önhibájának tekintette, és a tagot nem zárta ki. 38 Megjelentek a kizárás iránti perekben a tag és a társaság közti hitelviszonyok is. Kizárásra vezetett az, amikor a tag egy általa is megszavazott határozatban tagi hitel nyújtását vállalta arra az esetre, ha maga a társaság nem jut külső hitelhez, majd e vállalásának nem tett eleget, 39 de az is, amikor a kölcsönt a tag nem határozati formában, hanem a társasághoz intézett nyilatkozatban vállalta, majd utóbb azt nem teljesítette. 40 A hitelviszonyok fordítottak is lehetnek: egy másik ügyben a társaság biztosított a tagnak nagy összegű kölcsönöket, amit az első fokú bíróság ennek megfelelően elsődlegesen a társaság (az akkori ügyvezető) és nem a tag hibájának tekintett, így a kizárásnak nem volt helye. 41 A másodfokú bíróság leszögezte, hogy a többi tag tudomása nélkül több tízmilliós összegű pénzkivétel a társasági vagyonból a társaság érdekeit és a jóhiszemű joggyakorlás elvét sértő, bizalomvesztéssel járó tagi magatartás, még akkor is, ha az kölcsön jogcímén történt, és a tagot az első fokú határozatot megváltoztatva kizárta. 42 A két bíróság eltérő érvelése jól példázza, milyen nehéz egyes esetekben elbírálni a formálisan jogszerű, mindkét félnek felróható ügyleteket. Az is végérvényes tisztázást nyert az évek során, hogy a tag kizárására kizárólag az e minőségében tanúsított magatartása adhat okot, így ha a tag egyben vezető tisztségviselő, úgy különös gonddal vizsgálandó, hogy cselekvősége mennyiben tartozik az ügyvezetés körébe. A többségi gyakorlat szerint a vezető tisztségviselő magatartása tehát nem kizárási ok, jogkövetkezménye a tisztségviselő visszahívása, vagy polgári jogi kártérítési felelőssége. Az elvek világosak, de a gyakorlati elhatárolás távolról sem könnyű, és időnként a bírósági gyakorlatot is megosztja. Egyik ügyben a társaság egyik telephelyének vezetésével megbízott tag és ügyvezető a kizárási határozat szerint elmulasztotta a különféle vagyonvédelmi intézkedések megtételét, amiből a társaságnak kára is keletkezett. Az elsőfokú bíróság e tényállást megállapíthatónak is évi Gt. 13., évi Gt. 14., Ptk. 3: Fővárosi Ítélőtábla 14.Gf /2012/5. 38 Fővárosi Bíróság 11.G /2009/ Fővárosi Bíróság 11.G /2007/ Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2008/6., Fejér Megyei Bíróság 17.G /2008/8. 41 Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság P /2007/ Győri Ítélőtábla Pf.II /2008/5. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/9 Czédli Gergő: látta, és arra mutatott rá, hogy amennyiben az alperesi ügyvezető magatartásával megsértette az ügyvezetői jogviszonyból eredő kötelezettségeit, úgy azzal egyúttal a tagi kötelezettségeit is megsértette, hiszen nemcsak ügyvezetőként, de tagként is kötelezettsége, hogy a társaságnak kárt ne okozzon, együttműködjön a többi taggal, a közös gazdasági tevékenység folytatására a társaság számára a leghasznosabb módon kerüljön sor, ennél fogva a tagot kizárta. 43 A másodfokú bíróság ezzel szemben az ítéletet megváltoztatva arra az álláspontra helyezkedett, hogy tévesen hivatkozott a felperes arra, hogy a vezető tisztségviselői feladatok ellátásának a lehetősége gyakorlatilag a tagi minőség egyik részjogosítványa, mivel korlátolt felelősségű társaság esetében kívülálló, nem tag természetes személy is elláthatja az ügyvezetői feladatokat, ilyen vonatkozásban nincs összefüggés a tagi minőség és az ügyvezetői tisztség ellátása között. Amennyiben a mulasztást az alperes terhére lehet róni, azt mint ügyvezető, az operatív munka irányítója követhette el, amely nem képezheti kizárási perben a vizsgálat tárgyát. 44 Az ismertetett ügyben a másodfokú bíróság gyakorlata felel meg a kialakult joggyakorlatnak, 45 ilyen értelemben helyesnek az mondható. Remekül rávilágít ugyanakkor az elsőfokú bíróság érvelése a gyakorlati nehézségeken túl arra is, hogy a vezető tisztségviselői mulasztások szükségszerűen a társaság célja érdekében együttműködésre köteles tag kötelezettségeinek megszegésével is járnak. Az elhatárolás elvi alapja a kötelezettségszegés domináns jellege lehet. Szerencsés esetben a keveredés időbeli: nincs akadálya természetesen a kizárásnak a tag ügyvezetői megbízatásából történt visszahívását követően kifejtett magatartása miatt. 46 A különféle felelősségi alakzatok konkurálása figyelhető meg abban a jogesetben is, amikor a társaság a tag által apportként szolgáltatott számítógépes program nem megfelelő licencére alapította a kizárási keresetet azzal, hogy a társaság a szindikátusi szerződésben foglalt megállapodás szerint az üzleti terveit e szoftver továbbértékesítésére alapozta, amit a részben nyílt forráskód nem tesz lehetővé. Az apport mint általában a vagyoni hozzájárulás nem szolgáltatása a tagság megszűnésével jár, a tag pedig a nem vagyoni hozzájárulás értékéért objektív felelősséggel tartozik. 47 A bíróság megállapíthatónak látta, hogy az alperesi tag megsértette a nem pénzbeli hozzájárulás szolgáltatására vállalt kötelezettségét, mert nem kizárólagos felhasználási jogot biztosító szoftvert bocsátott a társaság rendelkezésére. Ezen magatartása a felperesi társaság céljának elérését, üzletszerű gazdasági tevékenysége eredményes folytatását nagymértékben veszélyezteti, ezért a tagot a társaságból kizárta. 48 Ehhez hasonló az a jogeset, melynek lényege szerint a tag kizárása indokolt, ha az a társaság tagjává a vállalt többletkötelezettségek teljesítésének ígérete miatt válhatott, a tagi szolgáltatásként vállalt kötelezettségét azonban nem teljesíti. 49 Változatlanul okot adhat a tag kizárására pusztán mulasztásának sorozata is, de a gyakorlat többlet-tényállás hiányában nem tekinti kizárásra okot adó körülménynek, ha a tag társaság legfőbb szervének döntéshozatalában, nem gyakorolja szavazati jogát, vagy szavazatával nem járul hozzá a legfőbb szerv határozatának meghozatalához. 50 Alapjában véve a jogalkalmazás lassú és kilengésektől sem mentes változásait akként foglalhatjuk össze, hogy az a tag kizárásának lehetőségét egyre inkább a legindokoltabb esetekre szorítja. Egy Legfelsőbb Bírósági döntés összefoglalója szerint a tag akkor zárható ki a társaságból, ha minden kétséget kizáróan megállapítható, hogy a társaságban maradása a társaság 43 Szolnoki Törvényszék 8.G /2011/ Debreceni Ítélőtábla Gf. III /2012/ Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 23.G /2010/20., Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság P /2007/13., Debreceni Ítélőtábla Gf. III /2011/ Tolna Megyei Bíróság 16.P /2010/29., Pécsi Ítélőtábla Pf.IV /2012/ évi Gt. 14. (2) bek., 12. (4) bek. 48 Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2011/4. 49 Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2008/6. 50 Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2011/3. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/10 céljának elérését nagymértékben veszélyezteti, amely megfogalmazás már-már büntetőjogi bizonyosság követelményét sugallja. 51 Egy másik eseti döntés az óvatosságot egyenesen a tulajdonhoz való joggal indokolta: a kizárás jogintézménye a társaság érdekvédelmét szolgálja, alkalmazása azonban a tag tulajdoni viszonyaiba történő súlyos beavatkozással jár, ezért csak a társaság céljának elérését nagymértékben veszélyeztető, kirívóan társaságellenes magatartást tanúsító taggal szemben alkalmazható. 52 Az új Ptk. minden korábbinál absztraktabb felépítése az egyébként azonos normaszöveg ellenére is felvet egy nehezen megválaszolható kérdést. Bár a jogalkotó a évi Gt.-vel már a diszpozitivitás irányába mozdult el, 53 a kódex alapvetően továbbra is kógens volt. A Ptk. 3:4. (2) és (3) bekezdései értelmében ehhez képest a jogi személy tagjai az egymás közötti és a jogi személyhez fűződő viszonyuk, valamint a jogi személy szervezetének és működésének szabályozása során a létesítő okiratban eltérhetnek a Ptk.-nak a jogi személyekre vonatkozó szabályaitól, kivéve ha azt maga a törvény tiltja, vagy az eltérés a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti, vagy a jogi személyek törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését akadályozza. Ez a diszpozitivitási klauzula a jogi személyekről szóló könyv harmadik részében elhelyezett gazdasági társaságokra is alkalmazandó, mivel a 3:89. (2) bekezdésében meghatározott formakényszer azt nem rontja le. Ebből még számos jogalkalmazási nehézség várható, e dolgozat szempontjából pedig rövid elemzést igényel, hogy eltérhetnek-e a tagok a létesítő okiratban a tag kizárására vonatkozó rendelkezésektől? Magát az eltérést a Ptk. konkrétan nem tiltja meg, így a továbbiakban az vizsgálandó, sértheti-e az eltérés a hitelező, a munkavállalók vagy a kisebbség jogait, illetve akadályozhatja-e a törvényes felügyeletet. A hitelező és a munkavállaló esetén erre egyértelmű nemmel lehet felelni, ahogy semmilyen lehetséges összeütközést nem látok a tagkizárás intézménye és a Ctv. szerinti törvényességi felügyelet között sem. A tagok kisebbségének jogát elvileg akkor sértheti a tagkizárás főszabálytól eltérő szabályozása, ha azt könnyebbé teszi a tagkizárás lehetőségének teljes kizárása, vagy valamely további feltételhez kötése (pl. magasabb szavazati arány, felügyelőbizottság jóváhagyása), a kizárási okok korlátozása éppen a kisebbséget (is) védi. A Ptk. 3:4. (3) bekezdése ráadásul az eltérést a jogok nyilvánvaló sérelméhez köti, a nyilvánvalóság pedig szintén csak konkrét ügyekben bírálható el. Előzetesen az a tétel állítható fel, hogy a jogsérelem nem nyilvánvaló, ha az eltérés csak a tagság konkrét személyi összetételéből következő szavazati arányok miatt hátrányos valamely kisebbségben lévő tagra. Nyilvánvaló viszont akkor, ha magából a létesítő okiratból az azt olvasó hozzáértő személy (vagyis jogász) számára egyértelműen megállapítható. A diszpozitivitás további általános határát adja a Ptk. 3:19. (3) bekezdése, miszerint ha a Ptk. egyszerű vagy azt meghaladó szótöbbséget ír elő a határozat meghozatalához, a létesítő okirat egyszerű szótöbbségnél alacsonyabb határozathozatali arányt előíró rendelkezése semmis. Ennek megfelelően a ¾-es szótöbbség helyett a felek egyszerű többséget vagy bármilyen minősített többséget is meghatározhatnak amennyiben ez a fentiek szerint nem okoz nyilvánvaló sérelmet, egyszerű többséget el nem érő szavazati arányhoz (pl. a jelenlévők harmadához) azonban a kizárásról való határozathozatal sem köthető. Minthogy a cégbejegyzés szabályai érdemben változatlanok, legelőször a cégbíróságok lesznek kénytelen eldönteni, hogy hol és mennyiben engedhető meg a Ptk.-tól való eltérés. A 51 Gf.II /2002/7. 52 Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2009/5, Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf /2009/4., Győri Ítélőtábla Gf.IV /2009/4.; e társaságellenességre hivatkozás jelent meg utóbb a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság 11. G /2010/28. sz. ítéletében. Szintén a tag tulajdona védelmére hivatkozik a Győr-Moson-Sopron Megyei Bíróság 11. G /2010/28. sz. ítélete is évi Gt. 9. (1) bek. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/11 bíróságok fokozatos fejlődéssel kialakuló majdani álláspontját idővel az ítélőtáblák másodfokú végzéseiből ismerheti meg majd a szakma. II.2. A kizárás kizártsága A jobb áttekinthetőség érdekében e külön alfejezetben tárgyalom mindazon eseteket, amikor bármely okból a tag kizárásnak nincs helye. Mivel e kérdéskör szabályozása nagyfokú állandóságot mutat, az egyes eseteknél külön-külön foglalom össze az elmúlt 25 év esetleges változásait. II.2.1. A részvénytársaság Az első Gt.-től az új Ptk. hatályba lépéséig volt a részvényes kizárása. Az évi Gt. ezt indirekt módon szabályozta akként, hogy az rt.-re vonatkozó joganyagban a kizárás lehetőségéről egyszerűen nem rendelkezett. Az évi Gt., mint láthattuk, már általánosan szabályozta a kizárás intézményét, ezért a 49. (2) bekezdése kimondja, hogy a részvényes ellen kizárás iránti per nem indítható. E rendelkezést szó szerint vette át a évi Gt. 47. (2) bekezdése. Változást az új Ptk. hoz, mivel 3:107. (2) bekezdése szerint a nyilvánosan működő részvénytársaság részvényese nem zárható ki, a zártkörűé tehát igen. A miniszteri indokolás szerint a zrt. esetében még sok esetben érvényesülnek olyan személyegyesítő jegyek, amelyek indokolhatják azt, hogy a társaság számára veszélyt jelentő részvényest ki lehessen zárni. Ezt nem tartom a legszerencsésebb indoknak, mivel a részvénytársaság vagyonegyesítő jellegénél fogva többnyire a személyegyesítő jellegek erősen háttérbe szorulnak, így figyelemmel a részvénytársaságokra irányadó szervezeti szabályokra is előzetesen igen problémásan tűnik bizonyíthatónak, hogy egyetlen részvényes társaságban maradása adekvát veszélyt jelenthet. II.2.2. Kéttagú társaságok Az évi Gt. eredetileg a társaságból való kizárásra a társaság tagjainak száma szerint semmilyen korlátozást nem tartalmazott. Ez arra vezetett, hogy időnként kéttagú társaságok egyik tagja egyszerűen kizárta a másikat. A kizárással egytagúvá váló társaságok gondolatát a bíróságok kezdettől fogva ellenezték, az évi Gt. 78. (1) bekezdésében foglalt azon kitételt, miszerint a kkt. (bt.) tagját a társaság többi tagja zárhatja ki fontos okból, akként értelmezték, hogy a kizárás jogintézménye csak legkevesebb háromtagú kkt.-ben, illetve bt.-ben alkalmazható. Háromtagú társaság esetén azonban a tag kizárásához a másik két tag egyhangú határozata szükséges. 54 A jogalkotó viszonylag gyorsan eszmélt, és január 1-i hatállyal az évi Gt. 78. (1) bekezdésébe iktatta, hogy háromtagú társaság esetén a kizáráshoz a másik két tag egyhangú határozata szükséges, 55 amiből már egyértelműen következett, hogy kéttagú kkt.-ből nincs helye kizárásnak, noha ezt a későbbiekben további bírósági határozatok is nyomatékosították. 56 Ugyanez a folyamat a kft.-k esetén lassabban játszódott le, tekintve, hogy az évi Gt ából még értelmezéssel sem lehetett levezetni, hogy kéttagú társaságból kizárásnak ne lenne helye, ezért ezt a bíróságok elfogadták. 57 Mindez természetszerűen súlyos visszaélésekre adhatott okot, kiváltképp, hogy a kizárásnak taggyűlés összehívása nélkül, a másik tag határozatával is helye lehetett LB Cgf.II /1992. (BH ), Cgf.VII /1998/2., Cgf.II /1998/ évi LXV. tv. 18. (1) bek. 56 Cgf. VII /1994. (KGD ), Cgf.II /1992. (KGD ) 57 Cgf.II /1991 (KGD ) 58 Természetesen az eljárási szabályok betartásával, lásd: LB Pf.III /1993 (BH ) VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/12 A kérdést végül az évi Gt. rendezte megnyugtatóan és szemlátomást véglegesen, mivel 49. (2) bekezdése szerint nem zárható ki a tag a társaságból, ha utóbbinak csak két tagja van. E rendelkezést a későbbi jogszabályok változtatás nélkül vették át. A tagok száma a döntés meghozatalakor vizsgálandó, hiába visszaható hatályú pl. utóbb az új tag cégbírósági bejegyzése, ha a bejegyzési kérelmet a döntéshozatalkor még nem bírálták el, a társaságnak továbbra is csak kettő tagja van, így kizárásnak nincs helye. 59 II.2.3. Több tag kizárása A gyakorlatban felmerült több tag egyidejű kizárásának a kérdése is, hiszen a tagok közti személyi ellentétek nem ritkán a tagok kisebb-nagyobb csoportjai között keletkeznek. A szavazás és a határozatképesség kérdése a következő fejezet témája, így itt csupán arra utalok, hogy ha több tag kizárásáról való egyidejű döntést a gyakorlat lehetővé tenné, akkor elvileg egyetlen tag kizárhatná az összes többit, amely során még a pontban írtak sem érvényesülnének. Ezek után aligha meglepő, hogy erre az e körben állandó bírói gyakorlat szerint nincs törvényes lehetőség. 60 A fentiek nem jelentik ugyanakkor azt, hogy a társaságok nem zárhatnak ki egynél több tagot, csupán azt, hogy arról (annak kezdeményezéséről) tagonként külön-külön kell a legfőbb szervnek határozatot hoznia. 61 Az itt kifejtettek az újabb jogszabályok alatt is változatlanul irányadóak. II.2.4. Több tulajdonos közös üzletrésze Kevésbé gyakori eset, de az előző ponthoz kapcsolódóan rövid említést érdemel, hogy a kft. törzsbetétjének a részvényhez hasonlóan kezdettől fogva több tulajdonosa is lehetett, 62 akiket a társaság felé képviselőjük képvisel. A kizárás szempontjából a közös üzletrész egy tagnak tekintendő, így álláspontom szerint annak csak valamennyi tagja egyszerre zárható ki, míg ha ennek törvényi akadálya nincs, a társaság határozhat az üzletrész felosztásáról is, ha csak a tulajdonostársak egyikétől kíván megválni. Nincs helye viszont sem a közös üzletrész egyik résztulajdonosát kizárni, és annak sem, hogy az egyik résztulajdonos zárja ki a másikat. 63 A közös üzletrész tulajdonosai közötti belső vita esetén a Ptk.-nak a közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó szabályai alkalmazandóak. Nincs akadálya ugyanakkor valamennyi tulajdonostárs egyidejű kizárásának, ekkor a határozatban mindet meg kell nevezni, illetve a pert mindegyikük ellen meg kell indítani. 64 II.2.5. A minősített többséggel rendelkező tag Az évi Gt. szabályai nem tették kizárttá azt sem, hogy a másik, illetve többi tag a szavazati jogok akár 99 %-ával rendelkező tagot zárják ki, ami nyilvánvalóan egész abszurd helyzetekre vezethetett. Ezt felismerve a jogalkotó az évi Gt. 49. (2) bekezdésében már nem tette lehetővé a tag kizárását abban az esetben sem, ha a tag a szavazatok legkevesebb 3/4-ével rendelkezik. Ezt szintén továbbvitték a későbbi törvények. 59 Ujlaki László: Tagkizárás kétszemélyes korlátolt felelősségű társaságból. Választottbírósági esetek. In: Gazdaság és Jog 2001/ o. 60 LB Pf.III /1992 (BH ) 61 LB Pf.III /1991. (BH ) évi Gt (2) bek. 63 LB Pfv.VI /1995. (KGF ) 64 Pécsi Ítélőtábla Gf.V.30273/2004/4. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/13 II.2.6. Időbeli akadályok Az előzőekben tárgyalt esetektől eltérően vannak a tagkizárásnak átmeneti akadályai is, melyeket az évi Gt. honosított meg, és amely alatt a társaság a tag kizárásának kezdeményezéséről nem határozhat. Az évi Gt. vezette be az előtársasági formát, amely alatt a társaság a működését néhány korlátozással kezdhette meg, így a tag kizárása e létszakasz alatt nem kezdeményezhető. 65 Nincs helye újabb tag kizárása kezdeményezésének akkor, ha a tag kizárása iránti perben a bíróság a tagsági jogok gyakorlását felfüggesztette. 66 E rendelkezések is változatlanok. III. A kizárás módja Az előző fejezetben igyekeztem kimerítően körüljárni, milyen okok vezethettek és vezethetnek a tag kizárására, ennek mikéntje azonban e fejezet tárgyát képezi. Általánosságban, mint sok más részterületen is, az alapvető fordulatot az évi Gt. hozta, de a kizárás vagy annak kezdeményezése végig a legfőbb szerv minősített többséghez kötött hatásköre maradt. III.1. A kizárás elhatározása az évi Gt. alapján Az évi Gt. a tag kizárását a legfőbb szerv hatáskörébe utalta, és társasági formától függően minősített többséghez kötötte. A tagsági jogviszonyt a társaság határozata szüntette meg. Az ilyen határozat meghozatala természetesen kizárólag szabályszerűen történhetett, a legfőbb szerv ülését szabályszerűen kellett összehívni, illetve kft.-nél nem volt a gyakorlat szerint akadálya a taggyűlés nélküli határozathozatalnak, amikor is ezen határozathozatali forma témánk folytán nem ismertetendő szabályait kellett maradéktalanul megtartani. A kizárás kérdésében az azzal érintett tag nem szavazhatott, és a határozathozatal szempontjából is figyelmen kívül kellett hagyni, amely azonban nem érintette egyéb jogait, így értesíteni kellett a határozathozatalról és kézbesíteni kellett neki a határozattervezetet taggyűlés nélküli szavazás esetén. 67 Ez a tagnak egyfajta jogot és lehetőséget biztosított a védekezésre. A kizárás minősített többséghez volt kötött kezdettől fogva, azonban az évi Gt. annak mértékét szintén társasági formától függően eltérően szabályozta. A kkt. és bt. esetén a kizáráshoz legalább kétharmados szótöbbséggel meghozott határozat kellett, 68 ami a pontban írtak szerint január 1. napjától azzal egészült ki, hogy háromtagú társaság esetén a másik két tag egybehangzó szavazata szükség, mely egyébként eddig is következett a törvényből. A kft., a közös vállalat és az egyesülés esetén a minimális szavazati arány a legfőbb szerv ülésén jelen lévő tagok szavazatainak legalább háromnegyede volt. 69 Valamennyi utóbbi forma esetén a törvény lehetővé tette az ülés tartása nélküli, írásbeli szavazást, melyen útján szintén lehetett a tag kizárásáról is dönteni. 70 A kizárásról való döntés formailag tehát szükségszerűen a legfőbb szerv határozatát jelentette, így annak a határozathozatalra vonatkozó tartalmi és alaki követelményeknek kellett megfelelnie. Ami a tartalmát illeti, túl sok specifikus rendelkezést a törvény nem adott. A kizárás okát természetesen rögzíteni kellett, már csak a későbbi bizonyíthatóság érdekében is. A gyakorlatban ennek kapcsán az vált vitatottá, hogy az indoknak magából a határozatból kellett-e évi Gt. 15. (1) bek. c) pont évi Gt. 49. (4) bekezdés, lásd 4.2. pont 67 LB Gfv /2001/ évi Gt.66. (3) bek. c) pont évi Gt (1) bek., 136. (1) bek., 182. (1) bek. 70 Lásd 58. lábj. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/14 kitűnnie, vagy elfogadható volt-e az is, ha azt a jegyzőkönyv tartalmazta a bíróságok végül beérték az utóbbival. 71 Említést érdemel még, hogy jogszabályi előírás hiányában a határozatnak nem kellett jogorvoslati tájékoztatásként kioktatnia a kizárt tagot perindítási jogáról, 72 bár álláspontom szerint a jóhiszeműséggel és tisztességgel nehezen egyeztethető össze annak hiánya. III.2. Kizárás kezdeményezése az évi Gt.-től kezdve Az évi Gt. kodifikációja során komoly figyelmet kapott jelen értekezés tárgyköre is, minthogy a jogalkotó is felismerte a korábbi szabályok diszfunkcionalitását. Felmerült, hogy a kft. tagját egyáltalán ne lehessen kizárni, ám ezt végül elvetve a jogalkotó a kizárási okoknak a pontban látott általános megfogalmazása mellett végül a kizárás módjában szakított a legkomolyabban az évi Gt. megoldásaival. 73 Elődjétől eltérően az évi Gt. a kizárást bírósági hatáskörré tette, ezzel együtt a legfőbb szerv maradt a kezdeményező. Fontos eltérésként innentől kezdve a legfőbb szerv már csak a kizárás kezdeményezéséről hozhat határozatot, melyet követően a társaság pert indíthat a kizárás iránt; a tagsági jogviszony az erről rendelkező ítélet jogerőre emelkedésével szűnik meg. Ez a megoldás voltaképpen visszatérést is jelent a magyar jog régebbi megoldásaihoz, amennyiben az évi XXXVII. tc. (Kereskedelmi Törvény) is bírói döntéssel tette lehetővé a tag kizárását, mégpedig a többi tag egyetértő indítványára. 74 Terjedelmi okokból e tanulmány a szélesebb nemzetközi kitekintést nélkülözi, de itt utalok arra, hogy a német jogban mind az évi Gt., mind a későbbi törvények megoldása egymás mellett él, amelyek közül az utóbbi a főszabály, tehát a kizárásról csak a társasági szerződés ilyetén rendelkezése alapján határoz a legfőbb szerv, egyebekben annak kezdeményezését követően a bíróság dönt. 75 Fontos röviden kitérni arra, hogy az évi Gt június 16. napján ugyan hatályba lépett, de hatálya nem terjedt ki azonnal minden, már létező társaságra. A bejegyzés alatt álló társaságoknak még a korábbi törvénynek kellett megfelelniük, a már bejegyzettek pedig a cégjegyzékben vezetett adataik első változásakor voltak kötelesek létesítő okiratukat az évi Gt.-nek megfelelően módosítani. 76 Ez a módosítás igen sokáig elhúzódhatott, és amíg a társaság az újabb Gt. hatálya alá nem helyezte magát, addig a kizárásnak változatlanul a régi törvény szerint volt helye. Az alávetés megtörténte előtt indított kizárás iránti pert a bíróság megszüntette. 77 Az évi Gt. egységessé tette azt is, hogy a kizárás iránti per megindításáról a legfőbb szerv háromnegyedes szótöbbséggel határoz, ez a szabály azóta is változatlan. Továbbélt a vita új köntösben, hogy a kizárás indokát az azt kezdeményező határozatnak kell tartalmaznia, vagy elegendő, ha jegyzőkönyvbe kerül foglalásra, de a bírói gyakorlat változatlanul az utóbbit fogadta el. 78 A gyakorlat e téren ugyanakkor meghaladottá vált az új Ptk. alapján induló ügyekben, mivel annak 3:108. (1) bekezdése már konkrétan előírja, hogy a kizárást kezdeményező határozatnak meg kell jelölnie a kizárás okát is. Az írásbeli szavazásról változatlanul irányadóak maradtak az előző pontban írtak LB Pf.VI /1993. (KGD ) 72 LB Pfv.VI /1993. (KGD1995.3) 73 Dabóczi Kálmán: Kinn a bárány, benn a farkas? - II. rész: A tagkizárás jogi buktatói a bírói gyakorlat elemzése alapján o. In Külgazdaság XLI. Évf. 1997/ o. 74 Balásházy i.m. 4. o. 75 Kaló Ágnes: Kft-tag kizárása a német jogban o. In Jogtudományi Közlöny XLIX. évf szám, december o évi Gt (1)-(2) bek. 77 LB Gfv.VII /2005/5., Gfv.VII /2001/5, Gfv.X /2002/6. 78 LB Gf.VII /2002/6., Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf /2004/7. 79 Pl.: Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2005/8. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/15 Az évi Gt.-vel a kizárni szándékozott tag egyértelműen kedvezőbb helyzetbe került, a folyamat elnyúlása ugyanakkor a korábbi törvény alatt nem igazán jellemző újabb kérdéseket is felvetett. A kizárás iránti perek részletszabályai a következő fejezetre tartoznak, arra azonban itt is utalni szükséges, hogy a tagnak a kizárás kezdeményezését követően tanúsított magatartása a perben már nem értékelhető, 80 így az, ha elfogadjuk a kizárás szankciós jellegét, büntetlenül marad. Természetesen a tagnak társaság felé való kártérítési kötelezettségének fennálltát ez nem érinti. Felmerült az is, hogy a tag kizárásának kezdeményezéséről mikor kell határozni, mivel több eseti döntés arra mutatott rá, hogy ha a társaság a tag kizárás alapjául szolgálható magatartását követően hosszabb ideig nem kezdeményezi a kizárását, akkor a társaságból való kizárás indokai elenyésznek. Egy konkrét ügyben a bíróság úgy foglalt állást, hogy a tag 2003-ban tanúsított magatartása, az azóta eltelt időre tekintettel a kizárás okának elenyészése miatt, a 2006 májusában hozott, a társaságból történő kizárása iránti per megindításáról szóló határozat meghozatalának alapjául nem szolgálhat. 81 Másik ügyben a bíróság a tag magatartásától egy korábbi szerződés megszegésétől számított egy évvel később kezdeményezett kizárás iránti perben fejtette ki, hogy érdekmúlás állapítható meg, ha a kizárási ok felmerülése és a kizárási per megindítása közötti huzamosabb idő telik el. 82 IV. A bíróság eljárása IV.1. Az évi Gt. eljárási szabályai Az évi Gt.-től kezdve napjainkig a cégbíróságok tartották nyilván a gazdasági társaságokat, és a témánkat nem képező törvényességi felügyelet is hatáskörükbe tartozott. Kezdettől fogva rendes bírósági útra tartoztak ugyanakkor a társasági jogviták, így a bíróságok a kizárás jogintézményében is meghatározó szerepet játszottak és játszanak, olyannyira, hogy a bírói gyakorlat a jogfejlődésre is komoly hatással volt. Láthattuk, hogy az évi Gt. szabályai szerint a legfőbb szerv magáról a kizárásról határozott minősített szótöbbséggel, és nem annak kezdeményezéséről. Rendkívül súlyos visszaélésekre vezethetett volna, ha a törvény a tag számára nem biztosít jogorvoslatot, ezért a kizárást kimondó határozattal szemben a kizárt tag a közléstől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül bírósághoz fordulhatott. 83 Közlésen a legfőbb szerv ülésén jelen lévő taggal való szóbeli közlést is érteni kellett, így a határidő innentől számított akkor is, ha a határozatot a taggal később írásban is közölték, ide értve azt is, ha az ülés összehívása nem is volt szabályos. 84 A perindításnak egyik társasági forma esetén sem volt halasztó hatálya, ami így tág teret engedett a nem rendeltetésszerű joggyakorlásnak. A kizárást kimondó határozat elleni per az évi Gt. alkalmazásában a társasági határozatok bírósági felülvizsgálatának egyik speciális esete volt. Ennek megfelelően a pert a kizárt tag indíthatta meg a társasággal szemben, a kereseti kérelem pedig a kizárásról rendelkező határozat hatályon kívül helyezése volt. 85 Visszatekintve ezek elég egyértelmű szabályoknak tűnnek, mégis szükséges volt a bírói gyakorlatnak nyomatékosítania, hogy egyrészt a perindításra 80 Debreceni Ítélőtábla Gf.III /2012/ LB Gfv.X /2007/4.; szintén kb. 3 éves időmúlás vezetett a kereset elutasításához a Veszprém Megyei Bíróság 1.G /2009/13. sz. ítéletében. 82 Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf /2005/ évi Gt. 78. (3) bek., 122. (3) bek., 150. (3) bek., 182. (3) bek. 84 LB Pf.III /1993. (BH ), Pkf.I /1993/2 (BH ), Pf.III /1992. (BH ) évi Gt VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/16 kizárólag a kizárt tag jogosult, annak tagja vagy alapítója nem, 86 és kizárólag a társasággal, nem annak tagjaival szemben; 87 másrészt a keresetnek a határozat hatályon kívül helyezésére, mint marasztalásra kellett irányulnia, a Pp a szerinti megállapítási keresetnek nem volt helye. 88 A perindítási határidőt a gyakorlat kezdettől fogva anyagi jogi határidőnek tekintette, vagyis a keresetlevélnek határidőn belül meg kellett érkeznie a bíróságra. 89 Ezzel együtt a jogalkotó vélhetően valamiféle fokozott védelmet szánt e téren a kizárt tagnak, amíg ugyanis az évi Gt. 45. (1) bekezdésében megfogalmazott általános szabály szerint bármilyen egyéb határozat esetén a perindításnak a határozat meghozatalát követő 30 napon belül volt helye, addig a kizárt tag az erről rendelkező határozat vele való közlésétől számított azonos határidőn belül tehette meg ugyanezt. 90 Véleményem szerint nem jelentett ez túlzottan nagy jogvédelmet, mivel a kizárásról rendelkező határozattal a tagsági jogviszony megszűnt, ha közölték a taggal, ha nem, csupán annak vette ez elejét, hogy ha a tag a legfőbb szerv szabályszerű összehívásának hiányában nem is értesül a kizárásáról, legalább a perindítástól ne essék el. A határidők számításán túl a kizáró határozat elleni perek specialitása a végrehajtás felfüggeszthetőségében nyilvánult meg. Az évi Gt a szerinti bírósági felülvizsgálat alapja az volt, hogy a határozat jogszabályba, a társasági szerződésbe vagy az alapszabályba ütközik, a kizáró határozat ellenben lehetett pusztán ténykérdés is (hogy tudniillik tanúsította-e a tag egyáltalán a terhére rótt magatartást). Az évi Gt. 45. (1) bekezdése, illetve az egyes társasági formákra irányadó részletszabályai lehetővé tették, hogy a bíróság a határozat végrehajtását felfüggessze, a tagkizárást elrendelő határozatok elleni perindítást lehetővé tevő szabályok azonban nem. 91 Ennélfogva a végrehajtás felfüggesztésének kizárólag akkor volt helye, ha a felperes a tagkizáró határozat jogszerűségét is vitatta. 92 A felfüggesztő végzés ellen a Pp. általános szabályai szerint külön fellebbezésnek volt helye. 93 A kizáró határozat felülvizsgálata iránti perlés az előzőekből is láthatóan bizonyos fokig konkurált az egyéb határozat felülvizsgálata iránti perrel, annak sem volt ugyanis akadálya, hogy a kizárt tag kizárólag az évi Gt a szerinti felülvizsgálati pert indítsa meg, amelyben értelemszerűen ez esetben csakis a határozat jogszabálysértő mivoltára hivatkozott. Sőt, ilyen hivatkozással a kizárásról rendelkező határozattal szemben bármely más tag is kezdeményezhette a bírósági felülvizsgálatot. 94 Maga a per a megyei bíróságok hatáskörébe tartozott, 95 egyebekben az általános illetékességi és eljárási szabályok voltak megfelelően irányadóak. Eredményes perlés esetén a bíróság a kizárásról rendelkező társasági határozatot hatályon kívül helyezte, ami a tagsági jogviszonyt ugyan helyreállította, a miniszteri indokolás szerint a tagsági jogviszony feléledt, de az kezdettől fogva vitás volt, hogy ez visszamenőleges hatállyal vagy az ítélet jogerőre emelkedésével történt. A bírói gyakorlat végül arra a többségi álláspontra helyezkedett, hogy bár a szabályozatlanság visszaélésekre valóban adhat alkalmat, kifejezett jogszabályi rendelkezés hiányában, nem lehet ex tunc hatályt tulajdonítani a jogszabálysértő társasági határozat hatályon kívül helyezésének. Ebből következően a tag kizárását követően, távollétében meghozott további társasági határozatok nem 86 LB Cgf. VII /1998. (EBH ), Magyar Kereskedelmi és Iparkamara mellett szervezett Választottbíróság (továbbiakban MKIK VB) VB/ (VB.1996/2.) 87 LB P.III /1992. (BH ) 88 LB Pf.VI /1995. (KGD ), LB Pf. I /1992. (BH ) 89 LB Pf.VI /1993. (BH ) 90 Ez a jogszabálynak a 83. lábjegyzetben hivatkozott bekezdéseiből egyértelműen következett, de a BH számon közzétett jogeset is rögzítette. 91 Lásd 83. Lábj. 92 LB Gf.II /1990. (BH ) 93 Pp (3) bek.; LB Gf.II /1993 (BH ) 94 Dabóczi 1997b: 136. o. 95 Pp. 23. (1) bek. f) pont VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/17 Czédli Gergő: tekintendők jogszabálysértőnek. 96 Ilyen körülmények között a kizárt tag sok esetben jobban járt, ha elfogadta az egyes társasági formáknál előírt elszámolást. A kizárt tag, mint felperes helyzetét a perben a bírói gyakorlat annyival segítette, hogy a kizárási ok fennálltának bizonyítási terhét rendszerint az alperesi társaságra telepítette kimondván, hogy nem a felperesnek kell bizonyítania, hogy a társaság által hozott határozat jogszabályba vagy a társasági szerződésbe ütközik, hanem az alperesnek kell azt bizonyítania, hogy fennállnak a törvényi feltételek, vagyis az, hogy a társaság fontos okból zárta ki a felperest a tagjai közül. 97 A bizonyítási terhet illetően a gyakorlat ugyanakkor bizonytalan volt, egy választottbírósági határozat pl. az előzőekkel szemben úgy fogalmaz, hogy a felperes, tehát a volt tag bizonyította eredménnyel, hogy a terhére írt kizáró körülmények nem álltak fent. 98 Az ügy érdemében a bíróságok természetesen azt vizsgálták, hogy a határozathozatal szabályos volt-e, a kizárás okául megjelölt tényállás valós-e, és valósága esetén indokolja-e a taggal szemben e súlyos jogkövetkezmény alkalmazását. 99 IV.2. Bírósági kizárás az évi Gt. alapján Az előző fejezetek szerint az évi Gt. a kizárás jogintézményét új alapokra helyezte, így noha megmaradt a társasági határozatok bírósági felülvizsgálatának lehetősége is, a kizárás attól teljesen elkülönült eljárásjogi intézménnyé nőtte ki magát. A szétváló két jogintézmény egymással már nem konkurálhatott: a kizárásról határozó társasági határozat bírósági felülvizsgálata iránt külön per nem volt indítható, annak jogsértő voltára a kizárási perben lehetett hivatkozni. 100 Ilyen hivatkozás esetén értelemszerűen előbb a határozat érvényessége kérdésében kellett állást foglalni, majd ezt követően lehetett vizsgálni a kizárás ténybeli alapjait. 101 Amennyiben a társaság a tagot kizáró határozatot hozott ugyan, de a kizárás iránti per megindítása bármilyen okból elmaradt, úgy e határozat bírósági felülvizsgálata iránt külön pert a tag továbbra sem indíthatott, azonban ezzel különösebb joghátrány nem is érte, hiszen a legfőbb szervi határozathoz önmagában joghatás nem fűződött. Pert immáron a gazdasági társaságnak kellett megindítania a kizárni szándékozott taggal szemben, az, hogy egyébként a felperesi társaság esetén volt-e helye tagkizárásnak, nem vonható a perbeli legitimáció körébe. 102 A társaság helyett a tagok által indított perben a bíróság a keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasította, illetve a pert megszüntetette. 103 A perindítás továbbra is jogvesztő határideje a határozat meghozatalától (és nem a közlésétől) számított 15 napra rövidült, ami változatlanul anyagi jogi határidő. Az évi Gt.-től kezdve felmerült kérdésként a jogirodalomban, hogy ha a kizárni indítványozott tag a társaság egyetlen vezető tisztségviselője is egyben, akkor ki jogosult a társaság képviseletére. A probléma elég elméleti, mert nehezen képzelhető el, hogy a vezető tisztségviselő megbízatását a tagok nem vonják egyidejűleg vissza. A Kézikönyv erről annyit mond, hogy a 96 LB Gfv.X /1994. (BH ), Gfv.II /1997. (BH ), Gf.VII /1998. (BH ). Gfv.X /1999/5., Cgf.VII /1998/3. Született ugyanakkor ezzel ellentétes döntés is a Legfelsőbb Bíróságon Pf.III.20.9l7/1993. (BH ) számon, mely szerint a kizárást kimondó határozat bírósági hatályon kívül helyezésével a felperes tagságból eredő jogai visszamenőleges hatállyal állnak helyre, ebből következően a később hozott, a társasági szerződés módosításáról szóló határozat is jogsértő. Éppen az ilyen bizonytalan, a forgalom biztonságát sértő helyzetek elkerülése végett válhatott meghaladottá az utóbbi álláspont. 97 Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf /2005/9. 98 Balásházy i.m. 6. o.; VB1996/ LB Pfv.VI /1994 (KGD ), VB 1996/ évi Gt. 49. (4) bek 101 LB Gfv.X /2007. (BH ) 102 Így az nem lehet permegszüntetési ok, hogy a társaságnak pl. csak két tagja van, ilyenkor a keresetet érdemben kellett és kell ma is elutasítani. Lásd: LB Gf.VII /2001., Gf.VII /2001. sz. határozatai (KGD , BH ). 103 LB Gf.VII /2001/6 VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/18 kizárás kezdeményezéséről szóló határozatban kellene rendelkezni a képviseletről, ha ezt a bíróságok elfogadják, 104 míg az alternatív álláspont szerint az évi Gt. 48. (1), illetve a évi Gt. 46. (1) bekezdése analógiájára a képviseletre a felügyelőbizottság által kijelölt felügyelőbizottsági tag jogosult, míg ilyen hiányában a bíróság által kirendelt ügygondnok. 105 Az első megoldást nem hiszem, hogy elfogadnák a bíróságok, mivel egy legfőbb szervi határozat így nem keletkeztethet képviseleti jogot, az analógia pedig ott sántít, hogy a társasági határozatok felülvizsgálata iránti perben a céget a vezető tisztségviselő azért nem képviselheti, mert a pert éppen ő indítja az általa képviselt céggel szemben, itt pedig pont fordítva történik. Végül fölmerülhet a Pp. szerinti ügygondnok, aki azonban a Pp. 49. (2) bekezdése alapján csak az ellenfél kérelmére rendelhető ki, ami nem áll az alperes érdekében. Tökéletes megoldás nincs tehát, vélhetően a jogalkotó sem tudta soha elképzelni, hogy a vezető tisztségviselői megbízatást a legfőbb szerv nem vonná vissza a bizalom súlyos megrendülése esetén. Szintén az évi Gt. óta kísérti az a kérdés a joggyakorlatot, hogy milyen jogi helyzetet eredményez az, ha a tag a kizárását kezdeményező határozatot követően, de még az ezt elbíráló ítélet előtt részesedését a tag bármilyen módon átruházza. A válasz egyértelműen az, hogy ebben az esetben a pert meg kell szüntetni, azonban ennek során a cégjegyzéki adatokból kell kiindulni, 106 és vizsgálandó, hogy az átruházás szabályosan, a társaság felé hatályosan történt-e. 107 Visszatérve a tételes szabályokra, az évi Gt. elődjétől eltérően már számos eljárásjogi rendelkezést is tartalmazott. Mindenekelőtt a perre a felperesi társaság székhelye szerinti megyei bíróság rendelkezett illetékességgel és hatáskörrel. 108 A gyakorlatban a soronkívüliséget a bíróságok nemigen tudják betartani, de így is jelentős előrelépésként értékelhető, hogy a perben a bíróság mind első, mind másodfokon soron kívül járt el, és az első tárgyalást a kereset beérkeztétől számított legkésőbb 15 napra kellett kitűzni. 109 Kissé felemás rendelkezés ez, tekintve, hogy a tárgyalás elhalasztására és az új határnapra vonatkozóan a törvény a soronkívüliség követelményén túl korlátozást már nem tartalmazott, így egy-egy tárgyalási nap között továbbra is hónapok telhettek el az eljárási szabályok betartásával. 110 Kétségkívül gyorsították az eljárást ugyanakkor azon szabályok, miszerint a kereset más keresettel való összekapcsolásának, megváltoztatásának, más ténybeli indokra való áttérésnek, viszontkeresetnek, úgyszintén szünetelésnek és felfüggesztésnek nem volt helye, a felperes pedig alperesi hozzájárulás nélkül is bármikor elállhatott a keresettől. 111 A Kézikönyv úgy fogalmaz, hogy kilóg a sorból azon további rendelkezés, hogy bírósági meghagyásnak sincs helye, amit a tagi státusz emelt szintű védelmével magyaráz, 112 magam azonban gyakorló jogászként ehelyütt Gállal és Pálinkással értek egyet: ha az alperes szabályszerű idézésre nem jelenik meg, és védekezést sem terjeszt elő, úgy ítélettel kell határozni a kereset szerint. 113 Ez a Pp (2) bekezdéséből következik, ugyanis a bíróság a felhívás ellenére kétségbe nem vont tényeket valónak fogadja el. Aggályosnak a évi Gt.-ben is továbbélő fenti korlátozó szabályok közül egyedül a per felfüggesztésének kizártságát érzem, nem elvitatva azt, hogy a pertartamot ez is rövidíti. Számos eset elképzelhető ugyanis, amikor a kizárásra okot adó magatartás csak valamely más eljárás, pl. büntetőeljárás alapján állapítható meg. A felperesi társaság nyilvánvalóan nem bizonyíthatja azt 104 Kisfaludi Szabó: i.m o. 105 Dr. Gál Judit Pálinkásné Dr. Mika Ágnes: Társasági jogi perek. HVG-ORAC Kiadó, Budapest, o. 106 LB Gf /2003/ Tolna Megyei Bíróság 16.P /2010/ évi Gt. 49. (3) bek évi Gt. 50. (1) bek. 110 Más jogintézményeknél ismer a polgári eljárás sokkal szigorúbb rendelkezéseket, pl. a végrehajtási perben a Pp.370/A. (4) bekezdése szerint halasztásnak legfeljebb 8 napra, és kizárólag a fél által felajánlott bizonyítás érdekében van helye évi Gt. 50. (2) és (3) bek. 112 Kisfaludi Szabó: i.m o. 113 Gál Pálinkásné: i.m o. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/19 egy polgári perben, hogy a tag a társaság vagy más tagok sérelmére bűncselekményt követett el, azonban egy ez irányú esetleges büntetőbírósági ítélet a polgári bíróságot kötné. Megoldás lehetne, ha a kizárásról a társaság csak a büntetőügy jogerős befejezését követően határozna, ám az időmúlás olyan jelentős lehet, ami addigra a gyakorlat értelmében a kizárási ok elenyészéséhez vezethet. 114 A keresetmódosítás és a más ténybeli alapra való áttérés tilalma egyértelmű rendelkezés, ennek ellenére számos alkalommal fordul elő, hogy a felek a kizárási határozattól eltérő okokat is felhoznak akár már a keresetlevélben, akár később, a tárgyalás során. Ezek bármilyen valósak és alaposak is lehetnek, a bíróság a döntéshozatal során nem veheti figyelembe, és akkor jár el helyesen, ha az ilyen körülményekre felajánlott bizonyítást is mellőzi. 115 Tárgya lehet viszont a bizonyításnak a tag magatartásának a kizárást kezdeményező határozatot követően bekövetkezett eredménye, amennyiben az a társaságra nézve súlyosan hátrányos, és amely általában azt valószínűsíti, hogy a tag további maradása is a társaság céljait veszélyezteti. További nóvumként az évi Gt. 50. (4)-(5) bekezdése egy igazi kétélű fegyvert is bevezetett: az alperes tagsági jogai gyakorlásának felfüggesztését. Ennek kérelemre volt helye, a kérelmet azonban mindkét fél előterjeszthette, és érdekében állhatott az alperesnek is, mivel az adózott eredmény reá eső részéhez való jogát nem érintette, azonban a tagsági jogok felfüggesztése alatt a társaság a társasági szerződését nem módosíthatta, újabb tag kizárását nem kezdeményezhette, nem dönthetett átalakulásról, illetve jogutód nélküli megszűnésről. Mindezen korlátozások miatt bölcsen tette a felperesi társaság is, ha a felfüggesztés indítványozására csak kellő megfontolást követően kerített sort. 116 A tagsági jog felfüggesztésének okával a törvény adós maradt, a bírói gyakorlat a Pp. szerinti ideiglenes intézkedés analógiájára az okot az alperes tagsági jogai gyakorlásának a társaság jogos érdekeit jelentősen sértő, másként el nem hárítható valószínűsítésében, míg a célt a fenyegető, utóbb már el nem hárítható jogsérelem megelőzése érdekébeni azonnali jogvédelem biztosításában jelölte meg. 117 A tagsági jogokat felfüggesztő végzés ellen fellebbezésnek nem volt helye, de azt a bíróság maga is megváltoztathatta. Az eljárás gyorsítása érdekében kisebb korlátozások érték a jogorvoslati jogot is: fellebbezésnek az általános szabályoktól eltérően nyolc napon belül volt helye, a perújítás pedig ex lege kizárt volt. A tagsági jogviszony a tagot kizáró ítélet jogerőre emelkedésével szűnt meg, így vele ezzel az időponttal kellett elszámolni, míg a kereset elutasítása esetén a jogviszony folytonos, a tagsági jogok esetleges felfüggesztését pedig az ügydöntő határozatban meg kellett szüntetni. IV.3. A hatályát vesztett évi Gt. kisebb módosításai A évi Gt.-nek a kizárás eljárási szabályait érintő módosításai inkább csak finomhangolásnak tekinthetőek. Nem változott a perindítás anyagi jogi határideje, sem az, hogy a pert a társaságnak kell a tag ellen indítania. 118 Az eljárás gyorsítására hivatott eljárási szabályok megegyeznek a 4.2. részben ismertetettekkel. Változott a tagsági jogok felfüggesztése; ha eddig kétélű kardnak tekintettem a jogintézményt, úgy sikerült azt jól ki is élezni, a változtatás ugyanis mindösszesen abban állt, hogy a felfüggesztés ideje alatt keletkezett tartozásokért a tagsági jogaiban felfüggesztett tag korlátlan felelőssége nem áll fenn. 119 A felelősség korlátozása bár meglátásom szerint éppen ez is elég 114 Lásd 81., 82. lábj. 115 LB Gf.VII /2002/6., Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf /2004/ Farkas i.m o. 117 Pécsi Ítélőtábla Gpkf.IV /2005/2. (BDT ) évi Gt. 47. (4) ill. (1) bek évi Gt. 48. (4) bek. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/20 Czédli Gergő: aggályos nem terjed ki a felfüggesztés tartama alatt esedékessé váló, ám korábban keletkezett tartozásokra. 120 Mindezekre figyelemmel könnyű elképzelni, hogy egy bt. beltagja maga kérné a kizárási perben tagsági jogai felfüggesztését, ami a hitelezők érdekeit egészen hajmeresztően sértheti, és mivel ez nem cégjegyzéki adat, a forgalom biztonságát is veszélyezteti. 121 Változtak a jogorvoslatok szabályai is, a fellebbezés előterjesztésének az általános szabályok szerinti határidőn belül volt helye, amit a miniszteri indokolás utólag nehezen rekonstruálható gyakorlati igényekkel magyaráz. Ennél sokkal lényegesebb ugyanakkor, hogy a felülvizsgálati eljárás is kizárttá vált. Utóbbit vélhetően az eljárás további gyorsításának szándéka, esetleg a Legfelsőbb Bíróság tehermentesítése indokolta, de kérdéses, hogy nem volt-e túl nagy ár feladni az LB jogegységesítő, értelmező és továbbfejlesztő szerepét. 122 IV.4. Jelen és jövő a Ptk.-ban E kézirat lezártakor az új Ptk. szerinti tagkizárási per aligha van még folyamatban az országban, így a bírói gyakorlat esetleges változásairól időelőtti lenne beszámolni. 123 Az új Ptk. 3:107-3: ait vizsgálva a legszembetűnőbb változás, hogy a korábban ismertetett eljárási jellegű szabályok szinte teljes egészében hiányoznak, a kódex csupán a perindítás anyagi jogi határidejét és a tagsági jogviszony felfüggesztésének szabályait tartalmazza. 124 Ennek oka nem az eljárási szabályok valamiféle drasztikus megváltozása, hanem az új Ptk. fokozott absztrakciójából következő profiltisztítás, így az érdemben azonos szabályok egyszerűen átkerültek a Ctv. V. Fejezetébe. E változással alapjaiban egyetértek, viszont kissé rendszeridegen helyen landolt a szabályozás a Ctv. jogorvoslati eljárásai között, hiszen a kizárási per nem jogorvoslati forma, így vélhetően bölcsebb lett volna a szabályokat akár a Pp.-be iktatni, akár a Ctv.-ben elkülönültebben elhelyezni. A Ptk.-ban megmaradó szabályok közül érdemes a tagsági jogok felfüggesztésénél röviden elidőzni, mert itt fontos változások következtek be. Kodifikálta a jogalkotó a már kialakult bírói gyakorlatot, 125 és világossá tette, hogy a tagsági jogok akkor függeszthetőek föl, ha azok gyakorlása a társaság súlyos érdeksérelmével járna. 126 Sikerült visszanyesni a felelősségkorlátozásnak a évi Gt.-nél ismertetett veszedelmes vadhajtásait, mivel a 3:108. (4) bekezdése szerint a felfüggesztés ideje alatt keletkezett kötelezettség a tagot a tagok egymás közötti viszonyában nem terheli, míg a társaság harmadik személlyel szembeni tartozásaiért társasági forma függvényében továbbra is köteles helytállni. Ezen új szabályok a jogaiban felfüggesztett tag érdekeit kevésbé védik, de az üzleti környezet kiszámíthatóságát annál inkább. A Ctv. új 71/A. -a ami egyébként a szövetkezetekre is vonatkozik, amely nem tárgya e tanulmánynak gyakorlatilag szó szerint ismétli meg a évi Gt ánál ismertetett szabályokat. Az egyetlen különbség, hogy míg utóbbi (2) bekezdése szerint a felperes az eredetileg előterjesztett kereseti tényálláshoz képest más ténybeli indokra a kizárási per folyamán nem térhet át, addig a Ctv. ezt tömörebben, szabatosabban úgy fogalmazza meg, hogy a felperes a 120 Farkas i.m o. 121 A fenti rendelkezéseket megfelelően kijátszva 3 tag gyakorlatilag 3 Ft-ból alapíthatott de facto korlátozottan felelős bt.-t, ha az egyetlen beltag ellen permanens tagkizárási per van folyamatban, melyben a felek egyezően kérik a tagsági jogok felfüggesztését. Ez persze alkalmas lehet a évi Gt a szerinti felelősség-áttörésre, és változatos büntetőjogi következményekre vezethet bizonyítottság esetén. 122 A felülvizsgálati eljárás általában a csekélyebb jelentőségű ügyekből kizárt, és tisztán megfigyelhető, hogy mennyivel kevesebb BH került közzétételre mondjuk a bírósági végrehajtás területén, amivel szoros összefüggésben a joggyakorlatban lényegesen nagyobbak a területi egyenlőtlenségek, ami végső soron a jogbiztonságot és a törvény előtti egyenlőséget kezdi ki. 123 Már csak azért sem, mert a Ptké a szerint a már működő társaságok kötelesek a létesítő okirat első módosításával egyidejűleg (cégformától függő határidőkön belül) előbb a Ptk. hatálya alá helyezni magukat, és csak ezt követően indulhat egyáltalán a hatályos jogszabály szerinti kizárási per. 124 Ptk. 3:108. (2)-(5) bek. 125 Lásd 117. lábj. 126 Ptk. 3:108. (3) bek. VIII. évfolyam, 2014/3. szám Vol. VIII, No. 3/ Több megjelenítése
A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben e) a társaság képviseletét, ideértve a cégjegyzés módját; f) a tagok (részvényesek) által kijelölt első vezető tisztségviselők, illetve - ha a társasá
Közkereseti társaság Dr. Kenderes Andrea 2011. március 26. Gt. 88. (1) A közkereseti társaság létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK évi IV. törvény
GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK 2006. évi IV. törvény DR SZALAI ERZSÉBET 1 A gt-k ismétlése és + ismeretanyag - alapítók és korlátok - alapítói vagyon - létesítő iratra vonatkozó szabályok - vezető tisztségviselők Részletesebben A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár. (Ptk. 349. (1) bek.) dr. Mikó Sándor
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben A civil szervezetekkel kapcsolatos jogalkalmazás gyakorlati tapasztalatai A közeljövő kihívásai dr. Lódi Petra Szilvia
Tájékoztató közkereseti és betéti társaságokról /forrás:www.magyarország.hu/ A közkereseti és a betéti társaság jellege, fogalma Mindkét társasági forma személyegyesítő jellegű, vagyis a tagok személyes Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi korlátolt felelősségű Részletesebben Társasági szerződés módosítása
Társasági szerződés módosítása A kiemelten közhasznú Bárka Józsefvárosi Színházi- és Kulturális Nonprofit Gazdasági Társaság (1082 Budapest, Üllői út 82.), a taggyűlés.. sz. határozata értelmében, a gazdasági Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG
Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog Dr. Szalay András munkajogász A jog: tenger. Nem kimerni kell, hanem hajózni rajta. I. Gazdasági társaságok Gazdasági társaságok közös jellemzői Részletesebben Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés. Pázmándi Kinga
Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés Pázmándi Kinga Jogi személyekre vonatkozó szabályozás hatályos rendszere 2014. március 15.-étől Ptk.: Harmadik Könyv: Jogi Részletesebben A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE
Dr. Gárdos István ügyvéd (Budapest) 1. ELŐZMÉNYEK A METRÓ-PER ÉS AZ ÁLLAM JOGI SZEMÉLYISÉGE Egy időben jelent meg Kovács László Milyen jogi személy is az állam? című cikke és a Legfelsőbb Bíróságnak az Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben Kis- és középvállalkozások. Társas vállalkozások. Gazdasági társaságok. Ügyvezetés I. és II.
Kis- és középvállalkozások Ügyvezetés I. és II. Társas vállalkozások Külön jogszabályban rögzített Korlátolt és korlátlan felelősség Jogi és természetes személy alapíthatja Kettős könyvvezetés Társasági Részletesebben TARTALOM. A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17. I. fejezet A polgári jogi felelősség 21
TARTALOM A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17 I. fejezet A polgári jogi felelősség 21 1. A felelősségi jog fogalma és fejlődése 21 2. A polgári jogi felelősség alapelvei 26 2.1. Marton és Eörsi Részletesebben A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról
Gazdaság és Jog A munkaviszonyból keletkező kötelmek szabályozásáról I. Az előzmények 1. Régi kodifikációs szabály szerint a jogelméleti viták eldöntésére nem a jogalkotó hivatott. Különösen igaz ez a Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján)
Juhász László Két jogterület találkozása (A vezetői felelősség egyes kérdései a Ptk. és a Cstv. szabályai alapján) 1. Bevezetés A Szegedi Ítélőtábla 2014 november 20-i ülésén foglalkozott a vezetői felelősség Részletesebben BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6.
BÉKÉSCSABA VAGYONKEZELŐ ZRT. IGAZGATÓSÁGA BÉKÉSCSABA, IRÁNYI U. 4-6. Ikt. sz.: 23/2014. NYIL V ANOS ÜLÉS napirendje A döntéshozatal minősített többséget igényel! Tárgy: ALAPÍTÓI DÖNTÉS A Békéscsaba Vagyonkezelő Részletesebben A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9.
A Kft. és az Rt. Dr.Kenderes Andrea 2011. Április 9. Vagyonegyesítő társaságok Korlátolt felelősségű társaság ( Kft.) Részvénytársaság: Nyilvános alapítsású Rt. ( NyRt.) Zártalapítású (ZRt.) Az Rt. lehet: Részletesebben Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer
Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer A Szövetség tagja lehet bárki, aki a Green Business Szövetség filozófiáját elfogadja és e gondolat a tevékenységében tükröződik. Tagjaink között szívesen látjuk Részletesebben Vezető tisztségviselő felelőssége. Csehi Zoltán
Vezető tisztségviselő felelőssége Csehi Zoltán 2014.5.13. 1 Vezető tisztségviselő felelőssége Nem csak társasági jogi kérdés! A kódex vonatkozó normáit együtt kell alkalmazni! Munkajogi szabályok! 2 2 Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben JUHÁSZ LÁSZLÓ. A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai
JUHÁSZ LÁSZLÓ A wrongful trading (vezetői felelősség) szabályai Miért kell a témával foglalkozni Viszonylag új jogintézmény a magyar jogban, kb 10 éves múltra tekint vissza A gyakorló jogászok sem ismerik Részletesebben Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben
Házasságban, társaságban - házastársi közös vagyon a cégben A Ptk.-ba beépült bírói gyakorlat Dr. Csűri Éva A vagyonközösséghez tartozó társasági részesedések megosztásának módja I. A gazdasági társasági Részletesebben A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből
A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből A civil szervezetek működését szabályozó jogi környezet kihívásai a gyakorlat szemszögéből dr. Homolya Szilvia Részletesebben HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON
HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON Összehasonlító elemzés DR. SZABÓ KÁROLY GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉSI ÉS FELÜGYELETI FŐOSZTÁLYÁNAK Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Az alábbi jogszabályok átfogó ismerete szükséges: - a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA 3:63. [Az egyesület fogalma] (1) Az egyesület a tagok közös, tartós, alapszabályban meghatározott céljának folyamatos megvalósítására létesített, Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a Képviselő-testület részére. Javaslat az önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokat érintő döntések meghozatalára
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben C/15 A KKT ÉS A BT TAGJAI, VAGYONA, KÉPVISELETE, A TAGOK FELELŐSSÉGE
KKT 88. (1) A közkereseti társaság (e fejezetben a továbbiakban: társaság) létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan és egyetemleges Részletesebben A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA. 2010.El.II.C.17.
2010.El.II.C.17. A P ÉCSI Í TÉLŐ TÁBLA P OLGÁRI K OLLÉGIUMA A FIZETÉSKÉPTELENSÉGI ELJÁRÁSOK EGYES VITÁS KÉRDÉSEI I. A CSŐDELJÁRÁS BEVEZETÉS A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben A tagok (a részvényesek) vagyoni hozzájárulása
II. A tagok (a részvényesek) vagyoni hozzájárulása A korábbi szabályozás helyett az új Ptk.-ban háromszintű szabályozás érvényesül. Így egy adott gazdasági társaság esetében alkalmazni kell az adott társasági Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi közkereseti társaság társasági szerződését: 1. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5. A Fővárosi ítélőtábla a dr. Éliás Sára ügyvéd (1068 Budapest, Rippl-Rónai utca 28. II/7.) által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület (1370 Budapest, Planetárium) Részletesebben POLGÁRI KOLLÉGIUM. Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok
POLGÁRI KOLLÉGIUM Gazdasági Szakág Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2012. évben megjelent határozatok ÍH 2012/1/39. A vezető tisztségviselői megbízatás automatikusan nem hosszabbodik meg, ahhoz Részletesebben VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL
VÁLOGATÁS AZ IPARJOGVÉDELMI SZAKÉRTŐI TESTÜLET SZAKVÉLEMÉNYEIBŐL SZAKÉRTŐI VÉLEMÉNY KNOW-HOW ÉS ÜZLETI TITOK MEGSÉRTÉSE, ILLETVE VÉDELME KÉRDÉSÉBEN ISZT- 8/2008 I. Megbízás és előzmények Az M. Zrt. a közte, Részletesebben VÁLLALATI JOG. rsasági jog alapjai. Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) Oktatási segédlet
VÁLLALATI JOG Oktatási segédlet Sárközy Tamás: Szervezetek státusjoga az új Ptk.-ban c. könyve alapján (HVG-Orac, 2013) dr. Verebics János, PhD, egyetemi docens BME GTK Üzleti jog tanszék Budapest, 2013. Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Jegyzőkönyvi kivonat. 3. napirendi pont: Előterjesztés a Soproni Kommunikációs Központ Kft. létrehozásáról
AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. Részletesebben ALBENSIS Fejér Megyei Területfejlesztési Nonprofit Kft. ALAPÍTÓ OKIRATA
ALBENSIS Fejér Megyei Területfejlesztési Nonprofit Kft. ALAPÍTÓ OKIRATA ~ 1 ~ ALAPÍTÓ OKIRAT A Fejér Megyei Önkormányzat alapító a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i) 1.1. A társaság cégneve:... Korlátolt Felelősségű Társaság A társaság Részletesebben 20/1997. (III. 19.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
2015. október 14. 2015. 20. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 3195/2015. (X. 14.) AB határozat alkotmányjogi panasz elutasításáról... 1384 3196/2015. (X. Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. A jelzőrendszeres házi segítségnyújtással összefüggő kérdésekről
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/144 Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu Tisztelt Képviselő-testület! Tisztelt Egészségügyi Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pf.21.413/2014/4. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő címe; ügyintéző: dr. Szikla Gergely ügyvéd) által képviselt felperes neve (felperes Részletesebben SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár
SÁFRÁNY FERENC Gazdálkodási ismeretek Szerződéstár 2 Tartalomjegyzék 1. Közkereseti társaság szerződésmintája... 3. o. 2. Betéti társaság szerződésmintája... 9. o. 3. Korlátolt felelősségű társaság szerződésmintája... Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2
Dr. Markó József: 1 MŰHIBA AZ IPARJOGVÉDELMI ÜGYFÉL-KÉPVISELETI GYAKORLATBAN 2 ( E G Y J O G E S E T T A N U L S Á G A I ) - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben AKTUÁLIS VÁLTOZÁSOK A MUNKAJOG TERÜLETÉN
AKTUÁLIS VÁLTOZÁSOK A MUNKAJOG TERÜLETÉN ÚJ PTK SZERKEZETE 2013. évi V. törvény,nyolc könyv, 44%-a új, 33%-a módosításra került diszpozitivitás alapelve, imperatív szabályok 2013. évi CLXXVII. törvényt Részletesebben C/6 A VÉGRENDELET ÉS AZ ÖRÖKLÉSI SZERZŐDÉS ÖSSZEHASONLÍTÁSA; A VÉGINTÉZKEDÉS TARTALMA
A VÉGINTÉZKEDÉSEN ALAPÚLÓ ÖRÖKLÉSRŐL A végintézkedési szabadság a kötetlen magántulajdonosi társadalmak viszonylag természetes velejárója: a magántulajdonos jogának elismerése ahhoz, hogy vagyonáról halál Részletesebben 7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény Részletesebben Vállalati jog. Társulás szabadsága és annak korlátai. Konzultáció okt. 30 Pázmándi Kinga
Vállalati jog Konzultáció 2015. okt. 30 Pázmándi Kinga Társulás szabadsága és annak korlátai Fő szabályként bárki, aki személy, társulhat, és továbbtársulhat (külföldi, belföldi, természetes személy, szervezeti Részletesebben Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban
Főbb változások az új Ptk.-nak a jogi személyekre, valamint a gazdasági társaságokra irányadó közös szabályaiban I. Az új szabályozás struktúrája Az új Ptk. egyik legjelentősebb változtatásaként nagymértékben Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi korlátolt felelősségű társaság társasági Részletesebben Olasz társasági jog 2013.
Olasz társasági jog 2013. Az olasz társasági jog főbb jellemzői Szabályozás elsősorban az olasz Ptk. (Codice Civile) V. fejezetében. Az új társasági törvény 2004. január 1-jén lépett hatályba. Az előírások Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től)
ALAPÍTÓ OKIRAT (3. sz. módosítással egységes szerkezetben, a 3. sz. módosítás dőlt betűvel szedve Hatályos: 2014. április 1-től) Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselőtestülete (cím: Kerekegyháza, Fő Részletesebben AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT.
AZ UTÓBBI IDŐSZAK TÖRVÉNYI VÁLTOZÁSAI: PTK., MT. AZ ÚJ POLGÁRI TÖRVÉNYKÖNYV JELLEMZŐI A GAZDASÁGI JOG KÓDEXE Kódex jelleg erősítése A társasági jog, a nonprofit szektor jogának beemelése a törvénybe, modern Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben Fedőlap. Az előterjesztés közgyűlés elé kerül Az előterjesztés tárgyalásának napja:
Fedőlap Az előterjesztés közgyűlés elé kerül Az előterjesztés tárgyalásának napja: 2016. 09.22. Javaslat a DSZSZ Kft. saját tőke jegyzett tőke arányának helyreállítására Előadó: Előkészítő: Meghívott: Részletesebben Társasági jog Európában
Társasági jog Európában AZ ANGOL TÁRSASÁGI JOG FEJLŐDÉSTÖRTÉNETE A angol társasági jog alapjai 1907-ig a társasági jogi szabályozás a részvénytársaságokra fókuszált Minden egyéb, társasági részesedésről Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya)
Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya) Előadó: Dr. Bicskei Ildikó A munkaviszony megszűnése I. A munkaviszony megszűnik: Részletesebben Az elévülés szabályai
Az elévülés szabályai Szerző: Szimuly László 2013. október 31. Bevezetés A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény az elévülést a szerződés megszűnésének egyes esetei című fejezetben tárgyalja. Részletesebben A gondnokrendelés tehát lehetett egyfelől állandó, vagy ideiglenes, másfelől pedig cselekvőképességet érintő, vagy azt nem érintő jellegű.
1 Süliné dr. Tőzsér Erzsébet 1 A személy vagyonjogi jognyilatkozatainak érvényessége az ellene cselekvőképességet érintő gondnokság alá helyezés iránt indított perre tekintettel elrendelt zárlat hatálya Részletesebben Hírlevél. Tartalom. 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. További információért keressen minket:
Hírlevél 2014. évi 6. hírlevél 2014. április 4. Tartalom társaságokra (jogi személyekre) 2014. március 15-én hatályba lépett a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvről ( új Ptk. ), amely kódex jelleggel Részletesebben S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A
S Z E G E D I Í T É L Ő T Á B L A P O L G Á R I K O L L É G I U M KOLLÉGIUMVEZETŐ: DR. KEMENES ISTVÁN 6721 Szeged, Sóhordó u. 5. Telefon: 62/568-512 6701 Szeged Pf. 1192 Fax: 62/568-513 Szegedi Ítélőtábla Részletesebben Tételek. A gazdasági társaságok közös szabályai. Általános rendelkezések 2009.02.11. 2009. Február 12.
Tételek A gazdasági társaságok közös szabályai 2009. Február 12. 15. A társasági jogi szabályozás funkciója 16. A szabályozási rendszer; A gazdasági társaságok fajtái 17. A Gt. általános rendelkezései; Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2014. február 14. Dr. Pavlek Tünde Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben Majd 2010. augusztus 1-én önkényesen, minden indoklás nélkül felbontotta a kölcsönszerződést az OTP Bank.
Alábbi keresetlevelemet elsősorban sorban azoknak a devizaalapu kölcsönszerződést megkötő adósoknak ajánlom, akik már elveszítették az otthonukat. Természetesen alkalmazható azoknál is, akiknek kára nem Részletesebben A gazdasági társaságok
A gazdasági társaságok Gazdasági társaságok (társas vállalkozások): olyan gazdálkodó szervezetek, amelyek üzletszerű gazdasági tevékenységet folytatnak, vagyonukat a tagok bocsájtják a társaság rendelkezésére, Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése
A gazdasági társaság tagja korlátozott tagi felelősségének áttörése Szerző: Dr. Bori Beáta Pécs, 2013. október 5. I. Hitelezővédelem A jelenleg hatályos 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról Részletesebben az új Ptk. rendszerének tükrében
A vadásztársaságok, mint egyesületek szabályozása az új Ptk. rendszerének tükrében Dr. Kiss István Szabályozásának jogszabályi háttere Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben Módosító javaslat önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokkal kapcsolatos döntések napirendi ponthoz
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben Dologi - és kötelmi jogi rendelkezések
Szerződésszeg sszegés, s, előrel reláthatóság, kártérítési felelőss sség g az új Ptk.-ban II.. részr Magyar Jogász Egylet, Eger, 2014. november 27. dr. Verebics János, PhD egyetemi docens, BME GTK Üzleti Részletesebben Veszprémi Civil Információs Centrum. Jogszabályi keretek
Veszprémi Civil Információs Centrum Jogszabályi keretek A Partnerség Erősítése ÁROP-1.1.14-2012-2012-0011 azonosítóhoz tartozó projekt társadalmi fenntarthatósági vállalásának teljesítéséhez kapcsolódóan Részletesebben Kereskedelmi ügynöki szerzõdés
Kereskedelmi ügynöki szerzõdés Amely létrejött egyrészrõl a POINTERNET-DB Elektronikus Kereskedelmi Kft. (székhely: 1029 Budapest, Ördögárok u. 142., cégjegyzékszám: Cg. 01-09-685342, adószám: 11961143-2-41, Részletesebben TULAJDONOSI BIZOTTSÁGÁNAK
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM TULAJDONOSI BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE (( SOPRON 2013 A Nyugat-magyarországi Egyetem (a továbbiakban: egyetem) Tulajdonosi Bizottsága a nemzeti Részletesebben 73/2011. (IV. 28.) MÖK
73/2011. (IV. 28.) MÖK határozat 1. A Veszprém Megye Önkormányzatának Közgyűlése jóváhagyja, hogy a Veszprém Megyei Csolnoky Ferenc Kórház Nonprofit Zrt. a mellékelt Alapító Okirat szerint megalapítsa Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Pf. 1192