text:
Online ingatlanjogi ügyvéd válaszol | Ügyvéd Bp.
1134 Budapest, Bulcsú utca 19.
06 1 239 5434
06 20 354 8963
iroda@mohos-ugyved.hu
Okirat szerkesztés
Házastársi Vagyonmegosztás
Családjog, válóper
Cégjogi képviselet
Kft alapítása, Cégeljárás
Cégeljárás költségei
Ingatlan szerződés adatai
Ingatlanjogi alapfogalmak
Ügyvéd válaszol / GY.I.K.
ON-LINE jogtanácsadás
Ingatlanjogi kérdések ügyvédi válaszok
ONLINE ÜGYVÉD VÁLASZOL INGATLANJOG
MOST, az ingatlan értékétől független ügyvédi munkadíj, fix:
90.000.-Ft/ adásvételi szerződés! 30 M Ft ingatlanérték fölött csak 0,3 % a díj!
Ingatlan adásvételi, ajándékozási szerződés kötés ügyben
h-p: 9-18 óráig hívhat! +36-20-354 8963
Éjjel nappal írhat Ajánlat kérés>>
<<Ügyvédi irodámat itt találja!
Ha jogi ügye nem tűr halasztást, válassza 10.000.-Ft/megkezdett óra díjért a személyes jogi tanácsadást Budapesten, hívjon és azonnal adok időpontot!
2020-2017 évben feltett jogi kérdéseket válaszokat itt olvassa>>
2016-2015 évben feltett jogi kérdéseket válaszokat itt olvassa>>
2014-2013 évben feltett jogi kérdések válaszok az alábbiakban láthatók:
2014 évi ingatlanjogi kérdések, ügyvéd válaszol
Jogi tanácsadásra lenne szükségünk egy kellemetlen, ingatlan bérbe adással kapcsolatos problémával. Saját tulajdonú kis értékű budapesti lakásomat 2012. óta adjuk bérbe, határozott idõre egyéves bérleti szerzõdéssel. A feltételek a szerzõdés szerint egyértelmûek és nem tûnnek kedvezõtlennek számunkra. A bérlõ hónapok óta nem fizet, és nehezen, akadozva finanszírozza a közműdíjakat, így felmondtunk, 3 hónapos határidõvel, ami 2015. január elsejével lejár. A bérlõ ezt akkor informálisan elfogadta, jelenleg azonban elmondása szerint nem szándékozik kiköltözni, de továbbra sem tud lakbért fizetni, vagy rendezni eddigi lakbér tartozásait. Tartunk tõle, hogy a helyzet eszkalálódik: zárcserét tervezhet, esetleg szerzõdést hamisíthat stb. Szeretnénk minél gyorsabban, egyszerûbben, és a törvényi keretek betartásával rendezni a helyzetet mielõtt még ez bekövetkezne. A bérlõ eltávolítása a prioritás számunkra. Válaszukat elõre is köszönöm, tisztelettel: K.K.
Tisztelt Cím! Ha nem végrehajtható okiratba foglalták a bérleti szerződést, abban az esetben fizetési meghagyás útján kell a lakás kiürítése iránti eljárást megkezdeni.
Mozgássérült önmagát már ellátni képtelen nem egyenes ágbeli rokonunk szeretetotthonba kényszerült menni. Az otthon és az üresen maradt lakás költségeit a nyugdíja nem fedezi. A különbséget a mi családunk rendezi, ami anyagilag elég megterhelõ nekünk, ezért azt tervezzük, hogy ki kellene adni a lakást. A lakás nagyon lelakott állapotban van, rengeteget kell rá költeni, hogy ki lehessen adni. Eltartási szerzõdést tervezünk vele kötni, mert így a mi tulajdonunkba kerül a lakás. A rokonunk is egyetért ezzel. A kérdésem az, hogy ha a néni nem lakik a lakásban, akkor lehet-e eltartási szerzõdést kötni? Ha nem mit javasol? Válaszát köszönöm! Ené
Tisztelt Asszonyom! Eltartási szerződéskötésnek nem feltétele, hogy az eltartott a saját lakásában lakjon.
Kanadában elhunyt rokon után örököl a családom jelentõs összeget. Egy ügyvédi iroda jelentkezett az öröklés tényével, és 20%-os sikerhonorárium ellenében felajánlotta az ügyintézést. Én ezt az összeget irreálisan magasnak tartom. Mi az Ön véleménye? Tisztelettel, F.László
Tisztelt Kérdezõ! Megbízási szerzõdésnél a szerzõdõ felek szabadon állapítják meg a megbízási díj összegét. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Érdeklõdni szeretnék, kettõs állampolgár vagyok: román és magyar Pesten vettem hitelre lakást, van magyar lakcímkártyám és magyar személyi igazolványom. Érthetõ módon: Romániai személyi igazolványom is van, mivel szüleim Romániában élnek. Ott is van lakásunk. Érdeklõdnék: az itteni címem az állandó és levelezési címként van jelentve. Lehet-e 2 állandó címem: román és magyar? Gyakran megyek haza Romániába, és a cég megtéríti a busz költségek 1 részét. Mit lehet tenni, ha nem lehet 2 állandó lakcímem? Nagyon köszönöm: L. J.
Isztelt Uram! Szerintem nincs ilyen korlát, hogy nem lehet több különbözõ országban több állandó lakcím. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Ingatlanommal közvetlen szomszédos telkeket megosztották úgy hogy sem a földhivatal, sem az Önkormányzat nem értesített róla. Véletlen tudtam meg, hogy 2014. július 08.-án jogerõs lett a telekmegosztás mindkét oldalon. Felebezni sem tudtam. Jogszerûen jártak el? Tehetek valamit ellene? Köszönöm segítségét, üdvözlettel R.R.
Kedves Hölgyem! Igen Jogszerû volt az eljárás. A szomszédtól házépítés esetén kérnek hozzájárulást. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Elbirtoklás ügyben keresem, 1992-ben vettem egy ingatlant, melyhez, mint késõbb kiderült 70 m2 önkormányzati tulajdonú terület jogtalanul hozzá volt kerítve. Errõl nem tudtam. Az ÖK 2004-ben szólított fel a terület visszaszolgáltatására. A vételkor érvényes törvények szerint 2002-ben elbirtokolhattam volna, de a 2001.-es módosítás 15 évre emelte a szükséges idõszakot. Kérdés: A 2001-tõl alkalmazandó törvény visszamenõlegesen hat-e, azaz elbirtokoltam-e a területet vagy nem? Üdvözlettel: P. M.
Tisztelt Uram! Önkormányzati tulajdont nem lehet elbirtokolni. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Lassan 18 éve, hogy van egy hétvégi házunk, amihez földterület is tartozik. A kis erdõterületünk mellett van egy kb. 1000 négyzetméteres erdõterület, amit senki nem hasznát, teljesen el volt hanyagolva. A területet a férjem tartja rendbe. Az lenne a kérdésem, hogy ilyen esetben van e mód a földkisajátítására. Úgy tudom, hogy 10 éven túli mûvelés esetén ez lehetséges. Próbáltam a tulajdonosokkal felvenni a kapcsolatot, de nem sikerült. Köszönettel és Tisztelettel: P. F.né
Tisztelt Asszonyom! Az elbirtoklásra gondol. Bírósági úton lehet kérni, ha több mint 15 éve használják.
Köszönöm, hogy válaszaival segít eligazodni a jog útvesztõjében. Az én kérdésem következõ lenne: Albérletbe költöztünk. A lakás meg volt hirdetve, de mind a tulaj, mind az ingatlanos szerint olyan magas az ára, hogy “egy ideig biztos nem talál vevõre, nyugodtan költözzünk be”. Határozatlan idejû albérleti szerződést írtunk alá november 1.-tõl, amiben benne volt a 30 napos felmondási határidő. A tulaj november 13-án felmondta az albérleti szerzõdést, mert sikerült eladni a lakást, a felmondás tudomásul vételét aláírásommal igazoltam, december 13-án kellene kiköltöznünk. • albérlőként keletkezik-e “lakhatási jog”, pontosan ez mit jelent, tényleg a tulajdonjognál is erősebb és felmondás után érvényes-e • Válaszát várva, köszönettel: K. J.
Tisztelt Uram! Nincs lakhatási jog, 30 nap a felmondási idõ. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Anyukámnak van egy háza amire 1/1 tulajdon joga van és van rajta egy haszonélvezõ 1/2 arányban. Kérdésem az lenne, hogy anyukám köthet e másik haszonélvezetet (fiára) arra a részre, amire nincs haszonélvezet a másik haszonélvező bele egyezése nélkül? Válaszát előre is köszönöm!
Kedves Kérdező! Igen, a tulajdonos alapíthat haszonélvezeti jogot.
A következõ kérdésem lenne Önhöz: A gyermekem tulajdonában van egy ingatlan, melyre nekem és volt férjemnek haszonélvezeti jog van bejegyezve. Az ingatlant értékesíteni akarjuk, melyre most van vevõ. Azt tudom, hogy a haszonélvezet vagyonértékû jog, melynek értékét az illeték törvény határozza meg, és nekem, mint haszonélvezõnek is szerepelni kell az adásvételi szerzõdésben, és szerepeltetni kell az eladási ár rám esõ részét. Kérdezném, hogy a haszonélvezet értéke, mivel különváltam a férjemtõl engem külön is megillet, a vételár huszadrészének négyszerese, mivel már elmúltam 65 éves, vagy ez a két haszonélvezõre együttesen vonatkozik? Kérhetem-e, hogy a nekem járó összeget az ügyvédnél részemre fizessék ki? Még szeretném megkérdezni, hogy ha nem írom alá az adásvételi szerződést, mint haszonélvező, akkor mi lehet az eljárás? Válaszait előre is köszönöm. Üdvözlettel: Bné Gy.
Tisztelt Asszonyom! Igen, ilyenkor mindegyik eladó külön megkapja a részét, azt rögzíthetik a szerződésben. Ha nem ír alá, akkor valószínûleg nem veszik meg haszonélvezettel terhelten az ingatlant.
Van egy lakásom, ami 100%-ban az én tulajdonom, viszont nem vagyok oda bejelentkezve. Az egyik ismerősömnek Budapesti lakcímre van szüksége és szeretne oda papíron bejelentkezni. Az lenne a kérdésem, lehet-e ennek valamilyen negatív jogi következménye? Származhat-e ebből később problémám. Köszönöm a válaszát: K. Á.
Tisztelt Hölgyem! Igen, lehet problémája, pl. ha el akarja adni az ingatlanát, mert a kijelentéshez szükséges a bentlakó nyilatkozata. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Egy bérleti szerzõdéssel kapcsolatban van kérdésem. A szerzõdésben egy éves határidõ szerepel, ami alatt, ha az egyik fél felmondja a másik, kéthavi kauciót köteles visszaadni. Fél év után a tulajdonos bejelentette, hogy eladja a lakást, meg is hirdette, már érdeklõdõ is volt a lakásban. A tény hogy meghirdette a lakást már felmondásnak minõsül? Válaszát elõre is köszönöm! Tisztelettel K. L.
Tisztelt Hölgyem! Nem számít felmondásnak, mert azt kifejezett nyilatkozattal kell közölni a bérlõ felé.
Egy kérdéssel szeretném Önt megkeresni. Öcsém most az édesanyánk által lakott, öröklakásból, szeretné mielõbb kivenni a részét, amely 25-25 % -ban oszlik meg édesanyám és 3 testvére között. Mi a teendõ, ha nincs pénzünk a kivásárlásra? Kényszeríthet ilyesmire minket? Ha nincs mibõl kifizetni, idegené lesz a lakás 25%-a?
Tisztelt Cím! Tulajdoni hányadot senki nem vesz. Bírósági úton lehet a közös tulajdon megszüntetését kérni. Ennek eredményeként kényszer árveréssel értékesítheti a bíróság az ingatlant. (Ha jól értem, az Öccse még meg sem örökölte, a 12.5 %-ot.)
Párommal együtt közösen vásároltunk egy kertes házat, mely 3000 m2. Ebbõl a területbõl kb. 2400m2 kert (gyümölcsfákkal). A vásárlás nagyobb része hitellel történt. Érdeklõdnék, hogy ilyen esetekben bérbe lehet-e vagy akár eladni csak a kert részt? Ha igen, akkor ennek milyen folyamata van, mit kell tennem, hová kell elmennem? Ilyen esetekben akár bérbeadásról, akár eladásról volna szó, kell nekünk adót fizetnünk? Segítségét és válaszát elõre is köszönjük! Üdvözlettel: B. A.
Tisztelt Asszonyom! A hitelre tekintettel elidegenítési és terhelési tilalom van az ingatlanon. Tehát nem adhatja el a kertet. Továbbá előbb az ingatlant meg kellene osztani, ebben a helyzetben ezt sem lehet. (A telekmegosztási engedély kérést a földhivatalba kell benyújtani, a víz-csatorna-gáz szolgáltatók az önkormányzat és a hitelezõ megoszthatósági nyilatkozatát mellékelve.) Az ingatlan tehermentesítése, és megosztása után, a telek értékesítésekor SZJA-t kell fizetni a tiszta jövedelem után, aminek mértéke a vásárlástól eltelt évek függvénye. Jelenleg Bérbe adásra van lehetősége.
Egy nagymama vagyok, eladtam egy panellakást, és annak árából két unokámnak szeretnék családi házat venni. Mindkét unokámnak lakás megtakarítási számlája van, Ehhez szeretném adni az eladott panellakásom árát, és a kiegészítõ összeget, így 16.000.000Ft-os családi ház, 50-50% kettõjük nevére menne a tulajdonjog, az én nevemre pedig holtamig a haszonélvezeti jog. Én is velük költözök a családi házba, külön lakrészbe. Unokáimnak ez lesz az első Önálló sajáttulajdonú lakásuk. Kell-e illetéket fizetni ilyen esetben? Vagy köteles vagyok ezt a NAV-hoz jelenteni? Az eladott lakásomat, 1997-ben vettem, az már nem adóköteles. A családi házra, BANKBÓL UTALOM a vételárat a lakás megtakarítással együtt. Lesz-e bejelentési kötelezettségem, és milyen illeték várható? Elõre is nagyon köszönöm válaszát. Tisztelettel: Bné
Tisztelt Cím! Illetéket kell fizetni. Az adóbevallást a földhivatalba kell benyújtani a bejegyzési kérelemmel és a szerzõdéssel együtt. Tekintve, hogy a vásárolni szándékozott ingatlan értéke 15 milliónál nagyobb, ezért a 35 év alatti elsõ lakásvásárlók illetékkedvezményét nem kapják meg, ezért a fizetendő illeték 4%, viszont részletfizetésre jogosultak.
Ingatlan adásvételi, ajándékozási szerződés ügyben:
H-p, 9-18-ig, Hívjon! 06-20-354 8963
vagy Írjon! Kérjen ajánlatot>>
Tanácsot szeretnék kérni a következõ ügyben: Lakásunkat albérlõnek adtuk ki, akinek a nevére ráírattuk az órákat is. Nevezett albérlõ 100 ezres nagyságrendû tartozást halmozott fel a táv hõ szolgáltatónál. A szolgáltató fizetési felszólítására kérvényeztük, hogy a tartozást az albérlõn hajtsák be, akinek a nevén volt az óra. 1 év elteltével kaptunk egy végrehajtói végzést, amiben köteleznek minket a kamattal és végrehajtói díjjal növelt összeg megfizetésére (mert az albérlõt nem találják). A lakás az óta eladásra került. A kérdésem az lenne, hogy minden képpen nekünk kell megfizetni a bérlõ tartozását, vagy van esély tõle levonatni? Mik a lehetõségeink? Válaszát elõre is köszönöm. Tisztelettel: P. M.
Tisztelt Asszonyom! Igen, a lakás tulajdonosa köteles a tartozást megfizetni. Utólag, a bérleti szerzõdés alapján megtérítési igénnyel léphet fel a bérlõvel szemben. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Az alábbi kérdéssel fordulok Önhöz: Öcsém, 4 éve házas, gyerek nincs. A lakást 11 éve szüleim vették öcsém nevére, kettõjük halálig tartó haszonélvezeti jogát kikötve. Apám 2004-ben meghalt, a haszonélvezeti joga az óta is rajta van a földhivatali papíron. Sógornõm semmilyen ingó-ingatlan értéket nem hozott a házasságba, nagyon rossz körülmények között élt elõzõleg. 2014.10.09-én öcsém és felesége anyám tudta és beleegyezése nélkül a feleségre íratták a lakás 1/4-ét kb. 2 MFt-ban meghatározva az értékét. Fizetnie nem kellett, mivel a szerzõdésbe belekerült, hogy a felújításokat õ finanszírozta (ez csak részben igaz, mert alacsony a fizetése). Kérdések: 1. Ez így jogszerû vagy esetleg okirat hamisítás történt, valaki aláírta a papírokat anyám helyett? Ha így történt, mit lehet tenni? Érvényes a szerzõdés? 2. Ha jogszerû, akkor egyáltalán mire jó a haszonélvezeti jog? 3. Válás esetén 4 év után mi illetné meg a feleséget, ha a lakás bizonyíthatóan házasság előtti szerzemény? Segítségét elõre is köszönöm. Üdvözlettel: V. K.
Tisztelt Asszonyom! A haszonélvezet nem azonos a terhelési tilalommal. Annyi haszna van, ha elárverezik az ingatlant, akkor a haszonélvezeti jog jogosultja bent maradhat az ingatlanban. Váláskor a tulajdoni lapon lévõ tulajdonviszonyok mérvadók. Nem látom a szerzõdést, elvileg az adásvétel nem érinti a haszonélvezeti jogot, tehát bele kellett írni, hogy a haszonélvezet változatlanul fennáll. Ekkor nem szükséges a szerzõdést a haszonélvezõnek aláírni.
Édesapám két testvérével közösen örökölte 20 évvel ezelõtt a szülõi házat, és egy telket. A legkisebb testvér külföldön él. A középsõ testvér miután elvált beköltözött két gyerekkel a szülõi házba. Albérletet eddig nem fizetett, a telek fûnyírását nélkülük végeztük. Az után érdeklõdnék, hogy jog szerint igényt tarthatunk a középsõ testvér részére a telekbõl albérlet címen, vagy ezt a jog teljes mértékben a középsõ testvér belátására bízza? Köszönettel: K.L.
Tisztelt Asszonyom! Csak akkor tarthatnak igényt bármire, ha perben bizonyítják, hogy értéknövekedés állt be a társtulajdonos javára. Egyébként a tulajdoni lap adatai az irányadóak.
Abban szeretném a segítségét kérni, hogy van-e arra lehetõség, hogy ha én megvásárolok egy ingatlant, saját nevemre, és késõbbiekben a párom be szeretne szállni a lakásba egy nagyobb összeggel, akkor utólag őt is bejegyeztessük tulajdonosnak? Ha igen milyen feltételekkel, és milyen költségei vannak ennek? Sajnos az a probléma áll fenn, hogy válóper alatt állok. Az új párommal szeretnénk közösen egy lakást vásárolni, viszont nem szeretném, ha ez bármi formában a volt férjem elõtt kiderülne. Ezért szeretném, ha a válás kimondása után õ be lehetne jegyeztetve tulajdonosnak! Ez hogyan lenne lehetséges? Köszönöm válaszát, O. I
Tisztelt Asszonyom! Ha jól értem egymásután 2 adásvételi szerződést kötnek. Tehát ön az egész ingatlant egyedül veszi meg, utána öntõl a párja egy tulajdoni hányadot. Ha a párja a férje lesz, akkor illeték nélkül ajándékozhat a férje részére. Miért nem közösen vásárolnak, hozzájárulás mértékének megfelelõ tulajdoni arányban?
Lányom lakására utólag rátetethetem-e a haszonélvezetemet? Megvédhetem-e így az ingatlant az árverezéstől? Köszönettel: B. J-né
Tisztelt Cím! Haszonélvezeti jogot az ingatlan tulajdonosa tud alapítani bárki számára a tulajdonát képezõ ingatlanra vonatkozóan. Azaz a tulajdonos hozzájárulása szükséges a haszonélvezeti jog alapításához. Ha van az ingatanon jelzálogjog és elidegenítési tilalom, akkor a haszonélvezet alapításához a zálogjogosult hozzájárulása is szükséges. (Pl. a bankok általában nem adnak hitelt haszonélvezettel terhelt ingatlanra) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A szomszédom az engedélyem nélkül épített garázst a kertembe. Szóban felszólítottam az épületének bontására, de nem hajlandó megtenni. Szeretném megkérdezni, hogy ha levélben is felszólítom a bontásra, a levél elküldésével megszakad a kertem elbirtoklási ideje? A jelenlegi jogszabály szerint, hány év kell ahhoz, hogy a szomszédom elbirtokolja tõlem a kertemet? A segítségét elõre is köszönöm. Üdvözlettel: A.
Tisztelt Asszonyom! Igen, írásban szólítsa fel és indítson birtokvédelmi eljárást a jegyzõnél. Elbirtoklási idõ 15 év. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Van egy lakásom a férjemmel 1/2-1/2 arányban vagyunk tulajdonosok, a lakáson van hitel, a férjem és én adós-adóstársak vagyunk. A férjem át szeretné adni nekem a tulajon részét mi ennek a menete, hol kezdjem és induljak el? Köszönöm válaszát: T.A.
Tisztelt Asszonyom! A banknál kezdje, mert a hitelszerzõdést módosítani szükséges. Gondolom a jelzálog biztosítására, elidegenítési tilalom van bejegyezve a bank javára, ezért az elidegenítéshez kell a bank hozzájárulása. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Édesanyámék mellett egy 80 éves épület áll. A lakó meghalt, az örökösök eladták. A házat megvette egy fiatalember, aki felújította, tetõt cserélt. A házat kiadta albérletbe, a lakók elviselhetetlenül viselkedtek, tönkretették, ezért új albérlõket vitt oda. Pár hónapja megkereste a fiatalember Édesanyámékat, hogy a házat el akarja adni, s nekik van elõvásárlási joguk. Sajnos, egy lepukkant házat kénytelenek voltak megvásárolni, mert nagyon féltek, ha eladja a fiatalember, akkor az életüket újra megkeserítheti, akár örökre. Nos, az ingatlanvásárlás megtörtént. A gond az, hogy e régi ház túloldalán lévõ szomszéd elkezdett piszkálódni, mondván, hogy a ház tetőzete kijjebb van a kelleténél. Az a kérdésem, hogy Édesanyámékat terheli-e a tetõ leszedése és újraépítése? Az a furcsa, hogy 4 éve készült a tetõ, s eddig nem volt gondja a szomszédnak vele, sõt az elõzõ tulajdonosnak, aki felújította, sem tett semmilyen, ez irányú panaszt. A tetõrõl nem folyik a víz melléképületre, nincs alatta még virág sem, amit tönkretenne. Kérem, válaszoljon nekem. Köszönettel: K. A.
Tisztelt Hölgyem! A szomszédnak joga van, hogy birtokvédelmi eljárásban a jegyzõ illetve a bíróság elõtt bizonyítsa az állításait. Az ingatlan tulajdonosának pedig joga van azt bizonyítani, hogy ez a helyzet régebb óta fennáll.
A következõ kérdéssel fordulok Önhöz. 1988-ban szüleim megvásároltak egy ingatlant, amit nem tudtak a nevükre íratni anyagi okok miatt. Adásvételi szerzõdés megvan. A régi tulajdonosok már meghaltak. Kérdésem az lenne, hogy ilyen sok év után milyen lehetõség van arra, hogy a nevünkre kerüljön a ház, illetve hogy a régi tulajdonosok „sokadik” örökösei igényt tarthatnak-e a házra? (Már a régi tulajdonos gyermekei sem élnek.) Válaszát elõre is köszönöm. Köszönettel: K. M.
Tisztelt Cím! Bírósági úton, tulajdon megállapítása iránti perben lehet a tulajdonjogot megállapítani és ezután bejegyezni a tulajdoni lapra. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Szeretnék választ kapni az alábbi tények során kialakult jogi helyzetre: – A szülői házban – építkezés jogán – 25 – 25 %-os tulajdonosok voltunk a feleségemmel, mikor eltartási szerződéssel megszereztük az édesanyám nevén levő másik 50% tulajdonjogát is. (Édesanyám akarata szerint történt, hogy az arra érdemtelenné vált apámat kizárja a haszonélvezet esetleges megszerzéséből. Édesanyámat 4 éve eltemettük, a szülői házban a 90 éves apám lakik, (mi egy panelban, mert vele lehetetlen az együttélés) és már arra is méltánytalanná vált, hogy a tulajdonunkban, lévõ házban éljen, amit én tartok karban, mint tulajdonos. – Kérdezem, hogy a törvény mellettem áll-e, ha a házat el akarnám adni, vagy egyszerûen ki akarnám lakoltatni a házból? 140 000,- Ft a nyugdíja, simán tudna fizetni egy lakásbérleti díjat. Köszönettel: B. M. (egy elkeseredett 61 éves “gyerek”)
Tisztelt Uram! Be van jegyezve az ingatlanra az édesapja holtig tartó haszonélvezeti joga (özvegyi joga)? Ha be van jegyezve, akkor nem tudja kitenni.
Az lenne a kérdésem: korábban édesanyám másik ingatlanban lakott nevelő apámmal. Ez az ingatlan közös szerzemény. Válás után bírósági határozat alapján édesanyám tulajdon joga 50% lett. Nevelőapám halála után, az õ részét négy testvére örökölte. Mostanra sajnos se víz, se áram nincs az ingatlanba. Édesanyám beengedett egy fiatalembert az ingatlanba, annak a fejében, hogy rendben tartja a portát (családi ház révén). Vagyis nem kértünk tõle semmit. De a lényeg, hogy az egyik testvér férje kizavarta az ingatlanból, s velünk is kiabált! Van-e joga ehhez, s mi mit tudnánk tenni? Köszönettel M.A.
Tisztelt Uram! Igen, joga volt, mert a közös tulajdon hasznosításáról a tulajdonostársaknak meg kell egyezniük.
December 5-én vásároltunk egy családi házat. Az eladókkal szóban megegyeztünk, az egyik tárolóban 2 hétig tárolhatják az eladni nem kívánt ingóságaikat (szerszámok, bicikli, stb…). A 2 hét leteltével viszont nem jelentkeztek érte. 4 hónap várakozás után mindent kidobtam. Most viszont keresett a volt tulaj, aki fel van háborodva és feljelentést tett sikkasztás vádjával. Az lenne a kérdésem, hogy követtem-e el bármilyen szabálysértést. Tisztelettel B. D.
Tisztelt Cím! Ilyenkor a felelős őrzés szabályai vonatkoznak önre. Ha nem szólította Fel, bizonyíthatóan a dolgok elvitelére a volt tulajdonost, valamint, hogy mit tesz a dolgokkal, ha nem viszik el, akkor probléma van. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Anyukám elhunyt egy éve és nem volt végrendelet, ezért Apámra szállt a ház haszonélvezete rám a tulajdonjog. Alkoholista, bántalmazó, át akar verni engem, nem nevel rendesen. Rosszabb részleteket nem is említek, de megvan rá az okom, hogy kitegyem innen. Érdeklõdnék, hogy van BÁRMILYEN módja annak, hogy kitehessem a házból? Még egy dolog, Anyu nevén volt egy autónk és én lettem a tulajdonosa, Apa az üzembentartó. Az üzembentartói kötelezettségét át lehet íratni valakire? Vagy majd magamra én egyedül ezt megtehetem, a beleegyezése nélkül, ha betöltöm a 18. életévemet? Köszönöm elõre is a választ!
Kedves Hölgyem! Nincs mód az özvegyi haszonélvezet megszüntetésének, ez a lényege a jogintézménynek. Gépkocsi üzembentartó megváltoztatásához, szükséges az üzembentartó beleegyezése.
Az alábbi kérdésben kérném véleményét. Szüleim kb. 15 éve elváltak, apám már évek óta nem lakott a családi házban, és szóban lemondott két gyereke részére a tulajdonáról. Sajnos földhivatali átírás nem volt, jóhiszeműségből talán. A válási papírban is annyi szerepel, hogy a lakhatásról lemond anyukám, és a két kiskorú gyermek részére, és a lakhatásért pénzbeli ellenszolgáltatást nem kér. Maga az ingatlan a földhivatali bejegyzésben 2/3 rész apám nevén, 1/3 rész anyu nevén van. Sajnos az új kapcsolata miatta annyira megromlott a viszony közöttünk, hogy már azzal fenyegetõzik, hogy eladja a házat. Megteheti ezt, úgy, hogy anyukám is tulajdonos, és apu részéhez ezek szerint nem tartozik lakhatás? Kifizetni anyu a részét biztosan nem tudja. Ilyenkor számít, hogy 20 éve nem lakik ott, minden költséget, anyukám állt? Tanácsát elõre is köszönöm! M.
Tisztelt Hölgyem! Nincs, aki megvegye az ingatlan egyik tulajdoni hányadát. Az egészet, nem tudja eladni az apja, a társtulajdonos hozzájárulása nélkül.
Az iránt érdeklõdnék, hogy ha az 1/2-1/2 közös tulajdonú nyaralónknál én a bátyám javára ajándékozással lemondok a részemrõl, ebben az esetben õt terheli-e adó, illeték, vagy bármilyen járulék megfizetése (mi az alapja)? Az ingatlan több mint 30 éve van a tulajdonunkban. Válaszát elõre is köszönöm! Tisztelettel: K. L.
Tisztelt Uram! Adót nem, de a forgalmi értéke után, illetéket kell fizetnie a vagyonszerzõnek. (A földhivatali bejegyzésért 6.600.-Ft eljárási díjat, valamint az ajándékozási szerzõdés, készítés és ellenjegyzésért ügyvédi munkadíjat.) Illetékekrõl bõvebben ITT. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Ingatlan tulajdonos vagyok háromnegyed részben, öröklés folytán. Negyed részben idõsek otthonában elhelyezett fogyatékos testvérem a tulajdonos, aki nincs gyámság alá helyezve. Szeretném eladni az ingatlant, de a fogyatékos testverem akadályoz ebben, mivel nem tud sem írni, sem beszelni és gyakorlatilag mozgásképtelen. Viszont mindent megért, bólogatással kommunikál. A közjegyzõ nem hajlandó elfogadni ezt a fajta kommunikációt. Viszont én már képtelen vagyok tovább fenntartani az ingatlant, mivel már 3 éve örököltem és minden költségét, magam viselem. Kérdésem a következõ: ahhoz hogy egyedüli tulajdonos legyek hogyan tudnám megvásárolni a testvérem tulajdoni részét ilyenfajta csekély kommunikáció mellett? Tisztában vagyok azzal, hogy a törvény védi a jogait, de könyörgöm, engem ki véd abban, hogy a terheket már nem bírom sem anyagilag, sem fizikálisan? A testverem eddig semmilyen költségben nem vett részt, pl. temetés, rezsi stb. Kérem mielõbbi válaszát! Köszönettel: M.
Bírósági úton lehet az ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetését kérni. Másik megoldás, gondnokság alá helyezést kérni a bíróságon. Eladásnál a gondnoka írja alá az adásvételi szerzõdést, a testvére helyett és a gyámhivatal ellenõrzése mellett, letétbe helyezi az eladási ár rá esõ részét.
Lenne egy igen fontos kérdésem. Szeretnénk eladni egy ingatlant, azzal a feltéttel, hogy havi törlesztéssel fizet a vásárló, mondjuk öt vagy nyolc éves futamidõvel. Lehetséges ez így? Nekik nincs pénzük kifizetni a teljes összeget, viszont havonta tudnának törleszteni. Olyan mintha albérletbe laknának, csak ha lejárt a teljes összeg fizetése, akkor kerül a nevükre a lakás. Ha bármikor elállnak a szerzõdéstõl, akkor az addig befizetett összeg marad nekünk. Mindenképp biztonságban szeretnénk intézni. Elõre is köszönöm megtisztelõ válaszát és türelmét. Üdvözlettel: M.O.
Tisztelt Asszonyom! Ez nem biztonságos, ezért nem javasolt. Kössenek bérleti szerzõdést. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Kérdésem a következõ: házasságkötésünk elõtti ingatlanom házasságunk ideje alatt eladtuk (nem írtunk házassági szerzõdést) az új ingatlan vásárlás egy-egy arányban mehet-e az én nevemre és saját vagyonnak számit-e , vagy 1/2-ed arányban irassuk az új ingatlant mert ez már közös vagyonnak számítana amúgy is? Tisztelettel: K. Zs.
Tisztelt Asszonyom! A külön vagyon értékén szerzett vagyon külön vagyon marad. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Én egy 74 éves özvegyasszony vagyok. Hat élõ testvérem van. A legkisebb húgom egy elme és szociális otthonban él már 25 éve, neki saját családja nincs. Én 17 éve vagyok a gondnoka. Az lenne a kérdésem, hogy elhalálozása esetén ki az örökös? Én, mert már 17 éve anyagilag támogatom, vagy valamennyi testvér egyenlõ részben? Elõre is köszönöm a válaszát: Z.K.
Tisztelt Asszonyom! A testvérek egyenlõ arányban örökölnek, ha nincs lemenõ vagy felmenõ rokon.
Segítségét kérném egy nem meg magyarázható ügyben. Édesanyám rám szeretné íratni a házát, miközben a papírokat intéztem, kiderült hogy édesanyám nevén, már csak haszonélvezet van. A ház a másik testvérem nevén van, ajándékozás címén. Édesanyám errõl nem is tudott, nem is írt alá sehova, hivatalos papírt. Szeretnék segítséget, ötletet kapni, mit lehet tenni ez ügyben? Köszönöm figyelmét. Tisztelettel: L. K.
Tisztelt Uram! Elõször meg kell kérdezni az ajándékozási szerződést ellenjegyző ügyvédet. (a testvértõl elkérni a szerzõdést) Ha kiderül, hogy az édesanyja nem írt alá szerzõdést, akkor lehet polgári pert, illetve büntetõ eljárást indítani. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A kérdésem az lenne, hogy én érvényes lakcímkártyával bemehetek-e egy lakatossal a bejelentett lakcímre. Volt párommal együtt éltem egy házban, amit ugyan közösen vettünk, de az ő nevén van az ingatlan. Együtt éltünk ebben a házban 3 évig, ezt a számlák utalási bizonylatával, és az érvényes lakcímkártyával tudom alátámasztani. Az ingatlanba nem tudok bejutni, ugyanis az úriember külföldön vállalt munkát. Viszont a házban még az én tulajdonomat képezõ dolgok vannak. Január óta, gyakorlatilag heti rendszerességgel küldöm neki az üzeneteket, amiben kérem az adósság rendezésére és a dolgaim visszajuttatására. Választ egyikre sem kaptam. Ha lakatossal bejutok és kizárólag, a saját dolgaimat elhozom, visszazárom a házat, és a kulcsokat leadom, milyen következményekkel járhat? Illetve a volt szomszédokkal sajnos nem sikerül megtartani a jó viszonyt, így esélyes, ha be szeretnék jutni, kihívják a rendõrséget. Ebben az esetben mire számíthatok? Válaszát elõre is köszönöm!
Tisztelt Hölgyem! Ezt nem javaslom, mert birtokháborításnak, magánlaksértésnek minõsül. Akkor is, ha önök élettársak voltak.
Van egy három részre osztott hosszú parasztház külön tulajdonosokkal, egy bejárattal. Azt szeretném öntõl megkérdezni, hogy a középsõ ház tulajdonosa megakadályozhatja, azt hogy mi kocsival bejárjunk a hátsó házrészbe? Annyira széles az udvar, hogy teherautó is elfér ! Segítségét köszönöm: P.T.
Tisztelt Kérdezõ! Ha nem tudnak megegyezni, akkor a bíróságtól lehet a szolgalom megállapítását kérni.
Vásároltam egy nyaraló ingatlant, 5 hónap elteltével telefonon megkeresett a bal oldali szomszéd, aki mint kiderült testvére az eladómnak. Közölte, hogy a kerítés és kapu megépítésénél megengedte a testvérének, hogy a kapu belógjon az Õ telkébe, mert különben nem lehetne beállni autóval a megvásárolt ingatlanra. Most ezt én vagy kifizetem, vagy visszaveszi a kb. 1 nm-s kis darabkát! Errõl minket az eladó nem tájékoztatott. Terheli-e ezért felelõsség? Kinek kell bizonyítani az igazát? Köteles vagyok-e az utasításának eleget tenni hivatalos papír nélkül? Hozzájárulásom nélkül elbonthatja-e a kerítést, ezzel megakadályozva, hogy én kocsival beálljak? Én egy láthatóan több éve körbekerített, kapuval ellátott ingatlant vásároltam, nem volt feltételezhetõ, hogy nem a valós telek lett bekerítve! Válaszát elõre is köszönöm!
Tisztelt Kérdezõ! Nyilván a szomszéd köteles az állításait bizonyítani. A vételár a megtekintett állapotra vonatkozott, ezért ha valóban nem az eladó tulajdonában állt az a bizonyos 1 nm, kérheti az eladót, hogy õ fizesse ki a szomszédot.
A tanácsát szeretném kérni. Bérlek egy lakást és a tulajdonos meghatalmazottja, azt állítja, hogy bármikor tarthat nálam, szúrópróbaszerű ellenőrzést. Legyen szíves, mondja meg, hogy ez így igaz vagy csak akkor jöhet be a lakásba, ha elõtte egyeztet velem idõpontot? A másik, hogy ez a meghatalmazott egyszer egyedül meglátogatott és bepróbálkozott (én egy diáklány vagyok a meghatalmazott, pedig egy idõsebb férfi), azóta nem igazán érzem magam biztonságba és arra gondoltam, hogy lecserélem a zárat. Megtehetem a zárcserét vagy ez törvénybeütközõ? Válaszát elõre is köszönöm! Tisztelettel, R. A.
Tisztelt Kérdezõ! Önnek teljes mértékben igaza van. A bérlõt a tulajdonos sem zavarhatja a birtoklásban. A zár csere elméletileg lehetséges, ha nem kapta meg az össze kulcsot, mert a bérlõ távollétében sem mehet be senki más a bérleménybe.
Sajnos Édesapám már idõs 80 éves, és ezért a szenilissé is vált, de amúgy teljesen önellátó, autót vezetõ ember. Mivel van egy értékes ingatlana, egy 36 éves fiatal hölgy “rászállt”. Napi szinten jár hozzá kávézni, és naponta többször felhívja, hogy merre jár. Ez tetszik Édesapámnak, hisz legyezgeti a férfiasságát. El is ismeri, hogy pénzzel támogatja néha a hölgyet. Mivel én hetente csak 2 alkalommal látogatom Édesapámat, így nem tudom azt nyújtani neki mint a munkanélküli hölgy. Hogyan tudnám megvédeni az ingatlant, hogy ne kerüljön a hölgy nevére, illetve, ne kössön eltartási szerzõdést vele az Édesapám. Van olyan lehetőség, hogy a Földhivatalnál tiltást íratok a tulajdoni lapra? Köszönöm válaszát! Üdvözlettel: Cs. J.
Tisztelt Kérdezõ! Ön nem tud tiltással élni a földhivatalban.
Azzal a kérdéssel fordulok önhöz, hogy édesanyámnak milyen jogai, vagy követelései lehetnek egy esetleges ingatlan eladás miatt. Édesapám el akarja adni a tulajdonában lévő ingatlant. Édesanyámmal 57 éve házasok, és amióta felépült az ingatlan, azóta is együtt lakják. Részben az édesapámnak a szülei építették az ingatlant, amibe édesanyám hagyatéka is benne van, a szülei halála után értékesített ingó és ingatlan eladási árából. Természetesen a keresetének egy része is a házépítés költségébe folyt be. Valamint, az ingatlanhoz közösen hozzá építettek egy konyhát, spájzot, fürdõszobát, pincét, melléképületeket. Ez a közös hozzáépítés az édesapám anyja halála utáni hagyatéki jegyzõkönyvben is szerepel. Hogy ki, mikor, és mennyi összeggel járult hozzá az ingatlan felépítésének a költségéhez, ezt bizonyítani nem tudja senki. Az ingatlan eladás, édesapám és édesanyám között 2-3 éve megromlott viszony miatt merült fel. Édesapám, már a válást is kilátásba helyezte. Annyit még tudni kell, hogy édesapám nem mindig tud tisztám gondolkodni. Elõre is köszönöm! Tisztelettel: ifj. F. L.
Tisztelt Cím! Itt arra hivatkozhat, hogy a vagyonközösségbe tartozó vagyontárgy elidegenítése, a házastárs engedélye nélkül nem lehetséges. Ilyen esetben külön fel kell hívni a vevõ figyelmét arra a körülményre, hogy ez az ingatlan közös tulajdonban van, továbbá a házastársnak lakáshasználati joga áll fenn az ingatlanra vonatkozóan, a házasság alapján. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
2 éve albérleti szerződést kötöttünk, egy év után határozatlan időre, kéthavi kaucióval. Azóta is ebben az ingatlanban lakunk. 2 hete a tulajdonos elmondta, hogy a deviza hitele miatt lemondott a lakás tulajdonjogáról a bank javára, és a bank már árulja az ingatlant. Ami igaz lehet. Sajnos most egy kicsit anyagi nehézségbe kerültünk, így kéthavi lakbérrel tartozunk. A tulajdonos szerzõdés módosítást szeretne velünk aláíratni, amiben már az szerepel, hogy ne számlára utaljunk, hanem készpénzben fizessük a bérleti díjat, és átvételi elismervényt adnak róla. Illetve minden fizetési késedelem után napi 1000 Ft-t számolnának fel. A kérdésem az lenne, hogy ha ténylegesen lemondott a bank javára, vagy akármilyen egyességet kötött a bankkal, akkor joga van-e bérleti szerződést módosítani, vagy akármilyen többlet költséget kérni, illetve bennünket kilakoltathat-e, vagy csak a bank teheti meg? Ez a napi 1000 Ft-os késedelmi kamat nem számít uzsorakamatnak? Én természetesen fizetek rá kamatot, de ez nekem egy kicsit soknak tûnik. Ha a banké lett a szóban forgó ingatlan, akkor a banknak kell-e a bérleti díjat fizetnünk? Hogy tudok biztosan tudomást szerezni ezekrõl az információkról? A bank adhat-e nekem információt? Válaszát várom. Maradok tisztelettel: A.
Tisztelt Kérdezõ! A tulajdonosnak mindaddig joga van a bérleti szerzõdést módosítani, és bérleti díjat is kötelesek neki fizetni, amíg a lakás tulajdoni lapján, õ a tulajdonos. A tulajdoni lapba az illetékes körzeti földhivatalban lehet betekinteni ingyen. Ha, nem fizetik a bérleti díjat, Önök, jogcím nélküli lakáshasználóvá válhatnak. A továbbiakat beszéljék meg a bankkal. A banknak, csak akkor fizethetnek bérleti díjat, ha a bankkal lesz érvényes bérleti szerződésük.
Alábbi ügyben kérnék tanácsot. Gyermekem nevén lévõ ingatlanban párommal, haszonélvezõk vagyunk. Velünk élnek párom szülei is, akiket párom jóindulatból fogadott be viszont mar nem bírom õket is eltartani, és mindig veszekednek. Az lenne a kérdésem, hogy jogi szabályba ütközik-e, ha kirakom õket?
Tisztelt Kérdezõ! Az ingatan tulajdonosai és haszonélvezõi közösen döntenek az ingatlan használatáról. A párja szülei, ha jól értem, nem rendelkeznek sem tulajdonjoggal, sem haszonélvezeti joggal. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Szeretném kérdezni Öntõl, hogy mi a teendõ akkor, ha a szomszéd fenyõi hozzá érnek a sorház falához? Mihez van jogunk ilyenkor? Bár szóltunk már a szomszédnak, de azzal védekezik, hogy a fa elõbb volt, mint a sorház. Ez igaz de szerintem nem a ház nõtt, hanem a fák. Ezért a csatorna is állandóan eldugul. Tisztelt Ügyvéd Úr, van, valami megoldás vagy szenvedjük el? Köszönõm elõre is a válaszát. Tisztelettel: Kné Bea
Tisztelt Kérdezõ! Az önkormányzatnál birtokvédelmi eljárást kezdeményezhetnek.
Anyósom évekkel ezelõtt eladta a házához tartozó kert egy részét, amire egy kis vendéglõt építettek. Anyósom meghalt, a férjem örökölte a házat egyedül. El szeretné adni a házat, de a vendéglõ tulajdonosa fenyeget, hogy neki van elõvételi joga a házra, amit meg is venne, de hónapok óta csak húzza-halasztja az ügyet. Azt szeretném megkérdezni, hogy tényleg kötelesek vagyunk-e rá várni, vagy ilyenkor mit lehet tenni. Köszönettel: Dné
Tisztelt Kérdezõ! Nem kötelesek várni. A vételi ajánlatot kell térti vevényes levélben elküldeni. Ha 15 napon belül, nem válaszol, akkor lemondott az elõvásárlási jogáról. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Ingatlanjoggal kapcsoltban kérném a segítségét. 7 évig volt egy nem regisztrált élettársam, de hivatalosan sem volt soha bejelentve oda, ahova én. Ez alatt többször ingatlant vásároltam, és végül vettem egy telket, amire elkezdtem építkezni. Mindenen mindig 1/1-es tulajdonos voltam. A legutolsó ingatlan vagyoni hátterét tudom igazolni, hogy édesapám segítségével vettem, õ adta rá a pénzt. Nemrégen megszakadt az élettársi viszony, de ő most részt követel a félkész házból, mivel az, pont eladás alatt van, már megkötöttük az előszerződést! Elvileg ma aláírjuk a véglegest is. Kérdésem: Meg tudja –e akadályozni a szerződéskötést, ill. később meg tudja-e támadni? Õ szerinte ebben az esetben elővásárlási joga van! Jól tudom, hogy csak bírósági ítélet után tud tulajdonosként fellépni, vagy bármit tenni? Válaszát előre is köszönöm! Üdvözlettel: L. A.
Tisztelt Kérdező! 1. A volt élettársa nem tudja megakadályozni a szerződéskötést, mert nincs szükség az aláírására. 2. Igen, később indíthat a bíróságon tulajdonjog megállapítási keresetet, a Ptk. 6:516. §. alapján. 3. Elővásárlási joga nincs, amíg nem társtulajdonos. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Hobbikertet szeretnék vásárolni. Kérem, írja meg milyen költségekkel jár? Üdvözlettel: P. L.
Tisztelt Kérdezõ! A földhivatali eljárás díja 6.600,-Ft/ hrsz. Az adásvételi szerzõdés ügyvédi munkadíja megállapodás kérdése. 4% vagyonszerzési illetéket kell fizetnie.
Tanácsát kérném a következõ ügyben, Öcsém idén márc. 29-én elhunyt. A lányom háza mellett van kert ingatlanja. Amíg Édesapám élt Õ használta, azóta a lányomék. Bérleti díjat sose kért érte. Egy Gyermeke volt, Õ 2002.-ben elhunyt. Ketten maradtak a feleségével. Végrendelet nem volt, csak szóban mondta, hogy a lányoméknak adja. A felesége is elismeri és így nyilatkozott, amikor felvették a vagyoni jegyzõkönyvet. A hivatalban azt mondták, hogy ha nincs végrendelet, nem mondhat le a lányom javára. Neki el kell fogadni és utána, vagy az Édesanyánknak adja/ aki még él-94-éves, vagy nekem és úgy adhatom tovább a lányomnak. Szeretném kérdezni, hogy tényleg így van? Kinek és mennyi illetéket kell fizetni. Elõre is köszönöm válaszát. Tisztelettel: H. J.né
Tisztelt Asszonyom! Az öccsének a felesége a kert ráesõ örökségrõl a Ptk. 7.89 § szerint örökséget visszautasító nyilatkozatot adhat (vigyázat nem lemondás), így az édesanyjuk lesz a következõ örökös, a Ptk.7:60. § szerint egyébként is a házastárssal közösen örökli a szülõ, a lakóházon felüli vagyont, illetékmentesen. Majd õ, ajándékozási szerzõdéssel az unokájának illetékmentesen ajándékozhatja. (Az ajándékozás bejegyzésének van földhivatali eljárási díja és a szerzõdés ellenjegyzésének ügyvédi munkadíja) Ha nem ajándékozza el, elhunyta után majd, Ön lenne az örökös, de azt visszautasítva, a lánya örökli.
Ajándékozási illetéket az 1990. évi XCIII. Tv. írja elõ.
Szeretnék tanácsot kérni, elváltam 2004-ben a vagyonmegosztásból járna nekem pénz meg a használati díj is, de a volt férjem nem akar fizetni, el szeretném adni a megítélt részem, de nem szerepelek a tulajdoni lapon.1975-ben nem írtak rá a tulajdoni lapra hol ott mindenhol úgy szerepel, hogy Sz. K.és neje. Mit tegyek? Tisztelettel: S. Zs.
Tisztelt Asszonyom! Tulajdonjog megállapítása iránti perben önnek kell bizonyítania, hogy az adott ingatlanra vonatkozóan tulajdonjoggal rendelkezik. Csak a bíróság döntése vagy a volt férj döntése alapján jegyezhetik be az ön tulajdonjogát.
Édesanyám egy éve halt meg. Hárman vagyunk testvérek az egyik nővérem a szülői házban maradt. Hogyan követelhetnénk tõle az örökségünket? Nem tesz semmit, hitel ügyben, és eladni sem akarja. Kényszeríthetjük valahogy? Köszönöm válaszát! Cs. K.
Tisztelt Cím! Ilyen esetben közös tulajdon megszüntetése iránt lehet pert indítani..
Az lenne a kérdésem, hogy kell-e egy olyan ingatlan után adót fizetni, amely több mint 5 éve a tulajdonomban van. Pontosabban édesapám és édesanyámé volt az ingatlan, õk már nem élnek több mint 8 éve, így örökös lettem 2 testvéremmel együtt. Most került sor arra, hogy kifizessenek a házból. Ebbõl az összegbõl, amit az ingatlanrészem eladásával nyerek, ebbõl kell-e adóznom. Ezt az összeget lakásfelújításra szánom. Elõre is köszönöm válaszát! Tisztelettel S.B.
Tisztelt Kérdezõ! Amennyiben lakáscélú ingatlanról van szó, és több, mint 5 éve szerepel a tulajdoni lapon, mint tulajdonos, akkor nem kell adóznia.
2010-ben elváltam férjemtõl, négy gyermekemmel albérletbe kellett költöznünk, mert õ, nem volt hajlandó elhagyni az 50/50 % tulajdonunkba levõ házat. A bírósági végzésben is 50/50% van feltûntetve. Sajnos egy régi hiba miatt én kvázi tulajdonlapon kívüli, tulajdonos vagyok, bizonyíthatóan. Jelzálog van a házunkon, amit a volt férjem nem fizetett. Semmit se csinált a házon, se kívül, se belül. Gyermektartást nem fizet, csak bírósági úton lehet nagyon nehezen behajtani. A házzal kapcsolatba nem tudok intézkedni nélküle. Tudom, hogy engem fognak megtalálni a végrehajtók mivel nekem van munkahelyem. Tehát az én fizetésemet fogják levonni, holott én nevelek még 3 gyermeket egyedül albérletbe, ami átlagba 100ezer Ft havonta és ô lakik a házban. Mit tehetek, kitehetem-e a házból vagy milyen jogi lépeseket javasolna. Előre is köszönöm. K.M.
Kedves Kérdezõ! A bírósági végzésben valószínû a lakáshasználatról rendelkeztek. A magyar törvények szerint az, tulajdonos, aki a tulajdoni lapon, tulajdonosként fel van tüntetve. Ha ön nem tulajdonos, akkor semmit nem tud tenni az ingatlannal. Tulajdonjog megállapítása iránti per eredményeként vagy a tulajdonossal történt megállapodás után tudják feltüntetni önt a tulajdoni lapon. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Kérdezni szeretnék! Mamám el akarja adni a házát, a nagyapa már nem él, a fél ház két gyereke nevén van. A mamámnak haszonélvezeti joga is van a gyerekei részén. Bele szólhat a két gyerek, hogy mennyiért adja el mama a házat?
Tisztelt Cím! Ha jól értem, akkor tulajdonostársak akarnak értékesíteni egy Ingatlant. Ilyenkor általában az eladók egyeztetnek, hogy mekkora legyen az ingatlan eladási ára. (A haszonélvezeti jog ára, itt pontosan kiszámítható. Egyszerûen, ha pl. elmúlt a Mama 65 éves, akkor a más tulajdonában lévõ rész 20%-a a haszonélvezõé.) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tanácsot szeretnénk kérni a következõ problémánkban. Kislányunk férjével 2006-ban házasságot kötött, miközben kiköltöztek külföldre dolgozni. Ezt követõen vettek egy házat, melynek adásvételekor kislányom tudott csak hazajönni, és az adásvételi szerzõdésben így csak õ szerepelt 1/1-es tulajdonosként, mivel õ tudta csak aláírni az adásvételi szerződést. Az akkori ügyvéd azt mondta, hogy ez nem probléma, mivel házasság után szerzett vagyon, és emiatt közös tulajdon. Probléma merült fel a házasságukban, így 4 év múlva elváltak. Válásuk után köttetett egy olyan szerződés, amelyben a volt férj, lemond az ingatlanról, csak az ingóságokra tart igényt. Így ezek után lányom ténylegesen 1/1-es tulajdonossá vált. Életükben egy újabb fordulat állt elő, megint egymásra találtak. Most már várják első gyermeküket, és össze szeretnének hamarosan házasodni.A fiatalok szeretnének egy olyan megoldást, hogy az ingatlan ismét közös tulajdonukba kerüljön. Kell-e új szerződés? Köszönettel: S. A.
Tisztelt Uram! A házasságkötést követően az ingatlan 1/2-ét ajándékozási szerződéssel odaajándékozza a tulajdonos a házastársának. Illetékmentes. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Egy igen bonyolult kérdéssel fordulok önhöz. Férjemnek és a bátyjának van egy közös ingatlanuk. Kb. 33 MFt. értékû, családi ház. Minden mérõóra közös. Mi a földszinten, õk az emeleten laknak. Anyósomnak haszonélvezeti jog van a házon, apósom 2013-ban elhalálozott, így az õ joga megszûnt, az anyósomé megmaradt. Na már most. A problémánk az, hogy a közös közüzemi díjakat csak mi (férjem és én) fizetjük, a többiek nem hajlandóak adni bele semmit. Értem itt: villany, víz, gáz, fûtés. Mi ezt természetesen fizetjük, hisz van egy 1,5 éves kislányunk, és útban van egy újabb baba. De ezt már lassan anyagilag nem bírjuk. Azért egy közel 500 nm-es házat nem egyszerû fenntartani. A kérdésem a következõ lenne. Meg szeretnénk tõlük szabadulni, de kivásárolni nem tudjuk és nagyon, nem is akarjuk. El szeretnénk adni a házat. Lehetséges lenne valamilyen jogi úton? Válaszát elõre is köszönöm. Tisztelettel: egy kétségbeesett házaspár.
Tisztelt Kérdezõ! Közös tulajdon megszüntetése iránti per eredményeként. Egyszerűbb lenne megegyezni egy eladási árban és közösen értékesíteni, ha belemegy a tulajdonos társ. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Cégjogról szeretnék kérdezni. Cégvásárlás előtt állok, de csak úgy tudom megoldani, ha a cégre a jelenlegi tulajdonos hitelt vesz fel. Rátérnék a kérdésemre: A hitelt át tudom-e vállalni? Illetve mik a feltételei? Válaszát előre is köszönöm.
Tisztelt Kérdezõ! A hitelt folyósító bank engedélye szükséges ehhez. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
23 év után elváltunk, fel lett értékeltetve az ingatlan. A ház értékének a fele engem illet. A férjem marad az ingatlanban, szeretné megtartani. Az a kérdésem, hogy amennyiben a férjem ki akar bújni a ház rám esõ rész kifizetése alól, milyen jogi, kényszerítő intézkedéseket alkalmazhat a törvény?
TISZTELT CÍM! Nincs ilyen törvény. Pert indíthat a közös tulajdon megszüntetése iránt. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Öröklés folytán 1/3-1/3-1/3-ad részben tulajdonosai vagyunk egy ingatlannak két nagynénémmel. A helyzetet bonyolítja, hogy én külföldön élek, és nem is tervezem, hogy a közeljövőben Magyarországra utazzak. Az egyik nagynéném él életvitelszerűen az adott ingatlanban, ezen felül, haszonélvezeti joggal is rendelkezik. Sajnálatos módon az ott élõ nagynéném már több, mint 2 éve nem fizeti a társasházi közös költséget, így, a napokban a közös képviselõ által meghatalmazott ügyvéd felszólítást küldött a felhalmozott tartozás kifizetésére. Amennyiben az nem történik meg a tartozás kamatokkal növelt értéke, az ügyvédi, -valamint a földhivatali eljárási költségek alapján jelzálogjogot jegyeztet be a fenti ingatlanra.
Kérdésem a következõ: A tartozás miatti jelzálogjog bejegyzése kizárólag az adott ingatlanra vonatkozik, vagy vonatkozhat egyéb más a tulajdonomban lévõ ingatlanra is? Elõre is köszönöm segítõ szakértõ munkáját és várom válaszát! Tisztelettel: S. M.
Tisztelt Cím! Bármi másra is bejegyezhető, ha a tartozás nagyobb lesz, mint a társasházi ingatlan értéke. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A kérdésem a következõ lenne: tulajdonomban van egy budapesti ingatlan, amin édesanyámnak haszonélvezeti joga van, mivel én 6 éve külföldön élek. Idén szeretnék hazamenni és eladni a lakást, amiben édesanyám nem egyezik bele. Hogyan szüntethető meg a haszonélvezeti joga? Tudtommal nem adhatom el az ingatlant, ha a haszonélvező nem egyezik bele. A történethez hozzátartozik, hogy kiadta a lakást a tudtom nélkül, és persze a befolyó összegbõl semmit sem látok viszont. Válaszát elõre is köszönöm, Sz. O.
Tisztelt Kérdező! A haszonélvező aláírásával köthető meg az adásvételi szerződés. A bérleti díj a haszonélvezőt illeti meg. Egyezzen meg az édesanyjával, pl. Ön fizet eladás után a bérleti díj helyett egy összeget havonta, ami a megélhetéséhez szükséges. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A következõ lenne a kérdésem: Nõvéremmel 50/50 százalék tulajdonjogunk van egy ingatlanban, ami jelzáloghitellel terhelt. Õ szeretne kivásárolni. Ez esetben, melyik módszer költséghatékonyabb illetve melyik alkalmazható. (15M az ingatlan becsült forgalmi értéke + 2M hitel van rajta). – Ajándékozási szerzõdés? (hitellel terhelt ingatlan esetében lehetséges-e?) – Adás-vételi szerzõdés? Milyen költségvonzatai lehetnek (illeték, adó) és ez a teljes ingatlan forgalmi értékére vonatkozik vagy csak a kivásárolandó részre (azaz 50%-ra)? Én 35 év alatti vagyok, rám milyen módon vonatkozik az illeték kedvezmény? A válaszát elõre is köszönöm. Üdvözlettel: M. F.
Tisztelt Kérdezõ! Adásvételi szerzõdéssel lehet eladni a saját részét, de a bank hozzájárulása szükséges. Ön már ingatlan tulajdonos, így az elsõ lakásszerzõk kedvezménye nem vonatkozik önre. A nővére a megszerzett tulajdoni hányad után fizet 4 % vagyonszerzési illetéket. (az ajándékozási illeték 8%) Ön a megmaradt tiszta jövedelem után fizet 16% SzJA-t, ha még nincs 5 éve a lakás rész a tulajdonában. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Elvált házastársammal 1/2-ed arányban, tulajdonjogunk van egy panellakásban. (én nem lakom ott, van saját lakásom) Idõs ember lévén szeretnék lemondani a saját részemrõl, a lakásban lakó, saját fiam javára. A Földhivatalnál BETEKINTÉSsel megbizonyosodtam a tulajdon jog fele-fele arányú tulajdonjogról. Milyen ügyvédi költségre számíthatok? Hová forduljak ügyem elintézéséhez? Tisztelettel: N. I.
Tisztelt Cím! Ajándékozási szerzõdést kell kötni. A földhivatali eljárás díja 6600,-Ft/ helyrajzi szám. Ügyvédi munkadíj: 80.000,-Ft. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A segítségét szeretném kérni földhasználattal kapcsolatban. A konkrét eset, az alábbi: Édesapám meghalt 6 évvel ezelõtt, a 4 hektáros földterület apai részét édesanyánk örökölte. Szóbeli megegyezés alapján az egyik bátyám mûveli. Elképzelhetõ, hogy igényt tart rá majd az elbirtoklási törvény alapján? Illetve évek óta felveszi utána földalapú támogatást. A tulajdoni lapon szívességi földhasználóként szerepel. Ez lehetséges? Ön szerint a késõbbiekben, egy hagyatéki tárgyalás során lehet ebbõl probléma? Kell még esetleg édesanyánk életében valamilyen lépéseket tenni ennek elkerülése végett? Segítségét elõre is köszönöm! Üdvözlettel: V. B.
Tisztelt Hölgyem! A földet mûvelõ bátyja, nem tudja a tulajdonjogot megszerezni. A földalapú támogatást jogosan veszi fel, mert az a földhasználónak jár, és nem a tulajdonosnak. A tulajdonos elhalálozása esetén, a jogos örökösökre száll a tulajdonjog. Mint tulajdonosok, majd megegyezhetnek, hogy ki mûvelje a földet, és a mûvelõvel haszonbérleti szerzõdést köthetnek, meghatározott idõre. A haszonbérleti szerzõdést a földhivatalba, be kell jegyeztetni. (A haszonbérlõ a tulajdonosnak bérleti díjat fizet, ami a megállapodástól függõ X kg búza/aranykorona.) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Ügyvéd válaszol INGATLAN ügyekben 2013-as évben:
Segítségét szeretném kérni, anyukám 2 éve költözött egy olyan házba mely telekhatárra épült. Felújítás után szép rendezett volt a ház mögött, (ami az õ udvara) de a szomszéd sok bosszúságot okoz. Hagyta a gazt felnõni, és sok földet hordott a fal mellé, amitõl vizesedik a fal. Már többször beszéltem vele, hogy mikor neki alkalmas, átmegyek, kiszedem a gazt, de mindig elutasít, hogy nem ér rá. Mit tanácsol Ügyvéd Úr, ilyen esetben mi az eljárás. Segítségét elõre is köszönöm. M.É.
Kedves Kérdezõ! Ez nem birtokháborítás, ezért nem birtokvédelmi eljárás tárgya. Amennyiben a faluban van esetleg olyan rendelet, ami elõírja a telek rendben tartását, erre hivatkozással lehet az önkormányzathoz fordulni. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Párom és édesanyja egy önkormányzati lakásban élnek 10 éve. Párom keresõ, az anyja nyugdíjas. A lakást a Fõvárosi Önkormányzattól átveszi a kerületi Önkormányzat. Jövõ májusban jár le az aktuális 5 éves szerzõdésük, és a következõ szerzõdéskötéskor (újabb 5 év) 12 havi kauciót/ óvadékot akar kérni az új tulajdonos. Elsõ kérdésem, hogy jogilag ezt meg lehet tenni? Soha nem hallottam még 12 havi kaucióról. Nem tudunk elõteremteni ennyi pénzt.
Második kérdésem, hogy ha méltányossági kérelmet szeretnénk benyújtani, mire érdemes hivatkozni? Amit magamtól gondoltam az a jövedelem mértéke, illetve hogy nincs közüzemi tartozásuk és lakásbérleti-díj hátralékuk, ezen felül pedig hogy vállalják a rendszeres látogatást, hogy az önkormányzat láthassa, hogy a lakás rendben tartott, és nem következik be állagromlás. (Sajnos több olyan család is beköltözött korábban, akik még az elektromos szerelvényeket is kilopták távozáskor, gondolom ezért ez a hatalmas összeg) 10 éve semmi gond nincs velük, igazságtalannak érzem ezt a hozzáállást. Segítségét elõre is köszönöm! Tisztelettel: K. A. Tisztelt Hölgyem! Igen, jogilag meg lehet tenni, nincs törvényi korlátozás a kaució tekintetében. A részletfizetésre vonatkozóan az önkormányzat ad tájékoztatást. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Érdeklõdni szeretnék, hogy az Szmsz a saját tulajdonomban lévõ ingatlanra is vonatkozik, vagy csak a közös osztatlan tulajdonra, a társasházban lévõ közös tulajdonra? Köszönöm a válaszát elõre is: Cs. Lné
Tisztelt Cím! Abban igen, hogy meghatározhatja a kutyatartást, hangos tevékenységek végzését korlátozhatják. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tanácsát szeretném kérni, telek ügyben. A szomszédom eladja a telkét, ami L alakú és az enyém sem szabályos téglalap térképileg. Az enyém 1500nm-el nagyobb. A vevõnek, az én telkem egy részét is el akarja adni. Ezért megy a vita, mert én nem szeretném a telkemet megosztani, azért, hogy a kb. 1500m2 terület az Õ birtokába kerüljön. Ha leválasztásra sor kerülne, mert lehet, hogy a szomszédok “kibulizzák” maguknak, akkor az én telkem területe ennyivel kevesebb lesz. (4316-1500=2816m2) Válaszát köszönöm: N.l.
Tisztelt Cím! A bíróság tudja megállapítani, hogy ki a tulajdonos. Tehát nem a földmérõ. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Olyan problémával fordulnék Önhöz, hogy van egy fél házam a volt párommal, akivel már 3 éve külön élünk! Van egy, jelzálog alapú kölcsönünk, és egy személyi kölcsönünk is! Hogyan tudnám én ebbõl kitisztázni magam? Mert ugyanis csak õ élvezi a házat! Én 3 éve nem fizetek semmit, most kaptam egy fizetési felszólítást, hogy nincsenek fizetve a törlesztõ részletek! Mi tévõ legyek? F.I.
Tisztelt Cím! A hitel nemfizetés következményei az adóstársakat érintik, függetlenül a lakcímüktõl. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Édesanyám ez év áprilisban meghalt. A tulajdonában lévõ társasházi ingatlant, ketten örököltük. Az ingatlan örökösödési eljárásban, illetékmentes. Mi a helyzet, ha az ingatlant eladjuk a közjegyzõi okiratban rögzített ingatlan értéken? Köszönettel: K. P.
Tisztelt Cím! Vagyonszerzési illetéket valóban nem kell fizetniük, de személyi jövedelemadót igen, ha az eladással nem várják ki az 5 évet. A 16%-os adó alapja a befolyó vételár csökkentve az ingatlan megszerzésére és eladására fordított összeggel. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A tanácsát kérném. Szüleim a 80-as évek végén megvásárolták az addig szolgálati lakásként használt ingatlant, 900.000 forintért. Az Édesapám 1995-ben elhunyt. Az öcsém és jómagam örököltük az ingatlan felét, tehát , 1/4 részt fejenként, mivel a másik fele még az anyukánké. Én már nem lakom ott, a testvérem maradt a házban feleségével, fiával és az anyukánkkal. Az öcsém, most ki szeretne fizetni, gond csak az, hogy az akkori árat akarja figyelembe venni. Azzal indokolja, hogy az eltelt évek során õk újították fel költöttek rá stb. ez igaz is, én viszont nem kértem lakbért. Szerinte nem is kérhetek, mert õ is tulajdonos. Viszont a felesége nem. A kérdésem annyi lenne: milyen ingatlan árat kell figyelembe venni a jelenlegit vagy a vételkor kifizetettet? Annyit még hozzátennék, amikor költöttek rá sohasem kérdeztek meg hogy én beszállnék-e vagy egyetértek-e velük, így az értéknövekedést a maguk javára írják. Én úgy gondolom, ha nem lett volna felújítva, akkor is növekedett volna valamennyit az értéke. Tisztelettel Várom Válaszát. V. Gy.
Tisztelt Hölgyem! Annyiért tudja eladni, amennyiben megállapodnak. (A forgalmi értékét meg lehet állapítani, de 1/4 ház eladhatatlan. Megvárhatja, hogy az édesanyja részét megörökli, akkor eladják a házat, és a pénzt megfelezik.) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Régóta foglalkoztat az a kérdés, hogy “bûn”-e a szórólapozás? Sok helyen szórólapoztam már, és mindenhol azzal fenyegetnek, hogy a helyi önkormányzat majd “elintéz” és ha nem vagyok hajlandó elhagyni a lépcsõházat (mert a munkámat végzem), akkor erõszakkal kitesznek. A szórólapost mindenki a saját felelõsségére engedi be. A kérdésem a következõ: “mennyire” köztulajdon a lépcsõház és jogilag illethetõ-e munkaterület megnevezéssel? Elõre is köszönöm a válaszát! K.Zs.
Kedves Kérdezõ! A lakók közös tulajdonában áll a lépcsõház. Ön nyilván azt kérdezte, hogy közterület-e a társasház levélszekrény elõtere. Nem közterület a lépcsõház, jogszerûen tagadhatják meg a lakók azt, hogy bárki, nem hívott személy bemenjen a társasházba. Erre szolgál a kapucsengõ. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
10.16. .
A fiam elvált a feleségétõl, van egy 14 éves gyermeke. Jelenlegi párjával kb. 8 éve együtt vannak. Sok mindent vásároltak együtt, (lakás felújítás stb.) a kislányát is (aki a volt feleségével lakik), amikor náluk van, ellátják szépen, a párja is nagyon szereti. A lényeg az, hogy szeretne a fiam a párjának a lakásból valamennyi részt adni -ne adj isten- valamilyen baj érné, és a mostani párja nem kapna semmit, mivel a gyermek még kiskorú, az anyja rendelkezne felette. Úgy lenne nyugodt a jelenlegi párja, ha valamennyi részt magáénak tudna már most. Elmentek érdeklõdni, és csak adásvételi szerzõdéssel lehetne valamennyi része a lakásból. De ugye pénzt nem adna érte, csak papíron vásárolná meg. Tehát így illetéket, és a fiamnak meg még adót is kellene fizetni. Nem lehetne-e másképp ezt az ügyet lerendezni, vagy a szerzõdésbe ezeket leírni, hogy nem pénzért vásárolja, csak a nevén legyen valamennyi rész. Kérem, szíveskedjen levelemre válaszolni, ha ideje engedi. Köszönettel: Kné
Tisztelt Cím! Ajándékozási szerzõdéssel, az illeték mértéke 9%. Ha a lakás több mint 5 éve a fia tulajdonában van, nem kell jövedelemadót fizetni, az eladási ár bevétele után. Adásvételnél a vagyonszerzési illeték 4 %. Illeték nélküli lehetõségek: végrendelet készítés, vagy házasságkötés. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A következõ kérdésre szeretném kérni válaszát. 56 évesen férjhez megyek egy nálam 9 évvel idõsebb Úrhoz. Õ azt szeretné, hogy hozzá költözzem. Szeretnénk házassági szerzõdést kötni, hiszen mindkettõnknek vannak gyermekei, nem akarjuk õket megkárosítani az öröklendõ vagyont illetõen. Tudomásom szerint viszont, ha netán én egyedül maradok az õ esetleges halála miatt, akkor engem haszonélvezeti jog illetne meg az õ házára vonatkozólag. A kérdésem az lenne, hogy lemondhatok-e errõl a házassági szerzõdésben, ugyanis nem kívánok ott élni majd nélküle a nagy házban, és ezt már most egyértelmûvé szeretném tenni számára és az õ gyermekei számára is. Erre egy ilyen szerződés lenne a legalkalmasabb, azt gondolom. Válaszát elõre is megköszönve, üdvözlettel: L. K.
Tisztelt Asszonyom! Igen, házassági szerződésben, ellenérték nélkül lemondhat a majdani haszonélvezeti jogról. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd Úr !
A következő kérdéssel fordulok önhöz: Szüleim elváltak, nem sokkal később édesanyám elhunyt. A válási okiratban valamint a vagyonmegosztásban nem szerepel a saját ingatlanom, melyet a házasságuk alatt építettek részemre, és aminek 1/1-es tulajdonosa vagyok. Édesanyámnak volt bejegyezve holtig tartó haszonélvezeti joga. Elvált Apám, (aki nevelõapám volt), követelhet-e az ingatlanommal kapcsolatban részt, kártérítést vagy bármi egyéb követelést? A követelés kiváltó ok, hogy édesanyám megváltoztatta végrendeletét a válás után és a törvényes öröklés rendje szerint, megy végbe, a hagyatéki tárgyalás, így a törvényes örökösök édesanyám három gyermeke, melyből féltestvérem közös gyermeke édesanyámnak és nevelőapámnak. Már a telek is a saját nevemre lett vásárolva és édesanyám holtig tartó haszonélvezeti joga lett bejegyezve. Valamint megnyerhet egy ilyen pert? Válaszát várva Tisztelettel: K. P.
Tisztelt Kérdező! Ha ön a tulajdonos, akkor legfeljebb tulajdonjog megállapítása iránti pert indíthat ön ellen a nevelõ apja. Ilyen perekben annak a személynek kell bizonyítania az állításait, aki ezt a pert indítja. (Az ön lakásán lévő haszonélvezeti jog nem örökölhető, az megszűnt az édesanyja halálával) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Egy házat szeretnénk megvenni, amirõl kiderült, hogy osztatlan közös tulajdonban van a telke. Érdekelne, hogy milyen feltételek mellett menjünk bele az adásvételbe a jelenlegi tulajdonossal. Válaszát nagyon várom: Sz. M.
Tisztelt Cím! A tulajdonosok készítsenek egy ügyvéd által ellenjegyzett használati megosztási szerzõdést, amibõl kiderül, hogy melyik telekrészt melyik tulajdonos használhatja kizárólagosan. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Vásároltam egy ingatlant, amiben két személy be van jelentkezve. Egyiknek állandó lakcím kártyája a másiknak ideiglenes lakcímkártyája van. Azt szeretnem megkérdezni, hogy őket hogyan tudom kijelenteni?
Tisztelt Cím! A Járási Hivatal vezetőjéhez címzett levélben kérje. Írja meg mikor költöztek ki a lakásból. Ezt két tanúnak is alá kell írnia. A tanukat és a kijelenteni kívánt személyeket is beidézi majd a hivatal. A levélhez mellékelje a tulajdoni lap és személyigazolványa másolatát. (A lakcímbejelentés ténye önmagában a lakás használatához fűződő, valamint egyéb vagyoni jogot nem keletkeztet, és nem szüntet meg.)
Ha az illetők, ott is laknak, de Ön üres lakást vásárolt, akkor az adásvételi szerződésre hivatkozva kérje meg az illeőket, hogy jelentkezzenek ki a lakásból, illetve az eladót szólítsa fel, a szerződés betartására.
Szeretnék érdeklõdni, hogy ideiglenes lakáshasználóval hogyan adható el egy lakás. Ismerõsöm édesanyja tavasszal elhalálozott és az élettársa, akinek semmilyen jogcíme nincs bent maradt a lakásban, és a tulajdonost gátolja a bejutásban is, ezáltal az értékesítésben. Válaszát elõre is megköszönöm! P. T.
Kedves Kérdezõ! Az új tulajdonos felmondhat az elõzõ tulajdonos élettársának, ha szívességi lakáshasználó volt. (a tulajdonos hozzájárulásával volt bejelentkezve)
Van egy örökölt ingatlan, aminek 1/2 része az enyém. A másik a testvéremé. Jelenleg senki nem lakja. Viszont én haza akarok költözni a párommal. A késõbbiekben megvennénk a részét, de addig is felújítási munkálatokat végeztetünk az ingatlanon, ami növeli az értékét. Ez miatt a fele ingatlanért is több jár, de ez csak a mi költségünk. Van erre megoldás, hogy ha igazoljuk, hogy mi újíttatjuk fel? Ha mégse vesszük meg a részét még, de ott élünk van olyan határozat, hogy õ nem költözhet közben oda? Köszönöm válaszát!
A felújítás megkezdését megelõzõen állapodjon meg a tulajdonostársával írásban, az értéknövekedés és a lakáshasználat kérdésében. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A végrehajtótól származik egy olyan értelmezése a végrehajtási jog bejegyzésének, hogy az, minden más bejegyzést megelõz a tulajdonlapon, ill. elõnyt élvez az egyebekkel szemben? Vagyis, ha van bármilyen széljegy bejegyzés a tul. lapon, a késõbben dátumozott és így, késõbb benyújtott végrehajtás bejegyzési kérelem (v. határozat) megelõzi a már felvezetett széljegyeket. Ezt két végrehajtó iroda is megerõsítette. A földhivatal szerint ez nem így van, szigorú sorrendiség van, mégpedig a beérkezés szerint Kérdésem, hogy mit is mond a jogszabály, mert úgy látszik, hogy mindenki másképpen értelmezi. És hogy hol lehet ennek utánanézni (melyik § tartalmazza?) Köszönöm a válaszát elõre is. Üdvözlettel: Szné
Tisztelt Cím! Az 1997. évi CXLI. törvány szerint, az érkezési sorrend a lényeg. Tehát, ha már más vette meg az ingatlant és az õ kérelme széljegyen van, akkor a végrehajtási jog bejegyzési kérelmet elutasítják. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Kérdésem a következõ: Ha a tulajdonos eladta (elajándékozta) azt az ingatlant, amelyre a jelzálogjog volt bejegyezve, végrehajtható-e az új tulajdonoson? Válaszát megköszönöm. Üdvözlettel: Sz.T.
Tisztelt Kérdezõ! Igen végrehajtható. A szerzõdés megkötése a tulajdoni lap alapján történt, amibõl pontosan tudta az új tulajdonos, hogy mit vett (vagy kapott). Ha bank tett rá jelzálogjogot, elidegenítési tilalommal együtt szokták rátenni a jelzálogjogot, tehát a földhivatal be sem jegyzi a tulajdonjog változást. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Azzal a kérdésemmel fordulok Önhöz, hogy albérlõként a fõbérlõ kötelezhet-e engem arra, hogy a bérelt ingatlanhoz nekem kelljen a kommunális hulladékszállításhoz szükséges, kukát megvásárolni? Viszont a lakás kiadója az ilyen jellegû rejtett költséget egyáltalán nem említette a bérlés elõtt. Én nem szeretném ezt a költséget felvállalni, mert az, nekem soha nem fog megtérülni. Szeretném tudni, hogy van-e ehhez kapcsolódóan bármilyen jogszabály, amely a bérlõt védi, és a fõbérlõt kötelezi a vásárlásra, melyre esetleg hivatkozhatnék? Megtisztelõ válaszát várom. Köszönettel: S. K.
Tisztelt Hölgyem! Nincs ilyen jogszabály. A kuka az ingatlan használhatóságának feltétele és így a tulajdonos kötelezettsége ennek biztosítása. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Egy egyszerű kérdésem lenne Önhöz! 48 lakásos társasházban lakom, négy lakás található a folyosónkon, aminek az ajtaját zárni szeretnék, ám én-mivel többször előfordult már, hogy a sok használattól nem tudtam kinyitni az ajtót, és így nem tudtunk kimenni, nem szeretném ezt. Kötelezhetnek-e engem a szomszédjaim, hogy zárjam az ajtót? Vagyis inkább úgy kérdezem, bezárhatja-e az ajtót, ha én nem akarom? Mert már beszéltünk erről, mondtuk neki, hogy nem szeretnénk, erre õ “majd megszokod”. (a másik lakó beleegyezett a zárásba, és van egy albérlő is, tehát én vagyok úgymond egyedül) Köszönettel: Sz. V.
Kedves Asszonyom! Igen, a többség dönthet az ajtó zárása mellett. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A következő kérdéssel fordulok Önhöz: Ingatlanunkon tulajdonosi megoszlás: én 1/4, édesanyám 1/2, nõvérem 1/4. Az én részemet szeretném édesanyámnak ajándékozni, de jelzálogjoggal van terhelve, mindannyian adósok vagyunk a banknál. Az én részemre, adótartozásom miatt végrehajtási jogot is bejegyzett a NAV. A kérdésem a következõ: Így milyen feltételekkel tudom elajándékozni, illetve ez a késõbbiekben az ajándékozottnak jelent-e valami nehézséget? Köszönöm válaszát: J.H.H.
Kedves Kérdező! Nem lehet elajándékozni, mert a jelzálog biztosítására elidegenítési tilalmat szoktak bejegyezni. A végrehajtási jog is akadálya az elidegenítésnek. Ha kifizeti tartozásait, akkor tudja elajándékozni. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Mohos Ügyvéd Úr!
A társasházunk közös helyiségeit a lakók használhatják az SzMSz-ben rögzített feltételekkel. (1nm díjmentesen jár, további négyzetméterenként 300 Ft/hó fizetendõ.) Tanukkal igazolható módon lettek a helyiség használói kiértesítve, hogy címkézzék fel a saját tulajdonukat. Azok a tárgyak, melyeknek nincs „gazdája” milyen hivatalos úton távolíthatóak el a helyiségbõl, hogy késõbb ne legyen belõle probléma? Előfordulhat, hogy valaki elõzõleg nemlegesen válaszolt a helyiséghasználatra és utólag a Társasházon keresi a tulajdonát. Vannak-e határidők melyeket ilyen esetekben tartani kell? Várva válaszát.
Tisztelt Cím! Itt a felelõs őrzés szabályait kell alkalmazni. Tehát az állagát meg kell őrizni a helyiségben tárolt dolognak. Időtartamot lehet kitűzni és esetleg, időtartam túllépés esetén díjat felszámítani. Az időpont 15-30 nap esetleg. Ezt önök mérlegeljék, hogy mennyi iőõtartam lehet alkalmas a dolgok tulajdonosai számára. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd Bp.
Érdeklõdnék, feleségem és 2 testvére édesanyjuk után egy értéktelen földdarabot örökölt. A feleségem a hagyatéki tárgyaláson a közjegyzõ elõtt kijelentette, hogy nem tart igényt a részére ill. lemond róla. A közjegyzõ kijelentette, hogy a részét köteles átvenni, és ha megtörtént a tárgyalás, és a nevére kerül a föld, csak akkor mondhat le róla. Ezt sajnos nem értem. Kérem szíves válaszát. Köszönettel: R.B.
Tisztelt Cím! Visszautasítás és lemondás különbségérõl lehet szó. (lemondani arról lehet, ami már az övé) Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Ezúton szeretném a segítségét kérni. Közvetítõi segítség mellett “vásároltam” egy ingatlant. Az ingatlan megvásárlása hitelbõl történik. A hitelfolyósítási idõszak alatt egyre jobban kiderül, hogy nem olyan ingatlant “vásároltam” mint ahogy az a hirdetésben szerepelt. Az ingatlan a hirdetéskor részlegesen felújítottként szerepelt, nem, pedig teljesen felújítandóként. Mentségemre szolgálva én az elsõ pillanattól kezdve megkérdeztem, hogy a lakás mûszakilag rendben van -e. De az eladó csak hárít, ha valamit akarok, akkor én intézkedjek. Kérem segítségét, hogy itt jogilag mi a lehetõség. Sajnos az adásvételi szerzõdést aláírtuk már. Így tudtuk csak a hitelkérelem mellé benyújtani. Sajnos miután sürgetett az idõ ezért érzem úgy, hogy ráfaragtam, és csak reménykedhetek, hogy a jog valamelyest mellettem áll. Bocsánat csak azért fordulok Önhöz, mert az ügyvédem jelenleg szabadságon van. Várom mihamarabbi válaszát. Tisztelttel R. C.
Tisztelt Cím! Ha aláírták a szerzõdést, de még nem fizették ki a teljes vétel árat, akkor az ügyvédjével beszéljen. Ha úgy ítéli meg, hogy nem megfelelõ az ingatlan, abban az esetben dönthet az elállás mellett. Ha nem tudja bizonyítani, hogy nem az Ön hibájából történt az elállás, elveszíti a foglalót. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Lakást szeretnék venni a lányom nevére, de haszonélvezeti jogom nekem lenne. Kérdésem az, hogy válás esetén a férjemnek van-e köze ehhez a lakáshoz? Mi történne a lakással, ha elválnánk? Válaszát előre is köszönöm, H. Lné
Tisztelt Asszonyom! Attól függ, hogy külön vagyonából vásárolja-e. Egyébként a gyermek vagyona nem része a házassági vagyonközösségnek.
Volt férjemmel közös tulajdonunkban van új építésû családi házunk. 2013-ban kaptuk meg a lakhatási engedélyt.
Kérdésem az lenne, hogy amennyiben egyik fél kifizeti a másik felet (és ezáltal 100%-os tulajdonába kerül az ingatlan) Keletkezik-e illetékfizetési kötelezettség ilyen esetben egyáltalán? Köszönettel: Éva
Igen, keletkezik fizetési kötelezettség, a szerzés jogcímének megfelelő mértékű illeték. A visszterhes vagyonszerzési illeték 4 %. A tulajdonjog átruházás, ügyvéd által ellenjegyzett adásvételi szerződéssel történik. Az eljáró ügyvéd mindenről fogja Önt tájékoztatni. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Kizárólagos szerződést kötöttem egy ingatlanközvetítő irodával, lakásunk értékesítésére. 6 hónapos szerzõdést írtam alá, amibõl 2 hónap teljesen eredménytelenül telt el: egyetlen ajánlat sem érkezett. Ráadásul a szerzõdésben szerepel egy olyan kitétel, miszerint a szerzõdés lejárta után 12 hónapig az iroda jogosult a jutalékra, amennyiben a lakás ez idõ alatt eladásra kerül. A lakás eladása egyre sürgõsebb lenne, de úgy tûnik, az iroda nem nagyon akar megdolgozni a pénzéért. A szerzõdés nálam lévõ eredeti (indigós papír elsõ oldal) példányán csak irányár szerepel, a limit ár nem került feltüntetésre, megbízó és szerzõdõ félként, pedig csak én írtam azt alá (a lakás 1/2-1/2 arányban közös tulajdonú a férjemmel). A kérdésem az lenne, fel lehet-e bontani a szerzõdést anélkül, hogy anyagilag veszítenék, illetve, ha nem, akkor joga van-e az irodának anyagi követelésre, ha a szerzõdés lejárta után egy éven belül értékesítjük az ingatlant? Nem kellett volna mindenképpen limit árat feltüntetni a szerzõdésen? Válaszát elõre is köszönöm: B.I.
Tisztelt Cím! Ha valamit nem írtak bele a szerzõdésbe, vagy olyan is benne van, amivel nem értett egyet, annak következményeit, önnek, mint aláírónak viselnie kell. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Egy olyan jellegû kérdéssel kapcsolatban fordulok Önhöz, hogy a párom nevén van egy telek, amire most együtt kaptuk meg az építési engedélyt, és együtt is fogjuk építeni. Most lesz az esküvõnk, nem fogunk házassági szerzõdést írni. A kérdésem az lenne, hogy ebben az esetben a ház fele megillet-e majd engem is? Illetve ha közös gyermekünk születik, ez hatással van-e valamire? Köszönettel: F
Tisztelt Hölgyem! Attól függ, hogy külön tulajdonból építenek-e és milyen arányban külön tulajdonból építenek, illetve a telek külön tulajdon marad. A telek és a felépítmény értékaránya is befolyásolja az egész lakóház és telek értékének megoszlását a felek között.
A gyermek soha nem részese házassági vagyonközösségnek.
Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Üdvözlöm Ügyvéd úr!
Érdeklõdni szeretnék, hogy van egy személy, akinek eltartója vagyok, a lakás, mint eltartónak az én nevemen van, s azt szeretném megkérdezni, hogy ha az eltartott személynek biztosítanék állandó lakhatást, akkor az õ beleegyezésével, eladhatom a lakást? Vagy mi az a megoldás, hogy az eltartott halála elõtt értékesíteni lehessen az ingatlant? Köszönöm.
Tisztelt Cím! Nem lehet, mert legalább holtig tartó haszonélvezeti jog van bejegyezve, az eltartott javára a tulajdoni lapra. Illetve az eltartási szerzõdés tartalmazza, hogy abban a lakásban él az eltartott és ott köteles eltartani vagy életjáradékot fizet az eltartó vagy az életjáradék fizetésére kötelezett.
A kérdésem a következõ, 2010. nyarán a nagyszüleim ajándékozási szerzõdéssel Rám (unokára) íratták a családi házukat, valamint Édesanyám (lányuk) lett megjelölve haszonélvezõnek. A nagyszüleim elköltöztek egy másik házba. A gond múlt hónapban kezdõdött, amikor a Nagypapám meghalt. Azt szeretném megtudni Öntõl, hogy ilyen esetben Édesanyám testvére a hagyatéki tárgyaláson követelhet a már 2010. óta teljesen felújított családi házamból? Válaszát és segítségét elõre is köszönöm. Vné
T. Asszonyom! Abban az esetben igen, követelhet, ha nem írták bele a szerzõdésbe, hogy nem kell osztályra bocsátani az ajándékot.
2013-ban 8 M-ért értékesítettem 1/1 tulajdonú lakásomat. Férjem 2011-ben 8,7 M-ért adta el szintén 1/1 tulajdonú ingatlanát. Ha idén közös tulajdonú, 1/2-1/2 arányban vásárolunk lakást 13 Mft értékben, milyen illetékfizetési kötelezettséggel kell számolnunk? Megtisztelõ válaszát elõre is köszönöm! Üdv. B.B. Tisztelt Cím! A vásárolt ingatlan és az egy éven belül eladott ingatlanok érték különbözete után 4%. Ön nem fizet, férje viszont 6.5 M után fizet, az 1990. évi 93. tv. 22.§ értelmében.
Szeretnék választ kapni következõ kérdésemre. 1982-ben vásároltam egy lakást, amelynek árában benne volt a garázs is. Mi 31 éve garázsdíjat is fizettünk. Most csak 4 család lakik itt, mert a többi lakás sokszor gazdát cserélt, de õk már csak a lakást vették meg és nem a garázst. Most újra felvetõdött a kérdés, hogy vegyem meg, vagy a duplájára emelik a havidíjat. A kérdésem az, hogy hányszor vetethetik meg velem a garázst, hiszen, egyszer már megvettem, 31 évig béreltem és most újra meg kell vennem. Segítségét kérem, hogy ilyen esetben mi a teendõ? Él-e még az a törvény, hogy amit 15 évig használunk az a miénk lesz? Válaszát elõre is köszönöm. Üdvözlettel: Sz. Zs.
Tisztelt Hölgyem! Ha jól értem, ön ezt a garázst bérelte. Ha bérleti díjat fizetett, akkor nem ön a tulajdonos. Ha bérleti díjat fizetett, abban az esetben nem sajátjaként használta az ingatlant, azaz nem tudja elbirtokolni. Az a tulajdonosa a garázsnak, aki be van jegyezve a tulajdoni lapra. Teendõje: megvásárolja a garázst.
A kérdésem az lenne hogy jelenlegi férjemmel 1999 óta vagyunk házasok. . Az új Ptk. szerinti özvegyi jogról .szeretnék érdeklõdni, hogy halála esetén milyen formában változtak a jogaim? Közös gyerekünk nincs, neki és nekem is van egy gyerekem. A ház a férjem nevén van, más vagyonunk nincs. Azt szeretném kérdezni, hogy férjem halála esetén végrendelet nélkül maradhatok-e az ingatlanban vagy mik a jogaim, mert nem szeretnék az utcára kerülni. Válaszát elõre is köszönöm. Tisztelettel: A-né.
Tisztelt Cím! Nem szűnik meg az özvegyi jognak a lakásra vonatkozó része, ami haszonélvezeti jogot jelent. A változás annyi, hogy nem minden vagyonelemre terjed ki a haszonélvezet. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
A következõ kérdéssel fordulok Önhöz! A házam telekhatárra épült, és a szomszéddal határos oldalon a ház sarka megsüllyedt és megrepedt végig a fal. A közvetlenül a házam tövében a szomszéd virágos kertje található. A kérdésem az volna, hogy jogilag van e lehetõségem ezt a sérülést kijavíttatni, alátámasztással, és a jövõbeni hasonló problémák elkerülése végett egy állagvédõ járdával, a szomszéd területének terhére? Mely jogszabályra hivatkozva tehetném ezt meg? Köszönettel! K.Á.
Tisztelt Uram! Meg kell állapodnia a szomszéddal, használati díjat kell fizetni a szomszéd részére. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Jogi tanácsot szeretnék kérni Öntõl. Összeköltözést tervezünk a leendõ élettársammal. Õ válás és vagyonmegosztás elõtt áll jelenleg, és saját tulajdonában álló lakása eladásával, valamint az én tulajdonomban lévõ lakásom eladásával szeretnénk új közös tulajdonú lakást vásárolni. Az õ tulajdonában lévõ lakás 100 %-ban az õ tulajdona, azonban felesége a lakását terhelõ kölcsönben adóstárs. Egy éve elköltözött a feleség, és nem fizeti a törlesztõ részleteket. Gondolom ott, rendezni kell a tulajdonviszonyokat. Én elváltam már évekkel ezelõtt, és úgy egyeztünk meg a volt férjemmel, hogy közös tulajdonú lakásunk 50-50%-os tulajdonban van, hitel nem terheli, és én használom 3 gyermekünkkel. Eladás esetén szeretném az 50%-ot férjemnek kifizetni. Ha ezek a múltbeli tulajdonviszonyok rendezõdnek, akkor tudunk közös tulajdont kialakítani. Az lenne a kérdésem, hogy leendõ közös tulajdonunkba átvihetõ a jelenlegi hitel, és ebben az esetben, ez mennyiben érint engem, és a leendõ tulajdoni hányadomat. Milyen lépéseket kellene tennünk, és milyen sorrendben, hogy senki érdeke ne sérüljön. Illetve van esetleg olyan megoldás a problémánkra, ami egyszerûbbnek tûnhet? Üdvözlettel, N. I.
Tisztelt Asszonyom! A legegyszerûbb az, ha nem vesznek közös lakást. Egyébként önök állapodnak meg abban, hogy mit, milyen arányban vesznek és azt is, hogy ön a hitelért vállal vagy nem vállal felelõsséget. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Nõvéremmel fele-fele arányba tulajdonunkban van egy ingatlan. Ő elhunyt és az õ részét fia örökölte meg. Sajnos elég sok adóssága halmozódott fel és hagyatéki teherként mind a fiáé lett. A közös ingatlant el szeretnénk adni, de az értékének a fele nem fogja fedezni az adósságokat. Meg szeretném kérdezni, hogy rám ugye nem háríthatják át az adósságot, hisz én nem örökös vagyok és az én részemnek ahhoz semmi köze? Válaszát elõre is köszönöm: Anikó
T. Hölgyem!
Jól tudja, csak az örökös felel a hagyatéki teherért. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Azzal a kérdéssel fordulnék Önökhöz, hogy Kúria előtt a Pp. 73. &-a, illetve a Pp 67. & és 13&-a szerint jogi képviselőként akár családtag is eljárhat? Válaszukat megköszönve: T.T. Tisztelt Cím!
Csak akkor, ha az a hozzátartozó a magyar ügyvédi kamarába bejegyzett ügyvéd is egyúttal. Azaz ügyvédi közreműködés mindenképpen kötelező a kérdezett esetekben. jogi képviselõ fogalma itt olvasható!
Érdeklõdni szeretnék, hogy mennyibe kerül az ügyvéd, ha egy évek óta elhúzódó ügy után kellene utánanézni, hogy miért nincs semmi haladás már az ügyben? Tisztelt Cím! Az ügy ura maga is belenézhet az iratokba, nincs szükség ügyvédi közremûködésre. Az ügyvédi megbízási díj megállapodás tárgya. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Kérdésem az lenne, ingatlan résztulajdont egyenes ágon hogyan lehet intézni? Ügyvédi közreműködés kötelező hozzá? Ennek mennyi a díja? Válaszát előre is köszönöm: L.B.
Tisztelt Uram! Ügyvéd által ellenjegyzett okiratba kell foglalni az ajándékozási szerződést abban az esetben, ha azt szeretnék, hogy a megajándékozott tulajdonosként feltüntetésre kerüljön az adott ingatlan tulajdoni lapján. A földhivatali bejegyzés eljárási díj 6600.-Ft. (egyenes ági rokonok között az ajándékozás illetékmentes) Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Van egy gondom? Másfél évig a volt párommal albérletben laktam, az albérleti szerzõdést az õ nevére lett kiállítva, én, mint tanú írtam alá, és fél éve elköltöztem abból az albérletbõl! A tulajdonos most engem hívogat, meg zaklat, mivel nem tudja elérni a volt páromat, és engem fenyeget, hogy feljelent mivel a volt párom nem fizet. A következõ kérdésemre szeretnék választ kapni: engem mennyiben érint a fizetési kötelezettség és származhat e problémám belõle? Tisztelettel: egy aggódó anyuka.
Tisztelt Asszonyom! Ha ön nem volt bérlõ, akkor nem kötelezhetõ a szerzõdésbõl származó követelések kifizetésére. Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Az alábbi kérdéssel fordulok Önhöz. 2011-ben vettem egy ingatlant, ahol 1/1 tulajdoni hányadom van. Augusztusban megházasodom és szeretném, ha a feleségem is részesülne az ingatlanból 50%-ban. 2009 óta együtt élünk, nem hivatalos élettársi viszonyban, tehát az ingatlan vásárlásakor is mellettem volt és segített az ingatlan vásárlásban, azonban tulajdoni jogot nem kapott. Ha jól tudom, mivel házasság elõtt szerzett különvagyonról van szó, így válás után, automatikusan nem kap tulajdoni hányadot az ingatlanból. Milyen módon lehetne elérni, hogy mégis részesedjen belõle. Ajándékozni nem szeretném, mert 9% illetéket nem akarunk befizetni az államkasszába, fõleg, hogy még mindig fizetem a teljes ingatlan után a vagyonszerzési illetéket. Ilyen esetben lehet házassági szerzõdésben meghatározni, hogy egy esetleges válás esetén a feleségemre szálljon a tulajdonjog 50%-a? (fontos mindent elõre tisztázni.) Válaszát elõre is köszönöm! K.J.
Tisztelt Uram! Lehet írni ilyen papírt, de ez önmagában, nem alkalmas joghatás kiváltására. Ez egy magánjogi megállapodás a jövőre nézve. Azaz ilyen esetben is kell készíteni ajándékozási, vagy adásvételi szerződést és a tulajdonjogot szerző köteles illetéket fizetni, igaz nem most, hanem valamikor a jövõben. Ha nem válnak el a házasság haszonélvezeti jogot biztosít a feleségének, az ön halála esetére. Dr. Mohos Gábor ügyvéd Bp. 1-239 5434
Két ingatlant ajándékozott nekem a Nagymamám. De most félõ, hogy vissza akarja vonni õket! Azt mondja: “Az ajándékozott ingatlant tõlem, 5 éven belül, bármikor, bármilyen indok nélkül visszakövetelheti.” A legfontosabb kérdésem tehát az, hogy visszaveheti-e tõlem csak úgy a két ajándék ingatlant? Illetve legközelebbi hozzátartozóként valóban jogi kötelességem-e ápolni? A probléma kettőnk között az, hogy ő lehetetlent vár el tőlem, és folyamatosan fenntartja bennem a félelmet, hogy akár utcára is tehet engem, ha nem úgy teszek, ahogyan ő elvárná! Köszönöm szépen, Tisztelettel: egy kétségbeesett kismama, G. D.
Tisztelt Hölgyem! Csak bírósági úton lehet visszakövetelni az ajándékot, az ajándékozó köteles bizonyítani indokait. Önnek mint legközelebbi leszármazónak, eltartási kötelezettsége van, ha ő nem tudja eltartani magát. Erről a 1952.évi IV. törvény VII. fejezet 60.§ és 65§ rendelkezik. Itt olvassa! Ha Ön eladja a tulajdonában lévő, haszonélvezettel terhelt ingatlant (a haszonélvező hozzájárulásával) a haszonélvezőt bizonyos összeg megilleti. A haszonélvezet Ft értékének kiszámítását itt találja! Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Részletre vettem egy önkormányzati lakást, ami lakhatatlan. Felújításra szorul ezért kölcsönt akartam felvenni a banktól jelzálog cserében meg is kaptam volna, de az önkormányzat nem járult hozzá, még akkor sem ha egy összegben kifizetem az adóságomat. Állítólag az adósság megszûnésétõl öt évig el nem adhatom, vagy jelzáloggal sem terhelhetem az ingatlant. Kérdésem a következõ: ilyen joggal rendelkezhet az önkormányzat? Válaszát elõre is köszönöm. Tisztelettel V. Á.
Tisztelt Cím! Ha a szerzõdésében benne van, akkor igen. Hiszen az önök között létrejött szerzõdés irányadó arra, hogy ön, mint leendõ tulajdonos mikortól terhelheti meg, vagy idegenítheti el a volt önkormányzati ingatlant. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Édesanyám 6 éve meghalt, hátrahagyott egy ingatlant, mely 1/2-1/2 arányban volt övé és az élettársáé, akinek holtig tartó haszonélvezete van. Két testvéremmel örököltük a fél házrészt. Közös megegyezéssel értékesítenénk a házat, de a haszonélvezõ a részünkbõl le akarja vonatni az õ lemondásáért járó összeget. Kérdésem az lenne, hogy mekkora összeg jár a haszonélvezõnek, ha 4.000.000Ft értékû az ingatlan. Ingyen nem tudna lemondani a jogáról? Nem vagyunk vele rokonok. Köszönöm: F.né B. M.
Tisztelt Cím! A haszonélvezeti jog ellenértékét az 1990. évi XCIII. tv. 72. §.-a alapján lehet kiszámolni. Eszerint a haszonélvezõ életkora határozza meg az ellenértéket. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Kérdésem a következõ: osztatlan közös tulajdonú ingatlan egyik tulajdonostársa bosszúból cserével akarja megkerülni a többi tulajdonostárs elõ vásárlási jogát. Milyen jogi lehetõség van a csere megelõzésére, illetve az esetleg már megtörtént csere érvénytelenítésére? Válaszát elõre is köszönöm. Tisztelettel: Ny.J.
Tisztelt Cím! A cserérõl a tulajdonostársakat értesíteni kell a csere szerzõdés megkötése elõtt. Mert a csere vételt pótol, azaz erre is irányadó a tulajdonostársak elővásárlási joga. Tisztelettel Dr. Mohos Gábor ügyvéd
T. Ügyvéd úr!
Vidéken egy kertes ház övezetben lakunk egy fõút mentén. A szomszéd ház idén tavaszig, kocsmaként funkcionált reggel 6-tól este 10-ig. Az idei év tavaszán azonban ez a tevékenység kibővült a ház belső kertjére is, tehát a mi kertünkkel szomszédosan, valamint a kocsmával szemben elhelyezkedő közterületre is, amelyet szintén kültéri teraszként használnak. Miután ez a tevékenység (ittas emberek lévén) nagy hangzavarral is jár minket nagyon zavar.
Kérdésem az volna, hogy milyen lehetséges jogorvoslati lehetőségem van a helyzet kordában tartására/ megszüntetésére. Válaszát előre is köszönöm. K.J.
Az önkormányzat jegyzői hivatalától lehet kérni birtokvédelmi eljárás lefolytatását. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
2013.Május 6.
A következõ a kérdésem: családi házunkat albérletbe adtuk ki szerződéssel, viszont az albérlőink rendszeresen nem fizetéssel “lépnek le”. Utolsó bérlőnk férje vállalkozó volt, felesége GYES-en van, nem tudom mitévők legyünk, hogy a pénzünkhöz hozzájussunk. Fordulhatunk rögtön végrehajtóhoz vagy csak ügyvéden keresztül? Köszönettel: F.M.
Tisztelt Uram! Ha nem közjegyzői okiratba foglalták a bérleti szerződést, akkor először fizetési meghagyás útján lehet érvényesíteni a követelést.
Kérdésem a következő: Végrendeletben csak a vér szerinti gyerek szerepel, az örökbefogadott nem. Az örökhagyó halála után, mi illeti meg Õt a hagyatékból. Köszönettel: Cs. A.
Tisztelt Uram! Amennyiben az illető örökbe fogadott gyerek, abban az esetben köteles részre jogosult, ami a törvényes örökrész fele. Erre akkor jogosult, ha nem tagadták ki azörökségből. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Szeretném meg kérdezni, mi a teendõ?
Vettem egy asztalt hat székkel egy hónapja, most a vevõ kitalálta, hogy adjam vissza, mert egy ismerõse azt mondta sokkal többet ér, mint amennyit éntőlem kért, és én kifizettem. Azt mondja, vigyük vissza. De nekem ez kell, mivel azért vettem meg. Szeretném kérdezni ilyenkor mi a teendõ. Köszönöm válaszát: Üdvözlettel: B.K.
Tisztelt Hölgyem! Ha ez történt, amit leírt, abban az esetben a jogügylet lezárult, az eladó nem jogosult a vevõtõl semmit visszakérni. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Ápr.30.
Tisztelt Ügyvéd Úr! A kérdésem az, hogy: Megtámadható-e az ajándékozás? – röviden a problémám – Én, 47 éves vagyok. 2 házasságomból 2 lányom született, (a nagy 24 éves, a kicsi 15 éves) Szüleimnek én vagyok az egyetlen gyerekük. A nagyobbik lányomat 7 éves kora óta a szüleim nevelték. Külön házban, de egy városban élünk. Rendszeresen tartottuk a kapcsolatot egészen tavaly karácsonyig. Ekkor tudtam meg, hogy mindenüket a nagyobbik lányomnak ajándékozzák! Azóta nem beszélünk és még csak nem is, akarnak. A nagylányom se jár hozzánk. Nem kevés a vagyon: nagy ház+2 auto + telek+ kp. A kérdésem: Tényleg kitúrhatnak az örökségbõl? Megtámadhatom majd ezt az „Ajándékozást”? Válaszát elõre is Tisztelettel köszönöm. J.
Kedves Hölgyem! Nem támadhatja meg. Ha a törvényi feltételek fennállnak, abban az esetben osztályra bocsátásra kerül sor. Tisztelettel: Dr. M. G. ügyvéd
Tisztelt Dr. Mohos Gábor!
Azzal a kérdéssel fordulok Ön felé, hogy van egy ingatlan, amiben 50% tulajdonos vagyok édesapámmal. Viszont nem én lakok ott, hanem a párja és a mostoha testvérem. Az lenne a kérdésem, hogy milyen módon tudnám kivásároltatni a részemet a tulajdonostárssal, ha õ nem hajlandó erre illetve kérhetek e bérleti díjat a felére a párjától? Köszönettel: E. R.
Tisztelt Uram! Bírósági úton, közös tulajdon megszüntetése iránti pert indíthat. A perben kényszer értékesítést tud elrendelni a bíróság. A másik tulajdonostársat nem lehet kötelezni, hogy magához váltsa az ön tulajdoni hányadát. Többlethasználati díjat is perben lehet kérni. Amennyiben a tulajdonostárs egyben haszonélvez az ön tulajdoni hányadán, abban az esetben jogszeűû a jelenlegi állapot, a bíróság nem ítél meg többlethasználati díjat
2012-ben az öcsémmel örököltük a Nagymama házát, erdejét, földjét, fele-fele arányban, a nagynénivel közösen. (Édesapánk 2000-ben meghalt)
Mi az öcsémmel a ránk eső fele részt, pénzzé szeretnénk tenni, a nagynéni hallani sem akar róla. Hagyatéki tárgyaláskor úgy nyilatkozott, hogy, nem lesz probléma az eladás.
Ma azt mondja az ő joga eldönteni mikor lesz eladva, mert ő a lánya mi meg csak unokák vagyunk!
Joga van megtagadni a közös tulajdon eladását? Hogy tudjuk a közös tulajdont megszüntetni, ha ő nem egyezik bele? Válaszát előre is köszönöm: Vné
Osztatlan közös tulajdon értékesítése esetén, először a tulajdonostársnak kell felajánlani az ingatlanrészüket megvételre. Ahogy õ sem adhatja el, az önök beleegyezése nélkül. Bíróság előtt lehet kérni a közös tulajdon megszüntetését.
Az ingatlan terheit viselni és hasznait szedni, tulajdon joguk arányában lehet.
Segítségét szeretném kérni egy bonyolult dologban. Párommal 1/2 éve vettünk egy ingatlant, amit édesapám fizetett ki 3/4 részt, illetve a párom szállt be az ingatlanba 1/4 résszel, viszont az adásvételi szerzõdésben úgy szerepel, hogy a párom 50%-ban tulajdonos. Édesapám haszonélvezõként lett a szerzõdésen megjelölve. Most a párom el szeretné adni nekünk a részét, és nem kér többet érte, mint az ingatlan 1/4 részét. A kérdésem az, hogy az illetéket mi alapján fogják kiróni, az ingatlan felérõl vagy a neki kifizetett összegrõl a részünkre? Mielõbbi segítségét elõre is köszönöm.
A feléről. Amikor vették akkor a párja 50% vagyonszerzési illetéket fizetett. Most Önök fizetnek 50 % után vagyonszerzési illetéket. Általában az adásvételi szerződésben szereplő értéket elfogadja a NAV, kivéve, ha jelentősen eltér a forgalmi értéktől. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Több éve nekem ajándékozott apám egy ingatlant, amelyet most 2 hónapja ügyvédnél eladott 38.000.000 Forintos áron havi 1.400.000 Ft-os részletre. Az ingatlan az én nevemen van, én vagyok a tulajdonos, õ a haszonélvezõ. A havi összegeket õ veszi fel a vevõtõl 3 évig terjedõen. Ezzel annyi a problémám, hogy emiatt nekem az ajándékozási illetéket, egy késõbbi terület eladást és valószínű a mostani eladást is a NAV követeli rajtam. Apám 2 hónapja ígéri, hogy kifizeti a tartozást, de semmi sem történt eddig. Tehát papíron elvileg én tele vagyok pénzzel, de apám veszi fel az összegeket, én csak szívességből hagytam, hogy a nevemre kerüljön. Az lenne a kérdésem, ha továbbra sem hajlandó kifizetni, az én nevemre szóló adótartozást, akkor megtámadhatom-e a szerzõdést és igényt tarthatok-e a havi részletekre? Tisztelettel: Cs.T.
Kedves Hölgyem! Ajándékozási illetéket, ha kellett fizetnie, azt már ki küldte volna a hivatal. Ha a lakáscélú ingatlan több mint 5 éve került a tulajdonába, a mostani eladásból Önnek nem keletkezik jövedelemadó fizetési kötelezettsége. Ha nem lakáscélú az ingatlan, akkor csak 15 év utáni eladás SZJA mentes. A szerződés aláírása előtt kellett volna tisztázni, sõt a szerzõdésbe beleírni, hogy ki fizeti a vagyonszerzési illetéket vagy eladásnál a jövedelemadót. Ha már kapott fizetési kötelezettségről NAV határozatot, arról az összegről tartozás elismerő nyilatkozatot, írasson alá az apjával, rövid határidő megjelöléssel. Ha határidőre nem fizet, az apja lakhelye szerint illetékes közjegyzőnél, fizetési meghagyás iránti kérelem benyújtásával élhet. A kérelemhez csatolják a tartozás elismerést. Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd Bp. 1-239 5434
A következő ügyben kérném a jogi segítségét:
A feleségem 1997-ben örökölt a testvérével közösen egy kertes
családi házat 50-50% arányban. A megörökölt házban, azóta
is a sógornőm lakik, sajnos a ház állapota nagyot romlott.
Két éven keresztül árultuk de, sajnos a ház állapota miatt csak
jelentősen piaci ár alatt tudtuk volna értékesíteni. Kérdéseim:
– 16 év házhasználat után jár-e valami összeg a feleségemnek?
– az ingatlanban bekövetkezett állag romlásért jár-e kártérítés
a feleségemnek? Előre is köszönöm válaszát! Üdvözlettel. OL
Tisztelt Uram! Kedves feleségének nem jár kártérítés.
Az öröklés pillanatában fennálló állapotot, azaz lakott ház 50%-os
tulajdonjogát örökölte. Ha nem „lakott” házat örökölt, akkor
kérhetett volna a tulajdonos társától bérleti díjat a fele házra,
a felújítási, karbantartási, állagmegóvási költségek 50%-a
viszont a feleségét, mint tulajdonost terhelik.
Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd Budapest ingatlanjog, 1-239 5434
Vettünk egy lakást, de az eladó még nem költözött ki, az ünnepek, utánra ígéri.
A napi 5000-forint kötbért, amit szerzõdésben rögzítettünk, milyen formában, hogyan érvényesíthetjük szabályosan?
Tisztelt Asszonyom! Elõször szóban. Azt követõen közjegyzõnél, fizetési meghagyás iránti kérelem benyújtásával. A kérelemhez csatolják a szerzõdés másolatát, illetve a kiköltözés idõpontját, igazoló jegyzõkönyvet. A kötelezett lakhelye, illetve az ingatlan fekvése szerint illetékes közjegyzõnél lehet megindítani az eljárást, fõszabály szerint elektronikus úton. Az eljárás megindítása elõtt a kiválasztott közjegyzõnél érdeklõdjék meg a pontos eljárás menetét. A fizetési meghagyás illetéke minimum 5.000,-Ft. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tiszteletem Ügyvéd úr!
Minap, rengeteg papírt kellett alá írnom, és nem mindegyiket volt idõm elolvasni. Az lenne a kérdésem hogy, pl. ha lett volna benne a házamról egy adásvételi szerzõdés, akkor el vehetik-e a házamat? Válaszát elõre is köszönöm! K.Z.
Ha Ön nem tudja bizonyítani, hogy nem állt szándékában a szerződéskötés, akkor érvényes az adásvételi szerzõdés. (Látatlanban nem írunk alá semmit!) Tisztelettel: Dr. M.G. ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd úr! Lakást szeretnénk vásárolni,
ami 4.2 millió Ft.- lenne. Havi 60 ezer + rezsi, amit fizetnénk. Létezik olyan, hogy az eladó bármikor saját hibájából, az elõszerzõdést felbontsa? Miért bontaná fel, ha mi havonta rendesen tudnánk fizetni? Ha valami oknál fogva nem tudnánk még sem fizetni, 2 hónap nem fizetés +1 hónapon belül kiköltözés, és amit mi már bele fizettünk, veszik! Ez idáig rendben van, de ha én most fizetem évekig és egyet gondol felbontsa az elõvásárlási szerzõdést, tehet ilyet az eladó? A lakást szeretnénk tisztességes úton megvásárolni és fizetni. Kérem, segítsen, várom válaszát! Tisztelettel: Erika
Ilyen módon ne vegyen lakást. A felsorolt lehetséges problémák valósak. Ez a mód nem ad garanciát a vevõ számára. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd úr! A kérdésem az lenne,
van egy családi házam 1/2 -1/2 tulajdoni arányban a nagykorú lányommal. Ezt a házat meghirdettem 4 hónapja. A lányom ez év januárjában külföldre költözött, nem áll szándékában hazajönni. Mielõtt kiment, írtunk egy: Meghatalmazás Hivatalos Ügyintézéshez. (2 tanú + lakcím + szem. szám) A kérdésem az, hogy : Adásvételi szerződéshez ez a nyilatkozat elegendõ? Válaszát Tisztelettel Köszönöm. Judit.
Nem megfelelõ ez a forma, ügyvédnek vagy külföldön közjegyzõnek kell ellenjegyeznie a meghatalmazást. Tisztelettel: Dr. M. G. ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd úr! Érdeklõdnék,
hogy megvásárolhatom e nagybátyámtól a telkét abban a fórmában, hogy a telken lévõ ingatlan az õ tulajdonában marad. Köszönettel: K.J.
Igen van rá lehetõség, ha al betétesítik a házat és a telket. (Al betétek önálló helyrajzi számot kapnak.) Dr. M. G. ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd úr! Azzal a kérdéssel fordulok Önhöz, hogy akkor is meg kell-e fizetnem a kiszabott (de korábban fel függesztett) illetéket, ha a telek, amelyre korábban építkeztünk volna, már régen nem a mi tulajdonunkban van. Egy évvel a vásárlás után eladtuk, és vettünk egy házat. Természetesen ezért nem építettünk rá lakóingatlant négy éven belül. Válaszát elõre is köszönöm! Üdvözlettel: B. S.
Igen, a vagyonszerzési illetéket ki kell fizetni, mivel a megvásárolt telekre nem építettek 4 éven belül lakóházat. (amikor eladták a telket, akkor kellett volna kifizetni) Dr. M. G. ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd Úr! Szeretném megtudni, hogyan
tudnánk az anyósommal fennálló tulajdonközösséget megszüntetni? A felállás:
Van egy érdi családi ház, a párom 2/3 részben tulajdonos, anyósom 1/3 részben tulajdonos.
Van egy pesti lakás párom 9/10 részben tulajdonos, én 1/10 részben tulajdonos, anyósom, pedig haszonélvező.
Lehet valami olyasmit, hogy az érdi ingatlanról lemond, és megkapja a pesti lakás tulajdonjogát?
Természetesen minél kevesebb fizetnivaló vonzattal szeretnénk megoldani. Nagyon köszönöm hogy időt szakított rám! Tisztelettel M. A.
Cserével is meg lehet oldani. Ha a lakás tulajdonjogából akkora részt vagy az egészet cserélik el, aminek az értéke megegyezik az 1/3 ház értékével, nem kell vagyonszerzési illetéket fizetni. Ha eltér a csereérték, csak a különbözet után számolják az illetéket és adót. (A lakás tulajdonjog értékének megállapításánál, vegyék figyelembe a haszonélvezeti jog értékét, mint csökkentő tényezőt.) Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd Úr! A következõ kérdés miatt szeretném a tanácsát kérni. Két fél között folyamatban van egy válás, a közös ingatlanban, már csak az anya és lánya él. A férj 3 éve elköltözött. Mi a teendő akkor, ha a férfi “az õ részét” ki akarja adni egy albérlőnek? Persze semmiféle tartásdíjat nem fizetett egyik gyerekre sem. Hogyan lehetne ezt megakadályozni? Előre is köszönöm a válaszát! Tné
Közös tulajdon esetén mindkét fél hozzájárulása szükséges az ingatlan hasznosításához.
Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd úr! Szeretném a tanácsát kikérni.
A Férjemmel a válóperünk lezajlott 2011-ben. Az egyezségünk tartalmazza, hogy amikor a Szoc. Pol ideje lejár, azaz 2013. januárban, megválthatom a férjem 1/2 tulajdon részét. Ennek most jött el az ideje. Azon ügyben, hogy a továbbiakban a megváltási ár átadását, illetve átvételét igazoló szerződéshez szükségem van-e ellenjegyző ügyvédre, vagy elég, ha két tanú aláírásával ezt igazolja. A továbbiakban, nekem még szükséges a fennmaradó hitelünk, átvállalása, mert amikor felvettük, csak a férjem neve szerepelt, mint adós. Ehhez az átíratáshoz, úgy gondolom, szükség van adásvételi szerzódésre, csak nem tudom, hogy mennyire szükséges ezekhez az eljárásokhoz ügyvédi segítség. Megköszönöm válaszát. Tisztelettel T.L.
Csak akkor kell ügyvéd, ha a tulajdoni lapon is fel akarja tüntetni az Ön tulajdonjogát, illetve a hitelszerződés módosításakor a bank is kérni fogja az ügyvéd által ellenjegyzett adásvételi szerződést. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Tisztelt Ügyvéd Úr! A kérdésem a következõ lenne:
35 éve élünk házasságban a férjemmel. 1998-ban vettünk egy házat, amit átépítettünk, hozzáépítettünk és beépítettük a tetőterét is. Ennek a költségét a férjem által örökölt szülõi ház értékébõl és hitelfelvételbõl fedeztünk. A tulajdonjog jelen pillanatban 50-50% a tulajdonlapon. Abban az esetben, ha elválunk, akkor az én 50 %-os tulajdonarányom csökkenni fog az Õ által örökölt és beépített ház értékének összegével?
Köszönettel várom szíves válaszát! Tisztelettel: Gné W. É.
T. Asszonyom!
Abban az esetben csökken a bejegyzett tulajdoni arány, ha egy, a tulajdonjog megállapítása iránti perben (amit a férje indít) a bíróság ezt megállapítja.
Tisztelt Ügyvédi Iroda! Rövid információt kérnék, ingatlan átírással kapcsolatban.
Kb. 8 M Ft értékű lakásomat fiamra szeretném íratni, illetve ajándékozni. Hogyan járok jobban az illetékekkel kapcsolatban? Köszönettel: Kné
Tisztelt Asszonyom! Egyenes ági rokonként, Ön az édes fiának illetékmentesen ajándékozhat lakáscélú ingatlant. Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd
Én eladom a haszonélvezeti joggal terhelt 7 M Ft értékű lakásomat, ha a haszonélvező ebbe bele egyezik. Az eladási árból mennyit kell neki fizetnem? Várom szíves válaszát! Tisztelettel: Fné G.
Hogy beleegyezik az eladásba, az két dolgot is jelenthet.
1. A haszonélvezet változatlanul fennmarad eladás után is, ezt a vevőnek kell elfogadnia.
2. A haszonélvező ellenérték fejében lemond haszonélvezeti jogáról, erről az adásvételi szerződésben nyilatkozik és aláírja az adásvételi szerződést. A haszonélvezet értékét a szerzõdést készítõ ügyvéd ki fogja számolni. Ön a haszonélvezeti jog értékét, a vagyoni értékû jog egy évi értékébõl kiindulva tudja kiszámolni. Az egyévi érték, egyenlő a lakás forgalmi értékének egy-huszad részével. Attól függően, hogy a vagyoni értékű jog meghatározott időre (egy adott idõtartamra, esetleg konkrét idõpontig), vagy határozatlan (bizonytalan) idõre szól-e, az érték további számítása más és más módon történik. Az ellenérték ára a haszonélvező korától is függ. Pl. 65 év feletti személy, holtig tartó özvegyi haszonélvezete esetében 4-el kell szorozni az 1/20-adot. (350 000 x 4= 1,4 Mft)
1. 25 évesnél fiatalabb, az egyévi érték 10-szerese,
25-50 éves, az egyévi érték 8-szorosa,
51-65 éves, az egyévi érték 6-szorosa,
65 évnél idõsebb, az egyévi érték 4-szerese.
Tisztelettel: Dr. Mohos Gábor ügyvéd ingatlanjog Bp.
Tisztelt Ügyvéd úr! Kérdésem ugyan ingatlan vásárlásával kapcsolatos, azonban valószínûleg inkább az adójoggal függ össze. Szüleim otthon tartják megtakarított pénzüket, én saját számlámon takarítottam meg egy kisebb összeget. E két forrásból szeretnénk most egy garzont vásárolni. Lehetséges-e az én nevemre vásárolni ingatlant (nagy részben) szüleim pénzébõl, ill. von-e ez maga után valamilyen adózási kötelezettséget. Weboldalán egy hozzászólásra adott válaszában azt írta, hogy amennyiben a szülõ banki átutalással fizeti ki a fia ingatlanvásárlását, nincs ajándékozási illetékfizetési kötelezettség. Ezek szerint jó megoldás, ha szüleim beviszik pénzüket a bankba, nyitnak egy bankszámlát, és onnan átutalják az összeget az én számlámra? Ön szerint hogy kéne eljárnom ebben a szituációban? Megtisztelõ válaszát köszönöm! Üdvözlettel: G.
Tisztelt Uram! Az adásvételi szerződést szerkesztő ügyvéd a pénzmosás elleni törvény, valamint a kamara szabályzata alapján írásban megkérdezi/ nyilatkoztatja a vevőt arra vonatkozóan, hogy a vételár honnan származik. Amennyiben szükségesnek gondolja a vevő, bejelentheti a NAV részére, hogy a vételár egy részét ajándékból fedezi.
Ehhez ajándékozási szerzõdést kell bemutatni. A NAV honlapjáról letölthetõ, erre vonatkozó nyomtatvány. T. Dr. M. G. ügyvéd
1éve kijelentkezett édesanyám a lakásból, de a tulajdoni lapon, az õ neve szerepel.
2 gyerekkel és feleségemmel lakom a lakásban. Kérdés: eladhatja a lakást a tudtunk nélkül? Van beleszólásunk? Mi a teendõ?
T. Uram! Az édesanyja, mint a lakás tulajdonosa, az Önök beleegyezése nélkül eladhatja a lakást. Nincs beleszólásuk. Szép szóval, megkérhetik õt, hogy várjon az eladással. Dr. M.G. ügyvéd ingatlanjog
Édesapám 3 éves koromban elhunyt, édesanyám nevelt a közös lakásunkban. Tehát a lakás nem 100%-ban édesanyámé volt. Én úgy tudom, hogy ilyenkor az örökös fele részben én vagyok.
Ezt a lakást később elcseréltük egy másikra. Édesanyám arra hivatkozva nem írt bele a tulajdoni lapba, hogy nem kapott volna hitelt. 13 éves voltam ekkor, bedõltem neki. Azóta eltelt több mint 10 év, szeretnék saját életet kezdeni, de édesanyám semmilyen részt nem hajlandó nekem adni, szerinte minden az övé. Mit tehetek? Elõre is köszönöm! Üdvözlettel: G. T.
Tulajdon megállapítási pert tud indítani a bíróságon, ahol Önnek kell bizonyítania, hogy milyen arányban tulajdonos az ingatlanban. (Az elõzõ lakásuk tulajdoni lapja a földhivatalban megtalálható, abból látni fogja, hogy az apja volt-e a tulajdonos és örökösként bejegyezték-e Önt. A lakás eladás és jelenlegi lakásuk adásvételi szerzõdésébõl az ingatlanok értékkülönbsége megállapítható, valamint édesanyja által felvett és törlesztett hitelbõl tud számításokat végezni.) Dr. M.G. ügyvéd, ingatlanjog
2013.január 02.
Az én nagymamám házát majd az Anyukám örökli. Én, mint unoka szeretném felújítani. A kérdésem az lenne, hogy milyen intézkedés kell, a felújítás elõtt. Úgy tudom, hogy hagyatéki tárgyalás elõtt kijönnek megnézni a lakás állapotát. Elég, ha fényképpel igazolom, hogy milyen volt, vagy azt az állapotot mérik fel, ami a ház akkori állapota? Köszönettel: C.
A hagyaték megnyíltának idõpontjában fennálló állapotot mérik fel. (az elhalálozás idõpontja) Ha felújítást végez, akkor igazolnia kell, hogy a más tulajdonát képezõ ingatlanba mennyit fektetett be, ezt hagyatéki hitelezőként érvényesítheti az örökössel szemben.
Dr. Mohos G. ügyvéd Bp.
Okirat szerkesztés, szerződések
Házassági / Élettársi szerződés
ON-LINE jogi tanácsadás
06-1 239 5434
Ügyvéd válaszol online
Hasznos jogi oldalak
Kiemelt jogterületek
Ügyvéd elérhető:
Levélírás 0-24 óra
mohos.gabor@upcmail.hu
Ezt a honlapot dr. Mohos Gábor, a Budapesti Ügyvédi Kamarába 2006 évben bejegyzett egyéni ügyvéd tartja fenn (a.sz.55076872-1-41), az ügyvédekre vonatkozó jogszabályok és belső szabályzatok szerint, melyek a Budapesti Ügyvédi Kamara honlapján találhatók. Felelősség biztosításom a Magyar Ügyvédek Biztosító Egyesületénél van. ADATVÉDELEM>>
Copyright © 2016 Dr. Mohos Gábor ügyvéd Bp.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság