text:
⭐ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL
ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL
Download "ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL"
1 ÁTTEKINTÉS AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM JOGÁRÓL (2000) Készítette: Ügyvédi Iroda2 TARTALOMJEGYZÉK 1. MI AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM? AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM LEGFONTOSABB JOGI KÉRDÉSEI AZ ADEKVÁT SZABÁLYOZÁS SZÜKSÉGESSÉGE AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEMRE VONATKOZÓ JOGSZABÁLYOK LEHETSÉGES-E SZERZŐDÉST LÉTREHOZNI ELEKTRONIKUS ÚTON? AZ ELEKTRONIKUS SZERZŐDÉSEK LÉTREJÖTTE Szerződés távollévők között A szerződéskötés folyamata A szerződés létrejöttének időpontja A szerződési nyilatkozat formája Az elektronikus okirat mint perbeli bizonyíték Az elektronikus aláírás ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK AZ ELEKTRONIKUS INFORMATIKAI SZOLGÁLTATÓK ADATVÉDELEM A FÓRUM ÉS AZ IRÁNYADÓ JOG ELEKTRONIKUS PÉNZÜGYI ÉS BEFEKTETÉSI SZOLGÁLTATÁSOK AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM ÉS A PÉNZÜGYI SZOLGÁLTATÁSOK AZ ELEKTRONIKUS PÉNZ TÁVOLBAN LÉVŐK RÉSZÉRE NYÚJTOTT SZOLGÁLTATÁS MENNYIRE ADEKVÁTAK A HATÁLYOS JOGSZABÁLYOK AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDÉS KÖRÜLMÉNYEIVEL? KAPCSOLÓDÓ ELEKTRONIKUS SZOLGÁLTATÁSOK ÉRTÉKPAPÍROK ON-LINE AJÁNLATA... 303 ELŐSZÓ Az elektronikus kereskedelem már ma sem elhanyagolható jelenség, a jövőben pedig várhatóan lényeges részét fogja alkotni a gazdasági életnek, amint a távközlés terén végbemenő forradalom a gazdaságon kívüli kulturális, tudományos és közigazgatási szféra működését is alapvetően átalakítja. Ehhez a modern távközlési eszközhöz való széleskörű hozzáférés valamint az ezen eszközök iránti bizalom megerősödése szükséges. A potenciális felhasználók bizalmának megnyeréséhez az szükséges, hogy az új eszközök versenyképesek legyenek a hagyományos módozatokkal. Ennek egyrészt technikai feltételei vannak: az elektronikus eszközök alkalmazása legyen egyszerű, olcsó és biztonságos, másrészt pedig az elektronikus szolgáltatások igénybevevőit a jog ugyanolyan védelemben részesítse, mint a hagyományos csatornákat választókat. Karácsonyi füzetünk ez évben azzal a kérdéssel foglalkozik, hogy jogunk milyen válaszokat ad az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatban felvetődő egyes kérdésekre, mennyire adekvátak jogszabályaink az új kommunikációs formákkal, és milyen irányú fejlemények várhatók ezen a területen. Az újdonság megértése iránti vágy valamint az vezetett bennünket erre a területre, hogy a bankjogot és az értékpapírjogot várhatóan az átlagosnál is nagyobb mértékben fogják érinteni az e téren bekövetkező fejlemények. Hangsúlyozzuk, hogy az elektronikus kereskedelem joga most van kialakulóban, számos kérdés vitatott, ezek megítélése illetve szabályozása változhat. Az itt következő fejtegetések csupán általános tájékoztatásul szolgálnak az elektronikus kereskedelemhez kapcsolódó jogi kérdésekről, konkrét esetben nem helyettesíthetik a felmerülő kérdések specifikus megválaszolását. A témához kapcsolódóan szeretnénk ezúton is felhívni kedves ügyfeleink és barátaink figyelmét arra, hogy megnyitottuk irodánk honlapját, címünk: Budapest, december Ügyvédi Iroda4 1. MI AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM? A hétköznapi szóhasználatban az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatban legalább két, eltérő jelentéssel rendelkező kifejezés fordul elő. Az e-business átfogó fogalom, amelyen általában az informatikai eszközök és rendszerek vállalkozások által való alkalmazását értik, függetlenül attól, hogy erre az alkalmazásra belső folyamatokban (termelésszervezési, nyilvántartási, kommunikációs stb.) vagy külső jogviszonyokban (üzletfelekkel, hatóságokkal, esetleg részvényesekkel folytatott kommunikáció) kerül sor. Az e-commerce a szolgáltatásait kínáló vállalkozó és az e szolgáltatásokat igénybe vevő másik vállalkozó vagy fogyasztó közötti részben vagy egészben elektronikus úton megvalósuló üzleti, kereskedelmi kapcsolatokat jelöli. E szűkebb fogalom tartalmának lényeges eleme, hogy az elektronikus információáramlás mindig meghatározott személyek között jön létre és interaktív jellegű. Általában már akkor elektronikus kereskedelemről beszélünk, ha a szerződéskötés elektronikus úton történik. Az igazi azonban az, amikor a szerződés teljesítése is, sőt, a felek közötti minden kommunikáció elektronikus úton valósul meg. Az Európai Unió hivatalos dokumentumai ritkán használják az elektronikus kereskedelem fogalmát, ehelyett, a fent körülírt értelemben az információs társadalmi szolgáltatás (information society service) fogalom az elterjedt, annak érdekében, hogy - a jövőbeli előre nem látható fejleményekre is nyitottan - a lehető legtágabban, egyetlen konkrét technológiához sem kötődve határozzák meg az informatikai forradalom elterjedését segítő követelményeket. Információs társadalmi szolgáltatás az olyan szolgáltatás, amely megfelel a következő feltételeknek: (1) ellenérték fejében nyújtják (akkor is, ha az ellenértéket nem a szolgáltatás igénybevevői fizetik), (2) távollévők részére nyújtják (nem minősül információs társadalmi szolgáltatásnak az olyan szolgáltatás, amelyet a szolgáltó telephelyén, fiókirodájában stb. nyújtanak, akkor sem, ha részben vagy egészben elektronikus úton történik),5 - 2 - (3) elektronikus úton szolgáltatják (azaz az információ elküldése, továbbítása és fogadása elektronikus eszközökkel történik), (4) a szolgáltatás igénybevevőjének egyedi kívánságára nyújtják (a rádiós műsorszórás pl., bár a szolgáltatást távollévők részére, elektronikus úton nyújtják, azért nem minősül információs társadalmi szolgáltatásnak, mert nem ún. point-to-point, hanem point-to-multipoint szolgáltatás). Az elektronikus kereskedelem leggyakoribb és legegyszerűbb esete az, amikor csupán a szerződéskötés történik elektronikus úton, a szolgáltatást azonban hagyományos módon teljesítik, hiszen a termékek és szolgáltatások jelentős része, természetükből fakadóan, csupán off-line módon teljesíthetők. Ennek közismert példái az elektronikus katalógus áruházak (akár egy elektronikus bevásárlóközponton belül, akár önállóan), ahol a vevő az elektronikus úton hozzáférhető katalógus alapján rendel, az eladó pedig csomagküldő kereskedelmi szolgáltatásként házhoz szállítja a megvásárolt árucikkeket. Számos olyan szolgáltatás is van azonban, amelynek nyújtása digitális formában lehetséges. Ilyenek mindenek előtt a speciális Internetes szolgáltatások, mint pl. a honlapok készítése vagy bérbeadása, elérési (domain) név adása, regisztrálása. Ezen felül ebbe a körbe tartozik egyebek mellett a pénzügyi és a befektetési szolgáltatások jelentős része is, hiszen a bankszámlavezetés, a fizetési forgalom lebonyolítása, az értékpapírok adásvétele és kibocsátása nagyrészt jelenleg is elektronikus úton történik (erről részletesebben ld. a 3. pontot). Az elektronikus kereskedelmen belül üzletviteli, technológiai és jogi szempontból egyaránt lényeges megkülönböztetni a nagykereskedelem körébe tartozó (ún. business to business azaz b2b ) kapcsolatokat a kiskereskedelmi, fogyasztói (ún. business to comsumer azaz b2c ) szolgáltatásoktól. Az előbbi gyakran speciális, zárt hálózatokon, egyedi kommunikációs szabályok alkalmazásával, előzetesen egymással tartós kapcsolatban álló felek kölcsönös részvételével kidolgozott szerződéses keretek között valósul meg, és nem ritkán az elektronikus kapcsolat messze túlmegy a szerződéskötésen: a megrendelések, a specifikáció, a számlázás stb. is ily módon történik, ami a korábbinál szorosabb kapcsolatot, rugalmasabb együttműködést tesz lehetővé és szükségessé a kereskedelmi partnerek között. Ezzel szemben, a fogyasztói szolgáltatások jellemzően nyilvános hálózaton, döntően az6 - 3 - Interneten, egyoldalú szerződéses feltételek lapján, nagyrészt egymás számára ismeretlen felek közötti alkalmi ügyletek. Az Európai Unió közel egy évtizede tudatos erőfeszítéseket tesz az információs társadalom, más néven az on-line Európa megteremtése érdekében. Ennek egyik legutóbbi átfogó terméke az Európai Bizottság által ez év tavaszán elfogadott e- Európa Akcióterv elnevezésű dokumentum. A cél kettős: az Egyesült Államokkal és a világ egyéb fejlett gazdasági térségeivel való versenyképesség megőrzése, és ezáltal az Unió polgárai életminőségének folyamatos javítása. Ez a célkitűzés magában foglalja az elektronikus információszolgáltatás és interaktív kommunikáció minél szélesebb körű alkalmazását a társadalom minden területén: a közigazgatásban, a tudományban, az oktatásban, az üzleti életben, valamint a szórakozásban (ennek megfelelően terjedt el pl. az on-line kormányzat kifejezés). 2. AZ ELEKTRONIKUS KERESKEDELEM LEGFONTOSABB JOGI KÉRDÉSEI 2.1. Az adekvát szabályozás szükségessége Az elektronikus kereskedelemben egymással egyenrangú felek vesznek részt, és közöttük vagyoni jogviszonyokat szabályozó szerződések jönnek létre, ezért az elektronikus kereskedelem jogviszonyaira a polgári jog (magánjog) szabályai az irányadók. A magánjog a felek autonómiáján és ennek megfelelően a szerződési szabadság elvén alapul. Ebből következően a polgári jog szerződéses szabályai az általánosítás magas szintjén vannak megfogalmazva, különféle estekre megfelelően alkalmazhatók. Így az elektronikus kereskedelem körében kötött szerződésekre is érvényesek a szerződési jog alapelvei. Az elektronikus kereskedelemnek azonban vannak olyan technológiai sajátosságai, amelyek azt eredményezik, hogy a hatályos jogszabályok alapján nem minden esetben lehetséges egyértelműen megválaszolni olyan kérdéseket, mint, hogy létrejött-e a szerződés, és ha igen, akkor mi által, mely időpontban és kik között, milyen jog irányadó, mely bíróság illetékes a felek közti jogviták eldöntésére stb. Az elektronikus kereskedelem legfontosabb sajátosságai:7 - 4 - az információ digitális formában való rögzítése (a hagyományos szóbeli vagy írásbeli közlésekkel szemben) és az a számítógépes hálózat (elsősorban az Internet), amelyen az információ eljuttatható a címzetthez illetve fellelhető a felhasználók által. Az elektronikus kereskedelem elterjedésének egyik kulcsa a bizalom arra vonatkozóan, hogy a rendszer működése az ésszerű követelményeknek megfelelő mértékben biztonságos és alkalmas a személyes és üzleti információk bizalmas kezelésére. Ennek megoldása alapvetően technikai, technológiai feladat, emellett azonban a jogalkotásnak is megvan a szerepe: a meglévő jogintézményeket alkalmassá kell tenni az elektronikus kereskedelem befogadására. A polgári jog szerződési szabályaitól kezdve a szerzői jog és a titokvédelem jogán át az elektronikus kereskedelem által érintett egyes szolgáltatásokig (pl. a pénzügyi és a befektetési szolgáltatások) terjed az a kör, amelybe tartozó jogszabályokat felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy ne akadályozzák szükségtelenül az elektronikus kereskedelem elterjedését. Az elektronikus szerződésekre vonatkozó speciális jogi szabályozás célja a jogbiztonság erősítése ezen a területen, és ezzel az elektronikus kommunikációs eszközök alkalmazásának az ösztönzése. Ez a szabályozás olyan továbbfejlesztését kívánja, amelynek eredményeként a jog az új környezettel adekvát lesz, anélkül azonban, hogy valamely adott technológiához kötődne Az elektronikus kereskedelemre vonatkozó jogszabályok Az Európai Unióban számos jogszabály foglalkozik az elektronikus kereskedelem speciális kérdéseivel: Így pl től hatályos az elektronikus fizetési eszközök kibocsátásáról és használatáról szóló irányelv, ben fogadták el az elektronikus aláírásról szóló irányelvet 2, és idén léptek hatályba az elektronikus kereskedelemről Directive 97/489/EC Directive 99/93/EC Directive 2000/31/EC on certain legal aspects of information society services, in particular electronic commerce, in the Internal Market8 - 5 - és az elektronikus pénzintézetekről szóló irányelvek 4. Fontos hangsúlyozni, és a hazai szabályozás során is figyelembe venni, hogy ezek az irányelvek, így pl. az elektronikus kereskedelmi irányelv nem szabályozzák átfogóan az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatban felmerülő jogi kérdéseket, hanem abból indulnak ki, hogy általában az elektronikus kereskedelemre is irányadóak a kereskedelemre illetve a szolgáltatásokra vonatkozó általános szabályok, így pl. az EU irányelvei a fogyasztóvédelemről (a tisztességtelen szerződési feltételekről, a távolsági szerződéskötésről, a fogyasztói hitelekről, a hirdetésekről stb.). Másik jellemzője a szabályozásnak, hogy az ebben a szakaszban tudatosan nyitott, nem célja az elektronikus kereskedelem kérdéskörének végleges rendezése. A Bizottságnak figyelemmel kell kísérnie az elektronikus kereskedelemmel kapcsolatos fejleményeket, három éven belül jelentést kell erről készítenie, és szükség esetén a szabályozást ki kell egészíteni illetve módosítani kell. Az elektronikus kereskedelem nemzetközi jellegéből adódóan az Uniós szabályozás figyelembe veszi a nemzetközi szabályokat, így különösen a WTO (World Trade Organisation), az OECD (Organisation for Economic and Commercial Development) és az UNCITRAL (United Nations Commission on International Trade Law - az ENSZ nemzetközi kereskedelmi jogi szervezete) által kidolgozott alapelveket és követelményeket. Hatályos magyar jogszabály néhány speciális területtől eltekintve még nem létezik az elektronikus kereskedelemre. Magyarország jogharmonizációs kötelezettségét az évi I. törvénnyel kihirdetett Társulási Megállapodás határozza meg, amelyben Magyarország vállalta, hogy az Uniós csatlakozásig jogszabályait a közösségi joggal összhangba hozza. A harmonizáció ütemét meghatározó kormányhatározat szerint az elektronikus kereskedelemre vonatkozó az Uniós szabályokkal összhangban lévő szabályokat december 31-ig kellene az Országgyűlésnek megalkotnia. Az elektronikus aláírás és irat szabályozásáról még a KHVM-ben elkészült a törvényjavaslat, amely jelenleg egyeztetés alatt áll. Az elektronikus kereskedelemről átfogóbb szabályozás készüléséről nincsenek hírek. 4 Directive 2000/41/EC on the taking up, pursuit and prudential supervision of the business of electronic money institutions9 Lehetséges-e szerződést létrehozni elektronikus úton? Az elektronikus szerződésekkel kapcsolatban felvetődő első kérdés az, hogy egyáltalán lehetséges-e ilyen módon szerződést kötni, azaz az elektronikus üzenetváltás alkalmas-e a szerződés létrejöttéhez szükséges akaratnyilatkozat megtételére. E kérdés megválaszolásához abból kell kiindulni, hogy a szerződés nem más, mint kötelezettségvállalásra irányuló megegyezés, amely két elemből áll: a felek akaratának egyezősége és ennek kölcsönös kinyilvánítása. Ez utóbbi azért jelentős, mert az akarat, annak kinyilvánítása nélkül a külvilág számára nem létezik, és, mert a külvilág általában a kinyilvánított akaratot tekinti a nyilatkozó tényleges akaratának. Ezért fontos kérdés, hogy az akaratnyilvánítás mely formái eredményeznek szerződést. Erre a jog válasza, hogy a felek általában bármilyen alakban szóban, írásban vagy ún. ráutaló magatartással köthetnek szerződést (formaszabadság), a lényeg csupán az, hogy egyértelmű legyen a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezése. 5 Az általános elvek alapján tehát tulajdonképpen nincs akadálya az elektronikus üzenetváltás útján való szerződéskötésnek sem, mégis van ezzel kapcsolatban bizonyos bizonytalanság, amely abból a tényből fakad, hogy idáig nem volt szokásos és még ma sem tekinthető általánosan elterjedtnek a szerződéskötésnek ez a módja, ezért kétséges, hogy amikor az ember a számítógéppel játszik, böngészik, ketyerészik stb., jelen van-e tényleges szerződéskötési szándék, egyértelműen tudatában van-e annak, hogy szerződéskötés történik. Feltehető, hogy a természetes jogfejlődés az elektronikus kereskedelem gyakorlatának terjedésével, bírósági döntések révén jogszabály nélkül is megoldaná e kérdést, az EU azonban fontosnak tartotta a bizonytalanság mihamarabbi egyértelmű megszüntetését, ezért általános szabályként előírja a tagállamok részére, hogy el kell ismerniük az elektronikus úton kötött szerződéseket. Ez azt jelenti, hogy egy szerződés létét nem lehet pusztán azon az alapon tagadni vagy kétségbe vonni, hogy az elektronikus úton jött létre, tilos az ilyen szerződések bármilyen hátrányos megkülönböztetése akár a megkötésük elé állított nehezebb feltételek, akár az érvényességükhöz vagy bizonyító erejükhöz fűzött diszkrimináció által. Pozitív irányban ezt azzal egészíti ki, hogy a tagállamoknak oly módon kell az elektronikus szerződés létrejöttének lépéseit szabályozni, hogy az biztosítsa azt, hogy a szerződés valóban a felek tényleges10 - 7 - beleegyezését tükrözi. Nem vonatkoznak azonban ezek a szabályok, azaz nem érvényesül az elektronikus szerződések egyenjogúsításának kötelezettsége azokra a szerződésekre, a) amelyeknek tárgya ingatlan tulajdonjogának átruházása, b) amelyek közjegyzői ellenjegyzést igényelnek, c) amelyeket fogyasztókkal kötnek biztosíték (pl. zálogjog, kezesség) nyújtására, d) amelyek a családi jog vagy az öröklési jog alá tartoznak Az elektronikus szerződések létrejötte Szerződés távollévők között Elektronikus szerződést a fogalmából adódóan, szükségszerűen, távollévők kötik technikai eszközök igénybevételével. Nem teljesen egyértelmű azonban, hogy jogi szempontból kik tekintendők jelen- illetve távollévőknek. Eredetileg, a szó köznapi jelentésének megfelelően, jelenlévőnek a fizikailag azonos helyen lévő személyeket értették. A távközlés fejlődésével a jelenlévőkre irányadó szabályokat kiterjesztették a telefonon kommunikáló személyekre is. 6 Ennek indoka az, hogy ugyanúgy, mintha azonos helyen lennének, a nyilatkozatról a másik fél annak megtételekor azonnal tudomást szerez, és azonnal válaszolni is tud rá. Ebből a szempontból tehát jelenlévőknek tekintendők, akik között egyidejű interaktív kommunikáció zajlik, illetve az ilyen kommunikáció lehetősége fennáll. A fogyasztóvédelmi jogszabályok azonban megmaradtak a fogalom klasszikus értelménél, és a távközlő eszköz útján kötött szerződéseket távollevők között kötött szerződésnek tekintik A szerződéskötés folyamata Az előzőekben említettük a szerződési nyilatkozatok fontosságát. Hagyományosan két fő szerződési nyilatkozatot különböztetünk meg: az ajánlatot és az elfogadást (van ezen felül ajánlattételre való felhívás is, ha pedig az ajánlatra adott válasz nem elutasító, de nem is teljes mértékben elfogadó, akkor ellenajánlatról beszélünk, amelynek jogi minősítése az eredeti ajánlat elutasítása és új ajánlat tétele). Nem mindig 5 6 Ptk Ld. pl. a Ptk ának (2) bekezdését11 - 8 - egyértelmű azonban, hogy melyik nyilatkozat az ajánlat és melyik az elfogadás. Egy árucikk reklámozását, vagy az üzlet kirakatába való helyezését pl. a jogi gyakorlatban nem eladási ajánlatnak, hanem ismeretlen potenciális vevőkhöz intézett, vételi ajánlat tételére szóló felhívásnak tekintjük. Az elektronikus kereskedelemben kérdés, hogy minek tekintendő egy elektronikus katalógus közzététele. Ezt a kérdést mindig csak a konkrét eset ismeretében lehet egyértelműen megválaszolni, mert sok múlik azon, hogy a szolgáltató miképpen szabályozta a szerződéskötés feltételeit. Általánosságban azonban, az előzőek alapján azt mondhatjuk, hogy az Internetes áruházak portáljai ajánlattételre való felhívásnak minősülnek. Elektronikus szerződéskötés során tehát a klikkelő fél vételi ajánlatot tesz, a szerződés pedig a szolgáltató elfogadó nyilatkozatával jön létre. Anélkül, hogy az elméleti vitában állást foglalna, a vonatkozó uniós irányelv gyakorlati szempontból azzal oldja meg e kérdést, hogy a szerződés létrejötte feltételeként előírja, hogy a szolgáltatást nyújtó félnek késlekedés nélkül elektronikus úton vissza kell igazolnia az ajánlat elfogadását. Tehát, ha egy szerződéskötésre való felhívást tartalmazó Internetes oldalra valaki ráklikkel, ezzel még nem jön létre a szerződés, ehhez szükséges, hogy a szolgáltató az elfogadó nyilatkozatot visszaküldje. Az elektronikus kereskedelmi irányelv fogyasztói ügyletek esetén a rendelés visszaigazolásán felül megköveteli azt is, hogy a szolgáltató a fogyasztó részére biztosítson lehetőséget arra, hogy a rendelését kijavítsa, módosítsa vagy akár vissza is vonja. Figyelembe kell venni azt is, hogy a távolsági kereskedelmi irányelv szerint a fogyasztónak hét munkanapon belül joga van indoklás nélkül elállni a szerződéstől. Abban az esetben pedig, ha a szolgáltató elmulasztotta erről a fogyasztót tájékoztatni, ez az időszak három hónapra meghosszabbodik. A szolgáltató köteles minden befizetett összeg visszafizetésére, csak a konkrét költségeit (szállítás, csomagolás) vonhatja le ezekből. A szerződéskötés technikája és eljárásrendje a gyakorlatban sokféle. A szolgáltatásnyújtó alapvető érdeke és felelősége, hogy olyan szerződéskötési technikát alakítson ki, amely a szolgáltatás természetéhez igazodóan a felek számára megfelelő jogi biztonságot eredményez. Az eladónak világosan tájékoztatnia kell a potenciális vásárlókat a szerződéskötéshez szükséges lépésekről, és arról, hogy mikor jön létre a szerződés. 7 Ld. a távollevők közötti szerződésekről szóló 17/1999. (II. 5.) Korm. rendeletet12 A szerződés létrejöttének időpontja A szerződés létrejötte szempontjából mind az ajánlat, mind pedig az elfogadás időpontjának jelentősége lehet. A fent írt, tágabb értelemben vett jelenlevők között elhangzott vagy egyéb formában tett szerződési ajánlat (vagy bármely egyéb nyilatkozat) azonnal hatályos, és a felek eltérő megállapodásának esetét kivéve az ajánlathoz való kötöttség sem tart tovább, mint amennyi időre a válaszadáshoz szükség van, de legfeljebb az együttlét végéig. Távollévők között ezzel szemben a nyilatkozat hatályosulásának időpontja már kérdéses, és erre a kérdésre az egyes jogokban különböző válaszok vannak. A magyar jogban szóbeli nyilatkozat a másik fél tudomásszerzésével, írásbeli nyilatkozat pedig a másik félhez való megérkezésével válik hatályossá. 8 Az ajánlati kötöttség ezekben az esetekben addig tart, ameddig a válasznak rendes körülmények között meg kellett érkeznie. 9 A szerződések létrejöttének az időpontja több szempontból is lényeges. A Polgári törvénykönyv ezért részletesen szabályozza a szerződés létrejöttének az időpontját és helyét, eltérő szabályokat alkalmazva a jelenlévők és a távollévők között kötött szerződések esetében. Jelenlévők között ez az az időpont, amikor a szóbeli vagy írásbeli ajánlatot a másik fél helyben elfogadja, távollévők között pedig amikor az elfogadó nyilatkozat az ajánlattevőhöz megérkezik. 10 Elektronikus úton kötött szerződés esetén a távollévők között kötött szerződésre vonatkozó szabályt kell alkalmazni, kérdéses azonban, hogy mikor érkezik meg az elfogadó nyilatkozat az ajánlattevőhöz. A nyilatkozatok kézhezvételének időpontjára négy megközelítés létezik: a) A megfogalmazási elmélet szerint a szerződés akkor jön létre, amikor az ajánlat címzettje beleegyező nyilatkozatát megfogalmazta. b) Az elküldési elmélet alapján a szerződés akkor tekinthető megkötöttnek, amikor az ajánlat címzettje beleegyező nyilatkozatát elküldte Ptk ának (1) bekezdése Ptk ának (2) bekezdése Ptk (1).13 c) A megérkezési elmélet szerint az az időpont az irányadó, amikor az elfogadó nyilatkozat az ajánlattevőhöz megérkezik, függetlenül attól, hogy azt a címzett ténylegesen olvasta-e vagy sem. d) A tudomásszerzési elmélet szerint a szerződés létrejöttéhez a nyilatkozat megérkezésén felül az is szükséges, hogy az ajánlattevő az elfogadó nyilatkozatról ténylegesen tudomást szerezzen, azt megismerje. Az uniós irányelv a megérkezési elmélethez áll közel, úgy rendelkezik, hogy egy elektronikus úton tett nyilatkozat akkor tekintendők megérkezettnek, ha a címzett ahhoz hozzáférhet A szerződési nyilatkozat formája A már említett szerződési szabadság egyik következményeként, a szerződések létrejöttéhez alaki feltételeket csak kivételesen, jogszabály vagy a felek megállapodása alapján kell teljesíteni. 11 Az alaki feltételek közül gyakorlati szempontból a legfontosabb az írásbeliség, de emellett vannak esetek, amelyekben a szerződés létrejöttéhez közjegyzői okiratba foglalás vagy ügyvédi ellenjegyzés is szükséges. Az előzőekben már láttuk, hogy a szerződéses nyilatkozatokra bizonyos tekintetben eltérő szabályok irányadóak aszerint, hogy azt milyen formában teszik. Kérdés ezért, hogy a különböző elektronikus nyilatkozatok ebből a szempontból miként minősülnek. A szóbeli szerződéskötésnek a jelenlévő felek között élőszóban, távollévő felek között pedig telefonon, illetve valamilyen hanghordozón (hanglemez, kazetta stb.) tett jognyilatkozatok tekinthetők. Az elektronikus szerződések jelenlegi gyakorlatában a szóbeli kommunikáció még nemigen fordul elő. Ráutaló magatartással tett nyilatkozatról akkor beszélünk, ha valamely magatartásból az általános élettapasztalat szerint a másik félnek egyértelműen fel kellett ismernie a szerződési akaratot. A ráutaló magatartással létrejövő szerződések tipikus eseteiben a szerződéskötést azonnali teljesítés követi (pl. egy üdítőital automatából történő vásárlás vagy tömegközlekedési eszköz igénybevétele). Lehetséges válasz az14 elektronikus szerződés formájára irányuló kérdésre, hogy a klikkelés ráutaló magatartás. Mivel azonban elektronikus szerződés esetében a szerződéskötés és a teljesítés időben elválik egymástól, probléma, hogy vita esetén miként lehet bizonyítani a ráutaló magatartást, azaz a szerződés létrejöttét. Írásban létrejött szerződésnek az tekinthető, ha az egyik fél írásban tett szerződési ajánlatát a másik fél írásban elfogadta. Írásbeli szerződés csak jogszabályban meghatározott esetekben, pl. ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződés, jelzálogszerződés, egyes pénzügyi és befektetési szolgáltatásokra irányuló szerződés esetében kötelező. A gazdasági életben és ezen kívül is, ha a szerződéskötés és a teljesítés időpontja elválik, szokásos a szerződések írásba foglalása, mert ez csökkenti a félreértések kockázatát és egyszerűbbé teszi a jognyilatkozatok megtételének és tartalmának a bizonyítását. Semmilyen jogszabály nem határozza azonban meg, hogy pontosan milyen nyilatkozatok számítanak írásbelinek. A gyakorlatban az írásbeliséget az okirati formához és a felek aláírásához kötik 12, azonban érdemben ezek a feltételek sem visznek közelebb a fogalom egyértelmű meghatározásához. Ezért jelentős a kockázata annak, hogy a bíróság az elektronikus nyilatkozatokat nem fogadná el írásbelinek. A kérdés valójában az, hogy a távközlési forradalom időszakában egyáltalán indokolte az írásbeliség kiemelt formaként való fenntartása. A probléma megoldása logikailag két úton lehetséges: Olyan jogszabálymódosítással, amelynek eredményeként bizonyos feltételek megléte esetén az elektronikus úton tett jognyilatkozat is megfelel azoknak a törvényes követelményeknek, amelyek bizonyos szerződések létrejöttéhez (illetve egyéb jognyilatkozat érvényességéhez) írásbeli formát követelnek. Az igazán adekvát szabályozás pedig, ennél is továbbmenve, nem az írásbeli formába sorolná be az elektronikus okiratot, hanem az általános tartalmi követelmények meghatározásával megteremtené azt a tágabb kategóriát, amelybe mind az írásbeli, mind pedig az elektronikus okirat vagy egyéb közlés beletartozna. Mindenesetre, ahhoz, hogy az elektronikus szerződések betölthessék az üzleti életben szerepüket, szükség van az elektronikus okiratok sui generis szabályozására Ptk ának (1) bekezdése Legfelsőbb Bíróság PED XXV. sz. elvi döntése15 Az elektronikus okirat mint perbeli bizonyíték A Polgári perrendtartás szerint a magánokiratoknak aszerint, hogy megfelelnek-e bizonyos formai követelményeknek két fajtája van. Az ún. teljes bizonyító erejű magánokirat az ellenkező bizonyításig teljes bizonyítékul szolgál arra, hogy kiállítója az abban foglalt nyilatkozatot megtette, illetőleg elfogadta, vagy magára kötelezőnek ismerte el, feltéve, hogy meghatározott formai feltételek fennállnak. Az egyszerű magánokiratok ennél gyengébb bizonyító erővel rendelkeznek, azokat a bíróság a szabad mérlegelés elvének megfelelően ítél meg. A hétköznapi értelemben használt iratok olyan írást tartalmaznak, amely papíron tárolódik, a papírra kézzel, esetleg gépi úton kerül fel, csak papíron továbbítható, és a hitelesség az eredeti példányhoz kapcsolódik. Az elektronikus iratok ezzel szemben olyan adathalmazok, amelyeket elektronikus formában rögzítenek, tárolnak és továbbítanak. Kérdés, hogy az elektronikus okirat milyen bizonyító erővel rendelkezik jogvita esetén. Jelenleg az aláírás hiányában az elektronikus szerződés valószínűleg egyáltalán nem minősül okiratnak, és egészen biztosan nem teljes bizonytó erejű okirat Az elektronikus aláírás Annak érdekében, hogy az elektronikus iratokat is teljes bizonyító erejű magánokiratnak ismerhessék el, szükséges: az aláíró egyértelmű azonosíthatósága, az aláírás tényének letagadhatatlansága, az irat tartalmának változatlansága, az elküldés tényének igazolhatósága. Az elektronikus aláírás és irat szabályozásáról szóló törvényjavaslat célja, hogy az egymástól távol lévő felek közötti üzenetváltások megbízhatóak, az elektronikus úton tett szerződéses nyilatkozatok jogilag érvényesíthetőek legyenek. A Kormány16 szeptemberben fogadta el az elektronikus aláírásról szóló törvényről szóló határozatot 13, amely szerint a készülő törvény alapelvei a következők: a szabályozásnak technológia-semlegesnek kell lennie, az elektronikus aláírás joghatályát teljes körűen el kell ismerni (diszkrimináció tilalma), az elektronikus aláírás alkalmazását csak törvény zárhatja ki olyan jogügyletekben, melyekben az elektronikus aláírás használata a felek érdekét, illetve a jogbiztonságot sértené, hitelesítés-szolgáltatást a jogszabályi feltételeknek megfelelő gazdálkodó szervezet nyújthat, a minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus irathoz teljes bizonyító erejű magánokirati, illetve közokirati minőséget kell rendelni. Az elektronikus aláírás az alapja annak, hogy az internetezőknek virtuális identitása legyen. 14 Az elektronikus aláírás átfogó fogalom, amely különböző eszközöket és megoldási módokat foglal magában, ezek közül a jelenlegi ismereteink szerint a legbiztonságosabb a digitális aláírás. A törvénytervezet szerint a digitális aláírás az elektronikus okirat védelmét szolgáló, titkos aláírási kulccsal készített digitális jelsorozat, amely a hozzá tartozó időbélyegzővel és hitelesítési tanúsítvánnyal azonosítja az aláírási kulcs tulajdonosát és biztosítja a letagadhatatlanságot, a keltezésigazolást, a sértetlenséget és a hitelességet. Az eljárás működésének feltétele egy független harmadik személy, a hitelesítésszolgáltató, akivel a küldő fél szerződést köt, és aki kiadja a kulcspárt egy tanúsítvánnyal együtt, amely tartalmazza az aláíró adatait és a kulcs felhasználásának esetleges időbeli vagy terjedelmi korlátját. Ez a szolgáltató az érdekeltek részére felvilágosítást, igazolást tud adni a kulcs érvényességéről és felhasználásának jogosságáról. A törvénytervezet szerint a tanúsítási szolgáltatás nyújtása szabad, annak bizonyos biztonságtechnikai feltételeken túl előzetes engedélyhez kötése tilos /2000. (IX. 13.) Korm. határozat Simó György nyilatkozata a De jure novemberi számában17 A digitális aláírás egy számítástechnikai eljárás, amely a következő lépésekből áll: (1) A küldő az elküldendő dokumentumból egy digitális lenyomatot készít. A lenyomat egy olyan karaktersorozat, amelyet a számítógép automatikusan készít el egy nyilvános, mindenki számára hozzáférhető függvény felhasználásával. Így szinte lehetetlen, hogy két olyan dokumentum létezzen, amely azonos lenyomattal rendelkezik, az pedig biztosan kizárható, hogy az eredeti dokumentumot módosítsák anélkül, hogy az a lenyomatot megváltoztatná. (2) A küldő a létrejött lenyomatot aláírja a saját titkos kulcsával, majd az aláírt lenyomatot az elküldendő dokumentumhoz csatolja. (3) Az aláírással ellátott dokumentum címzettje (és bárki más, aki esetleg hozzáfér a dokumentumhoz) az abban foglaltakat minden további nélkül el tudja olvasni. Ha ezen felül arról is meg kíván bizonyosodni, hogy (i) a dokumentum tényleg attól származik, aki küldőként fel van tüntetve, és (ii) a dokumentumot nem változtatták meg az aláírását követően, akkor a küldő nyilvános kulcsával dekódolja az aláírt lenyomatot, a megkapott dokumentumról pedig a publikus függvény segítségével maga is elkészíti a lenyomatot, majd a kettőt összeveti. (4) Az eljárás befejezéseként lehetőség van még arra is, hogy a címzett a hitelesítésszolgáltatótól kérje az aláíró személy azonosítását, valamint a kulcs érvényességének megvizsgálását. A két lenyomat egyezősége és az aláírás hitelessége igazolja, hogy a dokumentum a küldőtől származik, és azt nem módosították mielőtt a címzetthez érkezett. A dokumentum elektronikus aláírással való ellátása tehát elsősorban az okirat hitelességének igazolására szolgál, önmagában nem alkalmas annak megakadályozására, hogy az irathoz illetéktelenek hozzáférjenek, ehhez a dokumentum titkosítása szükséges.18 Az egyszerű és a teljes bizonyító erővel rendelkező magánokiratok megkülönböztetése az elektronikus aláírás területén is szükséges. Az egyszerű magánokirat elektronikus megfelelője az ún. minőségi elektronikus aláírással ellátott elektronikus okirat. Ilyennek tekinthető minden olyan aláírás, amely egyedülállóan köthető az aláíróhoz, alkalmas annak azonosítására és az aláírást követő minden módosítás érzékelésére. Ennek a feltételnek jelenleg a digitális aláírások felelnek meg. A teljes bizonyító erejű magánokirattal azonos megítélés alá esne az ún. minősített elektronikus aláírással aláírt elektronikus okirat. A minősített okiratok az előzőeken felül többlet követelményeknek is megfelelnek. Elektronikus aláírással ellátott dokumentum tehát a tervezett szabályozás szerint is csak akkor válik teljes bizonyító erejű magánokirattá, ha azt minősített elektronikus aláírással látják el Általános szerződési feltételek Az Interneten kötött szerződések, különösen a fogyasztói ügyletek esetében jelentős szerephez jutnak az általános szerződési feltételekre vonatkozó jogszabályok. A szolgáltatást nyújtó vállalat egyoldalúan előre kialakítja a szerződéses feltételeket, az ügyfél választási lehetősége pedig csupán abban áll, hogy vagy elfogadja ezeket a feltételeket, vagy nem veszi igénybe a szolgáltatást. Fontos ezért annak szabályozása, hogy miként és mennyiben válnak az általános szerződési feltételek a szerződés részévé. A magyar joggyakorlat szerint az általános szerződési feltétel csak akkor válik a szerződés részévé, ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél annak tartalmát megismerje, és azt a másik fél kifejezetten vagy ráutaló magatartással elfogadta 15. Az elektronikus szerződések esetén az Uniós gyakorlat szerint ez azt jelenti, hogy csak azok a feltételek tekinthetők érvényesen kikötöttnek, amelyek a szerződéssel azonos oldalon, vagy olyan oldalon szerepelnek, amelyet a szolgáltatást igénybe vevő a szerződés megkötés előtt mindenképp elolvas. Ennek megfelelő megoldás pl. az, ha legkésőbb a szerződés végső elfogadása előtt az ügyfél képernyőjén megjelennek az általános szerződési feltételek, és az ügyfél nem tudja befejezni a tranzakciót anélkül, hogy kifejezetten ne nyilatkozzék azok elfogadásáról. Az azonban vitatott, hogy az19 olyan megoldás megfelelő-e, amely csak egy linket tartalmaz az általános szerződési feltételeket tartalmazó oldalra. Mindezen felül az elektronikus kereskedelem terén fokozottan érvényesülnek az általános fogyasztóvédelmi szabályok. Ezek szerint a szolgáltatónak világos adatokat kell nyújtania a vállalkozás nevére, címére és egyéb azonosító adataira, a termékek és a szolgáltatások jellegére és árára, a szállítási költségekre, a szavatosságra, az általános szerződési feltételekre, a fizetésre és a teljesítésre vonatkozólag. Legkésőbb a teljesítéskor a szolgáltató köteles a fogyasztónak írott vagy más tárolható formátumban megerősítést adni a szerződésről, amelynek többek között tartalmaznia kell a szavatosság érvényesítésének a feltételeit. A fogyasztó jogosult a tisztességtelen általános szerződési feltételt megtámadni, amely érvénytelenségének megállapítását eredményezheti 16. Anélkül, hogy ehelyütt elmélyednénk abban a kérdésben, hogy milyen esetekben tisztességtelen egy általános szerződési feltétel, témánkhoz igazodóan példaként csak azt említjük meg, hogy alig vitatható a tisztességtelensége annak a kikötésnek, amely az alkalmazott elektronikus technológia hibájából eredő minden kárt egyoldalúan a fogyasztóra hárít Az elektronikus informatikai szolgáltatók Az elektronikus kereskedelem sajátos és nélkülözhetetlen részét képezik az elektronikus informatikai szolgáltatások, az ún. közvetlen elektronikus kereskedelem. Az általuk nyújtott szolgáltatások alapján az elektronikus informatikai szolgáltatókat három csoportba oszthatjuk: a) az Internet hozzáférést biztosító szolgáltató (Access Provider), b) a tárolókapacitást nyújtó Internet szolgáltató (Service Provider), c) a tartalom szolgáltató, aki összeállítja azokat az adatokat, amelyeket az Internet szolgáltató elhelyez a számítógépén (Content Provider). A hozzáférést biztosító csak a kapcsolat létrejöttéért felel, annak tartalmáért azonban nem. Ugyanúgy nem lehet felelősségre vonni például a Matávnetet, ha olyan Ld. a Legfelsőbb Bíróság GK 37. sz. állásfoglalását Ptk. 209.20 személyeknek biztosít Internetes kapcsolatot, akik például szerzői jogot sértenek az világhálón, ahogy a Matávot sem lehet felelőssé tenni a telefonvonalain zajló beszélgetések tartalmáért. Az Internet szolgáltató felelőssége szintén korlátozott. A bírói gyakorlat alakította ki, hogy, ha az Internet szolgáltató nem tudja és nem is kellene tudnia, hogy mit tárol a szerverén, nem felel azok tartalmáért. Ezt az elvet vette át az Európai Unió irányelve is, amely az Internet szolgáltatók felelősségét három magatartás esetén szabályozza: a) Nem felel az Internet szolgáltató az általa továbbított tartalomért egyszerű adatátvitel (mere conduit) esetén, ha: - nem ő kezdeményezi a továbbítást, - nem választja ki a fogadót, és - nem választja ki és nem módosítja a továbbított tartalmat. b) Nem felel az Internet szolgáltató azokért az információkért sem, amelyeket azzal a kizárólagos céllal tárol, hogy hatékonyabbá tegye az információ továbbítását (caching), feltéve, hogy: - az előírásoknak megfelelően jutott az információhoz, - nem módosítja az információt, - biztosítja a hozzáférés feltételeit, - a műszaki előírások szerint jár el, és - azonnal megakadályozza az információhoz történő hozzáférést, ha az információt a kiinduló forrásnál kivonták a hálózatból, ha a hozzáférés ellen tiltakoznak, vagy a hatóság letiltotta a hozzáférést. c) Az Internet szolgáltató a tárhely egyszerű bérbeadása (hosting) esetén nem felel a felhasználó kérésére tárolt információért, ha: - nincs tudomása arról, hogy az általa tárolt információ törvényellenes, - tudomására jut ilyen információ, azonnal eltávolítja azt, vagy lehetetlenné teszi a hozzáférést. Az irányelv kimondja a felügyelet előírásának általános tilalmát. Eszerint nem kötelezhető az Internet szolgáltató sem arra, hogy ellenőrizze az általa továbbított Több megjelenítése
2001. évi CVIII. Törvény az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről Az Országgyűlés az elektronikus kereskedelem fejlődése Részletesebben Elektronikus aláírás. Miért van szükség elektronikus aláírásra? A nyiltkulcsú titkosítás. Az elektronikus aláírás m ködése. Hitelesít szervezetek.
Elektronikus aláírás Miért van szükség elektronikus aláírásra? A nyiltkulcsú titkosítás. Az elektronikus aláírás m ködése. Jogi háttér Hitelesít szervezetek. Miért van szükség elektronikus aláírásra? Elektronikus Részletesebben II. Az Adatvédelmi tv. 1. -ának 4.a) pontja határozza meg az adatkezelés fogalmát:
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelet elnökének 2/2003 számú ajánlása a hitelintézetek, a befektetési szolgáltatók, az árutőzsdei szolgáltatók és a biztosítók adatkezelési szabályairól A hitelintézet, Részletesebben Az elektronikus kereskedelem jogi háttere WWW.ORMOSNET.HU
Az elektronikus kereskedelem jogi háttere Dr. Ormós Zoltán Ormós Ügyvédi Iroda 2010. 04. 14. AZ ELŐADÁS VÁZLATA Fogyasztóvédelem az elektronikus kereskedelemben áttekintés Leggyakoribb problémák a webboltokkal Részletesebben MIRE VONATKOZIK? Szerződés értelmezése. AZ EGYESÜLT NEMZETEK EGYEZMÉNYE AZ ÁRUK NEMZETKÖZI ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉSEIRŐL és a
AZ EGYESÜLT NEMZETEK EGYEZMÉNYE AZ ÁRUK NEMZETKÖZI ADÁSVÉTELI SZERZŐDÉSEIRŐL és a magyar adás-vétel szabályozása (Ptk.) 1987. évi 20. tvr. az Egyesült Nemzeteknek az áruk nemzetközi adásvételi szerződéseiről Részletesebben ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt.
ACCESS Befektetési Alapkezelő Zrt. Ügyfélfogadás rendje és panaszkezelésre vonatkozó szabályzat Verzió Hatályos Döntés száma 1. 2012. április 26. 7/2012.(04.26) vezérigazgatói határozat 2. 2014. július Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben A Z E L E K T R O N I K U S A L Á Í R Á S J O G I S Z A B Á L Y O Z Á S A.
JOGI INFORMATIKA A Z E L E K T R O N I K U S A L Á Í R Á S J O G I S Z A B Á L Y O Z Á S A. A kutatás a TÁMOP 4.2.4.A/2-11-1-2012-0001 azonosító számú Nemzeti Kiválóság Program Hazai hallgatói, illetve Részletesebben INTER-TRADE Kft. AZ INTER-TRADE KFT Általános Szerződési Feltételei
Készült: 2011. szeptember 19. Utolsó módosítás dátuma: 2011. szeptember 19. Utolsó módosítás hatályos: 2011. szeptember 19. Általános Szerződési Feltételek (1) A ToolSiTE Informatikai és Szolgáltató Kft. Részletesebben I. Számú melléklet. Elfogadó Nyilatkozat
I. Számú melléklet Elfogadó Nyilatkozat a SZÉKESFEHÉRVÁRI HŰTŐIPARI Részvénytársaság (8000 Székesfehérvár, Raktár u. 1.) valamennyi 1.000,- Ft (egyezer forint) névértékű, névre szóló, dematerializált törzsrészvényére Részletesebben Gyakran ismétlődő kérdések az elektronikus aláírásról
Gyakran ismétlődő kérdések az elektronikus aláírásról Mi az elektronikus aláírás és mi a célja? A jövő gazdaságában meghatározó szerepet kapnak a papíralapú iratokat, számlákat, megrendeléseket, dokumentumokat Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben Dr. Péterfi Éva UNION VIG Biztosító Zrt. 2015.09.28. www.unionbiztosito.hu 1
Biztosításkötés és közvetítés elektronikus felületen Elvárások, kérdések, gyakorlat az MNB ajánlásának tükrében XII. Biztosításszakmai Konferencia és Kiállitás 2015.09. 21-22. Dr. Péterfi Éva UNION VIG Részletesebben Webshop létrehozásának jogi feltételei
Webshop létrehozásának jogi feltételei Hatályos 2014. december www.net-jog.hu, net-jog@net-jog.hu 1 Tartalomjegyzék Nem szükséges engedély, üzlet... 3 Engedélyköteles üzletek... 3 Tevékenységi kör, számlaképesség... Részletesebben TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS. amely létrejött egyrészről. cégszerű megnevezés:... (székhelye: nyilvántartást vezető cégbíróság neve:...
TITOKTARTÁSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről cégszerű megnevezés:.......... (székhelye:........., nyilvántartást vezető cégbíróság neve:......., cégjegyzék száma:........., adószám:......, képviselő Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben Online alternatív vitarendezés
Online alternatív vitarendezés Szőke Gergely László XI. Infokommunikációs Szakmai Nap - Elektronikus eljárások 2010. április 16. Az online vitarendezésről Fogalma Alternatív vitarendezési megoldások részben Részletesebben ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK - hatályos 2015. 03. 01. napjától -
ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK - hatályos 2015. 03. 01. napjától - A T&G Health Kft. (azonosító adatok: székhely: 1015 Budapest, Ostrom u 16. fszt. 1., cégjegyzékszám: 01-09-879970, adószám: 13280484-2-41, Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra. Szerződés befektetési tanácsadásra
II. 3. Szerződésminta befektetési tanácsadásra Jelen melléklet azon a napon lép hatályba, amelyen a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete a befektetési tanácsadási tevékenység végzését az Alapkezelő Részletesebben ADATKEZELÉSI NYILATKOZAT. www.intuitashop.com
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben Recobin Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. (továbbiakban: Recobin Kft.) Általános Szerződési Feltételei (továbbiakban: ÁSZF)
Általános szerződési feltételek A jelen Általános szerződési feltételek ( ÁSZF ) tartalmazzák az ILST-Hungary Kft. ( szolgáltató ) és az által üzemeltetett ilst.hu internetes címen található webáruház Részletesebben NAGY EDIT SZERZŐDÉSKÖTÉS ELEKTRONIKUS ÚTON
NAGY EDIT SZERZŐDÉSKÖTÉS ELEKTRONIKUS ÚTON Ha azt akarjuk, hogy az Internet tovább növekedjék, együtt kell dolgoznunk azért, hogy biztosítsuk azt, hogy a vásárlás az Interneten épp oly biztonságos legyen, Részletesebben NETMAXX HUNGARY KFT. Panaszkezelési és fogyasztóvédelmi szabályzata Hatályba lépés napja: 2014. március 15. netmaxx.hu. Oldal: 1
Panaszkezelési szabályzat A Magyar Nemzeti Bank elnökének 28/2014. (VII.23.) MNB rendelete (a pénzügyi szervezetek panaszkezelésére vonatkozó szabályokról) szerint előírt kötelező szabályokkal egységes Részletesebben MÁSOLATKÉSZÍTÉSI REND
MÁSOLATKÉSZÍTÉSI REND Gyollai Ügyvédi Iroda Irodavezető: Dr. Gyollai János ügyvéd Székhely: H-1126 Budapest, Ugocsa u. 4/b Tel.: (+36 1) 487-8715 Fax: (+36 1) 487-8701 E-mail: iroda@gyollai.hu Készítés Részletesebben Tájékoztató. Regisztráció
Tájékoztató A nyilvántartásról szóló 2013. évi CCXXI. törvény (a akban: Hbnytv.) és a nyilvántartás részletes szabályainak megállapításáról szóló 18/2014. (III. 13.) KIM rendelet (a akban: Hbnyr.) rendelkezései Részletesebben Elektronikus üzlet és elektronikus kereskedelem
és elektronikus kereskedelem Az elektronikus üzlet (e-business) kezdetei a múlt század 80-as éveihez vezetnek vissza, ám jelentős előretörésének az utóbbi 10 évben vagyunk szemtanúi. Az elektronikus üzlet Részletesebben ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK
Pannon 2005 Faktor és Hitel Zrt. 1016 Budapest, Naphegy utca 19. PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT Érvényes 2014.08.01-től Jóváhagyta: Igazgatóság elnöke 2 TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 3 2. A SZABÁLYZAT Részletesebben Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra
Új kockázatok és lehetőségek az Általános Szerződési Feltételek alkalmazása során, különös tekintettel az új Ptk.-ra Dr. Balázs Tamás irodavezető ügyvéd, egyetemi adjunktus Dr. Balogh Mónika jogász, ügyvédjelölt Részletesebben Általános szállítási feltételeink szerszámainkra vonatkozóan
ARGENTUM HOLDING ZRT. Panaszkezelési szabályzat Az ügyfelek panaszainak bejelentéséről, kezeléséről, nyilvántartásától Elfogadva az Alapító /2014 (.). határozatával 2014.01.01. Lucsik János Elnök-vezérigazgató Részletesebben Marketing Megfeleljen a vásárlók igényeinek nyereséges módon
Marketing Marketinget gyakran tekintik mint a munka létrehozása, a termékek és szolgáltatások promóciója és szállítása az egyéni fogyasztók vagy más cégek, az úgynevezett üzleti ügyfelek számára. (A legrövidebb Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT A Biztosítások.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére I. BEVEZETÉS A Biztositasok.hu Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. (továbbiakban: Alkusz) a tevékenységére, Részletesebben Megbízási Keretszerződés Befektetési Tanácsadásra. név:... lakcím:... szem. ig. sz:... adóazonosító jel:... ügyfél azonosító:...
Megbízási Keretszerződés Befektetési Tanácsadásra Amely létrejött egyrészről név:... lakcím:... szem. ig. sz:... adóazonosító jel:... ügyfél azonosító:... mint megbízó (a továbbiakban: Megbízó) másrészről Részletesebben Belépve a www.biztositasonline24.hu weboldalra Ön elfogadja az alábbi feltételeket akkor is, ha nem regisztrált felhasználója az oldalnak:
ADATVÉDELEM Felhasználói feltételek Belépve a www.biztositasonline24.hu weboldalra Ön elfogadja az alábbi feltételeket akkor is, ha nem regisztrált felhasználója az oldalnak: tilos a biztositasonline24.hu Részletesebben A Magyar Posta Zrt. Általános szerződési feltételei a nemzetközi reklámkiadvány szolgáltatás igénybevételére
A Magyar Posta Zrt. Általános szerződési feltételei a nemzetközi reklámkiadvány szolgáltatás igénybevételére Hatályos 2012.01.01-től 1. Általános rész 1.1. Az Általános Szerződési Feltételek (a továbbiakban: Részletesebben dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I.
dr. Kusztos Anett A HÁZASTÁRSI KÖZÖS LAKÁS HASZNÁLATÁNAK RENDEZÉSE AZ ÚJ PTK.-BAN I. Novissima Kiadó 2014 1 Megjelent a Novissima Kiadó gondozásában 2014-ben, elektronikus formában. Szerző: dr. Kusztos Részletesebben Általános Üzleti Feltételek. 1. Érvényességi kör
Általános Üzleti Feltételek 1. Érvényességi kör (1) Jelen Általános Üzleti Feltételek minden, Bosch Electronic Service Kft. és olyan vevők közti üzletre érvényesek, akik a 2. -ban meghatározott szolgáltatásokat Részletesebben Allianz Életprogramok
Allianz Életprogramok Telepartner-szolgáltatás Szerzõdési feltételek 1/5 Telepartner-szolgáltatási szerzõdés Általános Szerzõdési Feltételek 1. Értelmezõ rendelkezések Allianz Hungária Biztosító Zrt. Call Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM FÖLDMŰVELÉSÜGYI ÉS VIDÉKFEJLESZTÉSI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/471/2008. TERVEZET a biológiai biztonságról szóló, Nairobiban, 2000. május 24-én aláírt és a 2004. évi Részletesebben EIOPA(BoS(13/164 HU. A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások
EIOPA(BoS(13/164 HU A biztosításközvetítők panaszkezelésére vonatkozó iránymutatások EIOPA WesthafenTower Westhafenplatz 1 60327 Frankfurt Germany Phone: +49 69 951119(20 Fax: +49 69 951119(19 info@eiopa.europa.eu Részletesebben Tájékoztató az Ügyfélkapu használatáról
Tájékoztató az Ügyfélkapu használatáról Az Ügyfélkapu a magyar kormányzat elektronikus ügyfél-beléptető és azonosító rendszere. Biztosítja, hogy felhasználói a személyazonosság igazolása mellett, egyszeri Részletesebben Szabó Zoltán PKI termékmenedzser szabo.zoltan@netlock.hu
Elektronikus számlázás Szabó Zoltán PKI termékmenedzser szabo.zoltan@netlock.hu TARTALOM A NetLock-ról röviden Magyarország első hitelesítés-szolgáltatója Az ealáírásról általában Hogyan, mivel, mit lehet Részletesebben Adatvédelmi szabályzat
Általános Szerződési Feltételek Az Általános szerződési feltételek és a honlapunk nyelvezete magyar. Az eladó/szolgáltató Zlatár PR Kft Székhely: 1097 Budapest, Vaskapu utca 17. Levélcím, telephely: 1097 Részletesebben Panaszkezelési kiskáté
Panaszkezelési kiskáté Milyen jogszabályok vonatkoznak a panaszkezelésre? A kiskereskedelmi egységekben a panaszkezelési tevékenységet elsősorban a fogyasztóvédelemről szóló törvény (1997. évi CLV. törvény) Részletesebben Az ún. tippadói tevékenység minősítése
Az ún. tippadói tevékenység minősítése A Bank állásfoglalás iránti kérelmet nyújtott be a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletéhez (Felügyelet) a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló Részletesebben Panaszkezelés. Tájékoztató a panaszkezelési eljárásról
Panaszkezelés Tájékoztató a panaszkezelési eljárásról A Focus Kft. panaszkezelési szabályozásának célja, hogy rendezett eljárásban biztosítsa ügyfelei számára a Focus Kft.. szolgáltatásai igénybe vétele, Részletesebben Adatkezelési, Adatvédelmi ismertető az Új szabályok tükrében
ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ A személyes adatok védelmére komoly hangsúlyt helyezünk. Ez természetesen abban az esetben is érvényes, ha on-line foglalási rendszerünket használja, vagy feliratkozik hírlevelünkre. Részletesebben EURÓPA BRÓKERHÁZ ZRT. Ügyfél besorolás mellékletei
Ügyfél besorolás mellékletei 1/a. számú melléklete Értesítés ügyfélbesorolásról, módosításának lehetőségeiről, és annak következményeiről Név (Cégnév): Azonosító okmány száma: Tisztelt Ügyfelünk! A befektetési Részletesebben Az FHB Nyrt. 200.000.000.000,- Ft keretösszegű. 2013-2014. évi Kibocsátási Programjához. készített Összevont Alaptájékoztatójának. 5. sz.
FHB Jelzálogbank Nyrt. Az FHB Nyrt. 200.000.000.000,- Ft keretösszegű 2013-2014. évi Kibocsátási Programjához készített Összevont Alaptájékoztatójának 5. sz. Kiegészítése Jelen dokumentum alapjául szolgáló Részletesebben FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com. a Képviselő-testülethez
1 FÖLDES NAGYKÖZSÉG POLGÁRMESTERE 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 5. /Fax: (54) 531 000 ; 531 001 E-mail: foldes.ph@gmail.com Iktatószám:.../2015. 12. E LŐTERJESZTÉS a Képviselő-testülethez a Területi- Részletesebben Adatvédelmi Nyilatkozat A Vital Trade 4 You LTD. (székhely: 5 Ryelands Court Leominster HR6 8GG UK., cégjegyzékszám: 8502135, adószám: 20404 09506,
Adatvédelmi Nyilatkozat A Vital Trade 4 You LTD. (székhely: 5 Ryelands Court Leominster HR6 8GG UK., cégjegyzékszám: 8502135, adószám: 20404 09506, adatkezelés nyilvántartási száma: NAIH-76063/2014) (a Részletesebben Cikkely A Kódex célja
1 Cikkely A Kódex célja (1) A Kódex a Magyarországon internet hozzáférés szolgáltatási tevékenységet folytató elektronikus hírközlési szolgáltatók szakmai-etikai normagyűjteményeként szolgál, melynek önkéntes Részletesebben union24 portál felhasználási útmutató
union24 portál felhasználási útmutató 1. Az union24 portál bemutatása Az union24 portál az UNION Vienna Insurance Group Biztosító Zrt. által létrehozott és üzemeltetésében álló honlap, amelyen keresztül Részletesebben SZABÁLYOK, RÉSZVÉTELI FELTÉTELEK
Szabaduljon meg a papírtól és nyerjen! promóció hivatalos részvételi- és játékszabályzata 1. A promóció szervezője A Szabaduljon meg a papírtól és nyerjen! elnevezésű promóció (a továbbiakban: Promóció Részletesebben SZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS
Amely létrejött egyrészről Viselt név (a bemutatott igazolvány szerint) : e-mail cím : Lakcím: SZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS Elektronikus aláírással kapcsolatos fokozott biztonságú, közigazgatási célra alkalmas Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSÉRŐL
TÁJÉKOZTATÓ AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSÉRŐL Az etel Magyarország Kft. (1075 Budapest Kazinczy u. 24-26.), mint távközlési szolgáltató (a továbbiakban: Szolgáltató) a hírközlési Részletesebben Adatvédelmi Nyilatkozat. www.tegla-aruhaz.hu
Adatvédelmi Nyilatkozat www.tegla-aruhaz.hu 1. Preambulum Az Etyeki Tüzép Kft. (a továbbiakban: Szolgáltató) www.tegla-aruhaz.hu domain néven elérhető honlapjának (a továbbiakban: Honlap) célja Rigips Részletesebben EURÓPA BRÓKERHÁZ ZRT. Összeférhetetlenségi politika
Összeférhetetlenségi politika Az igazgatói utasítás hatályba léptető határozatának száma: 2012/12/1. 2014/03/31. A hatályba lépés dátuma: Módosítást hatályba léptető határozat száma: Módosítás hatályba Részletesebben Vedd a neten! webshop minősítő workshop. 14 napos határidő és egyéb új szabályok az elállási jogban. dr. Kriesch Attila Igazgató
Vedd a neten! webshop minősítő workshop 14 napos határidő és egyéb új szabályok az elállási jogban (2013. március 6. ) dr. Kriesch Attila Igazgató Az előadás célja Új, hazánkban 2014-től alkalmazandó uniós Részletesebben GYŐR-SZOL Győri Közszolgáltató és Vagyongazdálkodó Zrt. Tartalomjegyzék
Tartalomjegyzék 1. 1. A szabályzat célja és alkalmazási területe... 3 2. 2. A Belső Adatvédelmi Felelős... 3 3. 3. Az adatkezelői minőség bejelentése. A Szabályzat közzététele... 3 4. 4. védelme... 3 4.1. Részletesebben Adatkezelési Nyilatkozat
Adatkezelési Nyilatkozat Ezennel hozzájárulok, hogy a regisztráció, illetve a megbízási szerződés során megadott személyes adataimat a TRIMEX TRADE Kft. a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok Részletesebben Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE
Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE Érvényes 2015. 09. 1- től visszavonásig ÁSZF 3. sz. melléklet 1 Bevezető rendelkezések, jogszabályi háttér A Szolgáltató Részletesebben A Medicrent Korlátolt Felelősségű Társaság. eszközök bérbeadására vonatkozó. Általános Szerződési Feltételei
1 A Medicrent Korlátolt Felelősségű Társaság eszközök bérbeadására vonatkozó Általános Szerződési Feltételei Hatályos: 2014. július 30. napjától 2 1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK 1.1. Az Általános Szerződési Feltételek Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ az UNIQA Biztosító Zrt.-vel távértékesítés keretében kötött biztosítási szerződésekhez
Általános szerződési feltételek a Mail Box 694 Kereskedelmi és Szolgáltató Betéti Társaság Postai közvetítői tevékenységi körére vonatkozóan Általános adatok A szolgáltatást nyújtó : Mail Box 694 Bt. Székhely:2030 Részletesebben előzetes vitarendezési kérelmet
E l ő z e t e s V i t a r e n d e z é s i k é r e l e m Alulírott Papp Attila a Konica Minolta Magyarország Kft, mint ajánlattevő (továbbiakban: Kérelmező) nevében a Nyomatmenedzsment rendszer kialakítása Részletesebben Géniusz Egyesület. Adatvédelmi nyilatkozat
Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez Alaptörvény Szabadság és Felelősség fejezet VI. cikk (2) A Géniusz Informatikai Tehetséggondozó Egyesület - a továbbiakban Szervező (6722 Szeged, Szentháromság Részletesebben Hír-ADÓ Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében
Hír-ADÓ Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében 2010. október 22. Adótanácsadás Áruminta definíció az EU Bírósága értelmezésében Az Európai Unió Bírósága (továbbiakban: "Bíróság") a közelmúltban Részletesebben Általános Szerződési Feltételek
Általános Szerződési Feltételek I. Általános tudnivalók I.1. Az Olimpia Szolgáltató Betéti Társaság befektetési aranytermékek forgalmazásával foglalkozó gazdasági társaság. I.2. A jelen Általános Szerződési Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT
A KÖZÉRDEKŰ ADATOK MEGISMERÉSÉRE IRÁNYULÓ IGÉNYEK TELJESÍTÉSÉNEK RENDJÉRŐL SZÓLÓ SZABÁLYZAT A Körös-Maros Nemzeti Park Igazgatóságon (továbbiakban: Igazgatóság) a közérdekű adatok megismerésére irányuló Részletesebben A KLASSIS Z Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata. Közzétéve: 2013. december 12.
A KLASSIS Z Biztosítási Alkusz Kft. Panaszkezelési Szabályzata Közzétéve: 2013. december 12. 1 Szeretnénk megköszönni, hogy ügyfelünkként megtisztelt minket bizalmával. Fontosnak tartjuk, hogy szolgáltatásainkat Részletesebben Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez
ÖRT Szakmai Fórum 2008. szeptember 9., Budapest Hatósági szerződés kulcs a jogkövetéshez Új fogyasztóvédelmi szabályok Az Országgyűlés 2008. június 9-én elfogadta: A fogyasztókkal szembeni tisztességtelen Részletesebben Főnix Hosting Általános Szerződési Feltételek
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2012.12.6. C(2012) 8806 final A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről HU HU A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA (2012.12.6.) az agresszív adótervezésről AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG, Részletesebben BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK. Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke
BORSOD MEGYEI ESETTANULMÁNYOK Készítette: Dr. Tulipán Péter BAZ. Megyei Békéltető testület elnöke BÍRÓSÁGI JOGESET 1. Borsod Megyei Békéltető Testület még nem vesztett pert 15 év alatt A vállalkozás az Részletesebben Domainregisztrációs Szolgáltatás Általános Szerződési Feltételei Darkware Bt.
Domainregisztrációs Szolgáltatás Általános Szerződési Feltételei Darkware Bt. Érvényes 2012. szeptember 1-jétől. 1. Értelmező rendelkezések ÁSZF-ek: a Számlafizető Általános Szerződési Feltételei, a Domain-kezelő Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja
1 Egyszerű többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2013. szeptember 20-i ülése 6. számú napirendi pontja Javaslat haszonélvezeti jog alapításáról szóló szerződés jóváhagyására Előadó: dr. Puskás Részletesebben AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK. 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 pont)
Ingatlan-nyilvántartás AGRÁRJOG II. KOLLOKVIUMI KÉRDÉSEK 1. Melyek az ingatlan-nyilvántartás alapelvei? (6 2. Mely jogok tekintetében konstitutív hatályú az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés? (6 3. Soroljon Részletesebben A SOCIAL STEPS ADATVÉDELMI ÉS ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A SOCIAL STEPS ADATVÉDELMI ÉS ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA Általános rendelkezés A Social Steps az alábbiakban ismerteti adatkezelési elveit, bemutatja azokat az elvárásokat, melyeket saját magával, mint adatkezelővel Részletesebben Adatkezelési és Adatvédelmi Szabályzat
5/1 Adatkezelési és Adatvédelmi Szabályzat 1. A Szolgáltató által kezelt személyes adatok köre, azok tárolásának időtartama és továbbításának esetei 1.1 A kötelező (jogszabályban előírt illetve biztosított Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
bíróság
sui generis
Bíróság
bíróság
Bíróság