text:
Jogeset: szakszervezeti jogok biztosítása - Cégvilág - Jogászvilág
Rendszerünk új funkciókkal bővült, amelyet ezen az idegenevezetésen keresztül szeretnénk bemutatni Önnek!Az újdonságok kiemelten szerepelnek ebben a nézetben és ha az egyes elemek fölé viszi az egeret, további információt kaphat azokkal kapcsolatban. Jogeset: szakszervezeti jogok biztosítása
2016. 06. 24. 9:30
Szakszervezeti jogok, Kúria, a hét jogesete Ez a cikk több mint egy éve került publikálásra.
Kötelezhető-e a munkaváltató, hogy a munkavállalók részére szakszervezeti jogokat biztosítson? A Kúria jogesete. A felülvizsgálati eljárásban irányadó tényállás szerint a felperesi szövetséget a Fővárosi Törvényszék 2011. december 1.napján jogerősen nyilvántartásba vette. A felperes a megalakulásról és céljairól 2011. december 5-én tájékoztatta az alperest, majd a munkáltató válaszlevele alapján 2011. december 19-én küldte meg a szövetség Alapszabályát és a Fővárosi Bíróság végzését.Az alperes egyik telephelyén szolgálatot teljesítő felperesi tagok 2013. őszén azzal fordultak a felperesi szövetséghez, hogy kérjen tájékoztatást az alperes főigazgatójának címzett panaszlevelében foglaltakkal kapcsolatban. A felperes 2013. november 15-én a megkeresésnek eleget tett, amelyre a munkáltató a február 4-ei válaszában kérte a helyi szerv vezetőjének személyével kapcsolatban birtokában lévő esetleges bizonyítékok átadását, illetőleg a jövőre nézve „a kioktató és utasítgató” megkeresések mellőzését. Az alperes a 2014. február 6-ára összehívott értekezletről a felperest nem tájékoztatta, a helyszínen megjelent felperesi elnök részvételét nem engedélyezte.A felperes ezen időszakban nem rendelkezett az alperesnél jogviszonyban álló tisztségviselővel és képviseletre jogosult szervet sem működtetett az alperesnél. Az alperes alkalmazásában álló felperesi tagok a felperes számvizsgáló bizottságának tagjai voltak, azonban az Alapszabály számvizsgáló bizottságról nem rendelkezett. Az alperes a per során, 2015. január 27-én szakszervezetként ismerte el a felperest.A felperes a módosított keresetében azt kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest, hogy tegyen közzé nyilatkozatot, amelyben elismeri szakszervezetként és a – keresetében részletezettek szerint – biztosítsa számára a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvényben (a továbbiakban: Mt.) meghatározott szakszervezeti jogokat.Új szolgáltatásokkal bővült a munkajog.hu:díjmentes cikk és szaklap értesítőkérdés-válasz szolgáltatásunk kényelmesebb használataegyedi szaklap ajánlatokRészletes információk »Az alperes az ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. A per során elismerte a felperest képviselettel rendelkező szakszervezetnek, álláspontja szerint azonban a felperes sem a perbeli időszakban, sem jelenleg nem felel meg a kollektív szerződés megkötésére előírt feltételeknek.A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével kötelezte az alperest, hogy ítélet jogerőre emelkedésétől kezdődően biztosítsa a felperesnek a kollektív szerződés megkötésének lehetőségét, a munkaügyi kapcsolatokkal és a munkaviszonnyal összefüggő kérdésekben tájékoztassa a felperest, biztosítsa a felperes részére a lehetőséget, hogy a tevékenységével kapcsolatos tájékoztatást az alperesnél közzétegye, a munkavállalók munkaviszonnyal összefüggő gazdasági és szociális érdekeivel kapcsolatban tájékoztatást kérhessen és kaphasson, küldje meg a felperes részére azon munkáltatói döntés, intézkedés tervezetét, ami a munkavállalókat érinti, biztosítsa annak a lehetőségét, hogy a felperes a véleményét közölhesse és konzultációt kezdeményezhessen, biztosítsa az anyagi és szociális, valamint élet- és munkakörülményeiket érintő jogaikkal és kötelezettségeikkel kapcsolatban a munkavállalók képviseletét, azt, hogy munkaidőben vagy munkaidő után a munkáltató helyiségeit, érdek-képviseleti tevékenység céljából használhassa, továbbá tegyen közzé nyilatkozatot arra vonatkozóan, hogy a felperest szakszervezetként elismeri. Ezt meghaladóan az elsőfokú bíróság a felperes keresetét elutasította.Ítéletének indokolásában a felperes keresetét az Mt. 270. § (1) és (2) bekezdése, továbbá az Mt. 272. § (1)-(6) bekezdése alapján részben találta megalapozottnak. Álláspontja szerint a felperes a perben nem igazolta, hogy 2013. novemberében a munkáltatónál képviseletre jogosult szervet működtetett vagy tisztviselővel rendelkezett. Az alperes azonban a per során tett nyilatkozatában elismerte a felperest képviselettel rendelkező szakszervezetnek, ennek alapján a kért jogosultságok megilletik.Az alperes fellebbezése alapján eljárt törvényszék ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét a fellebbezett részében megváltoztatta és a felperes keresetét teljes körűen elutasította. Ítéletének indokolásában a felperest terhelő bizonyítás alapján arra következtetett, hogy a felperesi szövetség 2012. június 25-étől az ítélet meghozataláig terjedő időszakra nem bizonyította, hogy az Mt. 270.§ (2) bekezdés b) pontjában foglalt feltételeknek megfelelt. Álláspontja szerint törvényes feltételek hiányában pusztán a munkáltató elismerő nyilatkozatára a felperes nem alapíthatott jogot. A keresetben igényelt, az Mt. 272. §-ában foglalt jogok gyakorlása pedig értelemszerűen csak az Mt. 270. § szerinti alapfeltételek fennállása esetén vizsgálható.Munkajogi kérdés-válasz szolgáltatásHasználja kérdés-válasz szolgáltatásunkat és kérdezzen szakértőinktől, akik egyénre szabott segítséget nyújtanak az Ön számára 5 munkanapon belül. A kérdezési lehetőség mellett hozzáférést biztosítunk adatbázisunkhoz is, ahol több száz munkajogi kérdés-válasz közül böngészhet.Részletes információ >>A felperes felülvizsgálati kérelme alapján eljárt Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, és az alábbi elvi kérdésben döntött:A felperes a keresetében az alperes elismerő nyilatkozatát követő időszakra nem hivatkozott jogszabálysértésre, a munkáltató pedig nem kötelezhető az Mt.-ben előírt kötelezettség feltételek vizsgálatától független és időbeli korlátozás nélküli jövőbeni teljesítésére. A munkáltató szakszervezeti jogokat érintő jogsértése esetén az Mt. 289.§-a szerint van helye bírósághoz fordulásnak. A jogosító feltételek vizsgálata és megállapítása az érvényesített joggal összefüggő igényekhez kapcsolódik.Mfv.II.10.715/2015. Tweet
Fővárosi Törvényszék OBH Emberi Jogok Európai Bírósága Alkotmánybíróság Európai Unió Handó Tünde Fővárosi Ítélőtábla Országos Bírósági Hivatal a hét jogesete új Ptk. Európai Unió Bírósága új Mt. jogeset Kúria Jogszabályfigyelő Falus Tamás adatvédelem új Ptk Új Jogtár Olvasta már?
Kevés kereskedő tudja jól a fogyasztók jogait »

matches: Kúria Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
A közigazgatási perrendtartási szabályok alkalmazását vizsgálja a Kúria - Jogászvilág - Jogászvilág
A közigazgatási perrendtartási szabályok alkalmazását vizsgálja a Kúria - Jogászvilág
Kezdőlap » A közigazgatási perrendtartási szabályok alkalmazását vizsgálja a Kúria
Az új közigazgatási perrendtartás gyakorlati érvényesülésének vizsgálatára hív életre konzultációs testület a Kúria – erősítette meg dr. Darák Péter az InfóRádiónak adott interjújában 2019. július 3-án. A legfőbb bírói fórum vezetője az Aréna című műsorban kiemelte, a Kúria mellett eddig is működtek jogkérdéseket vizsgáló szakmai grémiumok, amelyek célja, hogy a már első fokon jelentkező kérdésekre időszerűen lehessen reagálni. A Kúria csak akkor tud hatékonyan működni, ha időben találkozik az alsóbb fokon jelentkező problémákkal. A testületet munkáját a Közigazgatási-Munkaügyi Kollégium vezetője, dr. Kalas Tibor fogja irányítani.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
IV/01053/2013
. IV/01053/2013
Első irat érkezett: 07/08/2013
Az ügy tárgya: a Kúria Gfv.VII.30323/2012/9. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Kúria Gfv.VII.30323/2012/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót (az alapügyben alperes) kötelezte a Kúria az alapügy felperese részére az általa korábban nyújtott tagi hitel visszafizetésére. Az indítványozó álláspontja szerint a döntés alaptörvény-ellenes, mivel a Kúria a Gt. speciális - a törzstőke védelmére vonatkozó - rendelkezéseit figyelmen kívül hagyta, és úgy kötelezte a tagi hitel visszafizetésére, hogy ezzel az indítványozó működését ellehetetleníti. Holott a Gt. negligált, speciális rendelkezései pontosan azt akarják megakadályozni, hogy ilyen helyzet létrejöjjön. A Kúria ezzel a döntésével - az indítványozó véleménye szerint - megsértette - többek között - a XIII. cikk (1) bekezdése szerinti tulajdonhoz való jogát, a 28. cikk szerinti az eljárás alkotmányosságához fűződő jogát azzal, hogy a vonatkozó jogszabályt nem annak célja szerint alkalmazta. A döntés diszkriminatív eredményre vezet, mivel egy tulajdonostárs igényeit biztosítja, az üzemszerű gazdálkodás megakadályozása révén az össes tulajdonostárs és az indítvnyozó kárára. Megsértette továbbá az Alaptörvény R. cikk (3) bekezdését, illetve a B. cikk (1) bekezdésében foglaltakat is, mivel a jogbiztonság követelményét figyelmen kívül hagyó helyzetet hozott létre. Sérelmesnek tartja az indítványozó, hogy a kúriai döntés nem egyezik az első,-és másodfokú eljárásban hozott hatrározatokkal, érvelése szerint hibás, mégsincs ellene jogorvoslatnak helye. Ez sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdését. .
Kúria Gfv.VII.30323/2012/9. számú ítélete
R. cikk (3) bekezdés
IV_1053_0_2013_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3237/2013. (XII. 21.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/2653
Az ABH 2013 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); alkotmányjogi panasz és a jogsérelem; jogbiztonság mint jogsérelem alapja
Az Alkotmánybíróság a Kúria Gfv.VII.30.323/2012/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó gazdasági társaság képviseletében ügyvédje terjesztett elő alkotmányjogi panaszt, kérve a Kúria Gfv.VII.30.323/2012/9. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[2]	1. Az indítványozónak 2009. december hónapban tagi kölcsönből eredően 55 400 000 Ft tőke tartozása állt fenn egyik tagjával – és 2010. január 4-ig egyben ügyvezetőjével, a későbbi felperessel (továbbiakban: felperes) – szemben. Az összesen hat, részben határozott, részben határozatlan idejű kölcsönszerződés megkötésére 2003 januárja és 2005 októbere között került sor.
[3]	A felperes 2009. december 10-én írásban kezdeményezte az indítványozó többi tulajdonosánál – akiknek szintén tartozott tagi hitel visszafizetéssel az indítványozó – a lejárt hitelek miatti helyzet rendezését, majd 2009. december 29-én felszólította az indítványozót, hogy a fennálló tartozásból 11 000 000 Ft-ot fizessen meg számára. Az indítványozó a fizetési felszólításra nem válaszolt, azonban az ügyvezető 2010. január 10. napján összehívta a taggyűlést, amelyen napirendi pontként szerepelt a tagi hitelekről történő megállapodás is.
[4]	A 2010. február 2-án tartott taggyűlésen jóváhagyott üzleti beszámoló szerint, 2009. december 31-i fordulónappal az indítványozó 128 000 000 Ft jegyzett tőkéjével szemben a saját tőke mértéke 120 901 000 Ft, az eredménytartalék negatív előjellel 5 364 000 Ft, a megállapított mérleg szerinti eredmény negatív előjellel 1 735 000 Ft volt.
[5]	A taggyűlés egyidejűleg 70%-os szavazattöbbséggel, a felperes „nem” szavazatával a felperes hitel-visszafizetéssel kapcsolatos kérését elutasította. A felperes ezt követően levelet írt az indítványozó részére, amelyben rögzítette, hogy mivel a korábbi, csak két szerződésre és 11 000 000 Ft visszafizetésére vonatkozó felszólítása eredménytelen maradt, az indítványozó a teljes tőketartozást, valamint az ügyleti és késedelmi kamatokat fizesse meg. Az indítványozó – hivatkozva a 2010. február 2-ai taggyűlés határozatára, valamint a tagi kölcsönök visszafizetését szerződés szerint megelőző banki hiteltartozására – a felperesi kérést elutasította, amelyre válaszként a felperes közölte, hogy mivel korábbi levele a határozatlan idejű kölcsönszerződéseket lejárttá tette, az indítványozó 15 napos határidővel köteles valamennyi kölcsöntartozás visszafizetésére. Az indítványozó válaszában kifejtette, hogy a felperesi kérés teljesítése a felelős gazdálkodás követelményeivel ellentétes, és a felperesi kérés felveti a tag korlátlan felelősségét is.
[6]	A felperesnek a taggyűlés kölcsön visszafizetést elutasító határozata felülvizsgálata iránti keresetét a Fővárosi Ítélőtábla 2010. november 29-én meghozott határozatával jogerősen elutasította, melyet követően a felperes a lejárt tartozásra alapítva felszámolási eljárást kezdeményezett az indítványozó ellen. A Fővárosi Bíróság 2011. január 14. napján meghozott végzésével az indítványozó fizetőképtelensége hiányában a felszámolási eljárást soron kívül megszüntette, rámutatva arra, hogy az indítványozó 2010. február 2-ai taggyűlésén hozott határozata a fizetésképtelenség elkerülését eredményező, kellő időben és formában gyakorolt adósi vitatásnak volt tekinthető.
[7]	A felperes 2010. október 27. napján fordult bírósághoz, keresetében az alperes marasztalását kérve a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban: Ptk.) 526. §-a, 205. §-a és 198. § (1) bekezdése alapján. Az indítványozó ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte, hivatkozva – egyebek mellett – a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (továbbiakban: Gt.) 131. § (1) bekezdésére és 134. §-ára, amelyek indítványozói álláspont szerint a perbeli jogviszonyra is irányadóak és a felperesnek kell igazolnia azt, hogy a kifizetés feltételei fennállnak.
[8]	A perben első fokon eljárt Fővárosi Bíróság ítéletével a felperesi keresetnek helyt adott. A bíróság, ítéleti indokolásában – egyebek mellett – kifejtett álláspontja szerint, a Gt. 134. §-a kizárólag annyiban és akként irányadó a tagsági jogviszonytól független polgári jogi szerződésből eredő kifizetésekre, hogy a társaságot a tag felé polgári jogi szerződés alapján terhelő kifizetések teljesítésére a polgári jogi szerződések alapján kell, hogy sor kerüljön, a Gt. 9. § (2) bekezdése és a Ptk. rendelkezései alapján. Abban az esetben, ha a szerződésszerűen teljesített kifizetés után, a kifizetéssel érintett üzleti év gazdálkodásáról a számviteli törvény szerint elkészített beszámoló alapján utóbb arra derül fény, hogy a Gt. 131. § (1) bekezdésében foglalt feltételek nem álltak fenn, azaz a kifizetésnek a Gt. 131. § (1) bekezdésében rögzített tőkevédelmi szabályokra figyelemmel nem lett volna helye, felmerülhet a Gt. 131. § (4) bekezdésében foglaltak szerint a teljesített kifizetés tag általi visszafizetési kötelezettsége, melynek azonban további törvényi feltétele a kifizetés felelős társasági gazdálkodás követelményével is ellentétben álló volta. A Gt. 134. §-a szerint alkalmazni rendelt Gt. 131. § (4) bekezdés kizárólag visszafizetési kötelezettséget teremt és ekként alkalmazandó, de az indítványozó fizetési kötelezettségére, annak esedékessé válására nézve a Gt. felhívott rendelkezései nem vonatkoztathatók.
[9]	A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta és a keresetet elutasította. A jogerős ítélet szerint az elsőfokú bíróság jogértelmezése a formál logika szabályainak megfelel – különösen a társaság tagja és a társaság közötti jogviszonynak a polgári jogi szerződésből fakadó kötelmi jogviszonytól való függetlenítését illetően –, azonban a Gt. 134. §-a maga is utal a Gt. 131. § (1) bekezdésére, amelyből az következik, hogy a kifizetés esedékességekor kell fennállniuk a Gt. szerinti feltételeknek, azaz a társaságnak ezt a kifizetés feltételeként kell vizsgálnia.
[10]	A Kúria a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróság ítéletét azzal a pontosítással hagyta helyben, hogy a felperes kielégítésére csak az indítványozó tárgyévi adózott eredményének, illetve a szabad eredménytartalékkal kiegészített tárgyévi adózott eredményének terhére kerülhet sor, feltéve, hogy az indítványozónak a számviteli törvény szerint helyesbített saját tőkéje eléri a törzstőkéjét és a kielégítés következtében sem csökken a törzstőke alá.
[11]	A Kúria álláspontja szerint a felülvizsgálati kérelem kapcsán kizárólag abban a kérdésben kellett állást foglalni, hogy a Gt. 131. § (1) és (4) bekezdései és a Gt. 134. §-a alapján helye volt-e a felperes keresete elutasításának, azaz az említett jogszabályhelyek rendelkezései kizárták-e az indítványozó marasztalását annak ellenére, hogy a felperes bizonyította az indítványozóval kötött kölcsönszerződésekből eredő követelések fennállását. A felülvizsgálati eljárásban hozott ítélet arra mutatott rá, hogy – bár a másodfokú bíróság helytállóan állapította meg a Gt. 131–134. §-aiban foglalt, a kívülálló hitelezők védelmét szolgáló szabályok alkalmazási kötelezettségét, és a feltételek kifizetéskori vizsgálatának szükségességét – amennyiben a Gt. rendelkezései alapján nyilvánvaló, hogy kifizetésre nem kerülhet sor, ennek jogkövetkezményei nem a polgári jogi szerződés alapján fennálló, perben érvényesített igény elutasításával, hanem a követelés behajtásakor – végrehajtásakor – vonhatók le. Mindezek okán az indítványozónak a Gt. 131–134. §-aiban meghatározott feltételekre alapított védekezése nem teszi alaptalanná a felperes Ptk. 523. § (1) bekezdésére, illetve 526. §-ára alapított igényét és nem alapozza meg a kereset elutasítását.
[12]	2. Az indítványozó álláspontja szerint a Kúria ítélete alaptörvény-ellenes, mert sérti az Alaptörvénynek a jogállamiság klauzuláját tartalmazó B) cikk (1) bekezdését, az alapvető jogok törvényi szabályozására vonatkozó I. cikk (3) bekezdését, a diszkrimináció tilalmára vonatkozó XV. cikk (2) bekezdését, a tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való jogot szavatoló XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdését, valamint a XIII. cikk (1) bekezdésében foglalt tulajdonhoz való jogot. Az indítványozó szerint nem felel meg a támadott bírói döntés az Alaptörvény R) cikk (3) bekezdésében, és 28. cikkében foglalt, az Alaptörvényben meghatározott jogértelmezési követelményeknek sem.
[13]	Az indítványozó szerint – bár indítványában maga is hangsúlyozza, hogy nem a jogbiztonság hiányára alapítja kérelmét – a Kúria azzal, hogy a Gt. 131–134. §-ainak kógens rendelkezéseivel ellentétes, és egyben végrehajthatatlan döntést hozott, megsértette a jogbiztonság követelményét és a tisztességes eljáráshoz való jogot, úgyszintén az Alaptörvénynek a bírói jogalkalmazás során követendő jogértelmezésre vonatkozó előírásait.
[14]	A Kúria – indítványozói álláspont szerint – ítéletének rendelkező részében negálta a Gt. 131. § (1) bekezdésének a saját tőkére vonatkozó – kógens – hitelezővédelmi klauzuláját, gyakorlatilag a végrehajtóra bízva ezzel a hivatkozott törvényi rendelkezés vizsgálatát, miközben ez olyan kérdés, amit a cégnyilvántartás közhiteles adatként tartalmaz és nincs olyan jogszabály, amely e közhiteles nyilvántartás vizsgálatát a felek, vagy a végrehajtó hatáskörébe utalná. A bírói döntés végrehajthatatlansága sérti az indítványozó tulajdonhoz való jogát, továbbá diszkriminatív helyzetet eredményez. Az indítványozó működése ugyanis lebénul, mert a végrehajtási eljárás kezdeményezése, illetve a tartozás ilyen módon való nyilvántartása ügyfél- és hitelképtelenné teszi, továbbá módot ad akár külső hitelezők számára is felszámolási eljárás kezdeményezésére. Indítványozói álláspont szerint ilyen környezetben kizárt a tulajdonnal való társadalmilag felelős gazdálkodás gyakorlása, és az indítványozó a tulajdonvédelemhez való jogát sem tudja gyakorolni. A bírói döntés – indítványozói álláspont szerint – diszkriminatív eredményre is vezet, mert mindössze a felperes tulajdoni igényei biztosítottak az ítéleti rendelkezéssel, az összes tulajdonostárs és az indítványozó kárára, ezért panaszában kérelmezte, hogy az Alkotmánybíróság az Abtv. 61. § (1) bekezdés b) pontja alapján a támadott döntés végrehajtásának felfüggesztésére hívja fel a bíróságot.
[15]	Állítja végül az indítványozó a jogorvoslathoz való jogának sérelmét, mert álláspontja szerint a bizonyítás és az érdemi védekezés előterjeszthetőségének hiányában hozott döntés gyakorlatilag egy fokon marasztalja el az indítványozót, ugyanis a felülvizsgálati eljárásban hozott döntés nem egyezik sem az első-, sem a másodfokú eljárásban hozott határozattal.
[16]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Ezért az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az Abtv. 27. §-a alapján előterjesztett indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz előterjesztésére vonatkozó, törvényben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek.
[17]	Az Alkotmánybíróság a Kúria Gfv.VII.30.323/2012/9. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata során megállapította, hogy az indítvány az Abtv. 51–52. §-aiban foglalt formai feltételeknek megfelel.
[18]	4. Ezt követően az Alkotmánybíróság azt vizsgálta, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a befogadhatóság tartalmi követelményeinek, így különösen az Abtv. 26–27. § és 29–31. § szerinti feltételeknek. Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy az ügyben felmerült alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be.
[19]	Az indítványozó az alaptörvény-ellenesség indokolása kapcsán, a tulajdonhoz való jog és a diszkrimináció tilalmához való jog sérelmének mögöttes, mintegy szubszidiárius elemeként megjelölte az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésének sérelmét, azonban az Alkotmánybíróság a követett gyakorlat alapján fenntartja azt az álláspontját, hogy alkotmányjogi panasz a jogállami jogbiztonság sérelmére önmagában nem alapítható. Az Alaptörvény R) cikk (3) bekezdése, valamint 28. cikke értelmezési szabályokat és nem alapjogot tartalmaz ezért a panaszban sértett alapjogként ugyancsak nem hivatkozható. Végül a panaszban hivatkozott, az Alaptörvény I. cikk (3) bekezdésével összefüggésben az indítvány értékelhető álláspontot nem fejtett ki.
[20]	Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint önmagában az, hogy egy kötelmi jogviszonnyal kapcsolatos bírói döntés a jövőre nézve változást idéz elő a felek vagyoni helyzetében, nem eredményezi a tulajdonhoz való jognak az Alaptörvény XIII. cikk (1) bekezdésében foglalt sérelmét. Ezzel ellentétes álláspont esetén a felperes is hivatkozhatna tulajdonjogának sérelmére, a tulajdonnal való társadalmilag felelős gazdálkodás követelményére. Nem értelmezhető továbbá az Alaptörvény XV. cikk (2) bekezdés alapján, a megkülönböztetés tilalmának sérelme olyan esetben, ahol a hitelezők akár szavazati joguk gyakorlásával, akár egyéni akarat elhatározás alapján, de mindenképpen belátásuk szerinti szabad mérlegeléssel dönthetnek arról, hogy esedékessé vált követelésüket mikor érvényesítik az adóssal szemben, vagy érvényesítik-e azt egyáltalán. Végül sem a tisztességes eljáráshoz, sem a jogorvoslathoz való jognak az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (7) bekezdésében meghatározott alkotmányos követelményét nem érinti, ha a Kúria felülvizsgálati eljárásban egy – egyébként elismert – követelés jogalapját, összegszerűségét és annak végrehajthatóságát – ellentétben a jogerős ítélettel – eltérően ítéli meg.
[21]	Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az indítványozó célja – ahogyan arra a panaszban maga is utal – annak megelőzése, hogy üzleti tevékenységét a végrehajtás fenyegetettségének árnyékában kelljen gyakorolni, azonban az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja alapján a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kiküszöbölésére van hatásköre.
[22]	Az indítványozó a fentiekben kifejtettek szerint, sem a bíróság eljárásával, sem a felülvizsgálati eljárás során hozott döntéssel kapcsolatosan nem állított olyan alaptörvény-ellenességet, amelyet alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésként lehetne értékelni, vagy amely felvetné a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kételyét.
[23]	Az Alkotmánybíróság mindezeket figyelembe véve megállapította, hogy az eljárás tárgyát képező alkotmányjogi panasz nem felel meg az Abtv. 29. §-ában szabályozott befogadási feltételeknek, ezért az indítványt Ügyrendjének 30. § (2) bekezdése alapján visszautasította.
. 3237/2013. (XII. 21.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
A PSZÁF elnöke össze-vissza beszél! (72811-4/2013) | PITEE
A PSZÁF elnöke titkos levelet írt a Kúriának 2013. május 31. napján azzal a céllal, hogy meggyőzze a Kúriát arról, hogy a bankok érdekei fontosabbak a jogállami értékeknél.
A PSZÁF elnöke azt állítja, hogy a deviza alapú hitelek semmissé nyilvánítása esetén „bankpánik” és „államcsőd” veszélye fenyegetné az országot. Ellenben, ha a Kúria elutasítja a fogyasztó kereseteit, akkor azzal a „társadalmi együttélés és társadalmi rend biztonságát, fenntartását, fejlődését szolgálná”. (sic!)
Ebben a bejegyzésben összefoglaltuk azoknak a dokumentumoknak a kivonatait, amelyek bizonyítják, hogy a PSZÁF elnöke valótlan tartalmú állításokkal próbálja befolyásolni a Kúria munkáját.
Ön szerint mi a Kúria feladata: megvédeni a jogrendszert vagy megvédeni a bankrendszert? Szavazzon a bejegyzés végén!
Töltse le a PSZÁF elnökének titkos levelét:
A Felügyelet válaszai a Kúria egyes, devizaalapú hitelezéssel összefüggő kérdéseire ( PSZÁF 72811-4/2013).
A PSZÁF elnöke és a bankok már több mint egy éve tudják, hogy az árfolyamrés eltitkolása miatt jelentős számú deviza-alapú hitelszerződés semmis. A PSZÁF elnöke és a bankok már több mint egy éve tudják, hogy nincsenek olyan jogi érvek, amelyekkel a szerződések érvényességét meg lehetne védeni.
A tavalyi évben a bankoknak minden lehetőségük megvolt arra, hogy, felkészüljenek a semmis hitelszerződések elszámolására.
Ha végigolvassuk a PSZÁF és az MNB által az elmúlt hónapokban kiadott pénzügyi jelentéseket, akkor azt láthatjuk, hogy a felügyeleti szervek nem látnak okot az aggodalomra a pénzügyi rendszer stabilitását illetően.
1. Kockázati Jelentés 2013/I (PSZÁF, 2013. Június)
Továbbra is a gazdasági növekedés a legfontosabb kockázat. (5. oldal)
A magyar pénzügyi rendszer sokktűrő képessége kifejezetten(!) erős. (6. oldal)
A tőkehelyzet továbbra is stabil, a bankok tőkéje a legjobb minőségű(!) tőkeelemekből áll, és a tulajdonosok minden esetben(!) biztosítják a szükséges szavatoló-tőke szint elérését, illetve fenntartását (8. oldal)
2012 végén a bankrendszer tőkemegfelelési mutatója átlagosan 15,7% ot ért el, a válság kezdete óta folyamatos növekedést(!) mutat. (46. oldal)
Az anyabankok tőkehelyzete megfelelő, ezért jelenleg nem(!) a magyar bankok fizetőképességének a fenntartása a kérdés. (48. oldal)
Kivonatok a PSZÁF és MNB Kockázati jelentéseiből 2012-2013
2. Fogyasztóvédelmi Kockázati Jelentés 2013/I (PSZÁF, 2013.05.31.)
A lakossági deviza alapú hitelszerződések semmisségének megállapítására irányuló perek tekintetében fogyasztóvédelmi jellegű kockázat, hogy a perek indításakor a fogyasztók nagy része nincs abban a helyzetben, hogy reálisan felmérje a nyerési esélyeket. (6. és 18-19. oldal)
3. Jelentés a pénzügyi stabilitásról (MNB, 2013. május)
A legfontosabb pénzügyi piacok működésében továbbra sem érezhetők feszültségek. (4. oldal)
A bankok likviditási helyzete megfelelő, az elmúlt félévben érdemben nem változott. (5. oldal)
A bankrendszer tőkehelyzete továbbra is kielégítő, de néhány banknál stresszhelyzetben kisebb tőkehiány léphet fel. (5. oldal)
A likviditási stresszteszt eredménye kielégítő likviditási helyzetet mutat. A bankrendszer likviditási tartaléka még egy kis valószínűségű, szélsőségesen negatív forgatókönyv mellett is megfelelő, így a Likviditási Stressz Index alacsony értéket vesz fel. (44. oldal)
A bankrendszer likviditási sokkellenállóképessége a stresszteszt alapján megfelelő (44. oldal)
Az alacsonyabb induló tőkeszint miatt több banknál jelentkező, összességében mérsékelt összegű tőkebevonásra lehet szükség stresszben (45. oldal)
4. Kockázati Jelentés 2012/II (PSZÁF, 2012. november)
Az intézmények a várható veszteségek növekedését igyekeznek megfelelő értékvesztés elszámolással követni, így a nemteljesítő portfoliók esetében mind az értékvesztés fedezettség, mind a teljes – biztosítékokkal együtt számított – fedezettség emelkedett az elmúlt egy évben. Amennyiben ez egy-egy jelentős hatású intézmény esetében nem volt elegendő arra, hogy a várható veszteségek növekedésének megfelelő mértékű értékvesztés elszámolást eredményezzen, a Felügyelet tőkekövetelmény formájában írta elő a különbözetet. (7. oldal)
A veszteségek mértéke, és több intézmény esetében annak tartós fennállása felemészti a tőketartalékokat, ezért a saját tőke aránya a mérlegfőösszegben 2011 végén a szövetkezeti szektort kivéve visszaesett. 2012. I. félévében az intézmények ezt részben korrigálni tudták, a konszolidált bankcsoportok saját-tőke aránya még nőtt is. (42. oldal)
A fenti dokumentumok azt mutatják, hogy a bankok felkészültek a semmis hitelszerződések elszámolására.
A PSZÁF 2012-ben azt a folyamatot figyelte meg, hogy az intézmények a várható veszteségek növekedését megfelelő értékvesztés elszámolással követték vagy tőkekeemeléssel ellensúlyozták. Ezen lépések hatásai miatt a PSZÁF és az MNB 2013-ban a “pénzügyi rendszert stabilnak“, “sokktűrő képességét kifejezetten erősnek” és “likviditási helyzetét megfelelőnek” látják. A felügyeleti szervek álláspontjukat a semmisségi perek kockázatának ismeretében alakították ki! A PSZÁF álláspontja szerint, a semmisségi perek azonban legfeljebb a fogyasztók számára jelenthetnek kockázatot.
Ezek után nyilvánvaló, hogy miért csak néhány héttel a Kúria tárgyalása előtt veszi észre a PSZÁF elnöke, hogy itt „bankpánik” és „államcsőd” veszélye fenyeget. A PSZÁF elnöke és bankok pontosan látják, hogy mennyire bizonytalan az igazságszolgáltatás a devizahiteles perek megítélésével kapcsolatban. Ugyanis még mindig számtalan olyan bíró van, aki nem érti, hogy a bankok egy költségelemet elrejtettek a szerződésekben az elértő deviza-vételi és deviza-eladási árfolyamok alkalmazásával.
A PSZÁF és a bankok ezt a bizonytalanságot próbálják kihasználni a saját érdekeik védelmében!
Azt írtam neki, hogy “államcsőd” fenyeget. Úgy sem olvassa a kockázati jelentéseket.
Ha a Kúria elutasítja a fogyasztók pereit, akkor azzal jóváhagyja az elmúlt évek törvénysértéseit és végérvényesen kiszolgáltatja a fogyasztókat a korrupt pénzügyi és politikai elit önkényének. Egy ilyen döntés nem a „társadalmi együttélés és társadalmi rend biztonságát, fenntartását, fejlődését” fogja szolgálni, hanem fel fogja erősíteni a társadalmi ellentéteket és végérvényesen radikalizálni fogja az elszegényedő fogyasztókat. Egy olyan országban, ahol nem működik az igazságszolgáltatás, ott az emberek nem fogják tartani magukat a törvényekhez.
Ha igaz lenne az, hogy az ország most az „államcsőd” szélén áll, akkor a PSZÁF elnöke miért nem tesz semmit az állítólagos államcsőd veszélyének elhárítása érdekében? Melyik az az állami szerv, amelyiket „áthatja” a pénzügyi közvetítőrendszer stabil, zavartalan, átlátható és hatékony működése iránt érzett felelősség? Hol vannak azok a lépések, amelyeket a PSZÁF elnöke ezen felelősségének a tudatában tesz? A PSZÁF elnöke vagy a 2013. május 31. napján kelt titkos levelében nem mond igazat, vagy a kockázati jelentések tartalma hazugság!
Ha a Kúria ítélete miatt az ország pénzügyi stabilitása megromlana, akkor az nem a Kúria felelőssége lesz, hanem azoké, akik figyelmen kívül hagyták a jogállami elveket, és abban bíztak, hogy a Kúriát majd zsarolni lehet a pénzügyi összeomlás veszélyének lebegtetésével.
A korrupt pénzügyi és politikai elit csak akkor fogja megtanulni tiszteletben tartani a jogrendszert, ha a Kúria határozottan kiáll június 25-én a jogállami értékek mellett.
Egy demokrácia gerincét nem a stabil bankrendszer, hanem a stabil jogállam alkotja.
This entry was posted on 2013. június 17. hétfő at 5:57 de. and is filed under Bank, PSZAF, PSZÁF árfolyamrés.	You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Responses are currently closed, but you can trackback from your own site.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek részére - PDF
Download "Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek részére"
1 Adószám: Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány 1171 Budapest, Borsfa u. 55. Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek részére A mérleg fordulónapja: december 31.. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva2 ADRA Adventista Alapítvány Adószám: Egyszerűsített éves beszámoló mérlege a kettős könyvvitelt vezető szervezetek részére Beszámolási időszak: január december HUF Előző év Tárgy év 1 A. Befektetett eszközök I. Immateriális javak II. Tárgyi eszközök III. Befektetett pénzügyi eszközök B. Forgóeszközök I. Készletek II. Követelések III. Értékpapírok IV. Pénzeszközök C. Aktív időbeli elhatárolások ESZKÖZÖK ÖSSZESEN D. Saját tőke I. Induló tőke / Jegyzett tőke II. Tőkeváltozás / Eredmény III. Lekötött tartalék IV. Értékelési tartalék V. Tárgyévi eredmény alaptevékenységből (közhasznú) VI. Tárgyévi eredmény vállalkozási tevékenységből E. Céltartalékok F. Kötelezettségek I. Hátrasorolt kötelezettségek II. Hosszú lejáratú kötelezettségek III. Rövid lejáratú kötelezettségek G. Passzív időbeli elhatárolások FORRÁSOK ÖSSZESEN3 Adószám: Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány 1171 Budapest, Borsfa u. 55. Közhasznú eredmény kimutatás a kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezetek részére A mérleg fordulónapja: december 31. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva4 ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány Adószám: Közhasznú eredmény kimutatás a kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezetek részére Beszámolási időszak: január december HUF Előző év Tárgy év A. Összes közhasznú tevékenység bevétele A.1. Közhasznú célú működésre kapott támogatás A.1.A. - alapítótól 0 0 A.1.B. - központi költségvetésből A.1.C. - helyi önkormányzattól A.1.D. - egyéb 0 0 A.2. Pályázati úton elnyert támogatás A.3. Közhasznú tevékenységből származó bevétel A.4. Tagdíjból származó bevétel 0 0 A.5. Egyéb bevétel B. Vállalkozási tevékenység bevétele 0 0 C. Összes bevétel (A+B) D. Közhasznú tevékenység ráfordításai D.1. Anyagjellegű ráfordítások D.2. Személyi jellegű ráfordítások D.3. Értékcsökkenési leírás D.4. Egyéb ráfordítások 0 0 D.5. Pénzügyi műveletek ráfordításai D.6. Rendkívüli ráfordítások 0 0 E. Vállakozási tevékenység ráfordításai 0 0 E.1. Anyagjellegű ráfordítások 0 0 E.2. Személyi jellegű ráfordítások 0 0 E.3. Értékcsökkenési leírás 0 0 E.4. Egyéb ráfordítások 0 0 E.5. Pénzügyi műveletek ráfordításai 0 0 E.6. Rendkívüli ráfordítások 0 0 F. Összes ráfordítás (D+E) G. Adózás előtti vállalkozási eredmény (B-E, vagy C- F) 0 05 H. Adófizetési kötelezettség 0 0 I. Tárgyévi vállalkozási eredmény (G-H) 0 0 J. Tárgyévi közhasznú eredmény (A-D)6 Adószám: Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány 1171 Budapest, Borsfa u. 55. Tájékoztató adatok a kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezetek részére A mérleg fordulónapja: december 31.. A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek alátámasztva7 ADRA Adventista Alapítvány Oldal: 2 Adószám: Tájékozató adatok a kettős könyvvitelt vezető közhasznú szervezetek részére Beszámolási időszak: január december HUF Előző év Tárgy év A Személyi jellegű ráfordítások A.1. Bérköltség A.1.A. Bérköltségből: megbízási díjak 0 0 A.1.B. Bérköltségből tiszteletdíjak 0 0 A.2. Személyi jellegű egyéb kifizetések A.3. Bérjárulékok 0 71.8 ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány Közhasznúsági jelentés Készült az ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány kiemelten közhasznú szervezet évi működéséről, a kiemelten közhasznú szervezetekről szóló 1997.évi törvény alapján. Az Alapítványt a Fővárosi Bíróság én 12. Pk /91/36 számon nyilvántartásba vette. Az ADRA Adventista Fejlesztési és Segély Alapítvány 1991-ben jött létre. A szervezet célja a hátrányos helyzetű társadalmi rétegek életminőségének javítása, esélyegyenlőségének elősegítése vallási, etnikai, faji, politikai megkülönböztetés nélkül. Az Alapítvány kiemelten közhasznú fő tevékenységi körei az alábbiakra terjednek ki: egészségmegőrzés, betegségmegelőzés (1990 LXV tv.8..,1972 II.tv.3. ) nevelés és oktatás, képességfejlesztés, ismeretterjesztés (1990 LXV tv. 8., LXXIX tv. 70., 85., 87. gyermek és ifjúságvédelem (1997 XXXI tv.1., 14., 1990LXV tv.8, 70. ) szociális tevékenység (1990 LXV tv. 8., 1993 III tv.2.,) családsegítés (1993 III tv.86. ) időskorúak gondozása (1993 III. tv. 86.,87. ) hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése, fogyatékos gyermekek oktatásának és gondozásának segítése (1990 LXV tv. 8., 70. ) határokon túli magyarsággal kapcsolatos tevékenység (1949XX tv. 6. (3)bek., 90/1992 KORM 5. ) magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel kapcsolatos tevékenység (1993 LXXVII tv. 62., 1990 LXV tv.8. ) A) Számviteli beszámoló (Dokumentumhoz csatolva) B) Közhasznú célú működésre kapott támogatás Támogatások részletezése forrásonként9 1 APEH 1 % SZJA NCA működési pályázat C) Vagyon felhasználásával járó kimutatás Kapott juttatások és vagyon felhasználásának részletezése 1 Anyagköltség Igénybevett szolgáltatások Bérköltség Egyéb személyi jellegű kifizetések Járulékok 71 6 Segélyezés 7751 D) Cél szerinti juttatások kimutatása 1 Nyári táboroztatás Vörösiszap katasztrófa adomány 61 3 "Juditka gyógyításaért" program 4 4 Kovács Andris gyógykezelés 4 5 Általános Katasztrófa Alap 77 6 Segítsünk Biankának 74 7 Általános Segély Alap Segítőház téli program Mentsünk életeket Szomáliában Maczkó Norbika segítése Scheff Ilona Dunaújvárosi Program Majercsik Boglárka segélyezése- segélykoncert bevétel Téli Gondoskodás Program Törőcsik család 127 G.) Tevékenység rövid tartalmi beszámolója: 1. Az ADRA Alapítvány minden évben tábort szervez a rászoruló, hátrányos helyzetű, állami gondozott gyermekek számára júliusában is egy nagyszabású tábort10 szervezett a Balaton partján, Balatonlellén közel 150 részvevőnek. Erre a projektre fordított összeg 4358e Ft volt 2. A 2010-ben bekövetkezett vörös iszap katasztrófa által érintett lakosság számára még 2011-ben is 61e Ft adomány érkezett. 3. Az ADRA Alapítvány támogatói körében Pasztuhov Juditka rákbeteg kislány gyógyíttatására 2009-ben meghirdetett felhívás eredményeképpen 2011-ben 4.000,-Ft céladomány gyűlt össze. Az Alapítvány a teljes összeget átadta a család részére. 4. Kovács Andris súlyos beteg kisfiú gyógyulásának támogatására és évben gyűjtést szervezett az Alapítvány. Még a év folyamán is érkezett erre a célra 4.000,-Ft céladomány. A fenti összeget utaltuk a gyerek számára. 5. Bianka súlyos beteg kislány gyógykezelésére az ADRA Alapítvány ,-Ft adományt gyűjtött mely összeget átadtunk a kedvezményezett családja részére 6. Általános Segély Alap - Az alapítványhoz beérkező segélykérések finanszírozása érdekében jött létre ben ,-Ft adomány érkezett erre a célra. 7. Segítőház Téli Program - Győr környéki hajléktalanokat segítő program a téli krízis időszakában 190 e Ft értékben ben Afrika szarvában, Szomáliában bekövetkező nagy szárazság és éhségre való reagálásként az ADRA Alapítvány segítségére indult az éhségtől szenvedőknek. Erre a felhívásunkra 1088e Ft érkezett. Az összeget az ADRA Ausztriával megvalósított közös program keretén belül jutattuk ki Szomáliába, ahol az ADRA Szomáliai irodája élelmiszer csomagokat tudott biztosítani az éhező családoknak. 9. Mackó Norbika és családja megsegítésére ,-Ft gyűlt össze 2011 év folyamán 10. Scheff Ilona és családja számára 252e Ft gyűlt össze. 11. A Törőcsik családot 2011 év végén ért tűzkár következtében a család számára adománygyűjtést útján az ADRA Alapítvány ,-Ft adományt gyűjtött össze 12. Téli Gondoskodás Program- A téli krízis időszakában novembertől áprilisig az ADRA Alapítvány szívügyének érzi, hogy gondoskodjon a rászorulókról és az éhezőkről, akiknek ez az időszak többszörösen nehéz. A program ráfordítása 1050 e Ft volt. 13. Majercsik Boglárka rákos beteg kislány megsegítésére segélykoncert került megszervezésre. A segélykoncert bevétele volt 215e Ft. 14. Dunaújvárosi Program- nagycsaládos és nehéz körülmények között nevelkedő gyerekek közösségépítő szociális programja, melynek ráfordítása ,-Ft volt. 15. Általános Katasztrófa Alap- Katasztrófa esetére az Alapítványhoz beküldött céladomány 77e Ft volt.11 E) Központi költségvetési szervtől, elkülönített állami pénzalaptól, helyi önkormányzattól, a kisebbségi települési önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától és mindezek szerveitől kapott támogatás mértéke Személyi Jövedelem Adó 1%-ának felajánlásából kapott összeg: ,-Ft, melynek 70 %-át a célszerinti tevékenységre használt fel az Alapítvány. NCA 2011-es Országos Hatókörű Szervezetek számára kiírt Működési Pályázaton elnyert támogatás ,-Ft A szociális támogatás kiemelten közhasznú tevékenységben működik. Az Alapítvány önkéntesei tevékenységüket társadalmi munkában végezték ezért sem pénzbeli, sem természetbeni ellenszolgáltatásban nem részesültek. A közhasznú tevékenység során 0 e Ft, vállalkozási bevétel, 0 e Ft vállalkozási kiadás, e Ft közhasznú bevétel, e Ft közhasznú kiadás került elszámolásra, melyből fakadóan -1781e Ft vagyonváltozás történt. A szervezet a mérleg fordulónapon e Ft eszközzel rendelkezett melyből 9884 e Ft pénzeszköz volt. A kiadások összetétele és nagysága igen megfontolt ésszerű volt. Az előző évhez hasonlóan a szervezet törekedett a takarékosságra és a költségek minimalizálására. A tevékenység az alapszabályban lefektetett céloknak megfelelően történt és eredményesnek értékelhető. Kelt: Budapest, május. 30. Szervezet vezetője (képviselője) Hasonló dokumentumok
181899 9499 29 1 Az Új Magyar Zene Egyesülete 167 Budapest, Podmaniczky u. 31. Közhasznú társadalmi szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 211 A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek Részletesebben Segítőszándék Alapítvány. Kettős Könyvvitelt vezető egyéb szervezetek közhasznú egyszerüsített éves beszámolója 2011
Statisztikai számjel: Bejegyzés száma: 1 8 1 1 4 5 1 7 9 4 9 9 5 6 9 1 16.PK.6. 512/24/2.9277 A vállalkozás megnevezése: Segítőszándék Alapítvány A vállalkozás címe: 147. Budapest, Battyhyány utca 11/a. Részletesebben M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E.
1 8 2 3 2 8 1 9-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Statisztikai számjel M. O. CHRON COLITISES BETEGEK E. 1021 BUDAPEST, HŰVÖSVÖLGYI U.112. Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január Részletesebben BEA ICE DANCE TEAM SPORTEGYESÜLET
1 8 2 0 1 9 1 4-9 3 1 2-5 6 9-0 1 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2011. január 01. - 2011. december 31. Kelt Budapest, 2012. május 24. P. H. A vállakozás beszámolóját Részletesebben 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 1 Egyéb Szervezet Egyszerűsített Éves Beszámolója Éves zárómérleg 2010. január 01. - 2010. december 31. 2010 Kelt Budapest, 2011. május 20. 1 8 1 2 5 0 6 7-9 4 9 9-5 2 9-0 Részletesebben Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója
1 8 2 1 1 1 4-9 4 9 9-5 6 9-1 3 Közhasznú Egyéb Szervezet Egyszerűsített Beszámolója Éves zárómérleg 211. május 23. - 211. december 31. 211 Kelt Fót, 212. május 2. P. H. A vállakozás beszámolóját készítette Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007.
Közhasznúsági jelentés 1. sz. melléklete Pk.60.147/2007/2 Szent Kristóf Természetjáró Egyesület 8622 Szántód Iskola u.9. Egyszerűsített éves beszámoló 2011 Tartalma: Egyszerűsített mérleg Közhasznú eredménykimutatás Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2013. évi Közhasznúsági jelentése
Törökbálinti Városőrség Polgárőr Egyesület, Törökbálint 18028049-1-13 i Közhasznúsági jelentés Kelt: Törökbálint, 2011. május 10. képviselő 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A szervezet ben gazdálkodásáról a számviteli Részletesebben Bodor Karate és Rekreációs Közhasznú Sportegyesület
Törökbálinti Városőrség Polgárőr Egyesület, Törökbálint Adószám: 18028049-1-13 Bírósági végzés száma: 13.Pk.60.467/2009/6.sz. Képviselő neve: Géczy Krisztián i Közhasznúsági jelentés Kelt: Törökbálint, Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
Közhasznúsági jelentés 1. számú melléklete 18693001-1-13 Pk.60.266/2001 Ceglédi Őszikék Szociális Alapítvány 2700 Cegléd Bajcsy-Zs. u. 1 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló Tartalma: Egyszerűsített Részletesebben ORMÁNSÁG SZÍVE KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY
A számviteli törvény szerinti Közhasznú szervezetek egyszerűsített beszámolója 2010. év Hajós Alfréd Általános Iskola Alapítvány Gödöllő, 2011. március 8. Közhasznúsági jelentés 2010. A Hajós Alfréd Általános Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Beszámolási időszak: 01.01. - 12.31 AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI: Alapítás éve: 2008. Működés kezdete: 2009.02.04. Bírósági bejegyzés száma: 9. Pk.60.716/2008/2. Bejegyezte: Fővárosi Bíróság Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben Gyerekszem Művészeti Egyesület EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2010. 1 8 1 2 7 2 7 2 9 1 3 3 5 2 9 0 KSH 1 1 5 6 / 0 7 NYILVÁNTARTÁSI SZÁM
1 8 1 2 7 2 7 2 9 1 3 3 5 2 9 0 KSH 1 1 5 6 / 0 7 NYILVÁNTARTÁSI SZÁM Gyerekszem Művészeti Egyesület 1012 Budapest, Kuny Domokos u. 1. EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2010. Egyszerűsített éves beszámoló Részletesebben Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány
Közhasznúsági jelentés Dunabogdányi Iskoláért Alapítvány 2011. évi tevékenységéről Az adatok könyvvizsgálattalnincsenek alátámasztva! Közhasznúsági fokozat: Közhasznú Alapítvány Nyilvántartásba vételi Részletesebben KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ SZERVEZET KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE ÉS EREDMÉNYKIMUTATÁSA
7.Pk.60.080/2009/2. A vállalkozás megnevezése 1021 Budapest, Szerb Antal utca 8. A vállalkozás címe, telefonszáma KETTŐS KÖNYVVITELT VEZETŐ SZERVEZET KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE ÉS Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2013.május 24. Surányi Gábor elnök Közhasznúsági jelentése a 2012-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület
Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány 6000 Kecskemét, Serfőző u. 21. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Kecskemét, 2011.12.31. Dr. Virányiné Csertő Ágnes elnök Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány Részletesebben A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet. 2012. évi közhasznúsági jelentése
A Byblos Alapítvány közhasznú szervezet székhely: 1026 Budapest, Pasaréti út 66/b a.sz.: 18132283-1-41 2012. évi közhasznúsági jelentése Hudecz András a Kuratórium elnöke 2013. május 18. A közhasznú szervezetekről Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2009. év. Klímabarát Települések Szövetsége
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. Vándor Sándor és Révész László Emlékére Alapítvány Székhely: 1112 Budapest, Méra utca 3/a/6. Közhasznúsági fokozat: közhasznú szervezet Tartalom 1. Számviteli beszámoló 2. Részletesebben Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Napsárkányok Kajak-kenu és Sárkányhajó Klub 1095 Budapest, Lechner Ödön fasor 7.. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. április 09. Kállay Kristóf elnök A Napsárkányok Közhasznúsági jelentése Részletesebben M.O. CHRON COLITISES BETEGEK EGY.
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az Alapítvány Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Az Életvirág Szociális Közhasznú Alapítvány. 2011.-éves közhasznú egyszerűsített Beszámolója. 2011.Január.01.-től. - 2011.December.31.-ig. Tartalom. 1) Közhasznú beszámoló mérlege és eredmény levezetése. Részletesebben TASSI HELYTÖRTÉNETI EGYESÜLET 6098 Tass, Dózsa György út 24.
TASSI HELYTÖRTÉNETI EGYESÜLET 6098 Tass, Dózsa György út 24. 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE Tass, 2012. február 24. Gubacsi István elnök ph. Tassi Helytörténeti Egyesület Közhasznúsági jelentése a 2011- Részletesebben SIRIUS ÁLLAT ÉS TERMÉSZETVÉDELMI ALAPÍTVÁNY
18707379-1-13 adószám 18707379-9133-569-01 statisztikai számjel SIRIUS ÁLLAT ÉS TERMÉSZETVÉDELMI ALAPÍTVÁNY 2030 ÉRD JÚLIA U. 49. KETTİS KÖNYVVITELT VEZETİ EGYÉB SZERVEZETEK KÖZHASZNÚ EGYSZERŐSÍTETT ÉVES Részletesebben 2009. évi közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
NÉZZ JÉZUSRA REFOR MÁTUS HITÉLETI ALAPÍTVÁNY 4633 Lövőpetri Petőfi S. utca 116. sz. 2008. évi KÖZHASZNÚ EGYSZERŰSÍTETT BESZÁMOLÓ Lövőpetri, 2009. május 19. Gonda Béláné Kuratórium elnöke, képviselő NÉZZ Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010.év
Név: " Koháry István " Alapítvány Székhely: 6000 Kecskemét, Piaristák tere 5. Adószám: 18354517-1-03 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2010.év Tartalma: 1. Számviteli beszámoló I. Közhasznú éves beszámoló ( Korm.rendelet Részletesebben M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y
Név: " Koháry István " Alapítvány Székhely: 6000 Kecskemét, Piaristák tere 5. Adószám: 18354517-1-03 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009.év Tartalma: 1. Számviteli beszámoló I. Közhasznú éves beszámoló ( Korm.rendelet Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentése
A Sonkádi Európa Nostra Díjas Református Templomért Alapítvány 4954 Sonkád, Rákóczi u. 36. i Közhasznúsági jelentése Sonkád, 2011.03.21. Róka Edit Alapítvány elnöke 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Sonkádi Európa Részletesebben Napfény a Beteg Gyermekekért, a Rászorultakért Közhasznú Alapítvány
Székhely : 26 Vác Földvári tér 14. Adószáma : 1879869-1-13 Fővárosi Bíróság Nyilvántartási száma : 4426 Közhasznú fokozatot bejegyezte a Fővárosi Bíróság 4.Pk.6.425/25/2 számú határozatával. 211. évi Közhasznúsági Részletesebben MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2008. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2007. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2008. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben TOVÁBBI TARTALMI ELEMEK: AZ EGYESÜLET 2013 ÉVI GAZDÁLKODÁSÁRÓL
TOVÁBBI TARTALMI ELEMEK: II. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ AZ EGYESÜLET 2013 ÉVI GAZDÁLKODÁSÁRÓL ÉVES BESZÁMOLÓJÁNAK MÉRLEGE 2013 ÉV. ÉVES BESZÁMOLÓJÁNAK EREDMÉNYKIMUTATÁSA 2013 ÉV III. BEVÉTELEK ÉS KIADÁSOK RÉSZLETEZÉSE Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2006. ÉV
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben FEJLESZTÉS A GYERMEKRE FIGYELVE ALAPÍTVÁNY mint közhasznú szervezet. 4031 Debrecen, Margit tér 18. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Szervezet neve: Hajdú-Bihar Megyei Mérnöki Kamara Ikt. Sz.:../2013.K KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2012. évi gazdálkodásáról Jóváhagyom:... elnök 1 KIMUTATÁS A KÖZPONTI KÖLTSÉGVETÉSI Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL I. Egyszerűsített éves beszámoló - eredménykimutatás - mérleg II. Kimutatás a nagyobb összegű támogatások felhasználásáról III. Kimutatás a cél szerinti juttatásokról Részletesebben www.egzatik.hu E-mail: info@egzatik.hu
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A számviteli tv. hatálya alá tartozó kettős könyvvitelt vezető egyéb szervezetek részére (Eredménykimutatás: összköltség, Mérleg: A ) Ez a táblázatrendszer alkalmas arra, hogy segítségével Részletesebben GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. Közhasznúsági jelentés 2013
Adószám: 21904428-1-04 Cégbíróság: Gyula Törvényszék Cégbírósága Cégjegyzék szám: 04-14-000053 GYERMEKLIGET ÓVODAI OKTATÓ NONPROFIT KFT. 5502. GYOMAENDRŐD, SUGÁR ÚT 53/1. 2013 Fordulónap: 2013. december Részletesebben flközhasznú Egyéb Szervezet' Egyszerusített EvesBeszámolója
MTESZ Komárom-Esztergom Megyei Szervezet 2800 Tatabánya, Kossuth u 106,. flközhasznú Egyéb Szervezet' Egyszerusített EvesBeszámolója Éves zárómérleg 2010. január 01. - 2010. december 31. 2010 Kelt Tatabánya, Részletesebben Közhasznúsági jelentés
Közhasznúsági jelentés Akadálymentes Tanulásért Alapítvány 2009. évi Közhasznúsági jelentése Nyíregyháza, 2010. március 01. 2 AZ Akadálymentes Tanulásért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2009-es esztendőről Részletesebben 2012 évi 2012. 01. 01. - 2012. 12. 31.
J Hajlék Nélküliek Jövőjéért Alapitvány az egyéb szervezetmegncvezése 1045 Budapest. Berlini út 47-49. az egyéb szervezet címe, telefonszáma 2012 évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2012. 01. 01. - 2012. 12. 31. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
Adószám: 18125861-1-41 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: 14.Pk.61.013/2006 1053 Budapest, Ferenczy István utca 28. 5. 4. 2013. Fordulónap: 2013. december 31. Beszámolási időszak: 2013. Részletesebben Közhasznúsági Jelentés. Tudásmenedzsmentért, Tudás alapú Technológiáért Alapítvány 1095 Budapest, Soroksári út 48. 14 ép. 2009. évi tevékenységér!
Szabadszentkirályi Önkéntes Tűzoltó Egyesület 7951 Szabadszentkirály Petőfi S. u. 90. Bírósági bejegyzés száma: 12.Pk.60.064/2011/6. Nyilvántartási száma: 3203 2011. évi Közhasznúsági jelentése Szabadszentkirály, Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 6 6 4 7 1 4 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 1 1 év egyéb szervezet megnevezése címe Keltezés: Részletesebben Ebtenyésztők és Hobbi Kutyások Dél-alföldi Egyesülete 2014. május 22.
FALUNKÉRT, ISKOLÁNKÉRT, GYERMEKEINKÉRT ALAPÍTVÁNY 2615, Csővár, Kinizsi út 53/A. KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010. I. Számviteli beszámoló MÉRLEG 2010. ÉV Adatok e Ft-ban Sorsz. Tétel megnevezése Előző évi Önrevízió Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített beszámolója
A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 1 év NAGYMAROS VÁROS FEJLESZTÉSÉÉRT KÖZHASZNÚ ALAPÍTVÁNY egyéb szervezet megnevezése 2626 NAGYMAROS, FŐ TÉR Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2013.
ÉSZAKBALATONI EBMENTŐ EGYESÜLET 8248 Veszprémfajsz, Fő utca 27. Alakulás időpontja: 2007.10.31. Célja szerinti besorolás: Állatvédelem Adószám: 19382278-1-19 Statisztikai számjel: 193832278-9499-529-19 Részletesebben Bevételek alakulása: Kiadások alakulása:
Alapítvány a Dányi Iskolásokért 2118 Dány, Szent Imre tér 1. KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2008. év I. ALAPÍTVÁNY BEMUTATÁSA: Az alapítvány neve: ALAPÍTVÁNY A DÁNYI ISKOLÁSOKÉRT Székhelye: 2118 Dány, Szent Imre Részletesebben Zikkurat Színpadi Ügynökség Nonprofit Közhasznú Kft. 1137 Budapest, Szent István krt. 2. IV/23. Minősítés:Közhasznú. 2014. december 31.
1137 Budapest, Szent István krt. 2. IV/23. Minősítés:Közhasznú Egyszerűsített éves beszámoló "Könyvvizsgálattal alatámasztva" 1 A. Befektetett eszközök 231 087 0 228 681 2 I. IMMATERIÁLIS JAVAK 110 965 Részletesebben Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 28. dr. Kovács Tamás Elnök Fiatal Kutatók Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-es Részletesebben A szervezet megnevezése: Dobogókőért Közhasznú Alapítvány. A szervezet székhelye: 2099 Dobogókő Eötvös sétány 10

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Országos Mediációs Egyesület
bírósági közvetítő (1) bírósági mediáció (1) Családjogi törvény (1) konfliktus (1) mediáció (1) OBH (1) ome (1) per (1) vitarendezés (1) Címkefelhő
OME - Országos Mediációs Egyesület
MEDIÁCIÓ KONTRA PERESKEDÉS
Tizenhárom bírósági titkár dolgozik a törvényszékeken mediátorként. Mintegy félszáz ügyet gondoznak, melyből a múlt év vége óta tizenkét esetben született egyezség. Sok ez? Kevés? Dr. Gyengéné dr. Nagy Márta Phd., a Szegedi Járásbíróság Kúriára kirendelt bírája bizakodó. Úgy véli, aki egyszer elmegy a bírósági közvetítőhöz, aligha dönt a pereskedés mellett. A bírósági közvetítésről írta doktori disszertációját, és a mediációs munkacsoport vezetőjeként igyekszik minél többet tenni a jogintézmény ismertségéért.
Hogyan került kapcsolatba ezzel a területtel? A közvetítésről szóló 2002-es törvény nyomán? Vagy már azt megelőzően?
Később… A 2002-es LV. törvény kifejezetten a bírósági utat helyettesítő, a perek megelőzésére hivatott mediátori rendszer kiépítését célozta. Megalkotásakor fel sem merült a bírósági, azaz a bíróságon belül, a per során indult mediáció lehetősége. Már javában hatályban volt a törvény, amikor, az elmúlt évtized közepén eljutott hozzám a GEMME, vagyis az Európai Bírák Csoportja a Mediációért elnevezésű, francia alapítású nemzetközi szervezet felhívása, amely az Európai Unió újonnan csatlakozott tagállamainak bíráit kívánta bevonni munkájába. A levél felkeltette érdeklődésemet, elutaztam Párizsba a vezetőségi ülésükre, ahol sok érdekes ismeretet szereztem a bírósági mediációról, annak európai múltjáról, gyakorlatáról. Emellett volt egy másik, egy hazai szál is, nevezetesen a ma már kevésbé aktív Magyar Kapcsolatügyi Mediátorok Országos Szövetsége, a MAKAMOSZ jóvoltából, amely megkereste a Szegedi Városi Bíróságot, ahol én elsőfokú bíróként dolgoztam. A szövetség révén ismerkedtem meg a gyermekvédelemben alkalmazott közvetítéssel, mivel ők kifejezetten a kapcsolattartási problémák megoldására koncentráltak. Tőlük számos hasznos információt kaptam.
Vagyis a bírósági közvetítésnek már akkor létezett egy informális gyakorlata.
Igen, elsősorban Budapesten működött néhány nevelési tanácsadó – a későbbi gyermekjóléti szolgálat –, ahol olyan ügyfelekkel és gyerekekkel is foglalkoztak, akik a bíróságtól kerültek hozzájuk, azaz a bírák tájékoztatása alapján fordultak segítségért a tanácsadóhoz. Ezekben fellelhettük a mediáció első, bíróságról kiinduló lépéseit.
Mikor kezdték vizsgálni a szélesebb körű alkalmazás lehetőségeit?
Az első összefogott kezdeményezések 2008-ra datálódnak. De mi, a Szegedi Városi Bíróságon, már 2006-tól próbálkoztunk a magunk kísérleti programjával, a MAKAMOSZ-szal kötött együttműködési megállapodás alapján. Célunk az volt, hogy bíráink tudják; ha a perben jogi eszközökkel nehezen kezelhető problémával találkoznak, elküldhetik a feleket azokhoz, akiknek törődésével, jó eséllyel megoldható a dilemma. A szervezet munkatársai persze, még nem a bíróságon, hanem azon kívül mediáltak. 2009. március elsejétől az OIT keretében felállt egy munkacsoport, hogy megvizsgálja a közvetítés lehetőségét a bírósági eljárásokban, polgári és gazdasági ügyekben. A büntető igazságszolgáltatásban, mint ismeretes, már 2005-ben bevezették a bírósági mediációt, azóta is jól működik. A 2009-es kísérletben a Fővárosi Bíróság, a Fővárosi Munkaügyi Bíróság és a Szegedi Városi Bíróság vett részt. Együttműködő partnerünk az Országos Mediációs Egyesület volt, képviselői a bíróságokon ügyeleti rendszerben fogadták az ügyfeleket. A munka 2010. február végéig tartott.
Milyen eredményekkel zárult?
Szegeden, például több mint ötven mediációs eljárás indult, huszonhét teljeskörűen befejeződött, továbbá sok részegyezség született. Az ügyek főleg a családjog területét, a kapcsolattartás, gyermektartásdíj kérdéseit érintették, de akadt megállapodás szavatossági, kártérítési vitákban is. A munkacsoport készített egy tanulmányt. Ebben javasoltuk, hogy a Ptk-ban és a Pp-ben is jelenjék meg nevesítve a közvetítés. Szorgalmaztuk továbbá a kísérleti program folytatását, mert úgy ítéltük meg, egy esztendő kevés ahhoz, hogy a bírósági közvetítés ismertté, élő gyakorlattá váljék. Ezt a nyugat-európai tapasztalatok is alátámasztják.
Kétévi szünet után ismét nekiláttak, immár nem kísérleti jelleggel…
Nyolcfős munkacsoportunk 2012 áprilisában alakult újjá. Dr. Handó Tünde, az Országos Bírósági Hivatal elnöke, aki a korábbi munkacsoportban, mint a Fővárosi Munkaügyi Bíróság elnöke vett részt, nagyon elkötelezett volt az újrakezdés iránt. Feladatunk a közvetítésről szóló törvénymódosítás megalapozása volt, illetve az, hogy a jogszabály megszületését követően egyengessük a bírósági mediáció útját. A 2012. évi CXVII. törvény szentesítette az új intézményt, és azóta rengeteg teendő várt-vár ránk, például a mediátorok képzése, egyáltalán; a rendszer kiépítése, koordinálása, a bevezetéssel járó zökkenők elsimítása.
Hol tartanak?
A múlt nyáron elindult a bírósági titkárként tevékenykedő kollégák, elsősorban a nyugdíjkorhatárt betöltött bírák képzése. Mediátori oklevelet félszázan kaptak, közülük jelenleg tizenhárman látnak el közvetítői feladatokat. Az első ügyek a múlt év decemberében érkeztek hozzájuk. Hiába, időbe telik, amíg az ügyfél figyelmét felkelti egy, a bírósági mediációról szóló kiadvány, amíg a bíró is úgy találja, hogy az adott ügyben bizony szükség lenne közvetítőre, tehát amíg tudatosul mindkét oldalon, hogy a jogvita elterelhető a gyors békekötés felé. Eddig tizenkét közvetítés zárult le egyezséggel, és mintegy félszáz van folyamatban.
A mediátorok döntő hányada tapasztalt bíró, akik, úgymond már a felek rezzenéséből is olvasnak. Miért van szükség a képzésükre?
A közvetítés kicsit más szemléletet kíván, mint az ítélkezés. A bírónak, jóllehet képes békíteni, afelé navigálni a feleket, hogy kompromisszumra jussanak, a kereset és a jogszabályok keretei között kell gondolkodnia. A mediációs eljárás egyáltalán nem szűkül le a jogvitára, amely rendszerint csak a jéghegy csúcsa. A közvetítés során a konfliktus rejtőző szálait is feltárva jutnak a felek konszenzusra. A mediátor szélesebb és mélyebb kútból merít a bírónál. A bíró által meghozott ítélet egy adott helyzetre ad megoldást, amely egyáltalán nem biztos, hogy gyökereiben megszünteti a viszálykodást. Egy végrehajtható, az egyik félnek tetsző, a másiknak kevésbé kedvező ítélet kimenetele sokkal kétségesebb, mint egy olyan közös álláspontnak, amelyhez a felek maguk jutnak el, és fogalmazzák meg, mit akarnak a jövőben, ez belső meggyőződésüket erősíti, s ekként, vélhetően, be is fogják tartani.
A jelenleg nyugdíjas bírákra épülő mediációban helyet kaphatnak-e a fiatal bírósági titkárok is?
A nyugdíjas bírák bevonása a bírósági közvetítésbe nagyon elfogadott Nyugat-Európában, főleg ott, ahol ismerik a békebíró intézményét. Kétségtelen, az esetleg több évtizedes bírói gyakorlat sokat jelent az emberismeretet, empátiát követelő közvetítésben, mindazonáltal egy fiatal sem feltétlenül nélkülözi a mediáció iránti fogékonyságot. Érzékelhető részükről az igény, és mi ugyancsak javasoljuk a bevonásukat, annál is inkább, mert a nyugdíjazott bírákra vonatkozó rendelkezések módosításával vélhetően változni fog a mediálásra hivatott személyi kör, szükség lesz a fiatalabb generációra.
Hogyan fér meg egymás mellett a mára kiépült, jól funkcionáló „külső” és az új, a kibontakozó bíróságon belül végzett békéltetés?
Úgy gondolom, egymással partnerségben, erősíthetik a mediáció intézményét. Bár egyelőre az a cél, hogy minden törvényszéken legalább egy bírósági közvetítő, illetve a nagyobb törvényszékeken akár kettő is dolgozzék, mellettük, a munkacsoport meglátása szerint, a bíróságok együttműködési szerződésekkel bevonhatnának külsős mediációs szervezeteket feladataikba. Esetenként ugyanis, különösen a gazdasági ügyekben, felmerülhet a társmediáció szükségessége, de előfordulhat, például a gyermekelhelyezés kérdésében, hogy a felek „az egyensúly érdekében” azt kívánják, a közvetítésben nemük képviselve legyen. A jogellenes gyermekelviteli ügyekben a munkacsoport együttműködik az igazságügyi tárcával a nemzetközi gyermekelviteli esetekre specializálódott közvetítő fellépésért. A kapcsolattartási vitákban fontos lehet a semleges helyszín megteremtése, illetve a helyszíni mediáció. Ilyenkor a bírósági mediátor megkeresheti a kapcsolatügyeleti közvetítőt, aki az ő társmediátoraként dolgozik majd. Megeshet szintén, hogy felek igényelnék a békéltetést, de valamelyiküknek nem szimpatikus a törvényszék mediátora. Mindebben az együttműködő mediációs szervezet segíthet a bíróságnak. A Fővárosi Bíróság, ahol nincs kijelölt bírósági közvetítő, a Rézler Gyula Mediációs Intézettel kötött megállapodást a közvetítői feladatok ellátására.
Nem okozhat feszültséget, hogy a bírósági mediáció ingyenes az ügyfélnek, míg a másikért fizetni kell?
Tény, ha ma egy külső mediátor vesz rész az eljárásban, részére díjazás jár, melynek mértéke a felek és a közvetítő szabad megállapodása. Tagadhatatlan, ez problémát gerjeszthet, ami csak úgy simítható el, ha az állam szerepet vállal, ha preferálja a mediációt. Erre már az első, a 2009-es kísérleti program hatástanulmányában is tettünk javaslatot. Léteznek követendő nyugati-európai gyakorlatok, melyek szerint, ha az ingyenesség nem is biztosítható, egy átgondolt tarifarendszerrel, kedvezőbb díjazás ellenében, vagyis olcsóbban veheti igénybe az ügyfél a polgári peres eljárásokba bekapcsolódó külső mediátor közreműködését, mint egyébként. Franciaországban például a fizetendő díj az ügyfél jövedelmének függvénye, tehát, ha az alacsony, kevesebbet fizet. Elképzelhető olyan megoldás ugyancsak, hogy a költségmentességet élvező fél számára költségmentes a külső közvetítés is.
Melyek a munkacsoport aktuális feladatai?
Természetesen folyamatosan figyelemmel kísérjük, és ajánlásokkal támogatjuk az eddig kiépült rendszert. Most kezdjük feltölteni a statisztikai nyilvántartást, megtörtént a mediáció bírósági ügyviteli szabályzatba történő beépítésére. Egy nagyobb, mégpedig a Polgári perrendtartást módosító szabályozást is előkészítünk. Ebben indítványozzuk, hogy szüneteljen az eljárás, vagy függessze fel a tárgyalást a bíróság, ha a felek mediátort vesznek igénybe. Beépítenénk egy eljárásjogi intézményt, a közvetítői előkészítő megbeszélésre szóló meghívást, amely ajánlat lenne a felek részére. Szándékaink szerint a törvény tisztázná a mediációs megállapodás és a bírói egyezség viszonyát, ugyanis a közvetítés nemcsak a perben eldöntendő kérdés megoldására szorítkozhat, de jogerős, végrehajtható egyezségbe a megállapodásnak csak az a része foglalható, amely a jogvita tárgyát képezi. A megállapodásnak számos olyan pontja lehet, amelynek semmi köze ahhoz, ezekben az önkéntes teljesítésnek van helye. A jövőre hatályba lépő új Ptk. is ad megfontolandó feladatokat, hiszen Családjogi könyve két ponton is beépítette a mediációt, a házasság felbontása és a szülői felügyelet gyakorlása körében. Az előbbiben ajánlhatja a bíró, az utóbbiban viszont kötelezően elrendelheti, hogy a felek elmenjenek a mediátorhoz.
Hogyan látja, mennyi időbe telhet, míg valóban tért hódít a bírósági közvetítés?
Távlatok szükségesek, hogy lemérhessük kívánatos sikerét, évek, amíg komolyan csökkenti majd a bírák munkaterhét, és megmutatkozik remélt költségkímélő hatása is, hiszen egy bírósági struktúra működtetése sokkal nagyobb terhet ró az államháztartásra és a magára az ügyfélre szintén, mint a gyorsan, rugalmasan befejeződő mediáció. A nemzetközi tapasztalatok azt mutatják, aki egyszer közvetítőhöz ment, nem valószínű, hogy mégis a bírósági eljárást választja. Tehát bizakodom.
Dr. Gyengéné dr. Nagy Márta Phd. egyetemi diplomáját 1986-ban, a Szegedi Tudományegyetem Állam-és Jogtudományi Karán szerezte. Jelenleg a Kúriára kirendelt szegedi járásbírósági bíró. 2010-ben az SZTE Állam- és Jogtudományi Karán Phd. fokozatot szerzett a bírósági mediáció témaköréből, e címen jelent meg könyve is 2011-ben. 2011-től a GEMME (Európai Bírák Csoportja a Mediációért) egyesület elnökhelyettese, a Bírók a Mediációért Egyesület elnöke. 2012-től a Hágai Nemzetközi Magánjogi Értekezlet Országos Bírósági Hivatal által kinevezett kapcsolattartó bírója, és vezeti az Országos Bírósági Hivatal Mediációs Munkacsoportját. Több hazai és nemzetközi konferencián tartott előadást a mediáció lehetőségeiről a polgári peres eljárásban. Számos publikációja jelent meg magyar és francia nyelven, a Családi Jog folyóirat állandó szerzője.
(Forrás: www.jogiforum.hu)
Szerző: OME Magyarorszag 2013.04.09. 17:57 Szólj hozzá!
Címkék: Családjogi törvény bírósági mediáció
PTK-ba került a mediáció
PTK módosítása során bekerült a családjogi törvénybe a mediáció
A fenti linken Gulyás Kálmánnal - mediátor, volt államtitkár - készült interjú látható az atv.hu-n arról, hogy mivel foglalkozik egy mediátor, illetve milyen változást jelent a PTK módosítása a szakmára nézve.
Szerző: OME Magyarorszag 2013.04.03. 14:12 Szólj hozzá!
Perbeszéd helyett párbeszéd – törvénymódosító javaslatokkal segítik a hazai bírósági mediációt
A Parlament hamarosan dönthet arról az igazságügyi miniszter által benyújtott törvényjavaslatról, amely megengedné, hogy a rendelkezési állományban lévő bíró is végezhessen bírósági közvetítői tevékenységet. Az OBH ezen túlmenően javaslatot terjeszt elő arra is, hogy a bírósági közvetítők dolgozhassanak tovább a nyugdíjuk mellett. Ettől a módosítástól az várható, hogy a bírósági közvetítők száma növekedhet, és könnyebben hozzáférnek majd a pereskedő felek a mediációs eljáráshoz, ami a pernél sokkal gyorsabb megoldást eredményez vitás ügyekben. A közvetítői eljárással időt és nem kevés költséget tudnak megtakarítani azok a vitában álló emberek, akik nyitottak a másik féllel való megegyezésre.
Jelenleg hét bíróságon 13 bírósági közvetítő dolgozik. Tavaly az év utolsó két hónapjában összesen 61 ügyfélfogadási napon 60 hozzájuk forduló ügyféllel és 3 jogi képviselővel találkoztak. 5 esetben kértek a felek a bírósági közvetítést, s ezekből mind az 5 megegyezéssel zárult.
Az OBH elnöke elkötelezett a bírósági közvetítés fejlesztésében, bővítésében. A már közvetítőként dolgozó bírák helyzetét stabilizálni kívánják a fent említett törvénymódosításokkal. Az országos hálózat fejlesztése érdekében pedig hamarosan újabb mediációs képzést indítanak bírósági titkárok és bírók számára, akik a képzést követően ilyen tevékenységet végezhetnek majd.
(Forrás: www.birosag.hu)
Szerző: OME Magyarorszag 2013.01.24. 16:31 Szólj hozzá!
Címkék: per OBH bírósági közvetítő
MEDIÁCIÓ - AZ ALTERNATÍV VITARENDEZÉS
A mediáció – vagy más néven közvetítés, békéltetés – olyan permegelőző, konfliktuskezelő, vitarendező eljárás, melynek során az egymással érdekellentétben álló felek egy a vitában nem érintett, semleges és pártatlan harmadik fél – vagyis közvetítő - bevonásával igyekeznek megoldást találni a vita rendezésére, ill. az ennek nyomán születő megállapodásuk írásos formában történő rögzítésére.
Hazánkban 2002 óta törvény szabályozza a konfliktusban álló felek által igénybe vehető közvetítői eljárást, mely jelentős időbeli és anyagi megtakarítást jelenthet mindazok számára, akik élve ezzel a lehetőséggel, vitájukat peren kívül, békésen szeretnék rendezni.
MEDIÁCIÓ – MIÓTA LÉTEZIK?
A mediáció - mint konfliktuskezelési technika - gyökerei mélyre nyúlnak vissza.
Már a 19. században alkalmazták diplomáciai szempontból kényes helyzetek rendezésére, országok közötti közvetítésre, vitás kérdések tisztázására, később pedig a vállalkozói szféra bevett gyakorlatává vált a problémás helyzetek kezelésére. Tehát a semleges és pártatlan harmadik fél bevonása érdekellentétből fakadó, akár súlyos következményeket magukban hordozó helyzetekbe, korábban is ismert és alkalmazott módszernek számított.
Intézményesített formában – mint a bíróságok tehermentesítésének egy hatékony eszközét - az 1970-es évekig csak az Egyesült Államokban alkalmazták, sikerességének köszönhetően azonban fokozatosan teret hódított Európában is.
Manapság a jogállamisággal rendelkező országokban bevett gyakorlatnak számít a közvetítői eljárás alkalmazása, bár annak szabályozásában, ill. a bírói eljáráshoz való viszonyában eltérések lehetnek az egyes országok között. Hazánkban a 2002. évi LV. Törvény szabályozza a közvetítői eljárást.
MEDIÁCIÓ - KIK VEHETIK IGÉNYBE?
Az alternatív vitarendezés ezen lehetőségével bármely olyan természetes és jogi személy élhet, akinek a törvény nem korlátozta a jogvita rendezése kapcsán a rendelkezési jogát. A vita a felek vagyoni és személyi jogaival kapcsolatos helyzetekre értendő.
Bár a 2002. évi LV. Törvény a polgári jogviták permegelőző rendezését kívánja elősegíteni, ma már számos egyéb területen is találkozhatunk a mediációs eljárással mint lehetőséggel.
Így a hangoskodó szomszéddal kapcsolatos vitáktól kezdve, a párkapcsolati konfliktusokon át, a válással kapcsolatos vagyoni és/vagy gyermekfelügyeleti megállapodás sikeres megkötéséig számos érdekellentéten alapuló helyzetben lehet segítségünkre a mediátor.
MEDIÁCIÓ – MILYEN ÜGYEK SORÁN ALKALMAZHATÓ?
A mediáció bár alapvetően a polgári jogviták bíróság falain kívül történő rendezését célozza meg, gyakorlatilag szinte bármilyen vitás kérdésben alkalmazható konfliktuskezelési módszer. A mediáció elsődleges célja ugyanis nem az egyezség megkötése, hanem a kommunikáció segítése, a konfliktus kezelése, valamint a felek érdekeinek egymáshoz való közelítése. A mediátor – vagy más néven közvetítő, békéltető – abban segíti a feleket, hogy azok megtalálják a számukra legideálisabb, kölcsönösen elfogadható megoldást a közöttük álló problémás kérdésre.
Ilyen módon párkapcsolati, családon belüli konfliktusok kezelésére éppúgy alkalmas lehet, mint családjogi, munkajogi, oktatásügyi, vagy egészség-, és büntetőügyi kérdések rendezésére.
MEDIÁCIÓ – MILYEN ELŐNYŐKKEL JÁR?
A mediációnak számos előnye van. Ezek egy része nagyon is jól mérhető, hiszen gyorsabb és olcsóbb megoldást jelent a vitás kérdések rendezésére, mint egy hosszan elhúzódó, kockázatos kimenetelű, költséges bírósági per.
Pszichológia szempontból azonban talán ennél is fontosabb azaz előnye, hogy a megszülető megállapodás feletti kontroll, az egyezség kidolgozásának joga a felek kezében marad.
A mediátor nem ad tanácsot, nem dönt a felek helyett, és állást sem foglal a vitás helyzetben. Az ő feladata az, hogy a mediáció során eljuttassa a feleket arra a pontra, amikor azok már hajlandók és képesek egymás helyzetének figyelembevétele mellett egy konstruktív, kreatív egyezség megfogalmazására.
Az ügytől függően a bíróságra benyújtott dokumentumok és bizonyítékok, meghallgatott érintettek és beszámolók után nem egy bíró határoz majd a vitában álló felek sorsáról, hanem ők maguk lesznek azok, akik dönthetnek a problémás kérdés kezeléséről.
Egy bírósági határozat kimondását követően mindig lesz egy nyertese és egy vesztese az adott ügynek, míg a mediáció lehetőséget teremt arra, hogy mindkét fél nyertesnek érezve magát távozzon az alig néhány órás találkozóról, kezében a saját ötleteit és vállalásait tartalmazó megállapodással. A megállapodásban leírtak betartása is sokkal könnyebb akkor, ha az egyén nem passzívan, egy külső befolyás kényszerének engedve cselekszik.
További előnye a mediációnak, hogy amennyiben mégsem sikerül a teljes titoktartás és önkéntesség mellett történő, alternatív vitarendezés, a folyamat bármikor megszakítható, és a felek megindíthatják/folytathatják a bírósági eljárást.
MEDIÁCIÓ – HOGYAN VEHETŐ IGÉNYBE?
A mediátori – közvetítői – tevékenység folytatásához az Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium által vezetett névjegyzékbe való felvétel szükséges. Közvetítői eljárást bármilyen természetes személy végezhet, aki főiskolai vagy egyetemi végzettséggel, valamint az adott szakágnak megfelelő minimum öt éves szakmai gyakorlattal rendelkezik, végzendő tevékenysége pedig nem ütközik a 2002. évi LV. Törvény megfelelő passzusában meghatározott egyéb okokba.
A névjegyzékbe való felvétel feltételét képezi a közvetítői tevékenységhez szükséges szakmai képzés elvégzése, az elméleti és gyakorlati ismereteket elsajátítása.
Vitarendezés kapcsán mediátort tetszőlegesen választhatnak a felek, ám a mediátor személyét kölcsönösen el kell fogadniuk. A választás történhet közvetlenül az Igazságügyi Minisztérium névjegyzékéből, vagy az Országos Mediációs Egyesület tagjai közül, ill. egyéb forrásból.
A felkérést a választott nyelven írásban szükséges megtenni, tartalmazva a felek nevét, lakhelyét, tartózkodási helyét – jogi személy esetén a felek elnevezését és székhelyét – a vita tárgyát. Szükséges továbbá nyilatkozni a feleknek arról a közös megegyezésükről, ami alapján közvetítői eljárás útján kívánják rendezni a közöttük fennálló vitás ügyet.
A mediátor a kérelem kézhezvételét követő nyolc napon belül köteles nyilatkozni arról, hogy a felkérést elfogadja-e vagy sem. Amennyiben igen, úgy a közvetítői eljárás lefolytatására mint mediátor ő jogosult, bár a felek egyidejűleg több közvetítőt is felkérhetnek.
Összeférhetetlenség vagy akadályoztatottság esetén a mediátor köteles visszautasítani a felkérést.
MEDIÁCIÓ – MENNYIBE KERÜL?
A közvetítői tevékenységért díj jár – hasonlóan az ügyvédi munkadíjhoz – melynek mértékében a mediátor és a felek együtt állapodnak meg. A díjat a felek az esetek többségében egyenlő mértékben osztják meg egymás között, de arra is lehetőség van, hogy az egyik fél azt teljes egészében magára vállalja.
Ahhoz, hogy a felek viszonyítani tudjanak egy esetleges peres eljárás költségeihez, kiemelt fontosságú a közvetítés díj előzetes ismertetése.
Az ügy minőségének és összetettségének függvényében több alkalommal is elképzelhető a találkozás. Alkalmanként legfeljebb három óra áll rendelkezésre a mediációs folyamatra. A vitás kérdések többsége akár már egy alkalommal, írásos megállapodás kidolgozása mellett rendezhető.
MEDIÁCIÓ – MILYEN JÖVŐ VÁR A SZAKMÁRA?
A közvetítői tevékenység hazánkban átalakulóban van.
A 2012 novemberében tartott Országos Mediációs Konferencián elhangzottak azt sejtetik, hogy 2013. január elsejével alapvető változások következnek be a közvetítői tevékenység és a bírói eljárás egymáshoz való viszonyában.
Jelen tervezet a 62 év feletti, nyugalmazott – menesztett – bírák ismételt munkába állását hivatott biztosítani. Átképzést követően így ők töltenék be a mediátor pozíciókat a bíróság falain belül, ingyenessé téve a közvetítői tevékenységet. Korábbi kollégáik közvetlenül hozzájuk irányítanák permegelőzés és/vagy a bíróság tehermentesítése céljából a konfliktusban álló feleket, akik a mediáció intézménye kapcsán talán első tapasztalatukat épp ilyen módon szereznék.
Ez pedig felvet egy igen fontos kérdést, miszerint az a személy, aki évtizedeken keresztül szakmájában dolgozva hozzászokott ahhoz, hogy ítéletet mondjon emberek és helyzetek felett, vajon hogyan lesz képes megváltoztatva az attitűdjét, 2013. január elsejét követően merőben másképp tekinteni a vitában álló felekre, s tanács, javaslat vagy döntéshozás helyett pusztán kommunikációs eszközökkel segíteni őket a saját ügyükben való konfliktuskezelésben és megegyezésben?
A mediációs szakma létjogosultsága mindenesetre megkérdőjelezhetetlen, bár a kilátásban lévő változás minden bizonnyal számos olyan területre lesz hatással, melynek hosszú távú következményeit egyelőre nehéz felmérni.
Szerző: OME Magyarorszag 2012.12.20. 13:52 Szólj hozzá!
Címkék: mediáció konfliktus vitarendezés ome

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
12/2018. számú közigazgatási elvi határozat | K Ú R I A
12/2018. számú közigazgatási elvi határozat
Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások körében gépjárműbeszerzésre irányuló támogatások esetén a lopás és más vis maior eseteken a szükséges cserére a körülmények függvényében nem feltétlenül és nem kizárólag az új beszerzésre vonatkozó szabályok alkalmazandók.
[1974/2006/EK rendelet (EK rendelet) 55. cikk (1) bek., 23/2007.(IV.17.) FVM rendelet (általános támogatási rendelet) 23. § (1) bek., 103/2013. (XI.8.) VM rendelet (részletes támogatási rendelet)]
[1] A felperes mikrobusz beszerzése iránti támogatási kérelmet terjesztett elő 2013. november 25. napján az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó, a vidéki gazdaság és a lakosság számára nyújtott alapszolgáltatások fejlesztésére 2013-tól igénybe vehető támogatások részletes feltételeiről szóló 103/2013.(XI. 8.) VM rendelet (a továbbiakban: részletes támogatási rendelet) alapján. Az MVH Vidékfejlesztési Támogatások Igazgatósága a 2014. február 4. napján hozott határozatával a támogatási kérelemnek helyt adott, majd azt 2014. március 21. napján kelt határozatával módosította. A felperes a gépjárművet 2014. július 7. napján megvásárolta.
[2] A felperes 2014. augusztus 14. napján kifizetési kérelmet terjesztett elő, melynek az MVH Vidékfejlesztési Támogatások Igazgatósága helyt adott és 12.663.550 Ft támogatási összeget állapított meg. 2015. február 23-án a felperes vis maior bejelentést tett a 44/2007. FVM rendelet alapján, közölve, hogy 2015. február 9-én a gépjárművet Budapesten ellopták, melyről egy rendőrségi feljelentést csatolt. Az MVH 2015. március 12. napján kelt végzésével a vis maior kérelemnek helyt adott, tájékoztatta a felperest arról, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások igénybevételének általános szabályairól szóló 23/2007. (IV. 17.) FVM rendelet (a továbbiakban: általános támogatási rendelet) 23. § (1) bekezdése alapján a beruházási támogatásokra az alábbi feltételeknek is teljesülniük kell: [c)] az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt lopás esetére a beruházás tárgya formanyomtatványon történő bejelentést követően a bejelentés alapjául szolgáló dokumentumokat mellékelve saját forrásból lecserélhető. A felperes a járművet kivonatta a forgalomból, a casco-biztosítás alapján pedig a biztosítótól 8.215.000 Ft-ot kapott.
[3] A felperes 2015. május 20-án kelt levelével tájékoztatta az MVH-t, hogy a gépjárművet ellopták, a Volkswagen már nem gyártja ugyanezt a típusú Transportert, amit a pályázati forrásból megvásároltak, a jelenlegi kínálat az ún. T6-os modell, melynek a gyártása csak a napokban kezdődött el, mely jobb felszereltségű, mint a korábbi T5-ös modell, azonban ennek megvásárlásához nem áll rendelkezésre forrás, mivel annak ára 10 millió Ft+áfa, a biztosítótól azonban csak 8. 215.000 Ft-ot kaptak. Közölte, hogy az ellopott gépjárművel megegyező műszaki tartalmú, 5 személy szállítására alkalmas gépjármű a Tiguan, melynek beszerzése elérhető.
[4] A felperes 2015. június 2-án a tárgyi eszköz cseréjéről bejelentést tett, közölte, hogy a cserélni kívánt eszköz Volkswagen Tiguan, csatolta a Volkswagen T6 kombi gépjárműre tett ajánlatot (12.663.500 Ft-ot), valamint a Volkswagen Tiguan sport and tile BMT gépjárműre tett ajánlatot (9.960.530 Ft-ot).
[5] Az MVH 2015. július 7-én kelt határozatával a kérelmet elutasította, mivel a felperes a cserére irányuló kérelmében azt adta elő, hogy a Tiguan típusú gépjármű 5 személy szállítására alkalmas, a jogcímek tárgyi eszköz cseréjére irányuló kérelmeinek bejelentésére vonatkozó szabályairól szóló 82/2011. MVH Közlemény (a továbbiakban: Közlemény) szerint azonban csak akkor van cserére lehetőség, ha azonos, vagy magasabb műszaki tartalommal rendelkező tárgyi eszközre történik. A csere folytán beszerezni kívánt jármű kapacitására megállapítható, hogy az az eredeti eszközével nem azonos műszaki tartalmú, mivel kevesebb személy szállítására alkalmas.
[6] 2015. június 30-án a felperes ismételten tárgyi eszközcsere iránti bejelentést tett Volkswagen típusú gépjárműre 16.398 km-rel. Az MVH 2015. augusztus 25-ki határozatával a kérelmet elutasította, tekintettel arra, hogy az általános támogatási rendelet 29. § (1) bekezdése alapján első üzembe helyezésű gépek beszerzése támogatható, figyelemmel az 1974/2006/EK rendelet (a továbbiakban: EK rendelet) 55. cikk (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra is. A támogathatósági feltételnek folyamatosan fenn kell állnia, ezért a tárgyi eszköz csere vonatkozásában kizárólag új, első üzembe helyezésű gépjárműre történő csere fogadható el.
[7] Az elsőfokú hatóság 2016. február 4-én kelt határozatával a bejelentés tárgyi eszköz cseréjére irányuló kérelmet elutasította hivatkozással az általános támogatási rendeletre, valamint az EK rendelet 55. cikk (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra. A felperes fellebbezést terjesztett elő megismételve a korábbi fellebbezésében foglaltakat.
[8] Az alperes 2016. június 1-jén kelt határozatával az elsőfokú hatóság határozatait helybenhagyta.
[9] A felperes keresetet terjesztett elő, kérte az alperes határozatának hatályon kívül helyezését az elsőfokú határozatra is kiterjedően.
[10] Az alperes érdemi ellenkérelmében fenntartotta a határozatban foglaltakat.
[11] A Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 10.K.27.518/2016/9. számú határozatával a felperes keresetét elutasította.
[12] A bíróság szerint a beruházás tárgya lecserélésének célja az, hogy az üzemeltetési kötelezettségének a támogatott eleget tegyen. Az üzemeltetési kötelezettség pedig az általános támogatási rendelet 29. § (1) bekezdésének megfelelő gépberuházásra terjed ki, így nincs jelentősége annak, hogy csere esetében nem kerül sor a támogatási összeg folyósítására ismételten.
[13] Az alperesi hatóság a bíróság szerint anyagi jogszabálysértést nem követett el, mivel az üzemeltetési kötelezettség a beruházás eredeti tárgyára, illetve annak megfelelő gépjárműre vonatkozik, így a lopás miatt beszerezni kívánt gépjármű sem lehet használt.
[14] A felülvizsgálati kérelmet az ügyben a felperes nyújtotta be. A felperes kérte a bíróság ítéletének megváltoztatását oly módon, hogy a keresetének adjanak helyt, egyben az alperes határozatát az elsőfokú határozatra kiterjedően kéri hatályon kívül helyezni és az elsőfokú szervet új eljárás lefolytatására kötelezni. A felperes kérte továbbá az alperes perköltségben való marasztalását.
[15] A felperes szerint a jogerős ítéletben foglaltakból sem az alperes határozatából nem következik, hogy kizárólag első üzembe helyezésű gép fogadható el pótlásként. A felperes szerint nem életszerű és nem is ésszerű, hogy a lopás utáni pótlásra ez a szabály vonatkozzon.
[16] A felülvizsgálati kérelem megalapozott.
[17] Jelen ügyben a Kúriának elsődlegesen abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy lopást követően pótlásként kizárólag első üzembe helyezésű gépjármű fogadható-e el jogszerűen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap társfinanszírozásában megvalósuló támogatások feltételeinek való megfelelés körében.
[18] Az általános támogatási rendelet 29. §-a szerint kizárólag a jogszabály egyéb feltételeinek megfelelő, első üzembe helyezésű gépjárművek beszerzése támogatható, figyelemmel az akkor hatályos EK rendelet 55. cikk (1) bekezdés b) pontjában foglaltakra is. A részletes támogatási rendelet 1. § (4) bekezdése szerint az általános támogatási rendelet vonatkozó pontjától eltérően az üzemeltetési kötelezettség az utolsó kifizetési határozattól számított öt évig áll fenn.
[19] Az általános támogatási rendelet 23. § (1) bekezdés c) pontja szerint „az üzemeltetési kötelezettség időtartama alatt a beruházás tárgya (…) nem idegeníthető el és nem adható bérbe, de jótállás alapján történő csere, amortizáció, lopás, működésképtelenné, használhatatlanná válás esetén a beruházás tárgya az MVH által rendszeresített és az MVH honlapján közzétett formanyomtatványon történő bejelentést követően – a bejelentés alapjául szolgáló igazoló dokumentumokat mellékelve – saját forrásból lecserélhető”.
[20] Az eljáró bíróság szerint az üzemeltetési kötelezettség időtartamán belül, ha az előbbiek szerinti csere válik szükségessé, csakis az általános támogatási rendelet idézett 29. §-a szerinti beszerzés támogatható. A Kúria vitatja ezt az okfejtést. A vis maior esetekben szükségessé váló csere idején egy használt eszközt kell pótolni. A használt eszköz értéke biztosan kevesebb az újnál. Az új eszköz beszerzésének előírása gyakorlatilag a támogatás megnövelését, pontosabban a támogatott forrásai terhére való megnöveltetését jelentené, aminek azonban nem lehet alapja.
[21] Nincs oka ezért annak, hogy a vis maior cserét ismételten (új) beszerzésként kellene meghatározni. A támogatott tevékenység folytatásához elegendő a vis maior esemény előtti állapot helyreállítása. Az általános támogatási rendelet rendelkezése, miszerint saját forrásból a csere – bejelentés tudomásul vételét követően – megvalósítható, erre kell, hogy utaljon. A kötelező (CASCO) biztosítás révén továbbá a fedezet jellemzően nem teljesen új beszerzésnek megfelelő mértékben kerül rendelkezésre bocsátásra.
[22] A Kúria szerint az általános támogatási rendelet 29. § (1) bekezdéséből nem következik, hogy csere esetén az új beszerzés szabályait kellene automatikusan alkalmazni. A csere kapcsán nem kezdődhet újra a támogatás, hanem folytatódik, optimális esetben úgy és ott, miként a támogatott tevékenység végzése megakadt.
[23] A felperes keresetében felhívja a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal jelen ítéletben hivatkozott Közleményét, jelezve, hogy ebből sem következik a pótlás új eszköz beszerzéseként való meghatározása.
[24] Az elsőfokú bíróság erre nem reagált, lényegében helyesen, hiszen közleményben foglaltakra ítéletét nem alapíthatta, tekintettel arra, hogy a közlemény az Alaptörvény T) cikk (2) bekezdése alapján nem jogszabály. A bíróság a közigazgatási határozatot jogszabályok alapján vizsgálja felül a Pp. 339/A. §-a szerint.
[25] A Kúria az előzőek alapján azt állapította meg, hogy a jogerős ítélet sérti a Pp. 221. § (1) bekezdését. Ugyancsak sérül az általános támogatási rendelet 23. § (1) bekezdés c) pontja, mert saját forrásból lehet és kell a pótlást megvalósítani, tehát nem új támogatási összegből, vagyis jellemzően nem az új beszerzés szabályait kell alkalmazni.
[26] E megállapítást támasztja alá a Kúria Kfv.IV.35.591/2013/7. számú határozatában, a kistérségi közlekedési szolgáltatások fejlesztésére igénybe vehető támogatásokkal összefüggésben adott iránymutatása is, amely szerint az általános támogatási rendelet 23. § (1) bekezdés c) pontja alapján történő saját forrásból való lecserélés nem kizárólag a 29. § (1) bekezdése szerinti első üzembe helyezés útján érvényesíthető.
[27] A Kúria ezért a bíróság ítéletét és a közigazgatási szerv határozatát – az elsőfokú határozatra is kiterjedően – hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú közigazgatási szervet új eljárás lefolytatására kötelezte. A megismételt eljárás során a tárgyi eszköz cseréjét engedélyezni kell. (Kúria, Kfv.IV.35.056/2017.)

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság


text:
19.10.21 19:19 Belföld
19.10.21 18:21 Választás
19.10.21 12:14 Belföld
Az LMP-s Kassai Dániel elírta a népszavazási kérdést, a bíróság azonban így is hitelesítette azt.
19.10.21 12:21 Választás
19.10.21 11:46 Gazdaság
19.10.21 11:49 Választás
A Kúria szerint lehet népszavazást tartani arról, épüljön-e atlétikai stadion a Csepel-sziget csúcsán, ezért a bíróság hitelesítette az erről szóló népszavazási kezdeményezést. A kérdést eredetileg Kassai Dániel volt LMP-s politikus nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB), és úgy szólt: "Egyetért-e Ön azzal, hogy…
19.10.21 18:32 Választás
19.10.21 12:32 Belföld
19.10.21 12:10 Belföld
A hitelesítést nem befolyásolja az elírás.
19.10.21 15:29 Sport
Döntött a Kúria: lehet népszavazást tartani arról, épüljön-e atlétikai stadion a Csepel-sziget csúcsán
19.10.21 13:15 Vélemény
Mert a Kúria szerint a volt LMP-s képviselő, Kassai Dániel által benyújtott népszavazási kérdés nem a beruházás megvalósításának teljes meghiúsítására, csupán időbeli elhalasztására irányul.
19.10.21 16:10 Belföld
19.10.21 16:05 Belföld
A bíróság hitelesítette a kezdeményezést.
Lehet népszavazást tartani arról, épüljön-e stadion a Csepel-szigeten
19.10.21 14:15 Budapest 21. ker
A kérdést eredetileg Kassai Dániel volt LMP-s politikus, XVIII. kerületi önkormányzati képviselő nyújtotta be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (NVB), és úgy szólt: „Egyetért-e Ön azzal, hogy 2023. január 1-ig a 38086/78 helyrajzi számú Kvassay Jenő út, Ráckevei-Soroksági Dunaág, Duna folyam, MÁV Kelenföld-Keleti pályaudvar vasútvonal által határol
19.10.21 11:49 Belföld
19.10.21 09:20 Belföld
A Kúria szerint lehet népszavazást tartani arról, épüljön-e atlétikai stadion a Csepel-sziget csúcsán, ezért a bíróság hitelesítette az erről szóló ...

matches: bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság