text:
Nemzetközi Bíróság – Wikipédia
(Hágai Nemzetközi Bíróság szócikkből átirányítva)
A hágai Nemzetközi Bíróság (angolul International Court of Justice, franciául Cour Internationale de Justice) az Egyesült Nemzetek Szervezetének elsődleges bírói szerve. A Bíróság a hágai Béke Palotában működik, amely épületen az Állandó Választottbírósággal, a Hágai Nemzetközi Jogi Akadémiával és egy nemzetközi jogot kutató magánintézettel osztozik.
Nemzetközi Bíróság (International Court of Justice,
Cour Internationale de Justice)
Alapítva 1945, Az ENSZ Alapokmánya által
Típus ENSZ bírói szerve
Székhely Hága, Hollandia
Tagság ENSZ tagállamok
Elnök Ronny Abraham
Dolgozók száma 15 bíró
A Nemzetközi Bíróság weboldala
A Wikimédia Commons tartalmaz Nemzetközi Bíróság témájú médiaállományokat.
A Nemzetközi Bíróság székhelye a Béke Palota.
A Bíróságot 1945-ben alapította az Egyesült Nemzetek alapokmánya[1] , a munkáját 1946-ban kezdte meg, mint az Állandó Nemzetközi Bíróság utódja. Az alapokmány mellékletét képező Alapszabály, amely hasonló az elődjééhez, a bíróságot alkotó és szabályozó alapvető dokumentum.[2]
A Nemzetközi Bíróság nem tévesztendő össze a Nemzetközi Büntetőbírósággal, amelynek szintén potenciálisan az egész világra kiterjedő joghatósága van, ám nem államok közötti vitákkal, hanem egyéni büntetőjogi felelősséggel foglalkozik.
A Bíróság ügyei szerteágazóak, fő feladata az államok által elé tárt jogviták eldöntése jogilag kötelező ítélettel, illetve a megfelelően felhatalmazott nemzetközi szervezetek, ügynökségek és az ENSZ Közgyűlése által elé küldött jogi kérdésekben kötelező erővel nem bíró tanácsadó vélemények megalkotása. A Bíróság relatíve kevés üggyel foglalkozott a történelme során, de egyértelműen megerősödött a bíróság használata iránti hajlandóság az 1980-as évek óta, különösen a fejlődő országokban.
A bíróság 15 tagú, a bírákat kilenc évre választják.[3] A bíróság jelenlegi bírái közül többen voltak diákjai vagy tanárai a Hágai Nemzetközi Jogi Akadémiának. A bíróságnak Herczegh Géza személyében magyar bírája is volt 1993 és 2003 között.
JoghatóságSzerkesztés
Egyetlen állam ellen sem lehet a Bíróság előtt pert indítani, ha az nem fogadta el annak joghatóságát. A Bíróság joghatóságát el lehet fogadni egyedi ügyekre, illetve általánosságban is.[4] Az ENSZ Alapokmány XIV. fejezete feljogosítja az ENSZ Biztonsági Tanácsát hogy betartassa a bíróság ítéleteit, ha annak valamelyik fél nem tesz eleget, és a másik ezért a BT-hez fordul.
A tanácsadó vélemények megalkotása tekintetében a Bíróság mérlegelési joggal bír: a benyújtott kérelem vizsgálata alapján dönti el, hogy megalkotja-e, vagy elutasítja a megkeresést.
ÜgyekSzerkesztés
Bővebben: A hágai Nemzetközi Bíróság ítéletei
A bíróság első ügyében 1949-ben hozott határozatot. Az 1946-ban kirobbant korfui incidens ügyében a bíróság úgy döntött, hogy az Egyesült Királyság kereskedelmi és hadihajóinak békeidőben joguk van előzetes egyeztetés nélkül is áthajózni az Albániához tartozó Korfui-szoroson, és így Albániának kártérítést kell fizetnie az 1946. október 22-én a szorosban aknára futott két romboló megsérülése, illetve megsemmisülése miatt, továbbá anyagi jóvátételt kell szolgáltatnia az incidensben életüket vesztett brit tengerészek családjai számára. A kártérítés megfizetésére csak 1996-ban került sor.[5]
Jelenleg (2016. július 8-án) 14 ügy van a Nemzetközi Bíróság előtt.[6]
↑ A Nemzetközi Bíróságok (Hozzáférés: 2017. október 9.. [2017. október 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
↑ A Nemzetközi Bíróság Alapszabálya (a Bíróság honlapján).. [2011. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. július 28.)
↑ A Dictionary of Law, Elizabeth A. Martin (ed.), 6, Oxford University Press, USA, 283. o. (2006). ISBN 019280698X
↑ Nemzetközi jog, Kardos Gábor - Lattmann Tamás (szerk.), Eötvös Kiadó, Budapest, 420. o. (2010). ISBN 978-963-312-0224
↑ Stefanaq Pollo – Arben Puto: The history of Albania from its origins to the present day. Ass. by Kristo Frasheri, Skënder Anamali; transl. by Carol Wiseman, Ginni Hole. London: Routledge & Kegan. 1981. 258–260. o. ISBN 071000365X ; Réti György: Albánia sorsfordulói. Budapest: Aula. 2000. 98–99. o. = XX. Század, ISBN 9639215740 ; Robert Elsie: Historical dictionary of Albania. 2nd ed. Lanham: Scarecrow Press. 2010. 93–94., 459. o. = European Historical Dictionaries, 75. ISBN 9780810861886 ; Tajar Zavalani: History of Albania. Ed. by Robert Elsie, Bejtullah Destani. London: Centre for Albanian Studies. 2015. 285–291. o. = Albanian Studies, ISBN 9781507595671
↑ Folyamatban lévő ügyek listája (a Bíróság honlapján). [2011. augusztus 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2011. január 31.)
Kardos Gábor - Lattmann Tamás (szerk.): Nemzetközi jog, Eötvös Kiadó, Budapest, 2010., ISBN 978-963-312-0224; 405-432. o.
Nagy Károly: Nemzetközi jog, Püski, Budapest, 1999., ISBN 963-9188-19-0; 591-609. o.
Ez a szócikk részben vagy egészben az International Court of Justice című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel.
Nemzetközi Bíróság, hivatalos honlap
Ügyek listája
Az ENSZ alapokmánya, melynek része a Nemzetközi Bíróság Alapszabályai
A lap eredeti címe: „https://hu.wikipedia.org/w/index.php?title=Nemzetközi_Bíróság&oldid=21592181”
Utoljára szerkesztve 2019. augusztus 9., 15:14-kor

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának - PDF
Download "TARTALOM. 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának"
1 XIX. ÉVFOLYAM, 9. SZÁM ÁRA: 3020 Ft szeptember TARTALOM Szám Tárgy Oldal 155/2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 417/2009. (X. 29.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 438/2009. (XI. 20.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 479/2009. (XII. 11.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 14/2010. (I. 14.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 13/2010. (I. 14.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 8.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 91/2010. (II. 11.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 15.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) OVB határozatának megsemmisítésérõl és új eljárásra utasításáról /2010. (IX. 15.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 418/2009. (X. 29.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 15.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 437/2009. (XI. 20.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 15.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 284/2010. (IV. 9.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 21.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 420/2009. (X. 29.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 23.) AB határozat Az ügyvédekrõl szóló évi XI. törvény 8. (3) bekezdés második mondata alkotmányellenességének vizsgálatáról, továbbá alkotmányos követelmény megállapításáról a Polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 170. (1) bekezdés c) pontjával összefüggésben /2010. (IX. 23.) AB határozat A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló évi LXXXI. törvény 54. (1) bekezdésének a, korábbi házasságból, élettársi együttélésbõl származó szövegrésze alkotmányellenességérõl
2 1018 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám 171/2010. (IX. 23.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 368/2009. (IX. 3.) OVB határozatának megsemmisítésérõl és az Országos Választási Bizottság új eljárásra utasításáról /2010. (IX. 23.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 338/2010. (IV. 23.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 30.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 331/2010. (IV. 23.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 30.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 340/2010. (IV. 23.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 30.) AB határozat Az Országos Választási Bizottság 28/2010. (I. 29.) OVB határozatának helybenhagyásáról /2010. (IX. 30.) AB határozat A települési szilárdhulladék-gazdálkodással összefüggõ önkormányzati feladatokról, különösen a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos hulladékkezelési közszolgáltatásról szóló 61/2002. (X. 18.) Fõv. Kgy. rendelet 32. (9) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálatáról /2010. (IX. 15.) AB végzés Az Országos Választási Bizottság 334/2010. (IV. 23.) OVB határozata ellen benyújtott kifogás érdemi vizsgálat nélküli visszautasításáról /2010. (IX. 15.) AB végzés Az Országos Választási Bizottság 343/2010. (IV. 23.) OVB határozata ellen benyújtott kifogás érdemi vizsgálat nélkül visszautasításáról /B/2004. AB határozat A büntetõeljárásról szóló évi XIX. törvény ai alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2005. AB határozat Az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 43. (3) és (4) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2005. AB határozat Mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatáról a földgázellátásról szóló évi XL. törvény 16. -ával összefüggésben /B/2005. AB határozat A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló évi IV. törvény pont elsõ fordulata alkotmányellenességének vizsgálatáról /D/2005. AB határozat Az Országos Ítélõtábla székhelyének és illetékességi területének megállapításáról, valamint az igazságszolgáltatás mûködését érintõ egyes törvények módosításáról szóló évi CX. törvény 165. (1) bekezdése, valamint a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 2. (2) bekezdése második mondata alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2007. AB határozat Az adózás rendjérõl szóló évi XCII. törvény 172. (1) bekezdése l) pontjának különösen ilyennek minõsül, ha a becslés során az adózó bizonyítékként más adózót is érintõ szerzõdéses kapcsolatra vagy egyéb ügyletre hivatkozik, és az ez alapján lefolytatott kapcsolódó vizsgálat az adózó bizonyítási indítványában foglaltakat nem támasztja alá, szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2007. AB határozat Az államháztartásról szóló évi XXXVIII. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról rendelkezõ évi LXV. törvény 1. (6) bekezdése alkotmányellenességének vizsgálatáról /E/2008. AB határozat A munkavédelemrõl szóló évi XCIII. törvény 88. (4) bekezdés dm) pontjával összefüggésben mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség vizsgálatáról /D/2009. AB határozat A cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló évi V. törvény 69. (1) bekezdésének a Cégközlönyben történõ közzétételétõl számított hat hónapos jogvesztõ határidõn belül szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálatáról
3 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI /B/2009. AB határozat A személyi jövedelemadóról szóló évi CXVII. törvény e) és 86. pontja, 16. (5) (6) bekezdése, valamint 25. (5), (6) és (7) bekezdése, továbbá az egészségügyi hozzájárulásról szóló évi LXVI. törvény 3. (1) bekezdés a) pont ab) alpontja és (4) bekezdése, valamint a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetérõl szóló évi LXXX. törvény 4. q) pontja alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2009. AB határozat A polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény 81. (1) bekezdés elsõ mondata alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2009. AB határozat A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló évi III. törvény 33. (4) bekezdése számított tizenkettõ hónapon belül szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálatáról /B/2009. AB határozat Az építésüggyel kapcsolatos egyes szabályozott szakmák gyakorlásához kapcsolódó szakmai továbbképzési rendszer részletes szabályairól szóló 103/2006. (IV. 28.) Korm. rendelet pontja az építésügyi mûszaki szakértõi szövegrésze alkotmányellenességének vizsgálatáról /D/2005. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /B/2007. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl és az indítvány visszautasításáról /B/2009. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl /B/2009. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl /D/2010. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /D/2010. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /B/2010. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl /D/2010. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /B/2010. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl /D/2010. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /D/2010. AB végzés Az indítvány visszautasításáról /B/2010. AB végzés Az sági eljárás megszüntetésérõl
4 1020 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG TELJES ÜLÉSÉNEK A MAGYAR KÖZLÖNYBEN KÖZZÉTETT HATÁROZATAI 155/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozatok ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következõ határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt indokolással helybenhagyja. 2. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozata ellen benyújtott kifogás tárgyában az eljárást megszünteti. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozatában magánszemélyek által benyújtott országos népszavazás aláírásgyûjtõ íve mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmány 70/K. -ában foglalt igények érvényesítése során mely bíróság és milyen eljárási szabályok alapján járjon el? Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a feltett kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelmûségi követelménynek. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra szánt kérdésre a választópolgárok nem tudnának egyértelmû választ adni, mert az Alkotmány hivatkozott szakasza általánosságban utal az alapvetõ jogokra és kötelességekre, ezért pontosan nem derül ki, mely alapjogok megsértése miatt keletkezett igények és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos állami döntések elleni kifogások lennének a népszavazás tárgyai. A kérdést továbbá megtévesztõnek tartja, mert azt sugallja, hogy az alapjogok megsértése miatt keletkezett igények és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntés elleni kifogások bíróság elõtt nem érvényesíthetõk. Ezzel szemben az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy az Alkotmány 70/K. -ában foglalt rendelkezés végrehajtására vonatkozó törvényi szabályok jelenleg is teljes körûek. Az OVB határozatát az Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontjára és 70/K. -ára, továbbá az Nsztv. 2. -ára és 10. -ának b) pontjára, míg a jogorvoslatról szóló tájékoztatást a választási eljárásról szóló évi C törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdésére alapította. A népszavazás kezdeményezõi a törvényes határidõn belül kifogást nyújtottak be, melyben elõadták, hogy a határozat jogszabálysértõ, melyet részben arra alapítottak, hogy az OVB határozatának indokolásában felhívott Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontja a kérdés hitelesítésével nincs összefüggésben, az Alkotmány 28. (5) bekezdésének valójában nincs b) pontja. Álláspontjuk szerint továbbá az OVB határozat indokolásában az elutasítás indokaként az Alkotmány 70/K. -ára hivatkozás egyrészt jogszabálysértõ, másrészt a határozat nem tesz eleget a Ve a alapján alkalmazandó Ve. 29/B. (2) bekezdés e) pontjában foglaltaknak, mert nem indokolja meg, hogy az Alkotmány 70/K. -a miért zárja ki a kérdés hitelesíthetõségét. A kifogástevõk álláspontja szerint a feltett kérdés egyértelmû és világos. Érvelésük szerint az országos népszavazás során nem az Alkotmányban foglalt alapvetõ jogokat és kötelezettségeket kívánták népszavazási kérdéssel meghatározni; a kérdés arra irányult, hogy a jogalkotásról szóló évi XI. törvény 2. c) valamint a 3. g) pontjában foglaltakra figyelemmel az Országgyûlés törvényben határozza meg azt, hogy az Alkotmány 70/K. -a szerinti igények érvényesítése esetében mely bíróság és milyen eljárások szerint jár el. A népszavazási eljárás kezdeményezõi az OVB határozatában foglaltak cáfolataként hivatkoznak a Legfelsõbb Bíróság egyes konkrét határozataira (ezen határozatok anonimizált változatának beszerzését és áttanulmányozását kérve), amelyek alapján nézetük szerint megállapítható, hogy az Alkotmány 70/K. -ában foglalt igények bíróság elõtt nem érvényesíthetõek. Egyben hangsúlyozzák, hogy az OVB nem támasztotta alá jogszabályokkal azt az állítását, hogy a 70/K. -ában foglalt igények végrehajtására vonatkozó törvényi szabályok teljes körûek. 2. Az OVB-hez augusztus 24-én kijavítási kérelem érkezett a 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozat indokolás részében feltüntetett Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontján szövegrészére nézve. Az OVB augusztus 31-én megtartott ülésén, a Ve. 29/B. (3) bekezdésében foglalt hatáskörében eljárva, meghozta a 359/2009. számú határozatát, amellyel saját 355/2009. számú határozatát kijavította [az Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontjára történõ hivatkozását a kijavítási kérelemnek megfelelõen az Alkotmány 28/C.
5 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 1021 (5) bekezdés b) pontjára javította] és teljes terjedelemben szeptember 10-én a Magyar Közlönyben közzétette. A határozat jogorvoslatról szóló tájékoztatása megállapította, hogy a 359/2009. és a 355/2009. OVB számú határozattal szembeni kifogás benyújtásának határidejét a 355/2009. OVB határozat jogorvoslati záradékának megfelelõen a 359/2009. számú határozat Magyar Közlönyben való közzétételétõl kell számítani. A határozat indokolásában megállapította továbbá, hogy a augusztus 10-én hozott, 355/2009. OVB határozat szövege hibás, ezért annak hibás szövegét a Ve. 29/B. (3) bekezdése alapján javította ki. A népszavazás kezdeményezõi a kijavító OVB határozat ellen is kifogással éltek, melyben a 359/2009. (IX. 10.) OVB határozat megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását annak jogszabálysértésére hivatkozással kérték. Érvelésük szerint az OVB jogszabálysértést követett el azzal, hogy a határozatában a kijavító rendelkezésen túlmenõen a kijavított határozatot teljes terjedelmében közzétette, ugyanis kijavítás esetében nézetük szerint nincs törvényes lehetõség arra, hogy az OVB a korábbi határozatot kicserélve új határozatot hozzon. A kifogástevõk szerint a 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozat Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontját tartalmazó szövegrészének az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés b) pontjára történõ kijavítása jogszabálysértõ. A 355/2009. (VIII. 14.) számú OVB határozat ugyanis semmilyen indokolást nem tartalmaz arra nézve, hogy a hitelesíteni kívánt kérdés az Alkotmány idézett rendelkezésével milyen kapcsolatban van, és mely nemzetközi szerzõdésbõl eredõ, mely kötelezettségeket érinti, illetve mely kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmát módosítaná. Ebbõl eredõen az Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontjának a 28/C. (5) bekezdés b) pontra történõ kijavítása önmagában is jogszabályt sért, mivel az ilyen módon történõ kijavításnak elírás hiányában a kifogástevõk szerint nem volt helye. A kifogással élõk érvelése szerint a 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatnak a jogorvoslat benyújtására vonatkozó rendelkezése jogszabálysértõ, mivel az OVB-nek nincs lehetõsége arra, hogy az eredeti, a 355/2009. (VIII. 14.) számú határozatban foglalt határidõ feléledjen, azt még az OVB sem hosszabbíthatja meg. Kifejtették továbbá, hogy az OVB határozata elleni kifogás csak az aláírásgyûjtõ ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos OVB döntés ellen nyújtható be. Az OVB 359/2009. (IX. 10.) számú határozatában nem az aláírásgyûjtõ ív, illetve a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntést hozott, hanem a korábban álláspontja szerint elírt határozatát javította ki, ezért a kijavító határozat ellen kifogás nem nyújtható be. A kifogástevõk érvelése szerint súlyos jogsértést követett el az OVB azzal is, hogy a Ve (2) bekezdése szerinti nyolc napos közzétételi kötelezettségének határidõben nem tett eleget, mivel az OVB 359/2009. számú határozata szeptember 10-én azaz a határozat meghozatalát követõ nyolc napon túl jelent meg a Magyar Közlönyben. Mindezekre tekintettel kifogásukban kérték az Alkotmánybíróságot, hogy az OVB 359/2009. (IX. 10.) számú határozatát az eljárásjogi jogszabályok megsértése miatt semmisítse meg, és a nyilvánosságra vonatkozó szabályok betartásával, valamint a kezdeményezõk nyilatkozattételi jogának biztosításával utasítsa az OVB-t új eljárás lefolytatására. A kifogástevõk a fent ismertetett kifogást tartalmazó kérelmükben egyben alkotmányjogi panasszal éltek a Legfelsõbb Bíróság Kvk. I /2009/2. sorszámú végzésével szemben, továbbá utólagos normakontrollra irányuló indítványt, valamint mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványt is elõterjesztettek. Kérték az Alkotmánybíróságot, hogy a 359/2009. (IX. 10.) számú OVB határozat ellen benyújtott kifogásuk elbírálása elõtt bírálja el az alkotmányjogi panaszra, valamint az utólagos normakontrollra, illetve a mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenesség megállapítására irányuló indítványukat. Az Alkotmánybíróság ez utóbbi indítványokat az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjérõl és annak közzétételérõl szóló, módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü. határozat (ABK január, 3.; továbbiakban: Ügyrend) 28. (2) bekezdése alapján jelen eljárástól elkülönítette és külön eljárásban bírálja el. Az Alkotmánybíróság az OVB két említett határozata ellen benyújtott kifogásokat szoros összefüggésükre tekintettel az Ügyrend 28. (1) bekezdése alapján egyesítette, és a Ve (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelõen jelen eljárásban soron kívül bírálta el. II. A kifogások elbírálásánál figyelembe vett jogszabályok: 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: 28/B. (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. (5) Az Országgyûlés feloszlatása elõtt a köztársasági elnök köteles kikérni a miniszterelnöknek, az Országgyûlés elnökének és az Országgyûlésben képviselettel rendelkezõ pártok képviselõcsoportjai vezetõinek véleményét. 28/C. (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: ( ) b) hatályos nemzetközi szerzõdésbõl eredõ kötelezettségekrõl, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról. 70/K. Az alapvetõ jogok megsértése miatt keletkezett igények, továbbá a kötelességek teljesítésével kapcsolatban hozott állami döntések elleni kifogások bíróság elõtt érvényesíthetõk.
6 1022 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám 2. A Ve. érintett rendelkezései: 29/B. (1) A választási bizottság határozattal dönt. A határozatot meghozatala napján írásba kell foglalni. (2) A határozatnak tartalmaznia kell a) a választási bizottság megnevezését, a határozat számát, b) a kérelmezõ nevét és lakóhelyét (székhelyét), c) az ügy tárgyának megjelölését, d) a rendelkezõ részben a választási bizottság döntését, a fellebbezés (bírósági felülvizsgálat iránti kérelem) lehetõségérõl való tájékoztatást, e) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, a kérelmezõ által megjelölt, de mellõzött bizonyítást és a mellõzés indokait, valamint azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a választási bizottság a határozatot hozta. (3) Ha a határozatban név-, szám- vagy más elírás van, a választási bizottság a hibát kérelemre vagy hivatalból kijavíthatja. A számítási hibát tartalmazó határozat kijavítására csak akkor kerülhet sor, ha a számítási hiba kijavítása nem hat ki az ügy érdemére (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz címezve az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (2) Az Országgyûlés népszavazást elrendelõ, valamint kötelezõen elrendelendõ népszavazás elrendelését elutasító határozata elleni kifogást a határozat közzétételét követõ nyolc napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz címezve az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. Az Országos Választási Bizottság a kifogás benyújtásáról haladéktalanul tájékoztatja az Országgyûlés elnökét, a népszavazást elrendelõ határozat elleni kifogásról a köztársasági elnököt is. (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetõleg az Országgyûlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetõleg az Országgyûlést új eljárásra utasítja. III. A kifogások nagyobb részben nem megalapozottak. 1. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásban az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. 2. Az OVB a 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozatát annak az indokolásban tévesen feltüntetett Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontján szövegrészében az OVB 359/2009. (IX. 10.) számú határozatával kijavította. Így az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a 355/2009. (VIII. 14.) számú OVB határozat elleni kifogás a kijavításra vonatkozó részében okafogyottá vált, ezért az eljárást e tekintetben az Ügyrend 31. e) pontja alapján megszüntette. 3. A kifogástevõk a 355/2009. (VIII. 14.) számú OVB határozat ellen benyújtott kifogásukban a határozat jogszabálysértõ voltát az Alkotmány 70/K. -ára, illetve arra hivatkozással is állították, hogy az nem tesz eleget a Ve. 29/B. (2) bekezdés e) pontjában foglalt indokolási kötelezettségnek. Tekintettel arra, hogy az OVB a 355/2009. (VIII. 14.) számú határozatát a 359/2009. (IX. 10.) OVB határozatával kijavította, és a Magyar Közlönyben szeptember 10-én közzétette, az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálását a javított, 359/2009 (IX. 10.) OVB határozatra nézve végezte el. Az OVB 359/2009. (IX. 10.) számú határozatában azon érveléssel állapította meg, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében rögzített egyértelmûség követelményének, mivel a népszavazásra szánt kérdésre a választópolgárok nem tudnának egyértelmû választ adni, miután az Alkotmány hivatkozott szakasza általánosságban utal az alapvetõ jogokra és kötelességekre, ezért abból pontosan nem derül ki, mely alapjogok megsértése miatt keletkezett igények és kötelezettségek teljesítésével kapcsolatos állami döntések elleni kifogások lennének a népszavazás tárgyai. Az Alkotmánybíróság a Ve ában meghatározott hatáskörében jogorvoslati fórumként az OVB kifogással támadott határozatát vizsgálja felül. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatának a fentiekben ismertetett indokolásában foglaltakkal egyetértve a kifogást ebben a részében nem találta megalapozottnak. 4. A kifogástevõk a kijavító határozat jogszabálysértõ voltát több szempontból is állították. Így érvelésük szerint jogszabálysértést követett el az OVB azzal, hogy a kijavított határozat szövegét teljes terjedelmében közzétette, ez ugyanis a határozat mintegy kicserélését eredményezte. Az Alkotmánybíróság a kifogást abban a részében, amely a kijavító határozat jogszabálysértõ voltát annak kicserélésére tekintettel állította, nem találta megalapozottnak. A Ve. 29/B. (3) bekezdése értelmében [h]a a határozatban név-, szám-, vagy más elírás van, a választási bizottság a hibát kérelemre vagy hivatalból kijavíthatja. A számítási hibát tartalmazó határozat kijavítására csak akkor kerülhet sor, ha a számítási hiba kijavítása nem hat ki az ügy érdemére. Sem ezen rendelkezés, sem a Ve. más rendelkezése nem szabályozzák a kijavítás módját. A Ve.
7 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI /B. (1) bekezdése határozati formát ír elõ a választási bizottság részére, ugyanakkor nincs akadálya annak, hogy a határozati formában történõ kijavítás a kijavított határozat újra közlésével történjen, mivel a határozat ismételt közzététele a döntés könnyebb megértését segíti elõ. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint alaptalan a kifogásnak a határozat kicserélésére vonatkozó hivatkozása, mivel a kijavított határozat rendelkezõ részébõl egyértelmûen kiderül, hogy a kijavítás az elírt határozat indokolásának csupán meghatározott szövegrészére, nem annak egész terjedelmére vonatkozik. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a kifogást ebben a részében elutasította. 5. Kifogással támadták továbbá a 355/2009. (VIII. 14.) OVB határozatnak az Alkotmány 28. (5) bekezdés b) pontját tartalmazó szövegének az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés b) pontjára történõ kijavítását is, arra alapítva a jogszabálysértést, hogy a határozat indokolása nem tartalmazza a hitelesíteni kívánt kérdés és az Alkotmány idézett rendelkezése kapcsolatát. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az OVB a határozat indokolása alapján döntését arra alapította, hogy a hitelesítendõ kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében foglalt egyértelmûségi követelménynek. A határozat indokolásának II. pontja a jogszabályi hivatkozások között úgy jelöli meg az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés b) pontját, hogy arra vonatkozó jogi érvelést a határozat indokolása nem tartalmaz. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor vizsgálata során nem talált összefüggést a kifogással élõk által hitelesíteni kívánt kérdés és a határozat indokolásában megjelölt, az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés b) pontjában foglaltak között. Az Alkotmánybíróság megjegyzi, hogy a Ve a folytán alkalmazandó 29/B. (2) bekezdés e) pontja értelmében az OVB határozatának tartalmaznia kell az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat, a kérelmezõ által megjelölt, de mellõzött bizonyítást és a mellõzés indokait, valamint azokat a jogszabályhelyeket, amelyek alapján a választási bizottság a határozatot hozta. Az Alkotmánybíróság mindezekre tekintettel megállapította, hogy az OVB határozatok kötelezõ tartalmára vonatkozó rendelkezésekbõl az is következik, hogy mást (akár a határozat indokolása szempontjából nem releváns jogszabályhelyek megjelölését) az OVB határozatai nem tartalmazhatnak. Ezért az Alkotmánybíróság az OVB határozat indokolása említett jogszabályhelyi hivatkozásának helybenhagyását mellõzte és azt a jelen határozatában foglalt indokok alapján hagyta helyben. 6. A kifogástevõk az OVB 359/2009. (IX. 10.) számú határozatával összefüggésben a jogszabálysértést arra hivatkozással is állították, hogy az OVB megsértette a Ve (2) bekezdésben foglalt nyolc napos közzétételi kötelezettségét. A Ve (2) bekezdése szerint az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos határozatát nyolc napon belül kell közzé tenni a Magyar Közlönyben. A jogalkotásról szóló évi XI. törvény 57. (1) bekezdése értelmében a Magyar Közlöny a Magyar Köztársaság hivatalos lapja; míg a kijavító OVB határozat aláírásakor hatályban volt, a Miniszterelnöki Hivatalt vezetõ miniszter feladatés hatáskörérõl szóló 29/2008. (II. 19.) Korm rendelet 4. (1) bekezdésének d) pontja értelmében a Miniszterelnöki Hivatalt vezetõ miniszter felel (a kormányzati tevékenység összehangolásáért való felelõssége körében) a jogszabályok és más jogi aktusok kihirdetéséért, illetve közzétételéért; továbbá a 6. (4) bekezdésének b) pontja alapján a miniszter (a kormányprogram megvalósításának stratégiai irányításáért való felelõssége keretében) a jogszabályok és más jogi aktusok kihirdetésével, illetve közzétételével összefüggésben ellátja (többek között) a Magyar Közlöny szerkesztését. Az Alkotmánybíróság jelen határozata Indokolásának III. pontjában már kifejtette, hogy a Ve (1) bekezdése szerint a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás, melynek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásban az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Ugyanakkor a kérelemnek az OVB határozat nyolc napon túli közzétételére vonatkozó, jogszabálysértõ voltát állító része nem tartozik az Alkotmánybíróság hatáskörébe, mivel az OVB határozat közzététele a fentiek szerint nem az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásnak a része, s az nem az OVB, hanem a kifogásolt OVB határozatok közzétételekor a Miniszterelnöki Hivatalt vezetõ miniszter, illetve a Magyar Közlöny szerkesztõségének feladata volt. A Ve (2) bekezdésének címzettje tehát nem az OVB, hanem a közigazgatás szervei (OVI, MK szerkesztõsége). 7. Az Alkotmánybíróság a kifogásnak azt a részét, amely a határozat jogszabálysértõ voltát a jogorvoslat benyújtására vonatkozóan állította, szintén nem találta alkalmasnak az OVB határozat megsemmisítésére, azért az Alkotmánybíróság a kifogást e tekintetben is elutasította. Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint ugyanis azzal, hogy az OVB határozata a hibás alaphatározattal szemben a kijavított határozat közzétételétõl számítva tette lehetõvé a jogorvoslatot, senkinek a jogát nem sértette, sõt a kifogással élni kívánók kedvezõbb helyzetbe kerültek, mivel a kifogás benyújtására nyitva álló határidõ ezzel hosszabb lett. Az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak a kifogásnak azt az állítását sem, amely szerint a kijavított határozat ellen kifogás jogszerûen nem nyújtható be. Ezzel szemben a Ve (1) bekezdése értelmében az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése ellen
8 1024 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám lehet kifogással élni. A Ve. 29/B. (3) bekezdése alapján a számítási hibát tartalmazó határozat kijavítására csak akkor kerülhet sor, ha a számítási hiba kijavítása nem hat ki az ügy érdemére, ugyanakkor nem zárható ki az, hogy más esetben történõ elírás (különösen szám- vagy más elírás) javításával maga a határozat tartalma változik, amely ellen kifogás csak a kijavítást követõen nyújtható be. Mindezek alapján az Alkotmánybíróság a kifogást ebben a részében is elutasította. Az Alkotmánybíróság a határozat Magyar Közlönyben történõ közzétételét az OVB határozat Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 6. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., elõadó Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 886/H/2009. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 417/2009. (X. 29.) számú határozatában a magánszemélyek által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: [e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság alkotmányjogi panasz esetén az indítványban foglalt valamennyi kérdés elbírálásáról önálló határozatban döntsön? 2. Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény 13. (1) bekezdésében megfogalmazott követelménynek, mert nem egyértelmû a valamennyi kérdés kitétel, valamint azt a látszatot kelti, hogy az alkotmányjogi panaszkérdéseket tartalmaz. 3. A kifogást tevõk kérik az OVB határozat megsemmisítését, és az OVB új eljárásra való utasítását. Álláspontjuk szerint a kezdeményezés egyértelmû, mert az alkotmányjogi panaszt megfogalmazó indítványok szétszedésének tilalmát fogalmazza meg. Ezekben az ügyekben az Alkotmánybíróság az indítványban megfogalmazott kérelmeket szétszedi, és nem az alkotmányjogi panaszról (azaz arról, hogy az adott egyedi ügyben hozott bírósági határozat mennyiben érinti a fél alkotmányos jogait), hanem a jogszabályok alkotmányellenességérõl dönt. A jogállamiság elvébe ütközik, ha az indítványozó nem tudja, hogy a testület alkotmányjogi panaszát miként önálló vagy más ügyekkel összevont határozatban fogja elbírálni. 156/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 417/2009. (X. 29.) számú OVB határozatát helybenhagyja. II. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság fel-
9 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 1025 adatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]. 2. Az Alkotmánybíróság elõzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben elõterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat a törvényes határidõn belül [Ve (1) bekezdés], és a kifogásra elõírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. (2) bekezdés] megfelelõen nyújtották be: a kifogásolt OVB határozat a Magyar Közlöny évi 152. számában, október 29-én jelent meg, a kifogást pedig november 10-én terjesztették elõ az OVB-nél. Ebbõl következõen a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas. 3. Az OVB határozatában megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében foglalt egyértelmûség követelményének. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak, ezért a 417/2009. (X. 29.) OVB határozatot az abban foglalt indokok helyességére tekintettel, azonos indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 6. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., elõadó Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 1186/H/2009. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában 157/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 438/2009. (XI. 20.) OVB határozatát helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Magánszemélyek október 21-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából. Az aláírásgyûjtõ íven az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés törvényt alkosson arról, hogy az Országos Választási Bizottság állásfoglalásait, határozatait és a testületi ülésen született egyéb döntéseit, valamint az elnökére átruházott hatáskörben hozott határozatokat a Határozatok Tára hivatalos lapban kell nyilvánosságra hozni?. Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését a 438/2009. (XI. 20.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelmûség követelményének. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem egyértelmû sem a választópolgárok, sem a jogalkotó számára. Az OVB indokolása szerint a kérdés azért nem felel meg az egyértelmûség követelményének, mert nem állapítható meg pontosan, hogy mely határozatok közzétételét kellene törvényben elõírni. A kérdésnek a valamint az elnökére átruházott hatáskörben hozott határozatokat szövegrészét kétféleképpen is lehet érteni. Az egyik értelmezés szerint a testületnek az átruházásról szóló határozatait kellene közzétenni (ezt támasztja alá a második tagmondatra is kiterjesztett birtokos szerkezet), a másik értelmezés szerint az elnök által átruházott hatáskörben hozott döntéseket kellene közzétenni. Ez a nyelvtanilag pontatlan megfogalmazás megzavarhatja a választópolgárokat és nem egyértelmû a törvényhozó számára sem.
10 1026 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám 2. A kezdeményezõk a választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny évi 164. számában, november 20-án jelent meg. A kifogás a törvényes határidõn belül, december 1-jén érkezett az OVB-hez, december 2-án az Alkotmánybírósághoz. A kifogást tevõk szerint az OVBh. jogszabálysértõ, a kérdés hitelesítését nem lehetett volna megtagadni. Arra hivatkoznak, hogy az OVB szerint a kérdés a választópolgárok és a jogalkotó számára nem egyértelmû, szerintük viszont a kérdés legfeljebb az OVB tagjai számára nem érthetõ. Úgy vélik, az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. -ában megfogalmazott tényállás megállapítási, valamint a Ve. 29/B. (2) bekezdés e) pontjában megfogalmazott indokolási kötelezettségének. A kifogást tevõk nem értenek egyet az OVBh.-nak azzal a részével sem, mely szerint a valamint az elnökére átruházott hatáskörben hozott határozatokat szövegrész kétféleképpen értelmezhetõ. Mivel az OVB nem vett igénybe nyelvész szakértõt, és a kifogást tevõk nem fogadják el az OVB kompetenciáját nyelvészeti kérdésekben, ezért kérik az Alkotmánybíróságtól nyelvész szakértõ kirendelését és igénybe vételét. Mindezekre tekintettel a kifogást tevõk kérték az OVBh. megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. Kérték továbbá azt is, hogy az Alkotmánybíróság a kifogás elbírálásakor mellõzze az indítványozókkal szemben táplált szubjektív érzéseket, valamint az OVB és az Alkotmánybíróság tegye közzé kifogásukat a honlapján. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 6. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., elõadó Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 1297/H/2009. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában 158/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! II. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.]. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 479/2009. (XII. 11.) OVB határozatát helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Magánszemélyek november 24-én országos népszavazási kezdeményezés tárgyában aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtották be az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) hitelesítés céljából.
11 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 1027 Az aláírásgyûjtõ íven az alábbi kérdés szerepelt: Egyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény 10. c) pontjának és a 13. (1) bekezdésének hatályon kívül helyezése tárgyában?. Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését a 479/2009. (XII. 11.) OVB határozatával (a továbbiakban: OVBh.) az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. c) pontja alapján megtagadta arra hivatkozva, hogy a népszavazásra feltenni szánt kérdés nem felel meg az Nsztv. 13. (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelmûség követelményének. Az OVB álláspontja szerint a népszavazásra feltenni kívánt kérdésnek mind a választópolgár, mind a jogalkotó számára egyértelmûnek kell lennie, az adott kérdés azonban nem az, továbbá nem várható el a választópolgároktól, hogy pontosan és mélyrehatóan ismerjék a kérdésben megfogalmazott jogszabályhelyeket, azok tartalmát, valamint hatályon kívül helyezésük esetleges következményeit. 2. A kezdeményezõk a választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogást nyújtottak be az Alkotmánybírósághoz az OVBh. ellen, kérve annak megsemmisítését és az OVB új eljárásra utasítását. A kifogással érintett határozat a Magyar Közlöny évi 180. számában, december 11-én jelent meg. A kifogás december 22-én, vagyis a törvényes határidõn belül érkezett az OVB-hez. A kifogást tevõk szerint az OVBh. jogszabálysértõ, szerintük a népszavazási kérdés hitelesíthetõségének egyetlen korlátja van, ez pedig a törvényesség. Álláspontjuk szerint sem az Alkotmány, sem a Ve., sem pedig az Nsztv. nem ismeri a célszerûségi, indokoltsági, vagy jogrendszerbe illeszthetõségi stb. kritériumokat, mint a hitelesítés követelményeit. A kifogást tevõk szerint ugyanis az Nsztv. 13. (1) bekezdése nem keletkeztet olyan kötelezettséget a kérdés megfogalmazója számára, hogy a kérdésben a jogrendszert, vagy a jogintézmény helyébe lépõ új szabályozást bemutassa. Jogszabálysértõnek tartják az OVBh.-t abból a szempontból is, hogy az OVB nem tett eleget a Ve. 29/A. -ában megfogalmazott tényállás megállapítására vonatkozó, valamint a Ve. 29/B. (2) bekezdés e) pontjában rögzített indokolási kötelezettségének, mert maga sem idézte határozatában a kérdésben foglalt törvényi rendelkezést. Hivatkoznak továbbá a jogszabályok ismeretének vélelmére, amely alapvetõ jogbiztonsági követelmény, ahogy erre szerintük az Alkotmánybíróság is számos határozatában rámutatott. II. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342.]. 2. Az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve az Alkotmánybíróság a kifogást nem találta megalapozottnak, és az OVBh.-t az abban foglalt indokok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 6. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., elõadó Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 1422/H/2009. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában 159/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tár-
12 1028 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám gyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 14/2010. (I. 14.) OVB határozatát helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás 1. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 14/2010. (I. 14.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevõ december 17-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Akarja-e Ön, hogy törvény tiltsa meg a Magyarországon megkötött, de a törvény hatálybalépéséig le nem törlesztett, forint alapú, ingatlan vásárlási célú hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) teljes hiteldíj mutatója értékének bárminemû egyoldalú módosítását? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény 13. (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelmûség követelményének. Az OVB szerint a jogszabályi rendelkezések alapján a hitelintézet a teljes hiteldíj mutató (a továbbiakban: THM) értékét önmagában nem, csak az azt meghatározó egyes elemeket tudja módosítani. A kérdés megfogalmazása emiatt megtévesztõ a választópolgárok számára. Nem egyértelmû a kérdés alapján az sem, hogy az abban megfogalmazott tilalom, csak a THM módosításának lehetõségét zárja-e ki vagy bárminemû, akár az ügyfelek számára kedvezõ szerzõdésmódosítást is. A választópolgároknak így az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elvetésérõl. Az OVB megállapította továbbá, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelmûen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Azt, hogy törvény feltétel nélkül tiltsa meg az egyoldalú szerzõdésmódosítás lehetõségét, vagy pedig zárja ki azt, hogy a szerzõdõ felek a hitelszerzõdésben megállapodjanak a pénzpiaci változások esetére annak feltételeit is meghatározva az egyoldalú szerzõdésmódosítás lehetõségében. Mindezek alapján az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányán lévõ kérdés hitelesítését megtagadta. A kifogástevõ álláspontja szerint a THM bárminemû egyoldalú módosítására vonatkozó törvényi tilalomról szóló kérdés egyértelmû a törvényalkotás számára. A kifogástevõ hangsúlyozta továbbá, hogy a bárminemû módosítás minden kedvezõ vagy kedvezõtlen egyoldalú módosítás lehetõségét kizárja. Ezért a kifogástevõ kezdeményezte az OVBh. megsemmisítését. 2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 14/2010. (I. 14.) OVB határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 7. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 104/H/2010. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában
13 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI /2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 13/2010. (I. 14.) OVB határozatát helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás 1. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése alapján kifogás érkezett az Alkotmánybírósághoz az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 13/2010. (I. 14.) OVB határozata (a továbbiakban: OVBh.) ellen. A kifogástevõ december 17-én országos népszavazás kezdeményezésére irányulóan aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát nyújtotta be, amelyen az alábbi kérdés szerepelt: Akarja-e Ön, hogy törvény tiltsa meg a hatálybalépését követõen Magyarországon megkötött, forint alapú, ingatlan vásárlási célú hitelek (ideértve az ingatlanra kötött jelzáloghiteleket is) teljes hiteldíj mutatója értékének bárminemû egyoldalú módosítását? Az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta. Az OVBh. indokolása megállapította, hogy a népszavazásra feltenni kívánt kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény 13. (1) bekezdésében a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelmûség követelményének. Az OVB szerint a jogszabályi rendelkezések alapján a hitelintézet a teljes hiteldíj mutató (a továbbiakban: THM) értékét önmagában nem, csak az azt meghatározó egyes elemeket tudja módosítani. A kérdés megfogalmazása emiatt megtévesztõ a választópolgárok számára. Nem egyértelmû a kérdés alapján az sem, hogy az abban megfogalmazott tilalom, csak a THM módosításának lehetõségét zárja-e ki vagy bárminemû, akár az ügyfelek számára kedvezõ szerzõdésmódosítást is. A választópolgároknak így az eredményes népszavazás következményeinek ismerete hiányában kellene dönteniük a kérdés támogatásáról vagy elvetésérõl. Az OVB megállapította továbbá, hogy a kérdés alapján a választópolgárok nem tudják egyértelmûen eldönteni, hogy milyen jogalkotást támogatnak szavazataikkal. Mindezek alapján az OVB az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányán lévõ kérdés hitelesítését megtagadta. A kifogástevõ álláspontja szerint a THM bárminemû egyoldalú módosítására vonatkozó törvényi tilalomról szóló kérdés egyértelmû a törvényalkotás számára. A kifogástevõ hangsúlyozta továbbá, hogy a bárminemû módosítás minden kedvezõ vagy kedvezõtlen egyoldalú módosítás lehetõségét kizárja. Ezért a kifogástevõ kezdeményezte az OVBh. megsemmisítését. 2. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróságnak a kifogás alapján lefolytatott eljárása jogorvoslati eljárás. Ennek során az Alkotmánybíróság alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban a beérkezett kifogás keretei között azt vizsgálja, hogy az aláírásgyûjtõ ív és a népszavazásra szánt kérdés megfelel-e a jogszabályi feltételeknek, és hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában foglalt indokolással egyetértve a kifogást nem találta megalapozottnak. Ezért a 13/2010. (I. 14.) OVB határozatot az abban foglalt indok helyességére tekintettel, azonos indok alapján helybenhagyta. Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 7. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., elõadó Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 105/H/2010. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában
14 1030 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám 161/2010. (IX. 8.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya, és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogás alapján meghozta az alábbi határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 91/2010. (II. 11.) OVB számú határozatát helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: OVB) országos népi kezdeményezés aláírásgyûjtõ ívének hitelesítés céljából benyújtott mintapéldánya az alábbi kérdést tartalmazza: Kívánja-e Ön, hogy az Országgyûlés napirendjére tûzze a köztársasági elnök megválasztása módjának kérdését, miszerint az elnökválasztás jogkörét a jövõben már közvetlenül a választópolgárok közössége, vagy továbbra is az Országgyûlés gyakorolja? Az OVB 91/2010. (II. 11.) OVB számú határozatában megállapította, hogy az aláírásgyûjtõ ív a törvényben meghatározott formai, valamint a megtárgyalásra javasolt kérdésre vonatkozó tartalmi követelményeknek eleget tesz, ezért az aláírásgyûjtõ ív mintapéldányát hitelesítette. Az OVB határozatának indokolása szerint a határozat az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 2. -án, valamint a választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 117. (1) bekezdésén, és án alapul. Az OVB kifogásolt határozata a Magyar Közlöny évi 16. számában február 11-én jelent meg, a kifogást február 18-án, a törvényes határidõn belül terjesztették elõ. 2. A kifogástevõ álláspontja szerint a népi kezdeményezés nem felel meg az Alkotmány 28/B. (1) bekezdésében foglalt követelménynek, amely szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Érvelése szerint maga az Alkotmány választja ketté az Országgyûlés alkotmányozó és törvényalkotási hatáskörét, amikor is 19. (3) bekezdése külön pontokban rögzíti a két, egymástól minõségileg különbözõ hatáskört. A népi kezdeményezés pedig alkotmányozásra nem, hanem csak törvényhozási jogkörre vonatkozhat. Nézete szerint az alkotmányozó hatalom korlátozhatatlansága, mindenek feletti szuverenitása és védelme nem csak azt jelenti, hogy az alkotmányozó hatalom nem kötelezhetõ meghatározott tartalmú döntés meghozatalára (országos népszavazás), hanem azt is, hogy nem kötelezhetõ meghatározott kérdéskörben való tárgyalásra és határidõben történõ döntéshozatalra (országos népi kezdeményezés). Az alkotmányozó hatalom cselekvési szabadsága abszolút, és korlátozása mértékétõl függetlenül nem lehetséges. II. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozatala során a következõ jogszabályokat vette alapul: 1. Az Alkotmány indítvánnyal érintett rendelkezései: 19. ( ) (2) Az Országgyûlés a népszuverenitásból eredõ jogait gyakorolva biztosítja a társadalom alkotmányos rendjét, meghatározza a kormányzás szervezetét, irányát és feltételeit. (3) E jogkörében az Országgyûlés a) megalkotja a Magyar Köztársaság Alkotmányát; b) törvényeket alkot; ( ) 28/B. (1) Országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. 28/C. ( ) (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: ( ) d) az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl, 28/D. Országos népi kezdeményezést legalább választópolgár nyújthat be. Az országos népi kezdeményezés arra irányulhat, hogy az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdést az Országgyûlés tûzze a napirendjére. Az országos népi kezdeményezésben megfogalmazott kérdést az Országgyûlés köteles megtárgyalni. 29/A. (1) A köztársasági elnököt az Országgyûlés öt évre választja. 2. Az Nsztv. rendelkezései: 2. Az aláírásgyûjtõ ívek mintapéldányát az aláírásgyûjtés megkezdése elõtt hitelesítés céljából be kell nyújtani az Országos Választási Bizottsághoz. 4. (1) Az Országos Választási Bizottság gondoskodik a népszavazás kitûzésére irányuló állampolgári kezdeményezés, illetõleg a népi kezdeményezés aláírásainak ellenõrzésérõl.
15 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI A népi kezdeményezésnek pontosan és egyértelmûen tartalmaznia kell a megtárgyalásra javasolt kérdést. 18. Az Országos Választási Bizottság akkor tagadja meg az aláírásgyûjtõ ív hitelesítését, ha a) a kérdés nem tartozik az Országgyûlés hatáskörébe, b) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, c) az aláírásgyûjtõ ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek. 3. A Ve.-nek az országos népi kezdeményezésre irányuló aláírásgyûjtõ ív hitelesítésére vonatkozó szabályai: 117. (1) Az Országos Választási Bizottság a jogszabályi feltételeknek megfelelõ aláírásgyûjtõ ívet, illetõleg kérdést a benyújtástól számított harminc napon belül hitelesíti (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz címezve az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetõleg az Országgyûlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetõleg az Országgyûlést új eljárásra utasítja Az országos népi kezdeményezés során a és a 130. (1) és (3) bekezdésének rendelkezéseit kell megfelelõen alkalmazni. III. A kifogás nem megalapozott. Az Alkotmánybíróságnak a jelen ügyben irányadó hatáskörét az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontjában foglaltaknak megfelelõen a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatai ellen benyújtott kifogások elbírálása során kialakította következetes gyakorlatát. Az Alkotmánybíróság a kifogás alapján lefolytatott jogorvoslati eljárásban azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve. 77. (2) bekezdésének a) c) pontjaiban, illetve 130. (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el. Eljárása során az Alkotmánybíróság e feladatát alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el. [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.] Az Alkotmány 29/A. (1) bekezdése szerint a köztársasági elnököt az Országgyûlés öt évre választja. Az Alkotmánybíróság korábbi határozatának megállapítása szerint az országos népszavazás nem irányulhat az Alkotmány akárcsak burkolt módosítására sem [2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 37.]. Az Alkotmány 28/C. (5) bekezdésének d) pontja kizárja a népszavazás lehetséges tárgyköreibõl az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi kérdéseket. Jelen ügyben azonban a köztársasági elnök megválasztásának módjára vonatkozó kérdés Országgyûlés általi megvitatása nem népszavazás, hanem országos népi kezdeményezés tárgya. Az Alkotmánybíróság korábbi határozataiban már megállapította, hogy az Országgyûlést a népi kezdeményezés nem köti oly módon, mint a legalább választópolgár kezdeményezésére elrendelt ügydöntõ és eredményes népszavazás alapján hozott döntés [Alkotmány 28/C. (3) bekezdés]. Az eredményes népszavazással hozott döntés az Országgyûlés Alkotmány 19. (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörének az Alkotmányban rögzített korlátozása: az Országgyûlés köteles az eredményes népszavazásból következõ döntéseket meghozni. Népi kezdeményezés esetén ezzel szemben az Országgyûlésnek a kérdés napirendre tûzésére, megtárgyalására és döntéshozatalra van kötelezettsége, de ennek a döntésnek a tartalmát a népi kezdeményezés nem köti meg. Éppen ezért a népi kezdeményezésnek mindaddig, amíg az alkotmányosság keretében marad ellentétben a népszavazással az Alkotmányban megfogalmazott tárgyköri korlátja nincs, és a kérdésnek nem kell konkrét jogalkotási kötelezettséget megfogalmaznia. A népi kezdeményezésbõl csupán törvényhozási kérdésben való vita és döntés következik. Így a népi kezdeményezés aláírásgyûjtõ ívén szereplõ kérdéssel szemben is mindössze annyi az elvárás, hogy törvényhozási tárgykörre vonatkozzon. [42/2002. (X. 11.) AB határozat (ABH 2002, 316, 318.)] Az Alkotmány 28/B. (1) bekezdése szerint országos népszavazás és népi kezdeményezés tárgya az Országgyûlés hatáskörébe tartozó kérdés lehet. Az alkotmányozásra vonatkozó, az Alkotmánybíróság által meghatározott eljárási és határozathozatali követelmények [30/1998. (VI. 25.) AB határozat, ABH 1998, 220, 234.] természetszerûleg csak az országgyûlési eljárásban értelmezhetõk, az Alkotmány 28/C. (5) bekezdésében felsorolt tiltó tárgykörök [ideértve a burkolt alkotmánymódosítás tilalmát is, ld.: 2/1993. (I. 22.) AB határozat, ABH 1993, 37.] csak az országos népszavazásra vonatkoznak, országos népi kezdeményezés akadályát nem jelentik. Minderre tekintettel a kifogást az Alkotmánybíróság nem találta megalapozottnak, és megállapította, hogy az OVB jogszerû döntést hozott, amikor az aláírásgyûjtõ íven megfogalmazott kérdést hitelesítette. Ezért a kifogást elutasította, és a 91/2010. (II. 11.) OVB határozatot helyben hagyta.
16 1032 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 7. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., elõadó Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 385/H/2010. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 142. számában 162/2010. (IX. 15.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak országos népszavazás aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának, illetve az azon szereplõ kérdés hitelesítésével kapcsolatban hozott határozata ellen benyújtott kifogások tárgyában meghozta a következõ határozatot: 1. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 101/2007. (III. 26.) OVB határozatát megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot új eljárásra utasítja. 2. Az Alkotmánybíróság a választási eljárásról szóló évi C. törvény 77. (2) bekezdésében meghatározott tartalmi követelményeknek meg nem felelõ kifogásokat érdemi vizsgálat nélkül visszautasítja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) a 101/2007. (III. 26.) OVB határozatával hitelesítette a Magyarok Világszövetsége által, országos népszavazás kezdeményezése céljából benyújtott aláírásgyûjtõ ívet. Az aláírásgyûjtõ íven az alábbi kérdés szerepelt: Akarja-e, hogy az Országgyûlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással kérelmére magyar állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségûnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar állampolgár, aki magyar nemzetiségét a évi LXII. tv. 19. szerinti»magyar igazolvánnyal«vagy a megalkotandó törvényben meghatározott egyéb módon igazolja?. Az OVB határozata a Magyar Közlöny évi 37. számában, március 29-én jelent meg. 2. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 130. (1) bekezdése szerint az OVB-nek az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet benyújtani. A határozat ellen a jogszabályi határidõn belül öt kifogást nyújtottak be. Az Alkotmánybíróság a kifogásokat azok tartalmi azonosságára tekintettel az Alkotmánybíróság ideiglenes ügyrendjérõl és annak közzétételérõl szóló, többször módosított és egységes szerkezetbe foglalt 2/2009. (I. 12.) Tü határozat (a továbbiakban: Ügyrend, ABK 2009, január, 3.) 28. (1) bekezdése alapján egyesítette és egy eljárásban bírálta el Az egyik kifogás elõterjesztõje felvetette, hogy ismeretei szerint a népszavazási kezdeményezés benyújtója nem is magyar állampolgár és nem is budapesti lakos. Kifogásolta, hogy a kezdeményezéssel a parlamenti pártok és a nem Magyarországon élõ magyarok sem értenek egyet, valamint, hogy a népszavazás a be nem heggedt sebeket újra feltépné. Végezetül az ország gazdasági helyzetére hivatkozott, jelezve, hogy nincs kb. ötmilliárd forint egy kétséges népszavazásra A másik kifogás benyújtója szerint az OVB határozata több szempontból is alkotmányellenes, az az Alkotmány 2. (1) bekezdésébe és 28/C. (5) bekezdés b) pontjába ütközik. Egyrészt azért, mert nemzetközi szerzõdésben vállalt kötelezettséget érint, az Európa Tanács keretében, november 6-án kelt, az állampolgárságról szóló Európai Egyezmény kihirdetésérõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Egyezmény) 5. (a diszkrimináció tilalma) és 9. (az állampolgárság visszaállítása) cikkeit. A kérdés ugyanis csak a Magyar Igazolvánnyal rendelkezõ személyekre vonatkozóan veti fel a magyar állampolgárság kedvezményes honosítással való megszerzésének lehetõségét, a Magyar Igazolvány megszerzésének lehetõsége azonban a korábbi magyar állami területek nem mindegyikére terjed ki (pl. Ausztria), és a Magyar Igazol-
17 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 1033 ványra nem jogosultak az állampolgárságukról önként lemondott személyek, ez az önkéntesség azonban álláspontja szerint az 1920-at követõ idõszakban kétséges volt. Ezzel szemben, mivel a Magyar Igazolvány birtokosa a népszavazás sikere után magyar állampolgár lesz, ha kérelmezi, így a kérdésben foglaltak eredményeként nem magyar nemzetiségû személyek is magyar állampolgársághoz jutnak. Kifejtette, hogy a kérdés nem is egyértelmû, ekként nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 10. c) pontjában és a 13. (1) bekezdésében foglaltaknak. A népszavazás eredményeként a megalkotandó törvény módjait meg lehet határozni úgy is, hogy senki nem lehet magyar állampolgár, vagy a Föld összes lakosa az lehet, továbbá azért mert a Magyar Igazolvány beszerzése már jelenleg is egy parttalan eljárás keretében történik, melyre több példát is hozott. Álláspontja szerint a magyar nyelvben használt fogalmak tartalma a törvényi korlátozások miatt nem esik egybe a nyelvtani fogalmakkal, és bizonyos, hogy a ( ) választók a kérdés nyelvtani értelmezése esetén nem tudnának olyan választ adni, amelybõl kiderülne a valódi szándékuk A harmadik kifogás szerint hazánk Alkotmánya tilt minden olyan kezdeményezést, amely a magyar nép egy részét szembeállítja a másikkal, és erre hivatkozással kezdeményezte az OVB határozatának megsemmisítését A negyedik kifogás benyújtói szerint az Alkotmány és az Nsztv. nem preferálják olyan népszavazási kérdés ismételt elfogadásának kötelezõségét, amelyben korábban már tényleges népszavazás volt. Kifogásolták továbbá, hogy a népszavazási kérdés az Egyezmény 5. cikkébe ütközik, mivel a kérdés a nemzetiségre (nemzeti hivatartozásra) mint egyetlen állampolgárságot automatikusan keletkeztetõ feltételre vonatkozik. A kifogás benyújtói sérelmezték azt is, hogy a kérdés nem egyértelmû. Megítélésük szerint a vagy a megalkotandó törvényben meghatározott egyéb módon igazolja fordulatból kifolyólag az Országgyûlés a népszavazást követõen az eredménytõl függetlenül, szabadon határozhatná meg annak tartalmát. A nem Magyarországon lakó szövegezés álláspontjuk szerint nem is értelmezhetõ, mert ennek a magyar jogalkotásban nincs jogi megfelelõje és a szövegezésbõl nem derül ki, hogy a magát magyar nemzetiségûnek valló nem magyar állampolgár beutazással turistaként vagy más engedéllyel (Pl. munkavállalás, tanulás,, gyógykezelés, családlátogatás stb.) tartózkodik-e Magyarországon, végül aggályos a népszavazási kérdés olyan megfogalmazása, amikor egy hatályban lévõ törvény rendelkezésére történik utalás, mivel ezáltal korlátozódik ( ) az Országgyûlés törvényalkotási joga Az ötödik kifogás is arra hivatkozott, hogy a kérdés nem felel meg az egyértelmûség követelményének, mivel a választópolgár és az Országgyûlés számára nem egyértelmû a kérdésbõl, hogy az a kedvezményes honosítás mely feltételei alól kíván felmentést adni. A törvényben megfogalmazott négy feltétel közül a népszavazási kérdésben csak a lakóhely megléte szerepel, ezért nem egyértelmû, hogy a magyar nemzetiség igazolása esetén valamennyi feltételtõl el kell-e tekinteni ( ) így a választó nem tud a népszavazáson egyértelmû akaratot nyilvánítani, és az Országgyûlés ( ) nem tudja majd, milyen jogalkotási kötelezettség terheli. 3. Az Alkotmánybíróság az eljárása során észlelte, hogy az OVB az adott ügyben olyan kérdés aláírásgyûjtõ ívét hitelesítette, melyben korábban, december 5-én már tartottak országos népszavazást. Erre tekintettel az Alkotmánybíróság a 94/2007. (XI. 22.) AB végzésével (a továbbiakban: AB végzés, ABH 2007, 1111.) június 15-éig felfüggesztette az eljárását, figyelemmel a 27/2007. (V. 17.) AB határozatban (ABH 2007, 343.) megállapított, az Nsztv. tekintetében fennálló, mulasztásban megnyilvánuló alkotmányellenességre. Ez utóbbi AB határozat szerint ugyanis alkotmányellenes helyzetet eredményezett, hogy az Országgyûlés nem szabályozta törvényben, ugyanabban a kérdésben mennyi idõn belül lehet kitûzni újabb népszavazást. Az Alkotmánybíróság felhívta az Országgyûlést, hogy jogalkotási feladatának december 31-éig tegyen eleget. A december 26-án hatályba lépett, a választási eljárásról szóló évi C. törvény, valamint az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény módosításáról szóló évi CLXXII. törvénnyel a jogalkotó a mulasztást pótolta, miszerint az eredményes ügydöntõ népszavazással hozott döntés az Országgyûlésre a népszavazás megtartásától ha a népszavazás törvényalkotási kötelezettséget keletkeztet, a törvény megalkotásától számított három évig kötelezõ [Nsztv. 8. (1) bekezdés]. Az AB végzésben meghatározott határidõ eltelt, ezért az Alkotmánybíróság az eljárását folytatta. II. 1. Az Alkotmány indítványokkal érintett rendelkezései: 2. (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. 6. (3) A Magyar Köztársaság felelõsséget érez a határain kívül élõ magyarok sorsáért, és elõmozdítja a Magyarországgal való kapcsolatuk ápolását. 7. (1) A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belsõ jog összhangját. 28/C. ( ) (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: ( ) b) hatályos nemzetközi szerzõdésbõl eredõ kötelezettségekrõl, illetve az e kötelezettségeket tartalmazó törvények tartalmáról,.
18 1034 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám 2. Az Nsztv. érintett rendelkezései: 10. Az Országos Választási Bizottság megtagadja az aláírásgyûjtõ ív hitelesítését, ha a) a kérdés nem tartozik az Országgyûlés hatáskörébe, b) a kérdésben nem lehet országos népszavazást tartani, c) a kérdés megfogalmazása nem felel meg a törvényben foglalt követelményeknek, d) ugyanazon tartalmú kérdésben három éven belül eredményes országos népszavazást tartottak, e) az aláírásgyûjtõ ív nem felel meg a választási eljárásról szóló törvényben foglalt követelményeknek. ( ) 13. (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. III. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítésének megtagadása során az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság e hatáskörében eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el feladatát [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]. Az Alkotmánybíróság az érdemi vizsgálat során megállapította, hogy az Országgyûlés május 26-án elfogadta a magyar állampolgárságról szóló évi LV. törvény (a továbbiakban: Ápt.) módosításáról szóló évi XLIV. törvényt, amely augusztus 20-án hatályba lépett. Az Ápt. új 4. (3) bekezdése értelmében kérelmére kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, akinek felmenõje magyar állampolgár volt vagy valószínûsíti magyarországi származását, és magyar nyelvtudását igazolja, feltéve, hogy a magyar jog szerint büntetlen elõéletû és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság elõtt büntetõeljárás nincs folyamatban, továbbá honosítása a Magyar Köztársaság közbiztonságát és nemzetbiztonságát nem sérti. E jogszabályi változásra tekintettel az Alkotmánybíróság a kifogások elbírálása elõtt megvizsgálta, hogy az Ápt. módosítása befolyásolja-e a népszavazásra szánt kérdés megítélését. Az Nsztv. 13. (1) bekezdése kimondja, hogy a népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. Az Alkotmánybíróság számos határozatában értelmezte a népszavazásra bocsátandó kérdéssel szemben támasztott egyértelmûség követelményét. Ezen határozataiban az Alkotmánybíróság kifejtette, hogy az egyértelmûség követelményének mind a választópolgárok, mind a jogalkotó tekintetében érvényesülnie kell. A választópolgárokat illetõen ez azt jelenti, hogy a népszavazásra szánt kérdésnek egyértelmûen megválaszolhatónak kell lennie. Ahhoz pedig, hogy a választópolgár a népszavazásra feltett kérdésre egyértelmûen tudjon válaszolni, az szükséges, hogy a kérdés világos és kizárólag egyféleképpen értelmezhetõ legyen, a kérdésre igen-nel vagy nem-mel lehessen felelni (választópolgári egyértelmûség). Az eredményes ügydöntõ népszavazással hozott döntés az Országgyûlés hatáskörének az Alkotmányban szabályozott korlátozása: az Országgyûlés köteles az eredményes ügydöntõ népszavazásból következõ döntéseket meghozni. Ezért a kérdés egyértelmûségének megállapításakor vizsgálni kell azt is, hogy a népszavazás eredménye alapján az Országgyûlés el tudja-e dönteni, hogy terheli-e jogalkotási kötelezettség, és ha igen milyen jogalkotásra köteles (jogalkotói egyértelmûség) [51/2001. (XI. 29.) AB határozat, ABH 2001, 392, 396.]. Az Alkotmánybíróság a jelen ügyben megállapította, hogy az Ápt. 4. (3) bekezdése egy új, kedvezményes honosítási lehetõséget teremtett meg, amelynek feltételei részben megegyeznek a népszavazási kezdeményezésben megfogalmazott honosítási feltételekkel. Az Alkotmánybíróság szerint az új jogi szabályozási környezetben a népszavazásra bocsátott kérdés nem felel meg sem a választópolgári egyértelmûség, sem a jogalkotói egyértelmûség követelményének. A megváltozott rendelkezések ismeretében a választópolgárok ugyanis nem tudják megítélni, hogy milyen tartalmú jogalkotást támogatnak szavazataikkal, és az Országgyûlés sem tudja eldönteni, hogy a népszavazás eredménye alapján terheli-e még további jogalkotási kötelezettség vagy sem. Az Alkotmánybíróság ezért a kérdés egyértelmûségének hiányára tekintettel a 101/2007. (III. 26.) OVB határozatot a Ve (3) bekezdése alapján megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította [lásd: 130/2008. (XI. 3.) AB határozat, ABH 2008, 1052,; 82/2009. (VII. 15.) AB határozat, ABH 2009, 779, ]. Tekintettel arra, hogy az Alkotmánybíróság az OVB határozatát a jogszabályi környezet jelentõs megváltozása következményeként, a kérdés egyértelmûségének hiányára tekintettel megsemmisítette és az OVB-t új eljárásra utasította, ezért az OVB határozatával szemben benyújtott kifogásokat a továbbiakban érdemben nem vizsgálta. 2. Az I. rész 2.1. és 2.3. pontjaiban ismertetett kifogások benyújtói az OVB határozattal szemben nem fogalmazták meg, hogy miért tartják jogszabálysértõnek és nem jelöltek meg azzal kapcsolatban konkrét jogsértést. A Ve. 77. (2) bekezdése a) és b) pontja szerint a kifogásnak tartalmaznia kell a jogszabálysértés megjelölését és annak bizonyítékait. A Ve. 77. (5) bekezdése szerint a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha az elkésett, vagy nem tartalmazza a 77. (2) bekezdés a) b) pontjában foglaltakat [85/2008. (VI. 13.) AB végzés, ABH 2008, 1553, 1554.]. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy e hivatkozott kifogások nem felelnek meg a törvényben elõírt követelményeknek, ezért azokat érdemi vizsgálat nélkül visszautasította.
19 9. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 1035 Az Alkotmánybíróság a határozat közzétételét az OVB határozatnak a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 14. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., elõadó Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k., Alkotmánybírósági ügyszám: 404/H/2007. Közzétéve a Magyar Közlöny évi 146. számában 163/2010. (IX. 15.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság által országos népszavazás kezdeményezésére irányuló aláírásgyûjtõ ív mintapéldánya és az azon szereplõ kérdés hitelesítése tárgyában hozott határozat ellen benyújtott kifogások alapján Dr. Bihari Mihály különvéleményével meghozta a következõ határozatot: Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság 418/2009. (X. 29.) OVB határozatát a jelen határozatban foglalt indoklással helybenhagyja. Az Alkotmánybíróság ezt a határozatát a Magyar Közlönyben közzéteszi. Indokolás I. 1. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) 418/2009. (X. 29.) számú határozatában a magánszemélyek által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában benyújtott aláírásgyûjtõ ív mintapéldányának hitelesítését megtagadta az alábbi kérdésben: [e]gyetért-e azzal, hogy az Országgyûlés alkosson törvényt arról, hogy az Alkotmánybíróság elnökét az Országgyûlés 4 évre válassza? 2. Az OVB határozata indokolásában megállapította, hogy a kérdés nem felel meg az országos népszavazásról és népi kezdeményezésrõl szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Nsztv.) 13. (1) bekezdésében megfogalmazott egyértelmûségi követelménynek, mert azt a látszatot kelti, mintha a jelenlegi szabályozás szerint is az Országgyûlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, holott az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 4. (2) bekezdése szerint az Alkotmánybíróság elnökét a tagok maguk közül választják meg. Az OVB továbbá megállapította, hogy a kérdés az Alkotmány módosítására irányul. A kérdésben az Országgyûlés választaná meg az Alkotmánybíróság elnökét, amit azért kellene az Alkotmányban szabályozni, mert a tagok megválasztásáról az alaptörvény 32/A. (4) bekezdése rendelkezik. 3. A kifogástevõk kérik az OVB határozat megsemmisítését és az OVB új eljárásra való utasítását. Álláspontjuk szerint a kérdés nem megtévesztõ. Az Nsztv. nem írja elõ, hogy a kérdésben az adott jogi helyzetrõl a választópolgárokat tájékoztatni kellene. Kifejtik továbbá, hogy az Alkotmány IV. fejezete nem tesz említést az Alkotmánybíróság elnökérõl, az Alkotmány 32/A. (4) bekezdése kizárólag a testület tagjairól rendelkezik. A kérdés az Alkotmány módosítását nem érinti, az Alkotmány 32/A. (6) bekezdése alapján megalkotott Abtv. 4. (2) bekezdésének megváltoztatását célozza. II. 1. Az Alkotmány felhívott rendelkezése: 28/C. (5) Nem lehet országos népszavazást tartani: (...) d) az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl. 2. Az Abtv. szerint: 4. (2) Az Alkotmánybíróság a tagjai közül három évre megválasztja az elnökét és helyettes elnökét, akik e tisztségre újraválaszthatók. Az újraválasztás nem érinti az Alkotmánybíróság tagjának megbízatási idejét. 3. Az Nsztv. vonatkozó rendelkezése: 13. (1) A népszavazásra feltett konkrét kérdést úgy kell megfogalmazni, hogy arra egyértelmûen lehessen válaszolni. 4. A választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) alkalmazott szabályai: 77. (2) A kifogásnak tartalmaznia kell a) a jogszabálysértés megjelölését,
20 1036 AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI 9. szám b) a jogszabálysértés bizonyítékait, (...) (5) Ha a kifogás elkésett, vagy nem tartalmazza a (2) bekezdés a) c) pontjában foglaltakat, a kifogást érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani. Ha a kifogás áttételére kerül sor, a kifogás határidõben történt benyújtásának vizsgálatakor azt az idõpontot kell figyelembe venni, amikor az elsõ választási bizottsághoz beérkezett (1) Az Országos Választási Bizottságnak az aláírásgyûjtõ ív, illetõleg a konkrét kérdés hitelesítésével kapcsolatos döntése elleni kifogást a határozat közzétételét követõ tizenöt napon belül lehet az Alkotmánybírósághoz címezve az Országos Választási Bizottsághoz benyújtani. (...) (3) Az Alkotmánybíróság a kifogást soron kívül bírálja el. Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottság, illetõleg az Országgyûlés határozatát helybenhagyja, vagy azt megsemmisíti, és az Országos Választási Bizottságot, illetõleg az Országgyûlést új eljárásra utasítja. III. A kifogás nem megalapozott. 1. Az Alkotmánybíróság hatáskörét a jelen ügyben az Alkotmánybíróságról szóló évi XXXII. törvény 1. h) pontja alapján a Ve a határozza meg. Az Alkotmánybíróság eljárása ebben a hatáskörben jogorvoslati természetû. Az Alkotmánybíróság az OVB határozatában, valamint a kifogásban foglaltak alapján azt vizsgálja, hogy a beérkezett kifogás megfelel-e a Ve.-ben és az Nsztv.-ben foglalt feltételeknek, és az OVB az aláírásgyûjtõ ív hitelesítési eljárásában az Alkotmánynak és az irányadó törvényeknek megfelelõen járt-e el [63/2002. (XII. 3.) AB határozat, ABH 2002, 342, 344.]. Az Alkotmánybíróság feladatát e hatáskörben eljárva is alkotmányos jogállásával és rendeltetésével összhangban látja el [25/1999. (VII. 7.) AB határozat, ABH 1999, 251, 256.]. 2. Az Alkotmánybíróság elõzetesen megvizsgálta, hogy a jelen ügyben elõterjesztett kifogások megfelelnek-e a törvényi feltételeknek. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a kifogásokat, miután a támadott OVB határozat a Magyar Közlöny évi 152. számában október 29-én jelent meg, a törvényes határidõn belül [Ve (1) bekezdés], és a kifogásra elõírt tartalmi követelményeknek [Ve. 77. (2) bekezdés] megfelelõen, november 10-én nyújtották be. Ebbõl következõen a kifogás érdemi elbírálásra alkalmas. 3. Az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontja szerint nem tartható országos népszavazás az Országgyûlés hatáskörébe tartozó személyi és szervezetalakítási (-átalakítási, -megszüntetési) kérdésekrõl. Az Alkotmánybíróság több határozata értelmezte az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontját. A 25/2004. (VII. 7.) AB határozat megállapította: az Alkotmány szabálya szerint már nem csak személyi kérdésekben való döntésekrõl nem lehet országos népszavazást tartani, hanem az Országgyûlés hatáskörébe tartozó szervezetalakítási (szervezet-átalakítási, szervezetmegszüntetési) kérdésekrõl sem. Olyan következtetésre nem lehet jutni az Alkotmány szövege alapján, hogy a tilalom csupán valamely szerv belsõ szervezetének átalakítását érintõ kérdésre vonatkozik. Az Alkotmány szervezetalakítás alatt nem csupán valamely szerv belsõ szervezetének megállapítását érti, hanem a szerv létrehozását vagy átalakítását is. (ABH 2004, 381, 384.) A népszavazási kérdés alapján a választópolgároknak egy olyan értelmû törvény meghozataláról kell állást foglalniuk, amely megváltoztatná az Alkotmánybíróság elnökének megválasztására vonatkozó jelenlegi szabályokat. A kérdésre adott válasz nem jelenti valamely szerv létrehozását, átalakítását, vagy megszüntetését, a népszavazás eredményessége az adott testület vezetõjének megválasztására vonatkozó, hatályos jogi rend megváltoztatását eredményezheti. A tisztség betöltésének módjára vonatkozóan annak az Országgyûlés általi meghatározása mindenképp szervezeti döntésnek tekintendõ. A népszavazást illetõ alkotmányi tilalom következésképp nem pusztán a konkrét személyi döntésre, hanem a döntés módját (szintjét) meghatározó törvényi rendelkezésre is vonatkozik. Az Alkotmánybíróság megállapítja tehát, hogy a törvényen alapuló államszervezeti döntések, így az Alkotmánybíróság elnöke megválasztásának rendjére vonatkozó törvényi szabályozás is az Alkotmány 28/C. (5) bekezdés d) pontjának hatálya alá tartozó kérdések, így ezek népszavazás tárgyát nem képezhetik (ezzel összhangban lásd a 9/2010 (I. 28.) AB határozatot; ABK január, 32, 34.). A fentiekben kifejtett indokok alapján az Alkotmánybíróság helybenhagyta a 418/2009. (X. 29.) OVB határozatot. Az Alkotmánybíróság e határozatának közzétételét az OVB határozatának a Magyar Közlönyben való megjelenésére tekintettel rendelte el. Budapest, szeptember 13. Dr. Balogh Elemér s. k., Dr. Bragyova András s. k., Dr. Kiss László s. k., elõadó Dr. Paczolay Péter s. k., az Alkotmánybíróság elnöke Dr. Bihari Mihály s. k., Dr. Holló András s. k., Dr. Kovács Péter s. k., Dr. Lenkovics Barnabás s. k., Dr. Lévay Miklós s. k., Dr. Stumpf István s. k.,

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság