text:
Kuruc.info - Újabb információk a Győrkös-ügyben - ezek sem a vád álláspontját támasztják alá
Extra :: 2019-12-10. 12:00
Győrkös Istvánt 2016-ban rendőrgyilkossággal gyanúsítottak meg, az elsőfokú bíróság elítélte. Viszont most a Patrióta.info birtokába kerültek eddig még sehol máshol nem publikált dokumentációk, ami az ártatlansága mellett szól. Alább olvasható a teljes írás.
A továbbiakban bemutatjuk, hogy mely tényezők foglalnak állást Győrkös ártatlansága mellett. Annyit közlünk már az elején, hogy a rendőrtanúk vallomásai is teljesen zavarosak… Első vallomásaik a teljes káoszt mutatják, sőt, az első verziókban ők sem tudták azt megállapítani, hogy ők, vagy Győrkös lőtte le a társukat…
2016. október 26-án a Nemzeti Nyomozó Iroda (NNI) illegálisan tartott fegyverek után akart kutatni a Magyar Nemzeti Arcvonal (MNA) vezetőjének, Győrkös Istvánnak bőnyi házában. A 76 éves férfi nem engedte be a nyomozókat – kérdés eleve, hogy miért nem a TEK ment ki, ami ilyenkor elvárható lett volna. Lövöldözés tört ki, aminek során a rendőrök is lövéseket adtak le, eközben érte halálos lövés Pálvölgyit. Az ügyészség azt állítja, Győrkös lőtt rá a rendőrökre, míg az idős férfi azt, nem ő lőtt először, csak miután golyót kapott, véletlenül adott le ő is egy sorozatot gépkarabélyával. Az elsőfokú ítélet értelmében bűnösnek találták, életfogytiglan tartó szabadságvesztést szabtak ki büntetéséül. Számos érv, logikai következtetés azonban ártatlansága mellett szól, ezeket a cikk során egyesével megvizsgáljuk a fellebbezés és egyéb ténymegállapítások alapján, amit az eljárás során a védelem csatolt be és mi publikáljuk őket először. Továbbá azt is láthatjuk majd, hogy a rendőrök mennyire nem voltak a helyzet magaslatán az akció végrehajtása során, kész csoda, hogy csak egy ember halt meg.
A dőlt betűs szövegek szó szerinti idézetek a védelem által beadott, első fokú ítélet elleni fellebbezésből. Először is térjünk ki a mostani személyi körülményekre. Ezen tényező a védelem szerint a tárgyalásokon nem került rögzítésre, hogy: „…védencünk viselkedése a külső elvárásoknak megfelelő, amelyet fenyegetett helyzetben is megtart, nagy önuralommal rendelkezik. Nem hajlamos továbbá konfabulációra (saját hazugságok igazságként való megélése – a szerk), illetve a szakértői vizsgálat során nem merült fel a szakértő asszonyban, hogy nem a valóságnak megfelelően adta vissza a történteket.”
Most pedig térjünk át a szorosabban vett bizonyítékok áttekintésére.
„A védelem álláspontja szerint a bíróság bizonyítékértékelési koncepciója több szempontból is alapvetően téves, ugyanis a történeti tényállás egy bizonyos időpontjáig (az első lövés eldördüléséig) csak szubjektív bizonyítékok, azaz vallomások alapján lehet tényállást megállapítani”. Továbbá az is hozzátehető, hogy a tanúknál figyelembe vették, hogy felfokozott pszichés állapotban voltak, viszont ezzel a tényállással a gyanúsítottnál nem foglalkoztak. Hozzá kell tennünk, hogy az elsőfokú bíróság csak azon tanúvallomásokat vette figyelembe, melyek állításaihoz kedvezőek. Több vallomásból is kirajzolódik, hogy a rendőrök nem voltak teljesen tisztában, hogy egyáltalán mit látnak, egyikőjük úgy nyilatkozott, hogy egy alakot vélt csak felfedezni először a házban. Továbbá a tanúk nem tudnak egyértelmű választ adni, hogy ki, mikor hagyta el az épületet, ezáltal láthatjuk, hogy saját embereik pozíciójával sem voltak tisztában. Megállapíthatjuk, hogy nem teljesen egyértelműek a bent tartózkodók által előadott sztorik, mivel a 3-as rendőrtanú is úgy nyilatkozott, hogy látta Győrköst, pedig a ő félig nyitott ajtón keresztül lőtt, így maga a nyílászáró teljes mértékben kitakarta előle őt.
Az 1. számú rendőrtanú esete is eléggé mesébe illő. Vallomása alapján az előszoba közepén áll, ahonnan körülbelül mindent látnia kellett volna, ilyen jellegű információval azonban csak a tárgyaláson állt elő, előtte nem, feltételezhető, hogy csak ezzel akarták alátámasztani, hogy az ő élete is veszélyben volt. Majd ezen tanú ellentmond saját magának, különböző variációkkal rukkol elő, hogy mikor hagyta el az épületet. „A segélyhívóval történő beszélgetés során a tanú arra a kérdésre, hogy milyen fegyvere van Győrkösnek, az alábbi választ adta: „Nem, én sem voltam bent, de ilyen, olyan, mint egy ilyen. Mindjárt megkérdezem, mert a másik kollégám bent volt.”
Továbbá nagyon érdekes, hogy a kettes számú tanú 2016 októberében nem tudta eldönteni, hogy ő lőtte-e le a bajtársát, nem látta mi folyik bent, vaktában lövöldözött; ezzel szemben az ugyanazon a napon tartott helyszíni szemlén kijelentették, hogy Győrkös tette. Az 1-es arra sem emlékszik, hogy mikor töltötte csőre a fegyvert, erre is többféle verzióval állt elő.
Minden beszámoló azt erősíti meg, hogy Győrkös egyhelyben állt, viszont a vádiratban már úgy jelennek meg az események, hogy ő mozgott. Feltehetjük viszont a kérdést, hogy az alatt az 5-10 mp alatt, ameddig az események tartottak, egy közel 80 éves ember hogyan lett volna képes végrehajtani a szobában való ide-oda mozgást, melyet az ügyészség állít.
Igazán ellentmondásos az a tény is, hogy a 2-es tanúnál nem felelt meg a lőszerek mennyisége a jegyzőkönyvben lévőnek.
A nyomozás elején láthattuk, az összes tanú úgy nyilatkozott, hogy eleinte csak a kontúrját látták a gyanúsítottnak, viszont a későbbi szakaszokban mindenki váltig állítja, ujja már az elsütőbillentyűn volt Győrkösnek, amikor megpillantották őt.
“A rögzített kilenchez képest több rendőri lövés dördült el a helyszínen és azokat a rendőrök nemcsak az átadott tárakból adták le. Kérdésként merülhet fel, hogy az a lövedék vajon kit talált el és miért nincs meg.”
“Az 1-es, 2-es és 3-as tanúk az első vallomásaik idején szintén nem tettek különbséget hang alapján a fegyverek között, azonban amire a védencünkkel való szembesítésekre sor került, már egybehangzóan állították, hogy meg tudják különböztetni egymástól az AK és a Parabellum hangját, így biztosak abban, hogy védencünk lőtt először.” – áll a fellebbezésben
A hármas számú rendőrtanú orbitális hibát követett el, ugyanis az udvarról adta le összes lövését, úgy, hogy az épületben félhomály volt, így csak alakokat láthatott. Nyilván kontrollálatlan harci stressz hatása alatt állt, ami persze érthető, hiszen éles lövések dördültek.
“Ez a pozíció nem változott, végig ugyanaz maradt onnan kezdődően, hogy a tanúk észlelik a furcsa testtartású alakot, a fegyver észlelésén és a párbeszéd megtörténtén keresztül egészen az első lövésig. Ha pedig ez így van, akkor kizárt, hogy védencünk adta le az első lövést, hiszen lövései, a nem vitatott lőirányok alapján, az ebédlő irányából a lomos szoba irányába tartanak, nem pedig az 1-es számú tanú által lerajzolt pozícióban lévő Pálvölgyi Péter, illetve a bejárati ajtónál lévő 1-es és 2-es számú tanú felé. Ebből pedig csak és kizárólag az következhet, hogy az első lövéseket rendőri fegyverből adták le és az találta el a védencünket, aki már sebesülten kerülhetett sor az ebédlő ajtó közelébe és adta le az álláspontunk szerint vétlen lövéseket.” Ezt a tényállást igazolja Győrkös állítása, miszerint akkor kapta meg az első lövést, miközben tette le a fegyvert.
Továbbá a nyomozás folyamán nem vették figyelembe, hogy a vádlottat a kórházban hallgatták ki egy műtét után, begyógyszerezett állapotban.
“… a védencünk kifejezetten azt állította, hogy vétlen lövést adott le…” Ezen állítást a bíróság nem fogadja el, megtörténésének lehetőségét teljes mértékben elutasítja.
Igazán érdekes a bíróság hozzáállása, ugyanis sérelmezi, hogy nem saját emlékei szerint számol be a gyanúsított az eseményekről, hanem a bizonyítékok tükrében állít fel lehetséges forgatókönyveket. Felmerülhet bennünk a kérdés, ha már az elején meglőtték, hogyan kellett volna emlékeznie a későbbi konkrétumokra egyértelműen, ha nem a tényleges valóságot is bemutató bizonyítékokkal összhangban?
Most térjünk ki egy kicsit a lövedékekre és a lövés pillanatára. A halálos lövést elszenvedő Pálvölgyit olyan pozícióban ábrázolják, mely egy „zs” kategóriás akciófilmben is abszolút lehetetlen lenne. Miért volt erre szükség? Mivel kizárólag ebben a testhelyzetben találhatta volna el Győrkös lövedéke. Ez a testhelyzet teljes mértékben ellentmond a fizika törvényeinek, a való életben teljesen kivitelezhetetlen és a szituációt figyelembe véve indokolatlan is.
Szakértői vélemény megrajzolása, ami ellentmond az összes tanúvallomásnak és a fizika törvényeinek is
Ki kell azonban jelentenünk, teljes mértékben lehetetlen az, hogy AMD-ből származó lövedék találta el a sértettet, ugyanis a seb bemeneti és kimeneti nyílása is a Parabellum lőszer tulajdonságaival rendelkezik, mivel a bemeneti kisebb átmérőjű, mint a kimeneti, az AMD-nél viszont a két seb átmérőjének meg kellene egyeznie. Továbbá abból a távolságból, ahonnan a bíróság szerint Győrkös lövedéke érkezhetett, koromnyomokat kellett volna hagynia az áldozat sapkáján, viszont ilyen nyomok nem láthatóak, a fegyverszakértő abszurd véleménye szerint ez azért fordulhat elő, mert minden lőszer más és más, a valóságban ennek az lehet az oka, hogy olyan távolságból kapta a lövést, hogy a lőpor már nem száll el odáig.
Győrkös saját kezűleg írt feljegyzése
“A szakvélemény szerint a sértett arcán tűszúrásnyi hámsérülések találhatók, amelyet a lőporszemcsék okoztak, a már adott lőtávolság miatt pedig az AMD-65 gépkarabélyból való származásuk támasztható alá.” Az egyesített szakvéleményben azonban nem jegyezték fel, a boncolás során ezeket nem metszették ki, pedig ha lettek volna ilyenek, azokat kötelező lett volna szerepeltetni. Fényképek alapján már nem lehet bebizonyítani, hogy a hámsérüléseket tényleg a lőpor okozta-e.
“A bíróság azonban nem számol azzal, hogy amennyiben a védencünk a sértett közelében működteti a fegyvert, de nem találja el, akkor is kialakulhattak a másodlagos lövési elváltozások, ha a sértett már a földön feküdt vagy áll, de mellette lőnek el.” Ezen tény is alátámasztja a védelem azon állítását, miszerint a vádlott már csak azután sütötte el a fegyverét, miután maga is találatot kapott. Tehát a vétlen lövések során kerülhetett lőpor a sértett arcára, ezen lövedékek a falban kötöttek ki.
Győrkös ártatlanságát azonban legnagyobb mértékben a genetikus szakértő vizsgálata bizonyította be. Ugyanis a vádlott pulóverének hátulján a válla alatt az áldozattól származó vércseppeket találtak. Az ügyészség szerint a vér akkor kenődhetett rá a pulóverre, amikor Győrkös István kúszott befelé az ebédlőbe, viszont ez így nem életszerű, mivel, ha kúszás közben kenődik rá, akkor nem apró, szabályos alakú és fröccsenésszerű 0,2 és 0,5 cm nyomot hagy maga után, hanem nagyobbat. Tehát ez alapján kijelenthetjük, hogy amikor a lövedék becsapódott az áldozat fejébe, Győrkös háttal állt neki.
“Megállapításra került, hogy a vádirat szerinti 33-as, a halálos sérülést okozó lövedéken egyáltalán nincs emberi eredetű DNS koncentráció, magyarul az a golyó, amely a vád szerint áthatolt a sértetten, a sértettől származó DNS-t nem tartalmaz, és másét sem.” Ez a tény nagyon lényeges, bizonyítékot cáfol meg, mivel amit legfőbb bizonyítási alapként tudna felállítani az ügyészség Győrkös ellen, az nem létezik. Felvetődött azon elmélet is, miszerint mivel a lövedék nagy sebességgel haladt, és a fallal is ütközött, esetleg „lekophatott-e” a DNS minta a lövedékről. A szakértő a következő választ adta: “…mint jelen esetben is, ha testen keresztülmegy és magas kópiaszámban képződik rajta DNS, vér, egyéb szövetféleség, csont, vagy izomból visszamaradó szövetféleség, akkor nem…. A szakértő tehát egyértelműen kijelentette, hogy olyan nincs, ha emberi testen megy át a golyó, ne képződne rajta DNS, jelen esetben pedig a 33-as lövedéken, amelyről az ügyészség azt állítja, hogy eltalálta Pálvölgyi Pétert, nincs a sértettől származó DNS, pedig kellene lennie.” Ezek alapján kijelenthetjük, hogy nem Győrkös István adta le a halálos kimenetelű lövést, de semmiképpen sem az a lövedék ölte meg Pálvölgyit, amelyikről állítják.
“A bíróság nem találta említésre méltónak azt a tényt sem, hogy a kirendelt szakértők elismerten valótlan, hamis állítást rögzítettek a szakvéleményben, amelyet védői kérdésre „korrigáltak”, azaz húztak ki a szakvéleményből.” Ugyanis azt állították, hogy a DNS 50oC eliminálódik, ezzel lehet magyarázni a nyomok hiányát, a védelem kérdésére, hogy ezt melyik szakértő állapította meg, nem válaszoltak, csak indoklás nélkül visszavonták az állítást.
“Figyelemmel arra, hogy az érintett szakértők más szakvélemény elkészítésében is közreműködtek az eljárás során, felvetődik a kérdés, hogy Kiss István fegyverszakértő azon megállapítását, hogy függőleges tengelye körül elkezdett forogni az AMD-ből származó lövedék – amely miatt a kimeneti nyílásnál is nagyobb sérülés található – milyen körültekintés mellett lehet elfogadni, nem kell-e esetleg azt is visszavonni.”
A bíróság szerint a gyanúsítottban akkor alakult ki az ölési szándék, amikor meglátta, hogy a rendőrök a feleségét pajzsként használják. Ez az állítás több szempontból is abszurd. Először is, ha lőtt volna, akkor feleségét ölte volna meg, másodjára pedig felesége sosem volt pajzs, mivel a rendőrrel teljesen ellentétes irányba mozgott.
“Amit pedig a bíróság a tanúk kihallgatásával kapcsolatban leír, az tévút, ugyanis a tanúk többféle állítást tettek kihallgatásaik során és éppen ezeket lehetett volna ellenőrizni a helyszínen.”
Az ügy teljes megértéséhez ajánljuk a korábbi cikkeinket, amikben már foglalkoztunk a képtelen “bizonyítékokkal” és az eljárás törvénytelenségeivel:
- Bőnyi ügy: lelőttem a rendőrt, vagy lelőtték a rendőrt - nem mindegy, mit mondott Győrkös, de a felvétel "eltűnt"
- Beszédes: a Győrkös által kilőtt, a nyomozók szerint halált okozó lövedéken nem található semmiféle DNS

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Fővárosi Törvényszék - Nem volt jogellenes az operaházi dolgozók október 27-re meghirdetett sztrájkj | BÍRÓSÁG
Fővárosi Törvényszék - Nem volt jogellenes az operaházi dolgozók október 27-re meghirdetett sztrájkj
2017. nov. 08. - 16:07, OBH-Sajto14
A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. november 2-án, nemperes eljárásban hozott végzésével elutasította a Magyar Állami Operaház kérelmét, amelyben az Operaházi Dolgozók Független Szakszervezete, a Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete, valamint a Színházi Műszaki Dolgozók Szakszervezete által október 28-ra meghirdetett sztrájk jogellenességének a megállapítását kérte.
A Magyar Állami Operaház márciusban 2017. július 31. napjával felmondta az Operaházi Dolgozók Független Szakszervezetével, a Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezetével, valamint a Színházi Műszaki Dolgozók Szakszervezetével megkötött kollektív szerződést. Ezután a felek között tárgyalás kezdődött új kollektív szerződés megkötésének céljából, amely egyeztetés azonban nem vezetett eredményre. Júliusban a szakszervezetek kollektív munkaügyi vitát kezdeményeztek és levelükben követelték, hogy a tárgyalások eredményeképpen a hónap végéig kerüljön sor szerződéskötésre. Arra az esetre, ha ez nem valósul meg, kilátásba helyezték, hogy a következő hónap elejétől sztrájkfelhívást adnak ki.
Augusztus 1-jén kiadták a sztrájkfelhívást, de a sztrájkra nem került sor, mert tovább folytatódtak az egyeztető tárgyalások. Mivel az egyeztetés továbbra sem vezetett eredményre, ezért október 17-én a szakszervezetek ismét sztrájkfelhívást tettek közzé. A felhívásban sztrájkot kezdeményeztek az október 28-án 17.30-tól 22 óráig tartó időszakra annak érdekében, hogy a Magyar Állami Operaház a szakszervezetek által javasolt kollektív szerződést legkésőbb a sztrájk időtartama alatt írja alá. A sztrájkfelhívást az Operaházi Dolgozók Független Szakszervezetének elnöke október 19-én megküldte az Operaház vezetésének.
A Magyar Állami Operaház kérte a bíróságtól az október 28-ára meghirdetett sztrájk jogellenességének a megállapítását, az Operaházi Dolgozók Független Szakszervezete, a Magyar Zeneművészek és Táncművészek Szakszervezete, valamint a Színházi Műszaki Dolgozók Szakszervezete pedig kérte a kérelem elutasítását.
A bíróság a határozatának indokolásában kifejtette, hogy a sztrájk a munkavállalók érdekvédelmének végső eszköze, ha a felek vitájában az előzetes egyeztető tárgyalások nem vezettek eredményre. A sztrájkjog az Alaptörvény és a sztrájktörvény szerint minden munkavállalót megillető munkavállalói alapjog, amelyet a hazai és a nemzetközi jogszabályok is elismernek és tiszteletben tartására kötelezik az államot, a munkáltatókat és a hatóságokat.
A bíróság megállapította, hogy a felek a felmondástól kezdődően egy új kollektív szerződés megkötése érdekében egyeztettek és a tárgyalások során egymástól eltérő szerződéstervezeteket nyújtottak be. A szakszervezetek a júliusban megküldött levelükben úgy nyilatkoztak, hogy a hónap végéig kívánják megkötni az új kollektív szerződést, de a munkáltató a határidőt követően nem kifogásolta a tárgyalások folytatását, ezért azok jogszerűen folytatódhattak tovább. Így a bíróság nem találta megalapozottnak a Magyar Állami Operaház hivatkozását arra, hogy a sztrájkfelhívást nem előzte meg a törvény által előírt hét napos eredménytelen egyeztető tárgyalás. A bíróság megállapította azt is, hogy a munkáltatónak tudomása volt a sztrájkkövetelés minden részletéről. A szakszervezetek az első sztrájkfelhívás kiadásával elértek a munkabeszüntetés mint érdekvédelmük utolsó eszközének alkalmazásához. A bíróság indokolásában rámutatott, hogy a sztrájk időpontját körültekintően kell megválasztani annak érdekében, hogy az valós nyomást gyakoroljon a munkáltatóra. Nem ütközött a sztrájktörvénybe a szakszervezeteknek az a fokozatos magatartása, hogy először sztrájkot hirdettek, majd a felhívás és a további tárgyalások eredménytelensége után, egy konkrét időpontra ismételten sztrájkot hirdettek.
Tehát a bíróság álláspontja szerint a meghirdetett sztrájk nem volt jogellenes, ugyanis a júliusban kezdeményezett kollektív munkaügyi vita során folyamatos, 15 tárgyalás megtartásával lezajlott eredménytelen egyeztetés-sorozat vezetett el az október 28-ra meghirdetett sztrájkig. Az október 19-én megküldött sztrájkfelhívás pedig több, mint hét nappal megelőzte a meghirdetett munkabeszüntetés időpontját, amelyről a szakszervezetek megfelelően tájékoztatták a Magyar Állami Operaházat.

matches: BÍRÓSÁG Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Válasszon egy dokumentumot : B8-0639/2016
Claude Moraes, Birgit Sippel, Emilian Pavel, Ana Gomes az S&D képviselőcsoport nevében
– tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (a továbbiakban: „az adatvédelmi irányelv”)(1), és különösen annak 25. cikkére,
– tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/697 európai parlamenti és tanácsi rendeletre(2) (a továbbiakban: „általános adatvédelmi rendelet”), amely 2016. május 24-jén lépett hatályba, és amelyet két évvel ezt az időpontot követően kell alkalmazni,
– tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára (a továbbiakban: „a Charta”), valamint az emberi jogok európai egyezményére (EJEE),
– tekintettel az Európai Emberi Jogi Bíróság 2015. december 4-i Roman Zakharov kontra Oroszország ügyben hozott ítéletére,
– tekintettel az Európai Emberi Jogi Bíróság 2016. január 12-i Zsabó és Vissy kontra Magyarország ügyben hozott ítéletére,
– tekintettel az Európai Bíróság C-362/14 számú, Maximillian Schrems kontra adatvédelmi biztos ügyben hozott 2015. október 6-i ítéletére,
– tekintettel EU–USA adatvédelmi pajzs által nyújtott védelem megfelelőségéről szóló, 2016. február 29-i bizottsági végrehajtási határozat tervezetére, valamint az Egyesült Államok kormánya és az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottsága által küldött, a tervezethez mellékletként csatolt levelekre,
– tekintettel az erről a témáról szóló, 2016. február 29-i (COM(2016)0117), valamint az „a védett adatkikötő működéséről az uniós polgárok és az EU-ban letelepedett vállalatok szempontjából” című 2013. november 27-i (COM(2013)0847) és „az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti adatáramlás vonatkozásában a bizalom újjáépítéséről” című 2013. november 27-i (COM(2013)0846) bizottsági közleményekre,
– tekintettel az irányelv 29. cikkének megfelelően felállított munkacsoport 2016. április 13-i véleményére (WP 238), valamint az ugyanezen témában kiadott korábbi véleményeire (WP12, WP27 és WP 32),
– tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre(3), és különösen a rendelet vizsgálóbizottsági eljárásról szóló 5. cikkére,
– tekintettel az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott, a védett adatkikötőre vonatkozó elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló bizottsági határozattervezetről szóló, 2000. július 5-i állásfoglalására(4),
– tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira gyakorolt hatásukról, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésről szóló 2014. március 12-i(5), valamint az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről szóló 2015. október 29-i állásfoglalására(6),
– tekintettel a polgári szabadságjogok európai és amerikai szervezetei által a 29. cikk szerinti munkacsoport elnökéhez, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság elnökéhez, valamint Hollandia nagykövetéhez és Európai Unió melletti állandó képviselőjéhez intézett 2016. március 16-i közös levélre,
A. mivel a személyes adatok védelme azon egyének védelmét is jelenti, akikre a feldolgozandó információ vonatkozik, és mivel e védelem az Unió által elismert alapvető jogok közé tartozik (az EU Alapjogi Chartájának 8. cikke és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 16. cikke);
B. mivel az adatvédelmi irányelv, amelyet 2018-ig az általános adatvédelmi rendelet vált fel, rögzíti az érintett jogait és az adatfeldolgozók, illetve a személyes adatok feldolgozása felett ellenőrzést gyakorlók kötelezettségeit;
C. mivel a Bizottságnak kötelessége biztosítani – az Unió polgárai és tagállamai nevében –, hogy a személyes adatok csak abban az esetben legyenek továbbíthatók az EU-n és az EGT-n kívüli országokba, ha biztosított a megfelelő védelmi szint;
D. mivel a „megfelelő védelmi szint” kifejezést úgy kell érteni, mint amely megköveteli, hogy e harmadik ország – belföldi joga, vagy vállalt nemzetközi kötelezettségei alapján – az Unióban a Chartával összefüggésben értelmezett adatvédelmi irányelv által biztosított védelmi szinttel lényegében azonos védelmi szintet biztosítson az alapvető jogok és szabadságok tekintetében;
E. mivel a harmadik ország által biztosított védelmi szint vizsgálata során a Bizottság köteles értékelni a belföldi jogából, vagy a vállalt nemzetközi kötelezettségeiből eredően ebben az országban alkalmazandó szabályok tartalmát, valamint az e szabályok tiszteletben tartásának biztosítására szolgáló gyakorlatot, mivel ezen intézménynek az adatvédelmi irányelv 25. cikke (2) bekezdésének megfelelően figyelembe kell vennie a személyes adatok harmadik országba való továbbításával kapcsolatos valamennyi körülményt;
F. mivel az Egyesült Államok és Európa közötti, határokon átnyúló adatáramlás világviszonylatban a legnagyobb volumenű, és mivel a személyes adatok továbbítása és cseréje alapvető eleme az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti szoros kapcsolatoknak a kereskedelem és a bűnüldözés területén;
G. mivel 2015. október 6-i ítéletében az Európai Unió Bírósága érvénytelennek nyilvánította az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által kiadott „biztonságos kikötő” adatvédelmi elvek által biztosított védelem megfelelőségéről és az ezzel kapcsolatos gyakran felvetődő kérdésekről szóló bizottsági határozatot;
1. hangsúlyozza az alapvető jogok védelmének fontosságát, ideértve az adatvédelemhez és a magánélethez való jogot;
2. hangsúlyozza a transzatlanti kereskedelem és együttműködés fontosságát;
3. hangsúlyozza a jogbiztonság fontosságát az érintettek és az adatkezelők számára az Európai Unióban és az Egyesült Államokban egyaránt;
4. üdvözli azokat az erőfeszítéseket, amelyeket a Bizottság és az Egyesült Államok kormánya tett, hogy jelentős előrelépést érjenek el az adatvédelmi pajzs tekintetében a védett adatkikötőről szóló, érvénytelenített határozathoz képest;
5. üdvözli azokat a területeket, amelyeken az adatvédelmi pajzs keretében javították a védelmi szintet, ilyen például az adatvédelmi pajzs felügyeletének biztosítását szolgáló mechanizmus kialakítása és a megfelelőség most már kötelező külső és belső ellenőrzése;
6. üdvözli a megfelelőségi határozat tervezetének 3. cikkében foglalt biztosítékot, amely szerint az európai adatvédelmi felügyeleti hatóságok a határozat megsértése esetén továbbra is felfüggeszthetik személyes adatok továbbítását az adatvédelmi pajzsban részt vevő adatkezelők számára;
7. megállapítja, hogy a rendelet alkalmazását követően az amerikai adatkezelők kötelesek közvetlenül megfelelni a rendeletnek abban az esetben, ha az uniós piacon nyújtanak szolgáltatásokat, vagy ha az Unióban követnek nyomon személyeket;
8. megállapítja, hogy az elmúlt években tett bizonyos erőfeszítések ellenére az Egyesült Államok még mindig nem fogadott el horizontális, átfogó fogyasztói adatvédelmi törvényt;
9. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az adatvédelmi pajzs keretében a magánszemélyek számára létrehozott jogorvoslati lehetőség túl bonyolult és nehéz használni, és ezért nem lesz hatékony (panasz benyújtása az adatkezelőhöz, alternatív vitarendezés, panasztétel a Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériumánál vagy az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottságánál az európai adatvédelmi felügyeleti hatóságon keresztül, adatvédelmi pajzs testület, egyesült államokbeli bíróság); emlékeztet rá, hogy az 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv értelmében tilos az alternatív vitarendezés a fogyasztói szerződések esetében;
10. rámutat, hogy az adatvédelmi pajzs elveit megsértő adatkezelőre kiszabott egyetlen szankció az adatvédelmi pajzs jegyzékéből való törlés, ami nem tekinthető lényegében egyenértékűnek az uniós adatvédelmi jog, és különösen az általános adatvédelmi rendelet szerinti szankciókkal és egyéb büntetésekkel;
11. rámutat, hogy sem az Egyesült Államok Szövetségi Kereskedelmi Bizottsága, sem az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma, sem az alternatív vitarendezési szolgáltatók nem rendelkeznek az európai felügyeleti hatóságokéval lényegében egyenértékű vizsgálati hatáskörrel, amelyről az Európai Bíróság kimondta, hogy az elsődleges uniós jog szerinti adatvédelmi felügyelet tekintetében alapvető fontosságú;
12. megjegyzi, hogy a VI. melléklet (Robert S. Litt, a Nemzeti Hírszerzés Hivatala Igazgatója (DNI) által küldött levél) pontosítja, hogy a 28. elnöki rendelet (a továbbiakban: „PPD-28”) értelmében hat esetben továbbra is lehetőség van nem egyesült államokbeli személyek személyes adatainak és kommunikációinak tömeges gyűjtésére; rámutat, hogy a tömeges gyűjtésnek csupán „ésszerű és a gyakorlatban megvalósítható mértékben” kell „testre szabottnak” lennie, ami nem felel meg a szükségesség és az arányosság Chartában lefektetett kritériumainak;
13. üdvözli, hogy az Egyesült Államok Külügyminisztériumában kineveztek egy ombudsmant, aki kapcsolatot tart az uniós felügyeleti hatóságokkal a kormányzati megfigyeléssel kapcsolatos kérdésekben; megállapítja, hogy a III. melléklet (John F. Kerry külügyminiszter levele) kimondja, hogy az ombudsman „sem megerősíteni, sem cáfolni nem tudja, hogy egy adott személy megfigyelés alatt van-e”, és nem tud „különleges jogorvoslatot megerősíteni” (4(e) bekezdés); aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ombudsman nem rendelkezik megfelelő hatáskörrel és a végrehajtó hatalomtól való szükséges függetlenséggel, hiszen a külügyminiszternek tartozik felelősséggel;
14. üdvözli, hogy az Egyesült Államok elfogadta a 2015. évi „USA Freedom Act” törvényt, amely korlátozza az Egyesült Államok hírszerző ügynökségei általi tömeges megfigyelést az Egyesült Államokon belül; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy nem változott az Egyesült Államok hírszerző ügynökségei által az Egyesült Államok területén kívül, illetve a nem amerikai állampolgárokkal szemben az Egyesült Államok területén folytatott tömeges megfigyelés jogi helyzete (50. cím, §1881a (702. szakasz));
15. rámutat, hogy az adatvédelmi pajzs elveinek II. mellékletben foglalt jogi státusza, illetve az amerikai kormány III–IV. mellékletben foglalt biztosítékai és kötelezettségvállalásai továbbra sem egyértelműek; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezeket a kötelezettségvállalásokat és biztosítékokat egy későbbi amerikai kormány a megfelelőségi határozat érvényességére való következmény nélkül visszavonhatja;
16. rámutat, hogy a Bizottság nem végzett vizsgálatokat azzal kapcsolatosan, hogy miként érvényesülnek az uniós polgárok jogai és védelme abban az esetben, amikor egy amerikai adatkezelő az adatvédelmi pajzs értelmében továbbítja személyes adataikat egy amerikai bűnüldöző hatóságnak;
17. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a fentiek, valamint az adatvédelmi hatóságok, a tudományos szakértők, valamint a magánélet védelmével foglalkozó és adatvédelmi szervezetek által kifejtett vélemény fényében az adatvédelmi pajzzsal kapcsolatos megállapodás a jelenlegi formájában esetleg nem felel meg teljesen a Chartában, az adatvédelmi irányelvben, az általános adatvédelmi rendeletben, valamint az Európai Bíróság és az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó határozataiban szereplő előírásoknak;
18. aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az adatvédelmi pajzzsal kapcsolatos megállapodás a jelenlegi formájában, valamint az egyesült államokbeli jogi helyzet nem jelent lényeges javulást a védett adatkikötőről szóló megállapodáshoz képest, ezért nem garantálja a megfelelőségi határozat jogszerűségét;
19. rámutat, hogy nagyon valószínű, hogy a megfelelőségi határozat tervezetét is bíróság elé viszik majd az elfogadása után; hangsúlyozza, hogy ez jogbizonytalanságot teremt a vállalkozások és az egyének számára; megállapítja, hogy adatvédelmi szakértők és a gazdasági szervezetek már tanácsolják a cégek számára, hogy más módszereket alkalmazzanak a személyes adatok Egyesült Államokba történő továbbítására;
20. felhívja a Bizottságot, hogy kellően vegye figyelembe a 29. cikk szerinti munkacsoportnak az EU–USA adatvédelmi pajzs megfelelőségi határozattervezetéről szóló 01/2016. számú véleményét, és ajánlásait teljes körűen illessze be a szövegtervezetbe;
21. felhívja a Bizottságot, hogy illesszen be egy kétéves hatályvesztési záradékot a megfelelőségi határozat érvényességére vonatkozóan, és az általános adatvédelmi rendelet alapján kezdjen új tárgyalásokat az Egyesült Államokkal a keret javításáról, annak biztosítása érdekében, hogy az EU-ban érvényes magasabb szintű védelem teljes körűen be legyen építve az új eszközbe;
22. utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Egyesült Államok kormányának, valamint az Egyesült Államok Kongresszusának.
HL C 121., 2001.4.24., 152. o.
Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.
Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0388.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság §1881 Bíróság bíróság


text:
Kalocsa és Térsége Civil Szerveztek Szövetsége ALAPSZABÁLYA. Alapító tagok: - PDF
Kalocsa és Térsége Civil Szerveztek Szövetsége ALAPSZABÁLYA. Alapító tagok:
Download "Kalocsa és Térsége Civil Szerveztek Szövetsége ALAPSZABÁLYA. Alapító tagok:"
1 1 Kalocsa és Térsége Civil Szerveztek Szövetsége ALAPSZABÁLYA I. Alapító tagok: 1. Esélyt a Teljes Életre Közhasznú Egyesület Kalocsa, Katona I Logikusak(k) Oktatási Kulturális és Sport Közhasznú Egyesület Kalocsa, Budai Nagy Antal u Uszód Község Ifjúságáért és Kultúrájáért Közhasznú Alapítvány, Uszód, Árpád u Uszódi Sportegyesület, Uszód, Árpád u Uszódi Polgárőrség Egyesület, Uszód Árpád u Kalocsai Sportegyesület, Kalocsa, Szent István u Hartai Önkéntes Tűzoltó Egyesület, Harta, Kossuth u Önkéntes Tűzoltó Egyesület Fajsz,Fajsz, Szent István u Kalocsai Sokszínvírág Nagycsaládos Egyesület Kalocsa, Ecetgyár u Ordas Jövőjéért Alapítvány Ordas, Kossuth u Szakmár és Környéke Gyermekeiért Alapítvány Szakmár, Erzsébet u Gombolyag Mezei Iskola Alapítvány, Gombolyag Összetartás Bűnmegelőzési Egyesület Fajsz, Szent István u Ordas községi Sportkör Ordas Kossuth utca 8 Az Évi II. törvény alapján kifejezik azon szándékukat, hogy megalapítják a Kalocsa és Térsége Civil Szervezetek Szövetségét és megalkotják Alapszabályát, az alábbiak szerint: II. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK II.1. A szervezet neve: Kalocsa és Térsége Civil Szerveztek Szövetsége II.2 A szervezet székhelye: Uszód Árpád utca9 II.3. A szervezet levelezési címe. Kalocsa Széchenyi utca 49 II.4 A szervezet működésének éve: 2011 II.5 A szervezet működésének területe: Bács-Kiskun megye II.6 A Szövetség önálló jogi személyként saját alapszabállyal, szervezettel, képviselettel, elkülönült gazdálkodással működő társadalmi szervezet. III. A SZÖVETSÉG CÉLJA ÉS KÖZHASZNÚ TEVÉKENYSÉGE III.1 III.2 Az EU integrációs folyamatban, a helyi önkormányzatokkal együttműködve, összefogja a térség civil közösségeit, támogassa működésüket, képviselje érdekeiket. Hosszú távon életképes, közösségi érdekekre figyelő és értékeket képviselő, újszerű kapcsolat és gyakorlat megvalósítása a helyi demokráciában. A fenti célokat a következő alaptevékenységgel kívánja megvalósítani:2 2 a) A térség civil közösségei feltérképezése, munkájuk koordinálásának megszervezése, naprakész információs bázis létrehozása. b) Kiadványok és sajtótermékek szerkesztése és megjelentetése. c) Koordinációs iroda létrehozása a civil szervezetek munkájának a segítése érdekében. (Szervezeti ügyek intézése, telefon, fax, számítógép, Internet, fénymásoló szolgáltatás, pályázati információk adása, pályázatok készítéséhez segítségadás, pályázati technikákra felkészítés, a tagszervezetek gazdálkodásához és jogi problémáikhoz segítségadás.) d) Kommunikáció szervezése a gazdasági, szociális, az oktatási, a kulturális, sport, környezetvédelem, esélyegyenlőségi, tűzvédelmi, polgárvédelmi,és más szektorok helyi, térségi, országos és nemzetközi szereplői között.. e) Kapcsolatok ápolása és koordinációs tevékenység a hasonló profilú szervezetekkel. f) Ifjúsági szervezetek bevonása és aktivizálása a civil mozgalomba g) Civil közösségek folyamatos felkészítés az európai regiónalizmusra, az integrációs folyamatokra. h) Civil érdekérvényesítés megjelenítése az EU jogharmonizációnak megfelelően. i) Javaslatok és vélemények megfogalmazása az állami, önkormányzati szervezetek, területfejlesztési tanácsok döntések előkészítéseiben. j) Rendszeres kapcsolattartás az integrációs folyamatokban érdekelt települési önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetekkel, szerveződéssel. k) EU tájékoztató központok, irodák, info-pontok, szolgáltatásainak igénybevétele, együttműködési formák kialakítása. l) Előadások, továbbképzések, konferenciák szervezése, információ áramlás megszervezése. Fórumok szervezése az érintett települései és regionális közösségek, szervezetek számára. m) A Szövetség céljai megvalósítása érdekében működési területén katasztrófavédelmi, tűzvédelmi, bűnmegelőzési, polgári védelmi tanórán kívüli oktatási és családvédelmi tevékenységet is ellát. III.3 A Szövetség a közhasznú szervezetekről szóló 1997 évi CLVI. Törvény előírásai szerint közhasznú szervezetként kíván működni, e törvény 26. /c, pontjában meghatározott közhasznú tevékenységek közül céljai alapján az alábbi közhasznú tevékenységeket látja el: a) Szociális tevékenység, családsegítés, b) Kulturális tevékenység c) Természetvédelem, állatvédelem. d) Környezetvédelem. e) Gyermek és Ifjúságvédelem, Gyermek és Ifjúság érdekképviselet. f) Hátrányos helyzetű csoportok társadalmi esélyegyenlőségének elősegítése. g) Emberi és állampolgári jogok védelme. h) A magyarországi nemzeti és etnikai kisebbségekkel, valamint a határon túli magyarsággal kapcsolatos tevékenység. i) Sport tevékenység j) Rehabilitációs foglalkoztatás. k) Euroatlanti integráció elősegítése. l) Közhasznú szervezetek számára biztosított csak közhasznú szervezetek által igénybe vehető szolgáltatások. m) Esélyegyenlőség n.) Önkéntesek foglalkoztatása o) Munkaerőpiacon hátrányos helyzetű rétegek képzésének, foglalkoztatásának elősegítése és a kapcsolódó szolgáltatások, A Szövetség nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a Szövetség közhasznú szolgáltatásaiból. III.4 III.5 A Szövetség csak közhasznú céljának megvalósítása érdekében - nyereség és vagyonszerzési cél nélküli gazdálkodó tevékenységet folytathat. Az ebből származó bevétel kizárólag közhasznú célok, megvalósítására fordíthatja. A vállalkozási tevékenység a közhasznú célok megvalósítását illetőleg a Szövetség vagyonát nem veszélyeztetheti. A Szövetség a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt a jelen alapszabályban meghatározott cél szerinti tevékenységére köteles fordítani. A Szövetség politikamentes társadalmi kezdeményezés, politikai tevékenységet nem folytat.3 3 III.6. A Szövetség pártot, politikai szervezetet, országgyűlési képviselőt, országgyűlési képviselő jelöltet, helyi önkormányzati képviselőt és jelöltet, valamint polgármestert, illetőleg polgármester jelöltet nem támogathat. Párttól, politikai szervezettől támogatást nem fogadhat el, szervezete pártoktól független. IV. A SZÖVETSÉG TAGSÁGA IV..1. A Szövetségnek alapító, rendes, pártoló és tiszteletbeli tagjai vannak. a) Alapító tag az a jogi személy, kizárólag civil, non-profit szervezet, amely a Szövetség megalakulásától a működésben részt vesz, és az alakuló közgyűlésen is jelezte belépési szándékát. A Szövetség alakuló közgyűlésén, a Szövetség létrehozásában részvettekről az Elnökség külön nyilvántartást vezet, számukra oklevelet ad ki. b) A Szövetség rendes tagja lehet az a jogi személy,(kizárólag civil, non-profit szervezet), amely a belépési nyilatkozatban az alapszabályt magára nézve kötelezően elfogadja, vállalja a Szövetség munkájában tevékenyen részt vesz, az évi tagdíjat tárgy év március 31-ig befizeti. A Szövetség működési területén, illetve azon túl is pártoló tagságot szervez feladatai végrehajtása érdekében. Pártoló tagként felvehető az az intézmény, szervezet, szerv, illetve természetes személy, aki vállalja a Szövetség célkitűzéseinek erkölcsi és anyagi támogatását. c) A Szövetségnek lehet tiszteletbeli tagja is, aki természetes személy, és kiemelkedő tevékenységével elsősorban erkölcsileg támogatja a Szövetséget. A tiszteletbeli tagot az Elnökség javaslatára a Közgyűlés választja meg. d) A Szövetség alapító és rendes tagjai azonos jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek. IV.2 Egyesületi tagság keletkezése, megszűnése: a) A Szövetség tagja lehet minden olyan civil, non-profit szervezet, amely az alapszabály rendelkezéseit magára nézve kötelezőnek elfogadja, az alapszabályban vállalt kötelezettséget vállalja, a szövetségi célok megvalósításában közreműködik, és a tagdíjat megfizeti. A tagsági viszony felvétellel keletkezik, a felvételről a tiszteletbeli tag kivételével az Elnökség dönt. b) A kizárás megállapítására irányuló eljárást bármely alapító vagy rendes tag, illetve a Szövetség bármely ügyintéző szerve vagy az ügyintéző szervekben tevékenységet folytató személy kezdeményezheti. A kizárásról az Elnökség az érintett tagot írásban értesíti, melyre a tag az értesítés kézhezvételétől számított 30 napon belül írásban nyilatkozhat. A kizárással érintett tag kérheti az Elnökségnek sürgős esetben történő összehívását. Az Elnökség erről nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel meghozott határozattal dönt. Elnökség határozatát írásban, ajánlott küldeményként kézbesítve megküldi a kizárással érintett tagnak. A tag a kézhezvételtől számított 15 napon belül jogosult a Közgyűléshez fordulni. A kizárással érintett tagot és képviselőjét az eljárás során személyesen is meg kell hallgatni és lehetőséget biztosítani számára, hogy védekezését előterjessze. c) Megszűnik az alapító és rendes tag tagsági jogviszonya akkor is, ha a tag a tagdíj fizetését 6 hónapnál hosszabb ideig elmulasztja. A tagdíj fizetésének 6 hónapnál hosszabb ideig történő elmulasztása esetén az Elnökség 30 napos határidő tűzésével írásban felhívja a a tagot a tagdíj megfizetésére. A határidő elmulasztása esetén az Elnökség a tagot egyszerű szótöbbséggel meghozott határozatával kizárhatja tagjai sorából. IV. 3 IV.3.1 A Szövetség tagjainak jogai és kötelezettségei Az alapító és rendes tag jogai: a) A Szövetség minden tagja azonos szavazati jog illet meg, melyet minden tag képviselő útján gyakorol. Valamennyi tag részt vehet a Szövetség működését érintő minden kérdésről rendelkezni jogosult közgyűlés döntéshozatalában, a Szövetség céljainak, feladatainak meghatározásában, az alapszabály megfogalmazásában, a Szövetség kialakításában. Választhat és válaszható a Szövetség szerveibe, tisztségeire. b) Teljes joggal képviseli a Közgyűlésen és az Elnökségben önmaga, illetve az általa képviseltek érdekeit. c) Részt vehet a Szövetség tevékenységében és rendezvényein. d) Igényelheti, és igénybe veheti a Szövetség érdekvédelmi, érdekérvényesítési tevékenységét. e) Igénybe veheti a Szövetségben lévő tagok szakértelmét, tapasztalatait és információit.4 4 f) Részesedhetnek a Közgyűlés határozata alapján - a Szövetséget megillető alapítvány-részből, pályázatból, támogatásból, egyéb pénzbevételből.. g) Igénybe vehetik a Szövetség által biztosított szolgáltatásokat és kedvezményeket. h) Javaslatot tehet a Szövetséget érintő bármely kérdésben. i) Felvilágosítást kérhet a Szövetség, bármely tevékenységéről, amelyre annak szervei / tisztségviselői / érdemben válaszolni kötelesek. k) Részesülhet a hazai és nemzetközi kapcsolatokból, származó előnyökből, amennyiben tevékenysége az alapszabályban foglaltaknak megfelel. l) Részt vehet a Szövetség által biztosított továbbképzésekben. m) Jogosult a Szövetség valamely szervének törvénysértő határozatát -a tudomásra jutástól számított 30 napon belül - a bíróság előtt megtámadni. IV.3.2 Az alapító és rendes tag kötelezettségei: a) Az alapszabály betartása. b) A közgyűlésen való, szavazati jogú részvétel. c) Rendszeres és megbízható tevékeny részvétel, mellyel elősegíti a Szövetség munkáját. d) A Szövetség tagságához méltó szakmai és erkölcsi magatartás és tevékenység folytatása. e) A közgyűlés által meghatározott tagdíj befizetése, a Szövetség vagyonának megóvása. IV.3.3 Pártoló és tiszteletbeli tag jogai: a) Részt vehet a Szövetség közgyűlésén szavazati jog nélkül, tanácskozási joggal. b) Javaslatokat, észrevételeket tehet a Szövetség működésével kapcsolatban. c) Részesülhet a Szövetség szolgáltatásaiban, kedvezményeiben. d) Jogosult a Szövetség valamely szervének törvénysértő határozatát a tudomásra jutástól számított 30 napon belül a bíróság előtt megtámadni. e) Az egyesület szervei által hozott jog- vagy alapszabálysértő határozat megsemmisítése iránt bármely tag - a határozat tudomására jutásáról számított harminc napos jogvesztő határidőben - pert indíthat. A perindítás a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben - a tag kérelmére - a határozat végrehajtását felfűggesztheti. A per a törvényszék hatáskörébe tartozik. IV.3.4. Pártoló és tiszteletbeli tagkötelezettségei: a) Az alapszabály betartása. b) A Szövetség célkitűzéseinek anyagi és erkölcsi támogatása, a vállalt hozzájárulás időarányos befizetése. V.1 A Szövetség szervei az alábbiakban: a) Közgyűlés b) Elnökség (Elnök, Alelnök, Titkár) V. A SZÖVETSÉG SZERVEI FELADATA ÉS MŰKÖDÉSI RENDJÜK V.2 A Szövetség feladatainak megoldásában az elnökség által megbízott önkéntesek, alkalmazottak, tiszteletdíjasok és eseti megbízottak vehetnek részt.5 5 Az elnökség a tisztségviselők, megbízottak részére megbízási díjat, az alkalmazottaknak munkadíjat állapíthat meg. A Szövetség vezető tisztségviselői vagy általuk megbízott személy a Szövetség érdekében hivatalos ügyben járnak el, igazolt utazási, szállás- és étkezési költségeik megtérítésére jogosultak. ( beleértve a parkolási költség is) V.3. Közgyűlés A Közgyűlés a Szövetség legfőbb szerve, a Szövetség tagjainak összessége. V.3.1 A Közgyűlés feladatait az alábbiak szerint látja el:: a) A civil szervezeteket (tagokat), az általuk delegált egy-egy személy képviseli. b) A Közgyűlést szükség szerint, de legalább évente egyszer össze kell hívni. A Közgyűlést össze kell hívni akkor is, ha a bíróság elrendeli, illetőleg a tagok egyharmada írásban, az ok és a cél megjelölésével igényli. c) A Közgyűlésre minden tagot a napirend közlésével kell meghívni. d) A Közgyűlést az Elnök akadályoztatása esetén az Alelnök hívja össze. A Közgyűlésre minden tagot a napirend közlésével, aláírásával igazolható módon kell meghívni úgy, hogy a meghívók elküldése és a Közgyűlés napja között legalább 15 napnak kell eltelnie. e) A Közgyűlés akkor határozatképes, ha azon a rendes tagok több mint a fele megjelent. Határozatképtelenség miatt azonos napirenddel megismételt közgyűlés a megjelentek számától függetlenül határozatképes, a közgyűlés eredeti időpontjához képest a megismételt közgyűlés legalább fél óra eltelte után kezdhető meg. A megismételt közgyűlés időpontját a meghívóban pontosan közölni kell. f) A Közgyűlés határozatait,- beleértve a tisztségviselők megválasztását is - nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén új szavazást kell tartani. Ha az ismételt szavazás is szavazategyenlőséget eredményez, úgy a Közgyűlés az indítványról sorshúzással dönt. Titkos szavazást kell elrendelni abban az esetben, ha a jelenlévők szavazásra jogosultak legalább 1/3-a ezt kéri. Kétharmados többség szükséges azonban a Szövetség egyesülésének, feloszlásának kimondásához, valamint az alapszabály elfogadásához és módosításához g) A közgyűlésről jegyzőkönyv készül, melyet a levezető elnök, a jegyzőkönyvvezető és két jegyzőkönyvhitelesítő ír alá. A közgyűlést levezető elnök köteles a közgyűlés által hozott határozatokat haladéktalanul bejegyezni a határozatok könyvébe, oly módon, hogy azt közgyűlésenként és elnökségi ülésenként elkülönítve, ülésenként egytől kezdődő sorszámozással az ülés dátumával is külön nyilvántartja. A bejegyzést a jegyzőkönyv-hitelesítő tagok egyike hitelesíti. A jegyzőkönyvnek tartalmaznia kell az ülések időpontját, és helyét, a meghozott döntések (határozatok) szó szerinti szövegét, a döntés hatályára és végrehajtására vonatkozó rendelkezéseket, a döntést támogatók és az azt ellenzők számarányát valamint név szerinti szavazás esetén a nevét. A döntéseket, határozatokat 15 napon belül, írásban is közölni kell azokkal, akiket az érint. h) A Közgyűlés ülései nyilvánosak, azokon bárki részt vehet. A tagokon kívül azonban szavazati jog senkit nem illet meg. V.3.2 A Közgyűlés hatásköre: a) Alapszabály megalkotása, elfogadása és módosítása. b) A Szövetség megalakulásának, feloszlásának, valamint más társadalmi szervezettel való egyesülésének kimondása. c) A Szövetség Elnökségének (Elnök, Alelnök, Titkár ) 5 azaz öt évre szóló megválasztása, illetőleg a megválasztott tisztségekből való visszahívás és felmentés. d) Az Elnökség által előterjesztett, éves tevékenységéről, gazdálkodásáról szóló, a számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadása. e) A közhasznúsági jelentés elfogadása. f) Kitüntetések alapítása és adományozása. g) Az Elnökség által készített éves költségvetés, éves programterv elfogadása. h) A tagdíjfizetés mértékének megállapítása.6 6 i) Az Elnökség javaslatára a tiszteletbeli elnök, illetve tag megválasztása. j) Kizárólagos döntési jog a keletkezett gazdasági nyereség felhasználásáról, különös figyelemmel arra, hogy a Szövetség tevékenységéből eredő nyereség nem osztható fel, az csak a jelen alapszabályban rögzített tevékenységekre fordítható. V.4 Elnökség Az Elnökség a Szövetséget képviseleti, végrehajtó és irányító szerve. V.4.1 Az Elnökség a feladatait az alábbiak szerint látja el: a) Tagjai: a Szövetség elnöke, alelnöke, titkár. Akiket a Közgyűlés választ meg 5 azaz öt évre és a Közgyűlés hívhat vissza. b). Az Elnökség szükség szerint, de legalább negyedévenként tart ülést. Határozatképes az Elnökség, ha tagjainak több mint fele megjelent. Határozatképtelenség esetén újabb ülést kell összehívni a határozatképtelen ülés összehívásával, azonos feltételekkel. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a szavazást meg kell ismételni, ismételt szavazategyenlőség esetén az Elnökség sorshúzással dönt. c) Elnökségi üléseket az Elnök akadályoztatása esetén az Alelnök vezeti. d) Az Elnökség ülései nyilvánosak, azokon bárki részt vehet, illetve bármely döntésben érdekelt szervezet az ülésre külön is meg kell hívni. Szavazati joga csak az Elnökség tagjainak van. Az Elnökségi ülésekről jegyzőkönyvet kell készíteni, az írásbeli előterjesztéseket a jegyzőkönyvhöz kell csatolni. e) Az Elnökség által hozott határozatokat az Elnök, akadályoztatása esetén az Alelnök írja alá. A határozatokat az érintetteknek meg kell küldeni, a határozathozatalt követő 15 napon belül. f). Az Elnökség éves ügyrend alapján tevékenykedik. g) Dönt a Szövetségbe való felvételről, a tagsági viszony megszűnéséről, kizárásáról. h) Az Elnökség üléseit az Elnök akadályoztatása esetén az Alelnök a napirendet is tartalmazó írásbeli meghívóval, akár ben is összehívhatja, úgy hogy a meghívót az Elnökségi tagok legalább a tervezett ülést megelőző nyolc nappal kézhez vegyék. Sürgős esetben az Elnökségi ülés három napon belül is összehívható, pl. telefonon és ban is.. Ebben az esetben is közölni kell azonban az Elnökségi tagokkal az ülés napirendjét.. Az Elnökség minden tagját a napirend közlésével, aláírásával igazolható módon kell meghívni. V.4.2 Az Elnökség feladat és hatásköre: a) A két közgyűlés közötti időben az Elnökség dönt minden olyan kérdésben, amely nem tartozik kizárólag a Közgyűlés hatáskörébe. Döntéseiről, intézkedéseiről a következő Közgyűlésen köteles beszámolni. b) A Szövetség képviseletét az Elnök, akadályoztatása esetén az Alelnök jogosult ellátni. c) A Szövetség tevékenységének szervezése, irányítása. d) A tagok közötti koordináció és kooperáció elősegítése. e) A Szövetség éves költségvetésének, programjának kidolgozása, valamint az éves gazdálkodásról és a szakmai tevékenységről szóló beszámoló elkészítése és annak közgyűlés elé terjesztése. f) Az elnökség ügyrendjét maga határozza meg. g) A Szövetség működéséhez szükséges feltételek megteremtésének elősegítése. h) Határozathozatal a Közgyűlés, illetve a rendkívüli közgyűlés időpontjáról, illetve napirendjéről. i) Döntés a közgyűlés által, hatáskörbe utalt pénzeszközök felhasználásáról. j) Köteles minden lényeges döntését jegyzőkönyvben vezetni, a jegyzőkönyvet az Elnök és a jelenlévő vezetőségi tagok egyike jegyzi ellen. k) Jogosult, akár a tagok közül, akár kívülálló személyt a pénztárosi teendők ellátásával megbízni. A pénztáros részére díjazást megállapítani. l) A Közgyűlés és az Elnökség által hozott határozatokat köteles az Elnökség akként nyilvántartani, hogy a nyilvántartásból megállapítható legyen a döntés időpontja, és hatálya, a döntés tartalma, valamint a döntést támogatók és ellenzők számaránya. m) Az Elnökség gondoskodik a Közgyűlési jegyzőkönyvek iktatásáról és a Szövetség irattárában való elhelyezéséről. V.5 A Szövetség Titkárának hatásköre:7 7 V5,.1 V.6. Végzi az elnökség szerint hatáskörébe tartozó tevékenységet, segíti az elnök, az alelnök adminisztratív és gazdasági tevékenységgel összefüggő feladatait. A Titkár feladata: a) A Szövetség operatív teendőinek ellátása, ügyeinek vitele, irattárózás. b) A Szövetség szakmai munkájának szervezése. c) Előkészíti az elnökség beszámolóit, a közhasznúsági jelentést, végzi a Szövetség adminisztrációs tevékenységét, felügyeli és gondozza a Szövetség sajtókapcsolatait, segíti a rendszeres kapcsolattartást a Szövetség tagszervezeteivel. d) Határozatok könyvének (tárának) kezelése VI. A SZÖVETSÉG ELNÖKÉNEK HATÁSKÖRE ÉS FELADATAI VI.1 A Szövetség Elnöke: VI.1.1 Egy személyben képviseli a Szövetséget, gondoskodik az elnökség hatásköre érvényesüléséről. Az elnök a Szövetség egész tevékenységének irányítója, koncepciójának megvalósítója. VI.1.2. Az elnök hatásköre: VI.1.2. Vezeti az elnökség és a közgyűlés üléseit, gyakorolja a munkáltatói jogokat, irányítja a Szövetség gaz - dálkodását, vagyoni és pénzügyeit, szervezi és irányítja az ügyviteli munkát, részt vesz a gazdálkodási és a pénzügyek szervezésében, kezelésében, közvetlenül felügyeli a gazdasági vállalkozási tevékenységét. VI Az Alelnök és a Titkár tevékenységével kapcsolatos ügyek koordinálása. VI Az elnök feladatai: VI Valamennyi az alapszabályban, felsorolt feladat megvalósításának irányítása és felügyelete, kiemelt figyelmet fordít a közgyűlés döntéseinek végrehajtására. Gondoskodik arról, hogy az Elnökség évente legalább négy alkalommal ülésezzen, illetve rendkívüli esetben többször is. VI Kapcsolatot tart állami és más társadalmi szervezetekkel és Szövetségekkel. VI.1:3.3.Az Elnök köteles a Közgyűlés és az Elnökség által hozott olyan határozatokat, amely bármely tagra vonatkozó jogokat és kötelezettségeket állapít meg, illetve harmadik személyt (beleértve a hatóságokat is) érinthet, a döntés meghozataláról számított 15 napon belül, írásban, az érintettnek is megküldeni. VI :Döntéseiről és tárgyalásairól beszámol az Elnökség soron következő ülésén. VI Az Elnökség által hozott döntések nyilvántartását naprakészen vezetni, mely nyilvántartásból megállapítható a döntés tartalma, időpontja és hatálya, a döntést hozó és ellenzők számaránya. VI Akadályoztatása esetén az Alelnök helyettesíti, kivéve azokat az ügyeket, melyeket magának tartott fenn. VI.2 A Szövetség Alelnökének feladatai: Segíti az elnök munkáját, ellátja az Elnökség által ráruházott feladatokat. Az elnök akadályoztatása esetén,illetve megbízásából eljár az elnök hatáskörében. VI.3. Összeférhetetlenség:8 8 VI.3.1. A Szövetség tisztségviselői egymással nem állhatnak közeli hozzátartozói viszonyban. ( Ptk 685. paragrafus b. pont ) VI.3.2 A Szövetség szerveinek határozat hozatalában nem vehet részt az a személy, aki vagy akinek a közeli hozzátartozója ( Ptk 685.paragrafus.b pont ), élettársa ( továbbiakban együtt: hozzátartozó ) a határozat alapján. a) A kötelezettség és felelősség alól mentesül vagy b) b) Bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt., Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás. VI.3.3 Nem lehet tisztségviselő a közhasznú szervezet megszűntét követő 2 évig az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be- annak megszűntét megelőző 2 évben legalább egy évig vezető tisztséget, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki. VI.3.4 A vezető tisztségviselő, illetőleg annak jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról, hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt. VII BESZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG, KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS, NYILVÁNOSSÁG VII.1 VII.2 A Szövetség elnöke a tárgyévet követő év május 31.napjáig éves beszámolót köteles készíteni a Szövetség működéséről, gazdálkodásáról, amelyet a Közgyűlés hagy jóvá. Az éves beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg a Szövetségnek közhasznúsági jelentést kell készítenie, amelynek elfogadása a Közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik. A közhasznúsági jelentésnek tartalmaznia kell: a) A számviteli beszámolót, b) A költségvetési támogatások felhasználását, c) A vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, d) A célszerinti juttatások kimutatását, e) A központi költségvetési szervtől, az elkülönített állami pénzalaptól, a helyi önkormányzattól, a kisebbségi települési önkormányzattól, a települési önkormányzatok társulásától, az egészségbiztosítási szervektől, illetőleg mindezek szervezettől kapott támogatás mértékét, f) A Szövetség vezető tisztségviselőinek nyújtott juttatások értékét, illetve összegét, g) A közhasznú tevékenységről szóló rövid tartalmi beszámolót. VII.3 VII.4 VII.5 Az éves közhasznúsági jelentésbe, valamint a Szövetség működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba bárki betekinthet, illetőleg abból saját költségére másolatot készíthet. A betekintési jogot a Szövetség elnöke köteles biztosítani oly módon, hogy a Szövetségi iratok el ne vesszenek, azokba kár, sérülés ne keletkezhessen. A betekintési jog gyakorlása során az évi LXIII. Törvénybe foglalt rendelkezések betartása és betartatása kötelező. A Szövetség működésével kapcsolatos valamennyi iratot a Szövetség levelezési címén kell tárolni. Az Elnökség jelen alapszabályban meghatározott célok megvalósítása érdekében a tagok részére nyújtandó szolgáltatásokról, illetve juttatások odaítéléstől írásban benyújtott kérelem alapján dönthet, illetőleg az egyes juttatások odaítélésénél pályázati eljárás alkalmazhat. Az Elnökség köteles a szolgáltatások köréről és az elnyerhető juttatásokról, valamint az ezekre benyújtható kérelmek elbírálásánál feltételeiről, illetőleg az azokra benyújtható pályázati feltételekről és a pályázati eljárás rendjéről (pl. benyújtási határidő) valamennyi lényeges adatot Uszód község hivatalos honlapján nyilvánosságra hozni és a kérelmek és pályázatok tárgyában hozott döntést szintén itt közzétenni. A Elnökség a Szövetség céljai szerinti szolgáltatások és juttatások odaítéléséről az9 9 érintetteket írásban köteles értesíteni, az erről szóló határozatot 15 napon belül meg kell küldeni az érintettek részére. A Szövetség által nyújtott szolgáltatásokról és támogatásokról a kedvezményezettek egyidejű megnevezésével évente egyszer az Uszód község hivatalos honlapján összefoglaló jelentés formájában a nyilvánosságot is tájékoztatni kell. VII.6 Az Elnökség a Szövetség működésével kapcsolatos legfontosabb adatokat, beleértve a támogatásokról szóló határozatokat, tovább a közhasznúsági jelentést, valamint az éves beszámolót, annak elfogadásától számított 30 napon belül köteles a Uszód község hivatalos honlapján nyilvánosságra hozni. VIII.1.A Szövetség bevételei: VIII. A SZÖVETSÉG ANYAGI FORRÁSAI ÉS GAZDÁLKODÁSA. a) Tagsági díj mértékét az Elnökség javaslatára a közgyűlés határozza meg b) Jogi és természetes személyek támogatásai, felajánlásai, hozzájárulásai. c) Pályázatok, alapítványok támogatásából származó bevétel. A célok elérése érdekében kifejtett gazdálkodási tevékenységből, szolgáltatásokból, rendezvényekből származó saját bevétel. VIII.2 VIII.3 VIII.4 A Szövetség éves költségvetés alapján gazdálkodik, az arra vonatkozó jogszabályok kötelező betartásával. A Szövetség tartozásáért saját vagyonával felel. A tagok csak az éves tagdíjat kötelesek megfizetni, a Szövetség tartozásáért saját vagyonukkal nem felelnek. A Szövetség csak közhasznú céljának megvalósításának érdekében nyerség és vagyon szerzési cél nélküli gazdálkodó tevékenységet folytathat.. Az ebből származó bevétel kizárólag közhasznú célok, megvalósítására fordíthatja. A vállalkozási tevékenység a közhasznú célok megvalósítását illetőleg a Szövetség vagyonát nem veszélyeztetheti.. VIII. 5 A Szövetség a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel. Azt a jelen alapszabályban meghatározott cél szerinti tevékenységére köteles fordítani. VIII.6 A Szövetség működésével kapcsolatos könyvelést az Elnökség által megbízott személy látja el. VIII.7 A Szövetség éves bevétele nem éri el az ,-Ft, azaz Ötmillió forintot. A Szövetség tagjai tudomással bírnak arról, hogy amennyiben a Szövetség éves bevétele az ,-Ft, azaz Ötmillió forintot eléri, úgy a Szövetség tagsága kötelessé válik felügyelő szervet felállítani. IX. A SZÖVETSÉG ÜGYRENDJE IX.1 A Szövetség működését az Elnökség, a tisztségviselők feladatait és működését érintő, az alapszabályban részletesen nem szabályozott kérdéseket ügyrendben kell meghatározni. X.. X.1 A Szövetség megszűnik: A SZÖVETSÉG MEGSZŰNÉSE a) a Szövetség közgyűlésének döntése alapján átalakul,10 10 b) a Szövetség közgyűlése feloszlásáról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszűnteti vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és szövetséget a nyilvántartásból törlik. X.2. X.3. A X.1. b) e) pontjaiban foglalt esetekben az egyesület jogutód nélkül szűnik meg. A X.1 bekezdés b) pontjában foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c) d) pontjában foglalt esetekben pedig kényszer-végelszámolást kell lefolytatni. A legfőbb szerv nem dönthet az egyesület feloszlásáról, ha az egyesülettel szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. XI.. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK XI.1 Azokban a kérdésekben, amelyekről az alapszabály nem rendelkezik, a Polgári Törvénykönyv, az egyesülési jogról szóló Évi. II. törvény, az Évi CLVI. Törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. 9.1 A jelen alapszabályt a rendkívüli közgyűlése 2012 január 7. napján elfogadta. Kalocsa, 2012 január 07 Csupor Péter Kalocsa és Térségének Civil Szervezeteinek Szövetségének Elnöke Hasonló dokumentumok
Pécsbányai Kulturális Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések, tevékenység I/1. Az Egyesület neve: Pécsbányai Kulturális Egyesület Az Egyesület rövidített neve: PBK Egyesület I/2. Az Egyesület Részletesebben Általános rendelkezések
Az Ócsa Városi Sportegyesület alakuló közgyűlésén a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV törvény (Ptk.), az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, továbbá a közhasznú szervezetekről szóló Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Egyesület 4400 Nyíregyháza, Kiss Ernő u. 17. ALAPSZABÁLY 2 ALAPSZABÁLY 1. Név: Munkabiztonsági, Foglalkozás-egészségügyi, Tűz- és Környezetvédelmi Részletesebben ALAPSZABÁLY. Egységes szerkezetbe foglalása. Az Egyesület címere:
A Csepeli Kertbarát Kör Egyesület Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1.) Az egyesület neve: Csepeli Kertbarát Kör Egyesület (továbbiakban egyesület) 2.) Rövidített neve: CSKK 3.) Az egyesület székhelye: Részletesebben MÓDOSÍTOTT ALAPÍTÓ OKIRAT Alapítvány a dányi Iskolásokért létesítéséről. A Széchenyi István Általános Iskola dányi iskolásokért alapítványt hoz létre.
A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 1. Az Egyesület neve: Etyeki Futók Egyesülete Az Egyesület jogi személy. 2. Az Egyesület székhelye: 2091 Etyek, Magyar utca 50. 3. Az Egyesület célja: Az Etyeken Részletesebben ALAPSZABÁLY EGYSÉGES SZERKEZETBEN. (A 2010. nov. 19-én kelt változások dőlt betűvel szedve.) ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
ALAPSZABÁLY EGYSÉGES SZERKEZETBEN (A 2010. nov. 19-én kelt változások dőlt betűvel szedve.) ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Kodolányi János Kulturális és Környezetvédő Közhasznú Egyesület Részletesebben Alapszabály I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. 1. Az Egyesület neve: VAGYUNK Otthontalan Művészek Önsegítő Egyesülete (a továbbiakban: Egyesület)
1 A MAGYAR BÉKESZÖVETSÉG egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLYA (tervezet) I. Fejezet 1. Név: Magyar Békeszövetség (MBSZ) 2. Székhely: Budapest 3. Cím: 1016 Budapest, Dezső u. 3. 4. Bélyegző: kör alakú, Részletesebben Veteránjármű Egyesület Pécs Alapszabálya
Veteránjármű Egyesület Pécs Alapszabálya A Veteránjármű Egyesület Pécs 2007. június 19.napján tartott közgyűlésén módosított alapszabályát a következőkben állapítja meg: ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK Az Egyesület Részletesebben Egyesület Alapszabálya
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete Alapszabály
1 Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete Alapszabály A Veszprém Megyei Nevelőszülők Közhasznú Egyesülete alakuló közgyűlésén alapszabályát a következőkben állapította meg: I. Általános rendelkezések Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
A L A P Í T Ó O K I R A T /a 2010. április 10.illetve május 27. napján elfogadott módosításokkal egységes szerkezetben/ A Nyomdaipari Dolgozók Szakszervezete /NYDSZ/ /1068 Budapest, Benczúr utca 37./, Részletesebben ISZKASZENTGYÖRGYI TERMÉSZET- ÉS KÖRNYEZETVÉDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY. I. Általános rendelkezések. II. Az egyesület célja, tevékenységei
ISZKASZENTGYÖRGYI TERMÉSZET- ÉS KÖRNYEZETVÉDŐ EGYESÜLET ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Iszkaszentgyörgyi Természet- és Környezetvédő Egyesület Az egyesület rövidített elnevezése: Részletesebben Rubato Művészeti Egyesület Alapszabálya
EMLA ALAPÍTVÁNY a Környezeti Oktatás Támogatására 1076 Budapest, Garay u. 29-31. I/1. Alapító Okirat EGYSÉGES SZERKEZETBE FOGLALT ALAPÍTÓ OKIRAT LEGUTÓBBI MÓDOSÍTÁS IDŐPONTJA: 2012. MÁJUS 7. Alapító Okirat Részletesebben TAGOZATI ALAPSZABÁLY. ÉVOSZ Mérnöki Vállalkozások Tagozata
TAGOZATI ALAPSZABÁLY A Mérnöki Vállalkozások Tagozata, mint az Építési Vállalkozók Országos Szakszövetsége (ÉVOSZ) társadalmi szervezet keretében megalakuló Tagozatot, az Alapítók az Alkotmány, a Polgári Részletesebben A KAPOSVÁR KINIZSI LAKÓTELEPI BÚZAVIRÁG SPORT CLUB A L A P S Z A B Á L Y A 1. A SPORTEGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÁSÁNAK ÉVE
A KAPOSVÁR KINIZSI LAKÓTELEPI BÚZAVIRÁG SPORT CLUB A L A P S Z A B Á L Y A 1. 1. A SPORTEGYESÜLET NEVE, SZÉKHELYE, ALAPÍTÁSÁNAK ÉVE BÚZAVIRÁG SC. KAPOSVÁR TISZA UTCA 1. 1981. 2. A SPORTEGYESÜLET MŰKÖDÉSI Részletesebben BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA
BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Egyesület ALAPSZABÁLYA egységes szerkezetben Elfogadva a 2010. január 15-i Közgyűlésen. 1/10. oldal A BOTAFOGO Szabadidő-, Sport és Kulturális Szolgáltató Részletesebben BFTE - Megismételt rendkívüli taggyűlés 2014. Jegyzőkönyv. Nyílt szavazás. Tartózkodás és nem szavazat nélkül egyhangúlag elfogadva.
A SZENTENDREI REFORMÁTUS GIMNÁZIUMÉRT ÉS KOLLÉGIUMÉRT EGYESÜLET Alapszabálya A Szentendrei Református Gimnáziumért és Kollégiumért Egyesület közgyűlése az Egyesület székhelyének megváltozására tekintettel Részletesebben I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI II. AZ EGYESÜLET CÉLJA III. AZ EGYESÜLET TAGSÁGA
ALAPSZABÁLY I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI 1. Megnevezése: Veszprémi Utánpótlás Kosárlabda Egyesület Székhelye: 8200 Veszprém, Füredi utca 12. 2. Működési területe: működése kiterjed az ország egész területére. Részletesebben I. A KURATÓRIUM TAGJAINAK ADATAI II. AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI. 2./ Az alapítvány székhely: 4400 Nyíregyháza Fazekas János tér 23 3/29.
Egységes szerkezetbe foglalt ALAPÍTÓ OKIRAT 2012. október 11. 1 Alulírott alapító a Ptk. 74/A-G -ai alapján a következők szerint rögzíti egységes szerkezetben 2012. október 11. a Sárospataki Theologiai Részletesebben Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés -
Szervezeti és működési kérdések - civil szervezetek, közhasznúság és változásbejegyzés - NOSZA Egyesület 2014. február 28. Új jogszabályi környezet 2011. évi CLXXV. törvény az egyesülési jogról, a közhasznú Részletesebben MAGYAR NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK EGYESÜLETE. Hungarian Educational Research Association HERA ALAPSZABÁLY
ALAPÍTÓ OKIRAT (2014. május 9-i módosított változat, módosítások kiemelt formátumban) Alulírott, Borka Gyula (8000 Székesfehérvár, Gyár u. 4.) számítva természetes és jogi személyek csatlakozására Székesfehérvár Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
Felsőtárkányi Sziklaforrás Közhasznú Egyesület Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglaltan 2013. március 28. napján történt módosításokkal. Alapítva: 2007. december 07. 2 ALAPSZABÁLY A FELSŐTÁRKÁNYI SZIKLAFORRÁS Részletesebben BELSŐ MOSOLY KÖZHASZNÚ EGYESÜLET A TERMÉSZETES ÉLETMÓDÉRT
A BELSŐ MOSOLY KÖZHASZNÚ EGYESÜLET A TERMÉSZETES ÉLETMÓDÉRT Alapszabálya 1122 Budapest, Maros u. 31. Egységes szerkezetben az Egyesület Közgyűlése által elfogadott módosításokkal. 2013. január 12. 2 ALAPSZABÁLY Részletesebben A SZEMÜNK FÉNYE SZÜLŐI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A SZEMÜNK FÉNYE SZÜLŐI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA 1 / 10 I. Általános rendelkezések 1. A szervezet teljes neve: Szemünk Fénye Szülői Egyesület - rövidített neve: Szemfény Egyesület (a továbbiakban: Egyesület) Részletesebben Napraforgó Falusi Vendéglátók Alsó-Tiszavidéki Közhasznú Egyesülete Alapszabálya
Napraforgó Falusi Vendéglátók Alsó-Tiszavidéki Közhasznú Egyesülete Alapszabálya A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. (Ptk.), az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, valamint a közhasznú Részletesebben Katonai Lovas Szakosztály alapítása
Katonai Lovas Szakosztály alapítása 2 Bevezető Katonai Lovas Szakosztály alapítása ALAPÍTÓ OKIRAT KATONAI LOVAS SZAKOSZTÁLY Jelenlévő magánszemélyek kijelentik, hogy a Honvéd Zrínyi Sportegyesület (a továbbiakban: Részletesebben VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE
VÁNDOR SÁNDOR ÉS RÉVÉSZ LÁSZLÓ EMLÉKE ALAPÍTVÁNY KURATÓRIUMÁNAK ÜGYRENDJE 2009. I. Általános rendelkezések A kuratórium az alapítvány vagyonának kezelője, általános ügydöntő, ügyvivő szerve. Kezeli az Részletesebben A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A JEET KUNE DO / KALI NAGYKANIZSA SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Jóváhagyta: 1 ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések 1. A sportegyesület neve: Jeet Kune Do / Kali Nagykanizsa Sportegyesület 2. Székhelye: Részletesebben A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei LOVASSPORT SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLY Nyíregyháza, 2013. 02. 06. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Lovassport Szövetség (továbbiakban: Szövetség) - a Részletesebben Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetsége ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva. I. Általános rendelkezések
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA. Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott.
ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB KÖZGYŰLÉS Részletesebben Alapító Okirat Módosítása
Alapító Okirat Módosítása A Közalapítvány Alapító Okiratának egységes szerkezetbe hozott szövege az alábbi: (A dőlt betűs rész a módosításokat jelöli) Balatonszőlősi Faluházért Közalapítvány Alapító Okirata Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
CSEPELI SZALON KULTURÁLIS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET Alulírott Alapítók közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság 1959. évi IV. törvény ide vonatkozó rendelkezései Részletesebben Hegyhát ifjúságáért Egyesület. Alapszabálya. 2012. szeptember 12.
Hegyhát ifjúságáért Egyesület Alapszabálya ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések: 1. A szervezet neve: Hegyhát Ifjúságáért Egyesület /a továbbiakban Egyesület/ Rövid neve: HI Egyesület Székhelye: 7370 Részletesebben Euroatlanti Fiatalok Külpolitikai Egyesülete
Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány Szervezeti és Működési Szabályzat Jelen szabályzat az 2014.05.29-től érvényes I. rész Szervezet neve: Wartha Vince Kerámiaművészeti Alapítvány Székhelye: 1061 Budapest, Részletesebben FÜGGETLEN VÁROSI SZÖVETSÉG - MAGYAR EGYESÜLET -
EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY FÜGGETLEN VÁROSI SZÖVETSÉG - MAGYAR EGYESÜLET - S Z E G E D Szent-Györgyi Albert u. 2. Egységes szerkezetbe foglalva: 2006. július 6. ALAPSZABÁLY A Független Városi Szövetség Magyar Részletesebben Alapszabály. (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege)
Alapszabály (Módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt szövege) (A módosítások dőlt betűvel szedve.) I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: Edelényi Hegyek Közössége 1 2./ Az Egyesület Részletesebben Csabaszabadiért Polgárőr Egyesület egységes szerkezetbe foglalt alapszabálya
Csabaszabadiért Polgárőr Egyesület egységes szerkezetbe foglalt alapszabálya módosítás: dőlt vastag szöveg I. Általános rész: Az egyesület neve: Csabaszabadiért Polgárőr Egyesület Az egyesület székhelye: Részletesebben TEREMTŐ TUDAT TECHNOLÓGIÁK EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET ALAPSZABÁLYA
TEREMTŐ TUDAT TECHNOLÓGIÁK EGYESÜLET KÖZHASZNÚ SZERVEZET ALAPSZABÁLYA 1./ Egyesület neve: Teremtő Tudat Technológiák Közhasznú Egyesület 1. Az Egyesület rövidített neve: Teremtő Tudat Egyesület 2./ Az Részletesebben Zempléni Fiatalok Határok Nélküli Együttműködéséért
1 PUSZTA NÉMET - MAGYAR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A kecskeméti Puszta Német Magyar Kulturális Egyesület tevékenységébe bekapcsolódó személyek - felismerve a közös Európa megteremtése érdekében Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A L A P S Z A B Á L Y amelyben a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete alakuló közgyűlésén megjelentek a Ptk. egyesületekre vonatkozó szabályai, valamint az 1989. évi II. tv. alapján egyesületet hoznak Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság