a növényfajták állami elismeréséről, valamint a szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról1
Az Országgyűlés – felismerve, hogy a magas színvonalú növénytermesztés alapját jelentő genetikai anyagok megőrzése, a növényfajták állami elismerése, a megfelelő minőségű vetőmag, vegetatív szaporító alapanyag, illetve ültetési anyag előállítása és felhasználása, valamint a korszerű fajtahasználat alapvető nemzetgazdasági érdek –, annak érdekében, hogy a vetőmag, vegetatív szaporító alapanyag, illetve ültetési anyag megfeleljen a fenntartható fejlődésnek, a hazai és a nemzetközi követelményeknek, a következő törvényt alkotja:
1. § (1) E törvény a növénytermesztés biológiai alapjainak megőrzése és fejlesztése érdekében szabályozza a genetikai anyagok megőrzését és fenntartását, a növényfajták állami elismerését, a fajtahasználatot, az ebben érdekelt bejelentők, szaporítóanyag előállítók, feldolgozók, forgalmazók és felhasználók jogait és kötelezettségeit, továbbá a szaporítóanyag előállításának, hivatalos vizsgálatának, forgalomba hozatalának, felhasználásának és ezek ellenőrzésének rendjét.
b)2 az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott fajtajegyzékben felsorolt szántóföldi növényfajta, zöldségfajta, gyógy- és egyes fűszernövényfajta, a szőlő – beleértve a klónokat is –, a gyümölcstermő növények nemes és alany fajtájának, továbbá a dísz- és erdészeti növényfajta állami elismerésére, fajtafenntartására, valamint
c)3 a szaporítóanyagok előállítására, továbbszaporítására, ellenőrzésére, minősítésére, forgalomba hozatalára és felhasználására kell alkalmazni.
(3) A növényfajta oltalmára külön törvény4 rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4)5 Géntechnológiával módosított növényfajták esetében a géntechnológiai tevékenységet szabályozó törvényben6 foglalt előírásokat is alkalmazni kell.
6.7 Nemzeti Fajtajegyzék: Magyarországon állami elismerésben részesített növényfajták, szőlő klónok, szaporításra egyedileg engedélyezett zöldség-, gyümölcs- szőlő és erdészeti fajták, tájfajták, valamint a hivatalos leírással rendelkező gyümölcsfajták lényeges adatait tartalmazó, évente közzétett jegyzék.
7–8.8
10.10 Közösségi Fajtajegyzék: az Európai Bizottság által közzétett fajtajegyzék, amelyet az Európai Unió tagállamainak (a továbbiakban: tagállamok) Nemzeti Fajtajegyzékei alapján állítanak össze.
11.11 Erdészeti Szaporítóanyag-forrás Jegyzék: az Európai Bizottság által közzétett erdészeti szaporítóanyag forrást tartalmazó közös jegyzék.
13.13 Nemesítő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet,
b) az a) pont szerinti személy munkáltatója, amennyiben az a) pont szerinti személy munkaviszonyból folyó kötelessége a nemesítés vagy felfedezés és továbbfejlesztés,
d) az a)–c) pont szerinti személy örököse, illetve jogutódja.
16.16 Fajtafenntartó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki a növényfajta változatlan formában való megőrzését, fenntartását végzi, és gondoskodik a szaporításához szükséges kiindulási anyag folyamatos előállításáról, vagy aki a növényfajta fenntartásáért felelős.
25.17 Törzsültetvény: szaporítóanyag előállítására létesített, e célnak megfelelően kezelt, a növénytermesztési hatóság által minősített növényállomány.
27.18 Szaporítóanyag-előállító: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki a növényfajta vetőmagjának szaporítására, vegetatív szaporító alapanyagának és ültetési anyagának előállítására, feldolgozására, forgalomba hozatalára jogosult, illetve a szaporítóanyag-minősítési eljárást kezdeményezi.
28.19 Szaporítóanyag-forgalmazó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki szaporítóanyagot értékesítési céllal készletez, bemutat, eladásra felkínál, vagy más részére elad.
29. Szaporítóanyag forgalomba hozatal: szaporítóanyag készletezés, bemutatás, eladásra való felkínálás, eladás vagy szállítás más részére bármilyen formában.
30. Szaporítóanyag minősítés: hazai és nemzetközi előírások szerinti és a külön jogszabályban meghatározott módon, állami felügyelettel végzett ellenőrzési eljárás.
32. Szaporítóanyag előállítási zárt körzet: a szaporítóanyag előállítás genetikai és növényegészségügyi tisztaságának megőrzése céljából e törvényben és külön jogszabályban előírt korlátozásokkal elrendelt termesztési körzet; ide tartoznak a külön jogszabályban meghatározott nagyságú törzsültetvények is.
33.20 Céltermeltetés: tagállamokon kívüli országban lakóhellyel rendelkező természetes személlyel vagy székhellyel, telephellyel rendelkező jogi személlyel, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettel kötött szerződés alapján Magyarország területén szaporítóanyag termesztése azzal a céllal, hogy az előállított szaporítóanyag teljes mennyiségét az Európai Unió területéről kiszállítsák.
a) elválasztó sáv: az a távolság, amely a vetőmag előállítás mechanikai keveredés-mentességét szolgálja,
b) izolációs távolság: az a távolság, amely az idegen beporzás-, valamint növényegészségügyi fertőzésmentes szaporítóanyag előállítást szolgálja.
35.21 Géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett vetőmag: az a vetőmag, amely
36.22 Vetőmag szaporító tábla: az az összefüggő földterület, amelyen a vetőmag-előállító egy növényfaj azonos szaporítási fokú fajtáját termeszti, a közvetlenül egymás melletti (érintkező) táblákat egy táblaként lehet kezelni, amennyiben út, árok, fasor, illetve egyéb az azonos művelést nem kizáró tereptárgy választja el ezeket egymástól és a vetésidő vagy a növényállomány fejlettségi állapotában mutatkozó eltérés az érintett táblák (táblarészek) között maximum 7 nap.
3. §23 Tilos a növényfajta jogszabályi előírásoknak nem megfelelő használata és a szaporítóanyag hamisítása.
5. § (1)24 Magyarországon a Nemzeti Fajtajegyzékbe való felvétel céljából a külön jogszabályban felsorolt növényfajok fajtáit állami elismerésben kell részesíteni. Egyéb növényfajok fajtái esetében állami elismerés adható.
(1a)25 Az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az Európai Unió, egy adott régió vagy Magyarország számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok listáján szereplő növényfajok fajtái állami elismerésben nem részesíthetők.
(2)26 Az állami elismeréshez szükséges vizsgálat alatt álló növényfajta meghatározott ideig, legfeljebb az állami elismerés időpontjáig kaphat egyedi szaporítási engedélyt. Az engedély kiadásának feltételeit külön jogszabály határozza meg.
d)28 növényfajta állami elismerésének kérelmezője teljesíti az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott feltételeket.
a)29 megkülönböztethető, ha adott genotípusból vagy genotípusok kombinációjából kifejeződött jellemzőiben határozottan eltér minden más növényfajtától, amelynek létezése közismert a 9. § (2) bekezdés szerinti vizsgálatra történő bejelentés benyújtásának időpontjában; a növényfajta közismert, ha azt Magyarországon vagy valamely tagállamban nemzeti fajtajegyzékre vétel céljából bejelentették, a 9. § (2) bekezdés szerinti vizsgálatra történő bejelentés eredményeként nemzeti fajtajegyzékre vették, a Közösségi Fajtajegyzékben szerepel, valamint növényfajta-oltalom tárgya volt, növényfajta-oltalom alatt áll vagy növényfajta-oltalom iránt bejelentették.
7. §30 (1) A növénytermesztési hatóság dönt
a) a növényfajta állami elismerése,
b) az állami elismerés hatályának meghosszabbítása,
c) az államilag elismert fajta visszavonása, valamint
d) a növényfajta egyedi szaporítási engedélye
iránti eljárásban.
(2) A növényfajta állami elismerése iránti kérelmet
b) tájfajta esetében a növényfajtát fenntartó természetes személy vagy jogi személy, valamint
c) az Európai Unión kívüli országban lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy székhellyel, telephellyel rendelkező jogi személy kizárólag magyar állampolgár, Magyarország vagy az Európai Unió más tagállama területén lakóhellyel rendelkező természetes személy, vagy székhellyel, telephellyel rendelkező jogi személy képviselő útján
intézhet a növénytermesztési hatósághoz.
8. §31 A növényfajta állami elismeréséhez szükséges vizsgálat megkezdése iránti kérelem előterjesztésekor nyilatkozni kell arról, hogy a bejelentett növényfajta géntechnológiával módosított szervezet-e, és a módosítás milyen célra irányult. A géntechnológiával módosított növényfajták esetében a fajtavizsgálatot végző szerv csak a külön jogszabályban foglalt előírások teljesítését követően kezdheti meg a kísérleti vizsgálatokat.
9. §32 (1) A növénytermesztési hatóság az állami elismerés iránti kérelem beérkezését követően hivatalból beszerzi a fajtavizsgálatot végző szerv által lefolytatott vizsgálat összefoglalását és a vizsgálati eredménynek a fajta állami elismerhetőségére vonatkozó értékelését.
(2) Az állami elismeréshez szükséges vizsgálat elvégzéséről e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban kijelölt fajtavizsgálatot végző szerv gondoskodik. Az elvégzett vizsgálat a növényfajta-oltalom iránti eljárás alapját is képezi.
(3) A nyilvántartást vezető szerv az állami elismerés iránti vizsgálat alatt álló, valamint az állami elismerésben részesített növényfajtákról nyilvántartást vezet, és a honlapján közzéteszi a Nemzeti Fajtajegyzéket.
10. §33 (1) Az állami elismerés időtartama szőlő-, gyümölcs-, erdészeti fajták és fás szárú dísznövények esetében a megadástól számított 30. év végéig, egyéb növényfajták esetében a megadástól számított 10. év végéig tart.
(2) Az állami elismerés időtartama – a kérelmező legalább a lejárat időpontja előtt két évvel előterjesztett kérelmére – további 30, illetve 10 éves időtartamra többször is meghosszabbítható, ha a fajta eredeti fajtaleírásban rögzített tulajdonságai nem változtak meg.
(3) Az állami elismerés megszűnik
a) a növényfajta elismerési idejének lejárta esetén, amennyiben a fajta állami elismerése meghosszabbításra nem került, vagy
b) ha a növénytermesztési hatóság a fajta állami elismerését kérelemre vagy hivatalból indított eljárásban visszavonja.
(4) A növénytermesztési hatóság az állami elismerés megszűnéséről a határozat megküldésével értesíti a nyilvántartást vezető szervet, amely a növényfajtát törli a 15. § (1) bekezdés szerinti nyilvántartásból.
11. §34 (1) A növénytermesztési hatóság kérelemre visszavonja a fajta állami elismerését, amennyiben a fajtatulajdonos vagy a fajtafenntartó az állami elismerés lejárata előtt kéri.
(2) A növénytermesztési hatóság a fajta állami elismerését hivatalból visszavonja, ha
a) az állami elismerés iránti kérelem benyújtásakor vagy a 9. § (2) bekezdés szerinti vizsgálat során hamis adatot szolgáltattak,
b) a fajtafenntartó nem teljesíti fajtafenntartási kötelezettségét,
c) a növényfaj felkerül az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az Európai Unió, egy adott régió vagy a Magyarország számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok listájára,
d) az adott fajtának nincs nyilvántartásba vett fajtafenntartója,
e) a fajtafenntartás eredményességét ellenőrző vizsgálat során megállapításra kerül, hogy a fajtának a Nemzeti Fajtajegyzékre vételekor leírt tulajdonságai megváltoztak, az nem egyöntetű, illetve nem állandó, vagy
f) bebizonyosodik, hogy a fajta állami elismerésekor nem volt megkülönböztethető.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott esetben a fajta állami elismerésének visszavonását követően a szaporítóanyag a visszavonást követő harmadik év június 30. napjáig forgalmazható.
12. § (1)35 A nyilvántartást vezető szerv az állami elismerésben részesített növényfajtákról közhitelű nyilvántartást vezet és közzéteszi a Nemzeti Fajtajegyzéket.
(2)–(4)36
(2)37 A 7. § (2) bekezdése szerint a növényfajtát állami elismerés iránti kérelmet előterjesztő, illetve a növényfajta tulajdonosa a jogszabályok betartásával a növényfajtával szabadon rendelkezhet.
14. § (1)38 A Nemzeti Fajtajegyzéken szereplő növényfajta fajtaleírásában rögzített tulajdonságainak és gazdasági értékének megőrzéséről fajtafenntartással kell gondoskodni. A fajtafenntartás eredményességét a növénytermesztési hatóság ellenőrzi a fajtaleírásban rögzített morfológiai tulajdonságok alapján.
(2)39 A fajtafenntartás a fajtafenntartó vagy megbízottja feladata.
(3)40 Ha az állami elismerésben részesített növényfajta fenntartására újabb fajtafenntartó támaszt igényt, akkor azt a nyilvántartást vezető szervhez be kell jelenteni. A nyilvántartást vezető szerv a fajtafenntartókat a Nemzeti Fajtajegyzékben közzéteszi.
15. § (1)41 Magyarországon
b) a Közösségi Fajtajegyzékben, valamint szőlő és gyümölcs esetében bármely tagállam fajta (klón) jegyzékében,
c) az Erdészeti Szaporítóanyag-források Nemzeti Jegyzékében, vagy az Európai Unió Közös Erdészeti Szaporítóanyag-forrás Jegyzékében, vagy
d) a dísznövényekre vonatkozó, e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban
szereplő növényfaj-, és fajta szaporítóanyagát szabad forgalomba hozatal céljára előállítani, forgalomba hozni, továbbszaporítani, árutermesztésre vagy árutermesztő ültetvény létesítésére, erdősítésre, faültetvény létesítésre felhasználni, amennyiben azok az e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott feltételeknek megfelelnek.
(1a)42 A természetes környezet megőrzésére szánt takarmánynövény-vetőmagkeverékek begyűjtése a természetvédelmi hatóság, forgalmazása a növénytermesztési hatóság engedélyével végezhető.
(2)43 A növénytermesztési hatóság – a miniszter e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletében foglaltak szerint – engedélyezheti az (1) bekezdésben foglaltaknak meg nem felelő szaporítóanyag eseti felhasználását.
(4)44 Magyarország területén tilos szaporítóanyagként felhasználni céltermeltetésből bármilyen okból visszamaradt szaporítóanyagot.
(7)46 E törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott esetben szőlő, gyümölcs-, dísznövény és erdészeti szaporítóanyag, valamint zöldségpalánta előállítására és forgalomba hozatalára irányuló tevékenységet az folytathat, aki megfelel az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott feltételeknek és rendelkezik a tevékenység végzéséhez szükséges, a növénytermesztési hatóság által kiadott engedéllyel.
(8)47 A (7) bekezdés szerinti engedéllyel rendelkező előállítót, forgalmazót a nyilvántartást vezető szerv – a növénytermesztési hatóság megkeresésére – nyilvántartásba veszi.
(9)48 Szőlő-, gyümölcs- és erdészeti szaporítóanyagot – beleértve a mikorrhizált erdészeti szaporítóanyagot – az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban meghatározott módon, a Kormány által kijelölt szerv általi minősítést követően lehet előállítani, gyűjteni, valamint forgalomba hozni. A minősítés eredményéről a minősítést végző szerv hatósági bizonyítványt állít ki.
(10)49 A szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szabad szolgáltatásnyújtás jogával rendelkező szolgáltató a (7), illetve a (9) bekezdés szerinti tevékenység határon átnyúló szolgáltatásnyújtás keretében történő folytatására irányuló szándékát köteles a növénytermesztési hatóságnak bejelenteni. A bejelentésben meg kell jelölni a természetes személy bejelentő természetes személyazonosító adatait.
(11)50 A nyilvántartást vezető szerv közhiteles hatósági nyilvántartást vezet a 23. § (1) bekezdésében felsorolt tevékenységekről. A közhiteles hatósági nyilvántartásból kizárólag az érintett tevékenység végzésére való jogosultság igazolása céljából szolgáltatható adat.
(12)51 A szaporítóanyagnak a minősítés során megállapított minőségéért a szaporítóanyag-tétel forgalomban tartásának ideje alatt a szaporítóanyag-forgalmazó a felelős.
(13)52 A növénytermesztési hatóság a szaporítóanyag fajtaazonosságának utólagos ellenőrzése érdekében fajtaazonosító kitermesztést végez.
16. § (1) Az Európai Unióból történő kivitel (a továbbiakban: export) esetén csak a nemzetközi egyezmények, illetve az importáló ország előírásainak megfelelően ellenőrzött, a külön jogszabályban meghatározott kísérő okmánnyal rendelkező szaporítóanyag tétel mutatható be kiviteli ellenőrzésre.
(2)53 Magyarország területén való felhasználás vagy forgalomba hozatal céljából szaporítóanyagnak a tagállamokon kívüli országból történő behozatala (a továbbiakban: import) a 15. § (1) bekezdésében, illetve (2) bekezdésében foglaltak betartása esetén megengedett. Az import okmányokhoz mellékelni kell az exportőr nyilatkozatát arról, hogy a szaporítóanyag géntechnológiával módosított-e.
(3)54 Az importból származó szaporítóanyagot csak annak minősítését követően lehet szaporítóanyagként Magyarország területén forgalomba hozni és felhasználni.
(4)55 Az uniós vámjog végrehajtásáról szóló törvény szerinti eljárásban a vámhatóság megkeresésére a nyilvántartást vezető szerv hozzáférést biztosít a nyilvántartás 23. § (1) bekezdés c) pontja szerinti adataihoz.
17. §56 Szaporítóanyag előállítására, termesztésére, feldolgozására, kiszerelésére, forgalomba hozatalára, illetve az ezekhez kapcsolódó tárolására e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező, olyan természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet jogosult, aki a termékpálya szerinti terméktanács tagja.
A vetőmag előállításhoz szükséges védőtávolság általános szabályai57
18. §58 (1) A szántóföldi és a kertészeti növényfajok vetőmag előállítása esetén – a genetikai és a növényvédelmi követelmények érvényesítése céljából – e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott védőtávolságokat kell alkalmazni. Az előírt védőtávolságba eső földterületen tilos a vetőmag előállítással termesztett növényfajjal, növényfajtával azonos vagy ivarilag kompatibilis növényfajt termeszteni, beleértve a gyomként megjelenő árvakeléseket is. A földhasználónak a védőtávolság területére eső és általa használt földterületen – beleértve a tanyát és az egyéb földterületeket is – folyamatosan gondoskodnia kell a korlátozott növényfaj, annak árvakelése vagy gyomként megjelenő egyedeinek eltávolításáról.
(4)59 A védőtávolságba eső földhasználónak az egyeztetés iránti igényét a közzétételt követő 30 napos jogvesztő határidőn belül kell bejelentenie a vetőmag-előállító részére, ha a meghirdetett vetésterv a vetéstervét kedvezőtlenül befolyásolja és számára e törvény végrehajtására kiadott rendelet szerint jelentős eredményveszteséget okoz. A földhasználónak bizonyítania kell, hogy a védőtávolságba eső földterületen jelentős anyagi veszteség nélkül nem tud más növényfajt termeszteni, nem tudja a vetésforgót más módon kialakítani vagy hasonló értékű és igényű vetőmag előállítást végezni.
Védőtávolság érvényesítése szerződés alapján60
18/A. §61 (1) A vetőmag előállító a közzétételtől számított 30 napon belül az egyeztetési igényét bejelentő földhasználóval szerződést köt vagy e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározott nyilatkozattételre hívja fel azt a földhasználót, akivel nem sikerült megegyeznie. A nyilatkozattételre történő felhívás az érintett földhasználó részére igazolható módon postai úton vagy tanúk igazolása mellett személyesen tehető meg.
Védőtávolság érvényesítése zárt körzet létrehozásával62
18/B. §63 (1) E törvény végrehajtására kiadott jogszabályban előírt védőtávolságok alkalmazásával egy vagy több termesztési ciklusban vetőmag szaporítási zárt körzetet (a továbbiakban: zárt körzet) lehet kialakítani. A zárt körzet területét pontosan meg kell határozni az üzemi térképen a Mezőgazdasági Parcella Azonosító Rendszer (a továbbiakban: MePAR) szerinti azonosító számmal és a helyrajzi számmal, valamint a helyi sajátságoknak megfelelő egyéb módon, így különösen dűlőnév, területrész megnevezésével. A zárt körzet létrehozását a növénytermesztési hatóság engedélyezi.
18/C. §64 (1) A vetőmag előállító a zárt körzet engedélyezése iránti kérelmet – az egyeztetést követően – a terméktanács véleményével és az egyeztetés dokumentációjával együtt 8 napon belül továbbítja a növénytermesztési hatóságnak. A kérelemhez csatolni kell a zárt körzet kialakításának tervezetét.
(2)65 A növénytermesztési hatóság a zárt körzet kialakításának engedélyezéséről szóló határozatában rendelkezik az egyes idegen beporzást vagy növény-egészségügyi fertőzést előidéző növényfajok, növényfajták termesztésének korlátozásáról, tilalmáról, valamint azokat a földhasználókat megillető ellenszolgáltatásról, akikkel nem sikerült megegyezni. A zárt körzet kialakításának engedélyezéséről szóló határozatot a növénytermesztési hatóság megküldi a zárt körzeten belüli korlátozás és tilalom betartása ellenőrzésére jogosult növénytermesztési hatóságnak, a terméktanácsnak és az agrárkamarának. A zárt körzetet elrendelő határozatot hirdetmény útján is közölni kell, ha a védőtávolságba eső földterületen ismeretlen földhasználó van.
(3) A zárt körzeten belüli korlátozás, illetve a tilalom betartását a növénytermesztési hatóság ellenőrzi és elrendeli a növényállomány megsemmisítését, ha a korlátozás, illetve a tilalom ellenére a zárt körzeten belül a tiltott növényfaj egyedeinek eltávolítása elmaradt. A növénytermesztési hatóság határozatában foglaltakat haladéktalanul végre kell hajtani. A föld használója köteles tűrni, hogy a saját költségére a növényállomány eltávolításra kerüljön, amely nem járhat aránytalan kár okozásával.
19. § (1)66 A szőlő-, gyümölcs- és erdészeti fajták minőségi szaporításának biztosítására törzsültetvényt kell létrehozni. A szőlő-, gyümölcs- és erdészeti szaporítóanyag előállítására szolgáló törzsültetvény létesítését a növénytermesztési hatóság az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabály szerint engedélyezi.
(2)67 Az (1) bekezdés szerint engedélyezett törzsültetvényről a nyilvántartást vezető szerv nyilvántartást vezet. A nyilvántartás tartalmazza a törzsültetvény fenntartójára, helyére, telepítésének idejére, fajára, fajtájára, származására, valamint az évenkénti minősítésre vonatkozó adatokat.
(3)69 A növénytermesztési hatóság a Kormány által kijelölt minősítő szerv által minősített törzsültetvényről engedélyezi szaporítóanyag előállítását.
(4)70 Forgalomba hozatal céljából – a külön jogszabályban meghatározott kivétellel – csak törzsültetvényből származó alapanyag felhasználásával és csak engedélyezett árutermelő szőlő-, gyümölcs faiskolában, illetve csemetekertben, e törvény és a növényegészségügyi előírások betartásával lehet szaporítóanyagot előállítani.
Szaporítóanyag minősítés
20. §72 (1) A szántóföldi növényfaj vetőmagját az ezen alcímben és e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban foglaltak szerinti eljárásban kell minősíteni. A vetőmag addig maradhat forgalomban, és addig használható fel, ameddig minősítő paraméterei megfelelnek e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban előírt feltételeknek.
(2) A vetőmag-előállító (a továbbiakban e § alkalmazásában: fémzároltató) köteles a vetőmag-szaporító táblát – a növénytermesztési hatóság által rendszeresített nyomtatványon – a növénytermesztési hatóságnak e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott jogvesztő határnapig írásban bejelenteni, amely alapján a növénytermesztési hatóság a területet nyilvántartásba veszi. A növénytermesztési hatóság a nyilvántartásba vételt akkor tagadja meg, ha a kérelem a határnapon túl érkezett.
(3) A fémzároltató tájékoztatja a növénytermesztési hatóságot a vetőmag-szaporító tábla növényállományának szántóföldi ellenőrzésre alkalmas fejlettségi állapotáról. A növénytermesztési hatóság a tájékoztatás alapján hivatalból, e törvény végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott számú alkalommal hatósági ellenőrzést végez, amelyről jegyzőkönyvet vesz fel.
(4) A fémzároltató a 21. § (2) bekezdése szerinti címkét köteles a növénytermesztési hatóságtól megrendelni, amely a vetőmagtétel azonosítása céljából kiadja a címkét.
(5) A növénytermesztési hatóság a (4) bekezdés szerinti megrendelést követő 8 napon belül hatósági ellenőrzést, mintavételt végez a vetőmag minőségi megfelelőségének laboratóriumi vizsgálata céljából.
(6) A növénytermesztési hatóság az (5) bekezdés szerinti mintavétel eredménye alapján a vetőmagtételt nyilvántartásba veszi. A növénytermesztési hatóság a nyilvántartás adatai alapján a fémzároltató részére hatósági bizonyítványt állít ki.
(7) Ha a (2) és (6) bekezdés szerinti eljárásban az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi CL. törvény értelmében függő hatályú döntés meghozatalának van helye, a függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(8) A növénytermesztési hatóság az (1)–(6) bekezdés szerinti eljárást az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban foglaltak szerint átruházhatja a szaporítóanyag-előállítóra. Mintavevői tevékenységet csak az folytathat, aki rendelkezik a növénytermesztési hatóság engedélyével. A növénytermesztési hatóság a mintavevői tevékenység folytatásra engedéllyel rendelkező személyekről nyilvántartást vezet, amely tartalmazza a tevékenység végzésére jogosult személy természetes személyazonosító adatait.
(9) A (8) bekezdés szerinti nyilvántartásban kezelt adatokat a Központi Statisztikai Hivatal részére – a hivatalos statisztikáról szóló 2016. évi CLV. törvény (a továbbiakban: Stt.) 28. §-ával összhangban a statisztikai cél előzetes igazolása alapján, az ahhoz szükséges mértékben – statisztikai célra egyedi azonosításra alkalmas módon, térítésmentesen át kell adni és azok a Központi Statisztikai Hivatal által statisztikai célra felhasználhatók. Az átvett adatok körét és az adatátvétel részletszabályait a Stt. 28. §-ában meghatározott együttműködési megállapodásban kell rögzíteni.
A szaporítóanyag csomagolása,
jelölése (címkézése)73
21. §74 (1)75 Vetőmagot, dughagymát és fokhagyma szaporítóanyagot csak olyan csomagolóanyagban lehet forgalomba hozni, amely biztosítja a minőség megóvását, valamint nem teszi lehetővé a kivételt és a kicserélést a csomagolóanyag megsértése nélkül.
(2) A szaporítóanyag-tételt, illetve annak egységeit a külön jogszabály szerinti címkével kell ellátni úgy, hogy a címke sérülés nélkül ne legyen eltávolítható.
(3) A címkén a külön jogszabályban meghatározott adatokat magyar nyelven is fel kell tüntetni.
Géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag termesztésbe bocsátása76
21/A. §77 (1) A növénytermesztési hatóság a géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag termesztésbe bocsátása miatt
(4) A védőtávolságon belül található ivarilag kompatibilis növényfajt tartalmazó növényi kultúra megsemmisítésének elrendelése esetén a termelőnek nem jár juttatás, ha a növényi kultúra beazonosítása és megsemmisítése során a növénytermesztési hatósággal nem működött együtt, továbbá a (3) bekezdés f) és g) pontjában meghatározott esetekben.
(6) Az (1)–(4) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni a szaporítóanyagot előállítókra és továbbszaporítókra is.
22. §78 A miniszter
a) irányítja a növényfajták állami elismerésével, valamint a szaporítóanyagok előállításával, minősítésével és forgalomba hozatalával kapcsolatos tevékenységet.
b)–e)79
23. § (1)80 A nyilvántartást vezető szerv nyilvántartást vezet:
a)81 az állami elismerésben részesített növényfajtákról, amely
aa) tartalmazza:
1.) az állami elismerés időpontját (év, hónap, nap),
2.) a kérelmező, a képviselő, illetve a fajtafenntartó alábbi adatait: természetes személy esetén természetes személyazonosító adatait; jogi személy esetén az azonosító adatokat (cégnév, adószám, székhely, telephely),
3.) az állami elismerésben részesített növényfajta nevét,
4.) az állami elismerés megszűnése és a tovább-forgalmazás időpontját,
5.) a növényfajta-oltalom fennállását, valamint
6.) a kertészeti növények szaporítóanyagának előállításánál alanyként használt növényfajtákat, illetve fajokat;
ab) tartalmazhatja:
1.) kérelemre a nemesítő nevét, valamint
2.) a fajta termesztésének és felhasználásának sajátosságára, valamint a fajta egyediségére vonatkozó adatokat, információkat;
bc)82 az ügyfél regisztrációs számát vagy a növénytermesztési hatóság partner azonosítóját,
j) a határon átnyúló szolgáltatás folytatása esetén a 15. § (10) bekezdése szerinti bejelentést tevőkről,
k)83 a 9. § (2) bekezdés szerinti vizsgálat elvégzéséhez szükséges, a fajtavizsgálatot végző szerv által rendszeresített nyomtatvány szerinti adatokról.
(2)84 A növénytermesztési hatóság
a)–c)85
d)86 kiadja a növényfajták állami elismeréséről, annak meghosszabbításáról, illetve visszavonásáról szóló határozatokat;
hg)87 a szőlő-, gyümölcs-, dísznövény-, erdészeti szaporítóanyagok, valamint zöldségpalánta előállítását és forgalomba hozatalát;
(3)88 A növénytermesztési hatóság hatósági igazolványt állít ki az ellenőrzést végző munkatársa részére. A növénytermesztési hatóság ellenőrzési tevékenysége kiterjed minden olyan helyre, ahol a szaporítóanyag előállítását, kezelését, tárolását végzik, továbbá, ahol szaporítóanyagot forgalomba hoznak vagy szaporító alapanyagot felhasználnak. A termelő, illetve a forgalmazó köteles az ellenőrzést végző személy bejutását biztosítani az ellenőrizendő helyre és együttműködni az ellenőrzést végzővel.
(4)89 A növénytermesztési hatóság közigazgatási eljárásban hozott döntése ellen közigazgatási eljárás keretében fellebbezésnek helye nincs.
(5)90 A növénytermesztési hatóság az (1) bekezdés a) pontja szerinti nyilvántartásban lévő adatokat az élelmiszerlánc-felügyeleti információs rendszerben kezeli.
23/A. §91 (1) A szaporítóanyag jelölésére (címkézésére) vonatkozóan e törvényben és a végrehajtására kiadott jogszabályban meghatározott rendelkezések megsértése esetén az eljárás lefolytatására a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló 2008. évi XLVII. törvényben (a továbbiakban: Fttv.) meghatározott hatóság jogosult, ha a jogsértés az Fttv. 2. §-ának a) pontja értelmében vett fogyasztót érint. Az eljáró hatóság az Fttv.-ben meghatározott szabályok szerint jár el.
(2) Az (1) bekezdésben említett rendelkezések a fogyasztóvédelemről szóló törvény alkalmazásában fogyasztóvédelmi rendelkezések.
23/B. §92 Ha a növénytermesztési hatóság eljárása idegenhonos inváziós fajt érint, a növénytermesztési hatóság
25. § (1)94
(2)95 A szaporítóanyagok díjtétellel nem ellentételezett hatósági ellenőrzésének költségét a központi költségvetésből kell biztosítani.
26. § (1)96 A növényfajták állami elismerésével kapcsolatos feladatok és vizsgálatok díjtétellel nem ellentételezett részét a központi költségvetésből kell biztosítani.
(2)97 A fajtavizsgálatot végző szerv által végzett
b) a növényfajta oltalomra bejelentett fajta kísérleti vizsgálatáért
(3)98 A növénytermesztési hatóság
a) a szaporítóanyag minősítéséért, valamint
b) az állami elismerésben részesített növényfajták állami elismerésének időtartama alatt végzett azonossági vizsgálatokért és az azzal összefüggő feladat ellátásáért
a miniszter e törvény felhatalmazása alapján kiadott rendeletében meghatározott mértékű díjat számít fel.
26/A. §99 Az e törvény hatálya alá tartozó hatósági eljárás díj- és illetékmentes, amennyiben az adott eljárásra e törvény végrehajtására kiadott jogszabály igazgatási szolgáltatási díjat nem állapít meg.
27. §100 A növénytermesztési hatóság e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok rendelkezéseinek megsértése esetén
a) eltilt a 15. § előírásainak nem megfelelő szaporítóanyag saját célú felhasználásától és forgalomba hozatalától, illetve a jogosulatlanul előállított szaporítóanyagot zár alá veszi,
b)101 szigorított minősítést rendel el,
c) az előállító költségére elrendeli a más célra fel nem használható szaporítóanyag megsemmisítését,
d)102 a jogsértő tevékenységét meghatározott időre megtiltja, és az erről szóló határozatot a növénytermesztési hatóság honlapján közzéteszi,
e)103 a faiskolai, illetve palántanevelő üzemi engedélyt visszavonja, illetve
f) minőségvédelmi bírságot szab ki.
28. § (1)104 A növénytermesztési hatóság e törvény és a végrehajtására kiadott jogszabályok előírásainak megsértőjével szemben minőségvédelmi bírságot szab ki, ha megállapítja, hogy az előállított, illetve forgalomba hozott szaporítóanyag nem felel meg az előírt követelményeknek.
(3)105 A minőségvédelmi bírságot a növénytermesztési hatóság előirányzat-felhasználási keretszámlájára kell befizetni.
29. § (1)107 Ez a törvény – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napján lép hatályba.
(7)110 Az e törvény hatálybalépése előtt állami elismerésben részesített fajták állami elismerésének időtartamára a növényfajták állami elismeréséről, valamint a vetőmagvak és vegetatív szaporítóanyagok előállításáról és forgalomba hozataláról szóló 1996. évi CXXXI. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
30. § (1)111 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a) szabályozza a minőségvédelmi bírság mértékét és kiszabásának rendjét,112
b) jelölje ki a növénytermesztési hatóságot vagy hatóságokat,113
c) állapítsa meg a szaporítóanyag-minősítés eljárási rendjét, a mintavétel szabályait, a mintavevői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, az e tevékenységre jogosító engedély kiadásának rendjét, a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, valamint a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket, és
d) állapítsa meg a továbbszaporítás és az árutermesztés céljára szolgáló szántóföldi, kertészeti, szőlő-, gyümölcs-, dísznövény-, zöldség-, erdészeti növényfajták szaporítóanyaga előállításának, feldolgozásának, kiszerelésének és forgalomba hozatalának személyi és tárgyi feltételeit, valamint a 15. § (7) bekezdése szerinti engedély kiadásának rendjét és a 15. § (9) és (10) bekezdése szerinti bejelentés részletes szabályait, az engedély iránti kérelem, illetve a bejelentés, valamint a nyilvántartás személyes adatot nem tartalmazó adattartalmát, a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, továbbá a tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket,
e)114 jelölje ki a fajtavizsgálatot végző szervet,
f)115 jelölje ki a nyilvántartást vezető szervet.
(2)116 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy rendeletben állapítsa meg
a)117 az állami elismerésre köteles növényfajták körét tartalmazó fajjegyzéket, a Nemzeti Fajtajegyzék, a Leíró Fajtajegyzék és az Ajánlott Fajták Jegyzéke összeállításával és közzétételével összefüggő feladatokat,118
b)119 az állami elismerés növényfajonkénti, valamint növényfajon belüli felhasználási cél szerinti feltételeit, eljárási rendjét, a fajtavizsgálatokat, a növényfajták egyedi engedély alapján való szaporításának, továbbá a fajtafenntartás eredményessége ellenőrzésének feltételeit,,120
d) a szaporítóanyag tételek átruházott minősítésének személyi és tárgyi feltételeit,122
e)123
f) a forgalomba hozható szaporítóanyagok minőségének előírásait,124
g) a zárt körzetek kialakításának feltételeit,125
h) a törzsültetvények, a faiskolák és palántanevelő üzemek létesítésének feltételeit,126
i) a génmegőrzési feladatokat, a genetikai anyagok védelme szempontjából jelentős növényfajokat, továbbá azok megőrzésének, fenntartásának, átadásának feltételeit, kijelölje a genetikai anyagok megőrzéséért felelős intézményeket, valamint ezek eljárási rendjét,127
j)128 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben az állami elismerés, a fajtavizsgálatok, a szaporítóanyag-minősítés díjtételeit,129
l)130 az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben a szaporítóanyagok nemzetközi forgalmát is érintő, a vámkezeléshez kapcsolódó korlátozó rendelkezéseket,
m)131 a géntechnológiával módosított szervezettel szennyezett szaporítóanyag felhasználása miatt kárt szenvedett termelők kárának enyhítésére szolgáló juttatás részletes szabályait.
c) a Tanács 68/193/EGK irányelve a vegetatív szőlő-szaporítóanyagok forgalmazásáról,
i) a Tanács 2002/57/EK irányelve az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról,
j)132 a Tanács 98/56/EK irányelve a dísznövények szaporítóanyagainak forgalmazásáról,
k)133 a Tanács 2008/72/EK irányelve a vetőmagokon kívüli zöldségszaporító és -ültetési anyagok forgalmazásáról,
l)134 a Tanács 2008/90/EK irányelve a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai, illetve a gyümölcstermesztésre szánt gyümölcstermő növények forgalmazásáról,
m)135 a Bizottság 2008/62/EK irányelve a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről,
n)136 a Bizottság 2009/145/EK irányelve az egy adott helyen és régióban hagyományosan termesztett és génerózió által veszélyeztetett honos zöldségfajok és fajták, illetve a kereskedelmi növénytermesztési szempontból tényleges értékkel nem rendelkező, csupán bizonyos feltételek melletti termesztésre nemesített zöldségek fajtáinak elismerése, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről.
31/A. §137 Ez a törvény az idegenhonos inváziós fajok betelepítésének vagy behurcolásának és terjedésének megelőzéséről és kezelésről szóló, 2014. október 22-i, 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
31/B. §138 Ez a törvény az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. március 11-i 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásához szükséges rendelkezéseket állapít meg.
32. §139 A törvény 2. § 35. pontjának és 21/A. §-ának a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – 98/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított – 8–10. cikke szerinti előzetes bejelentése megtörtént.
1 A törvényt az Országgyűlés a 2003. június 23-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2003. július 10.
2 Az 1. § (2) bekezdés b) pontja a 2017: CCV. törvény 44. §-ával megállapított szöveg.
3 Az 1. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: CCV. törvény 55. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 Lásd az 1995: XXXIII. törvény Ötödik Részét.
5 Az 1. § (4) bekezdését a 2006: CVII. törvény 28. § (8) bekezdése iktatta be.
6 Lásd az 1998. évi XXVII. törvényt.
7 A 2. § 6. pontja a 2013: CXCIX. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
8 A 2. § 7–8. pontját a 2017: CCV. törvény 56. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
9 A 2. § 9. pontját a 2013: CXCIX. törvény 18. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
10 A 2. § 10. pontja a 2009: LVI. törvény 276. §-a szerint módosított szöveg
11 A 2. § 11. pontja a 2009: LVI. törvény 276. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 2. § 12. pontját a 2017: CCV. törvény 56. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
13 A 2. § 13. pontja a 2013: CCLII. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
14 A 2. § 14. pontját a 2017: CCV. törvény 56. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
15 A 2. § 15. pontját a 2009: LVI. törvény 277. §-a hatályon kívül helyezte.
16 A 2. § 16. pontja a 2013: CCLII. törvény 52. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 2. § 25. pontja a 2006: CIX. törvény 29. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
18 A 2. § 27. pontja a 2013: CCLII. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 2. § 28. pontja a 2013: CCLII. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 2. § 33. pontja a 2013: CCLII. törvény 52. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
21 A 2. § 35. pontját a 2013: CXCIX. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
22 A 2. § 36. pontját a 2013: CXCIX. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
23 A 3. § a 2008: XLVII. törvény 43. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 Az 5. § (1) bekezdése a 2011: CCI. törvény 226. § c) pontja szerint módosított szöveg.
25 Az 5. § (1a) bekezdését a 2016: CXXXVII. törvény 17. §-a iktatta be.
26 Az 5. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 55. § b) pontja szerint módosított szöveg.
27 Az 5. § (4) bekezdését a 2017: CCV. törvény 56. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
28 A 6. § (1) bekezdés d) pontja a 2017: CCV. törvény 55. § c) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 6. § (2) bekezdés a) pontja a 2013: CXCIX. törvény 2. §-ával megállapított, a 2017: CCV. törvény 55. § d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 7. § a 2017: CCV. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
31 A 8. § a 2017: CCV. törvény 55. § e) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 9. § a 2017: CCV. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
33 A 10. § a 2017: CCV. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
34 A 11. § a 2017: CCV. törvény 46. §-ával megállapított szöveg.
35 A 12. § (1) bekezdése a 2017: CCV. törvény 55. § f) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 12. § (2)–(4) bekezdését a 2017: CCV. törvény 56. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
37 A 13. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 55. § g) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 14. § (1) bekezdése a 2013: CXCIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
39 A 14. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 55. § h) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 14. § (3) bekezdése a 2009: LVI. törvény 277. §-a, a 2017: CCV. törvény 55. § f) és i) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 15. § (1) bekezdése a 2017: CCV. törvény 47. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 15. § (1a) bekezdését a 2012: XVIII. törvény 44. § (1) bekezdése iktatta be.
43 A 15. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 29. § (3) bekezdése, a 2009: LVI. törvény 276. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
44 Az 15. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 226. § d) pontja szerint módosított szöveg.
45 A 15. § (5) bekezdését a 2017: CCV. törvény 56. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
46 A 15. § (7) bekezdését a 2009: LVI. törvény 275. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CCV. törvény 47. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 15. § (8) bekezdését a 2009: LVI. törvény 275. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CCV. törvény 47. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 15. § (9) bekezdését a 2009: LVI. törvény 275. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: CCV. törvény 47. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
49 A 15. § (10) bekezdését a 2009: LVI. törvény 275. § (2) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
50 A 15. § (11) bekezdését a 2009: LVI. törvény 275. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CXCIX. törvény 8. § (2) bekezdésével megállapított, a 2017: CCV. törvény 55. § f) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 15. § (12) bekezdését a 2017: CCV. törvény 47. § (3) bekezdése iktatta be.
52 A 15. § (13) bekezdését a 2017: CCV. törvény 47. § (3) bekezdése iktatta be.
53 A 16. § (2) bekezdése a 2011: CCI. törvény 226. § d) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 16. § (3) bekezdése a 2011: CCI. törvény 226. § b) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 16. § (4) bekezdését a 2017: CCV. törvény 48. §-a iktatta be.
56 A 17. § a 2013: CCLII. törvény 52. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
57 A 18. §-t megelőző alcím a 2013: CXCIX. törvény 18. § (1) bekezdés a) pontjával megállapított szöveg.
58 A 18. § a 2013: CXCIX. törvény 9. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
59 A 18. § (4) bekezdése a 2017: CCV. törvény 55. § j) pontja szerint módosított szöveg.
60 A 18/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CXCIX. törvény 10. §-a iktatta be.
61 A 18/A. §-t a 2013: CXCIX. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
62 A 18/B. §-t megelőző alcímet a 2013: CXCIX. törvény 10. §-a iktatta be.
63 A 18/B. §-t a 2013: CXCIX. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
64 A 18/C. §-t a 2013: CXCIX. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
65 A 18/C. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 49. §-ával megállapított szöveg.
66 A 19. § (1) bekezdése a 2017: CCV. törvény 50. §-ával megállapított szöveg.
67 A 19. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 50. §-ával megállapított szöveg.
68 A 19. § (2a) bekezdését a 2013: CXCIX. törvény 11. § (2) bekezdése iktatta be, hatályát vesztette a 2017: CCV. törvény 50. §-a alapján.
69 A 19. § (3) bekezdése a 2017: CCV. törvény 50. §-ával megállapított szöveg.
70 A 19. § (4) bekezdése a 2013: CXCIX. törvény 18. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
71 A 19. § (5) bekezdését a 2017: CCV. törvény 56. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
72 A 20. § a 2017: CCV. törvény 51. §-ával megállapított szöveg.
73 A 21. §-t megelőző alcím a 2008: XLVII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 21. § a 2008: XLVII. törvény 43. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 21. § (1) bekezdése a 2013: CXCIX. törvény 12. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
76 A 21/A. §-t megelőző alcímet a 2013: CXCIX. törvény 13. §-a iktatta be.
77 A 21/A. §-t a 2013: CXCIX. törvény 13. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
78 A 22. § felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 29. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
79 A 22. § b)–e) pontját a 2006: CIX. törvény 30. §-a hatályon kívül helyezte.
80 A 23. § (1) bekezdése a 2013: CXCIX. törvény 14. §-ával, nyitó szövegrésze a 2017: CCV. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 23. § (1) bekezdés a) pontja a 2017: CCV. törvény 52. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
82 A 23. § (1) bekezdés b) pont bc) alpontja a 2017: CCV. törvény 55. § k) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 23. § (1) bekezdés k) pontját a 2017: CCV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
84 A 23. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 277. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CXCIX. törvény 14. §-a iktatta be. Ez utóbbi módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
85 A 23. § (2) bekezdés a)–c) pontját a 2017: CCV. törvény 56. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
86 A 23. § (2) bekezdés d) pontja a 2017: CCV. törvény 56. § g) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 23. § (2) bekezdés h) pont hg) alpontja a 2017: CCV. törvény 56. § h) pontja szerint módosított szöveg.
88 A 23. § (3) bekezdése a 2013: CXCIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
89 A 23. § (4) bekezdését a 2009: XXVIII. törvény 13. §-a iktatta be, szövege a 2016: CIV. törvény 55. §-a szerint módosított szöveg.
90 A 23. § (5) bekezdését a 2012: XVIII. törvény 35. §-a és a 44. § (2) bekezdése iktatta be.
91 A 23/A. §-t a 2008: XLVII. törvény 43. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító törvény 53. § (11) bekezdésének a) pontja alapján a rendelkezést a 2008. szeptember 1. napját követően indított eljárásokban kell alkalmazni.
92 A 23/B. §-t a 2016: CXXXVII. törvény 19. §-a iktatta be.
93 A 24. §-t a 2017: CCV. törvény 56. § i) pontja hatályon kívül helyezte.
94 A 25. § (1) bekezdését a 2017: CCV. törvény 56. § j) pontja hatályon kívül helyezte.
95 A 25. § (2) bekezdése a 2009: LVI. törvény 277. §-a szerint módosított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
96 A 26. § (1) bekezdése a 2009: LVI. törvény 275. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 428. §-a alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
97 A 26. § (2) bekezdése a 2017: CCV. törvény 53. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 26. § (3) bekezdését a 2017: CCV. törvény 53. § (2) bekezdése iktatta be.
99 A 26/A. §-t a 2013: XXXV. törvény 18. §-a iktatta be.
100 A 27. § a 2008: XLVII. törvény 43. § (5) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 53. § (11) bekezdésének b) pontja alapján a rendelkezést a 2008. szeptember 1. napját követően indított eljárásokban kell alkalmazni.
101 A 27. § b) pontja a 2009: LVI. törvény 277. §-a szerint módosított szöveg.
102 A 27. § d) pontja a 2009: LVI. törvény 276. §-a szerint módosított szöveg.
103 A 27. § e) pontja a 2017: CCV. törvény 56. § k) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 28. § (1) bekezdése a 2008: XLVII. törvény 43. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény 53. § (11) bekezdésének c) pontja alapján a rendelkezést a 2008. szeptember 1. napját követően indított eljárásokban kell alkalmazni.
105 A 28. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
106 A 28. § (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 31. pontja hatályon kívül helyezte.
107 A 29. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 605. pontja szerint módosított szöveg.
108 A 29. § (3) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 605. pontja hatályon kívül helyezte.
109 A 29. § (5) bekezdését a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 605. pontja hatályon kívül helyezte.
110 A 29. § (7) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 51. pontja szerint módosított szöveg.
111 A 30. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 217. §-ával megállapított szöveg.
112 Lásd a 369/2004. (XII. 26.) Korm. rendeletet.
113 Lásd a 327/2010. (XII. 27.) korm. rendeletet, a 22/2012. (II. 29.) Korm. rendeletet.
114 A 30. § (1) bekezdés e) pontját a 2017: CCV. törvény 54. §-a iktatta be.
115 A 30. § (1) bekezdés f) pontját a 2017: CCV. törvény 54. §-a iktatta be.
116 A 30. § (2) bekezdésének felvezető szövege a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 51. pontja szerint módosított szöveg.
117 A 30. § (2) bekezdésének a) pontja a 2009: LVI. törvény 275. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
118 Lásd a 40/2004. (IV. 7.) FVM rendeletet, a 104/2009. (VIII. 5.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 65/2011. (VII. 11.) VM rendeletet, a 27/2012. (III. 24.) VM rendeletet.
119 A 30. § (2) bekezdésének b) pontja a 2009: LVI. törvény 275. § (7) bekezdésével megállapított, a 2017: CCV. törvény 56. § l) pontja szerint módosított szöveg.
120 Lásd a 40/2004. (IV. 7.) FVM rendeletet, a 104/2009. (VIII. 5.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 65/2011. (VII. 11.) VM rendeletet, a 27/2012. (III. 24.) VM rendeletet, a 14/2017. (III. 23.) FM rendeletet.
121 A 30. § (2) bekezdés c) pontját a 2017: L. törvény 218. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
122 Lásd a 48/2004. (IV. 21.) FVM rendeletet, az 50/2004. (IV. 22.) FVM rendeletet, a 45/2008. (IV. 11.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 45/2012. (V. 8.) VM rendeletet, a 86/2012. (VIII. 15.) VM rendeletet.
123 A 30. § (2) bekezdés e) pontját a 2017: L. törvény 218. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
124 Lásd a 90/2004. (V. 18.) FVM rendeletet, a 87/2006. (XII. 28.) FVM rendeletet, a 45/2008. (IV. 11.) FVM rendeletet, a 104/2009. (VIII. 5.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 65/2011. (VII. 11.) VM rendeletet, a 27/2012. (III. 24.) VM rendeletet, a 45/2012. (V. 8.) VM rendeletet, a 86/2012. (VIII. 15.) VM rendeletet, a 14/2017. (III. 23.) FM rendeletet.
125 Lásd a 48/2004. (IV. 21.) FVM rendeletet, a 45/2008. (IV. 11.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 45/2012. (V. 8.) VM rendeletet.
126 Lásd a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet, a 14/2017. (III. 23.) FM rendeletet.
127 Lásd a 95/2003. (VIII. 14.) FVM rendeletet, a 72/2010. (V. 13.) FVM rendeletet.
128 A 30. § (2) bekezdésének j) pontja a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 51. pontja szerint módosított szöveg.
129 Lásd a 65/2011. (VII. 11.) VM rendeletet, a 27/2012. (III. 24.) VM rendeletet, a 63/2012. (VII. 2.) VM rendeletet.
130 A 30. § (2) bekezdésének l) pontja a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 51. pontja szerint módosított szöveg.
131 A 30. § (2) bekezdés m) pontját a 2013: CXCIX. törvény 15. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
132 A 31. § j) pontját a 2013: CXCIX. törvény 16. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
133 A 31. § k) pontját a 2013: CXCIX. törvény 16. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
134 A 31. § l) pontját a 2013: CXCIX. törvény 16. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
135 A 31. § m) pontját a 2013: CXCIX. törvény 16. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
136 A 31. § n) pontját a 2013: CXCIX. törvény 16. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
137 A 31/A. §-t a 2016: CXXXVII. törvény 20. §-a iktatta be.
138 A 31/B. §-t a 2017: XLIV. törvény 26. § (3) bekezdése iktatta be.
139 A 32. §-t a 2013: CXCIX. törvény 17. §-a iktatta be. E módosító törvény 19. § (1) bekezdése alapján a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.