text:
ALAPSZABÁLYA Kelt: november PDF
ALAPSZABÁLYA Kelt: november 24.
Download "ALAPSZABÁLYA Kelt: 2012. november 24."
1 APAJ-ÜRBİPUSZTAI TERMÉSZETVÉDİ VADÁSZTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYA Kelt: november 24.
2 2 APAJ-ÜRBİPUSZTAI TERMÉSZETVÉDİ VADÁSZTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYA A Vadásztársaság tagjai az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek mőködésérıl és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény (Civil törvény), a Polgári Törvénykönyvrıl szóló év IV. tv. (Ptk.) ai, valamint a vad védelmérıl, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló évi LV. törvény (Vtv.) rendelkezései az Apaj-ürbıpusztai Természetvédı Vadásztársaság alapszabályát az alábbiak szerint foglalták változásaival egységes szerkezetbe. A Vadásztársaság célja, hogy az egyesületekre és a Vadásztársaságokra, a vadgazdálkodásra, a vadászatra, a fegyver- és lıszertartásra, -használatra vonatkozó szabályzatok megtartásával, az erdı- és mezıgazdaság érdekeivel összhangban, a környezet és természetvédelem elıírásai tiszteletben tartásával, a szakszerő és tervszerő vadgazdálkodással óvja a vadon élı állatokat, azok élıhelyét, jól mőködı egyesületi élettel tagjai részére kulturált vadászati lehetıséget biztosítson. I. Általános rendelkezések A Vadásztársaság jellege és jogi helyzete 1.) A Vadásztársaság neve: Apaj-ürbıpusztai Természetvédı Vadásztársaság A Vadásztársaság rövidített neve: Székhelye: Hatóköre: Apaji Vt Bugyi-Juhászföld területi 2.) A Vadásztársaság a tagjai által önkéntesen létrehozott önkormányzattal és nyilvántartott tagsággal rendelkezı egyesület, mely a jelen alapszabályban meghatározott célra alakult, és céljainak elérésére szervezi tagjai tevékenységét. A Vadásztársaság önálló jogi személy, jogi személyiségét a bírósági nyilvántartásba vétellel nyeri. 3.) A Vadásztársaság elsıdlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenységet nem folytat, e tevékenységét csak a céljai megvalósítása érdekében, kiegészítı jelleggel végezhet.
3 3 A Vadásztársaság fontosabb jogai és kötelezettségei 3.) A Vadásztársaság joga, hogy: a) a vadgazdálkodással, a vadászattal és az egyesületi élettel kapcsolatos bármely kérdésben a vadászati érdekképviseleti szervezethez (szövetséghez) kéréssel vagy panasszal forduljon, illetve javaslatot tegyen, b) a vadászati érdekképviseleti szervezethez tagfelvételi kérelmet elıterjesszen, felvétel esetén tagjai érdekében a szervezet tevékenységében annak alapszabálya szerint részt vegyen, c) a vadgazdálkodást, a tagság vadászati lehetıségeit elısegítı társulásnak, közös vállalkozásnak, alapnak tagja legyen, d) tagjaira a jogszabályokkal és a taggyőlés által elfogadott szabályzatokkal, határozatokkal összhangban kötelezettségeket állapítson meg. 4.) A Vadásztársaság köteles: a) a vadgazdálkodást és a vadászatot a mezı- és erdıgazdálkodás érdekeivel, valamint a környezet és természetvédelemmel összhangban gyakorolni, tagjai részére a vadászati lehetıséget biztosítani, b) a vad életmódja folytán keletkezı károk megelızése érdekében a szükséges intézkedéseket (a vad elriasztása, vadkárelhárító vadászatok tartása stb.) megtenni, c) elımozdítani, hogy tagjai a vadgazdálkodásról és vadászatról szóló jogszabályokban, a Vadásztársaság alapszabályában, valamint a szabályzatokban foglaltakat megtartsák, és tevékenységükkel segítsék a Vadásztársaság elıtt álló feladatok megvalósítását, d) a jogszabály által ellenırzési joggal felruházott szervek ellenırzéseit segíteni, e) a vadászat, vadgazdálkodás társadalmi elismertetését, a vadászati kultúra ápolását elısegíteni, f) tagjai egyesületi életre nevelését elımozdítani. A Vadásztársaság tevékenysége 5.) A Vadásztársaság az állam képviseletében eljáró vadászati hatóság által jóváhagyott tervekben (üzemterv és éves terv), valamint az éves terv részét képezı kilövési tervben foglaltakat köteles végrehajtani, e tevékenysége alapcél szerinti tevékenységnek minısül. A Vadásztársaság alapcél szerinti tevékenységének minısül tehát - egyéb sporttevékenység (TEÁOR ) - vadgazdálkodás, vadgazdálkodási szolgáltatás (TEÁOR ) - gabonaféle termesztése (pl. vadföldmővelés) (TEÁOR ) - egyéb nem évelı növény termesztése (pl. vadföldmővelés) (TEÁOR ) - állattenyésztési szolgáltatás (TEÁOR ) A Vadásztársaság nem folytat közvetlen politikai tevékenységet, nem állít sem országgyőlési, sem önkormányzati képviselıválasztáson jelöltet, pártoktól független és azoknak anyagi támogatást nem nyújt.
4 4 II. A tagsági jogviszony keletkezése, a tagok jogai és kötelezettségei, valamint a tagsági jogviszony megszőnése A Vadásztársaságba jelentkezık felvétele 6.) A Vadásztársaságba tagként jelentkezık felvételérıl az Intézı Bizottság elıterjesztése alapján a taggyőlés a kérelem benyújtása utáni 180 napos határidıt követı elsı taggyőlés teljes tagságának legalább 2/3-os többségi szavazatával (ideértve a megismételt taggyőlésen hozott határozatot is) köteles dönteni. A Vadásztársaság taglétszámának megállapítása 7.) A Vadásztársaság taglétszámát a jelentkezık és a lehetıségek összhangjában megteremtve a jogszabály elıírásainak, a vadászterület nagyságának és vadeltartó képességének, valamint a Vadásztársaság elıtt álló feladatoknak a figyelembevételével az Intézı Bizottság javaslatára a taggyőlés teljes tagságának 50 %-ot meghaladó többségi szavazatával (ideértve a megismételt taggyőlésen hozott határozatot is) állapítja meg. A Vadásztársaság tagjai 8.) A Vadásztársaság tagja lehet minden olyan magyar és külföldi állampolgár, aki a vadászat gyakorlására a vonatkozó jogszabályokban, az Alapszabályban, valamint a Házi Szabályzatban elıírt feltételeknek megfelel, írásban nyilatkozik belépési szándékáról, és arról, hogy az egyesület céljait és az alapszabálya és egyéb szabályzatai alapján a tagokat terhelı kötelezettségek teljesítését vállalja, valamint ezt követıen az Intézı Bizottság javaslatára a taggyőlés felvette tagjai sorába. 9.) A Vadásztársaságnak rendes és különleges jogállású tagjai lehetnek. A Vadásztársaság rendes tagjait a tagsági jogviszonyból eredıen a jogszabályban, az alapszabályban, a házi szabályzatban megállapított jogok illetik meg és kötelezettségek terhelik. A taggyőlés különleges jogállású tagjai a pártoló tagok és a tiszteletbeli tagok. A pártoló tag az egyesület tevékenységében csak vagyoni hozzájárulással vesz részt. Pártoló tag lehet az a természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkezı szervezet, aki/amely az egyesület tevékenységét idıszakosan vagy rendszeresen támogatni kívánja és az Intézı Bizottság pártoló taggá megválasztja. A tiszteletbeli tagot a taggyőlés választja meg e tagságra. Tiszteletbeli tag az a 70 éves kor fölötti, és legalább 20 éves tagsággal rendelkezı tag lehet, akit az egyesület az egyesületi célok elımozdítása érdekében végzett tevékenységéért tiszteletbeli taggá választ, és aki a tiszteletbeli tagságot elfogadja. Tiszteletbeli taggá választható az az egyesületi tag is, aki idıs koránál, vagy személyi körülményeinél fogva közremőködési, munkavégzési kötelezettségeit már kellıen teljesíteni nem, vagy csak nehezen tudná és arra érdemes, és ezen körülményeinél fogva a taggyőlés a tagdíjfizetési kötelezettség alól mentesíteni kívánja. A pártoló tagok az egyesület szerveibe nem választhatók, valamint az egyesület döntéshozatalában csak tanácskozási joggal vehetnek részt, kötelesek betartani az egyesület alapszabályát és végrehajtani a taggyőlés és az ügyintézı szervek határozatait. 10.) A Vadásztársaság rendes tagjai: a) részt vehetnek az egyesület tevékenységében és rendezvényein, b) jogosultak a Vadásztársaság vadászterületén a jogszabályok, az Alapszabály, a Házi Szabályzat, az egyéb szabályzatok és a taggyőlés határozatainak megtartásával vadászni, c) a taggyőlésen tanácskozási, javaslattételi és szavazati joggal rendelkeznek, d) kizáró ok hiányában bármely tisztségre megválaszthatók, külföldi állampolgár tag esetében azonban erre csak akkor kerülhet sor, ha az érintett személy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezı
5 5 személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik, e) a Vadásztársaság valamely szervének törvénysértı határozatát a tudomására jutástól számított harminc napon belül a másodfokon eljáró szerv, illetıleg a bíróság elıtt megtámadhatják, f) a Vadásztársaság irataiba betekinthetnek, g) a taggyőlés napirendjére javaslatot tehetnek, h) rendes tag, valamint tiszteletbeli és pártoló tag felvételét kezdeményezhetik, i) térítés ellenében ilyen térítésnek minısül a befizetett tagdíj és egyéb vagyoni hozzájárulás igényt tarthatnak a taggyőlés által megállapított vadászrészre (a juttatás elszámolásának rendje a Házi Szabályzatban kerül meghatározásra), j) a Vadásztársaság eszközeit a Házi Szabályzatban megállapított feltételekkel igénybe vehetik, illetıleg használhatják, k) a Vadásztársaságból a fennálló kötelezettségei, tartozásai teljesítése után az indok megjelölése nélkül kiléphetnek. Tagsági viszonyának szüneteltetését kérheti a teljes jogú tag legfeljebb kettıévi idıtartamra. A szüneteltetés ideje alatt az elsı évben tagdíjat nem fizet, a második évben 50 % tagdíjat kell fizetnie. A szüneteltetés teljes idıszaka alatt tagsági jogaival nem élhet. A szüneteltetés iránti kérelmet indokolással az Intézı Bizottságnak kell benyújtani, amely a következı ülésén dönt a kérelem elbírálásáról. A tagok kötelességei 11.) A Vadásztársaság tagjainak kötelessége a vadgazdálkodásra és vadászatra, a fegyver és lıszer tartására és használatára vonatkozó jogszabályokat, az Alapszabályt, a Házi Szabályzatot és az egyéb szabályzatokat, a taggyőlési és Intézı Bizottsági határozatokat, valamint a Vadásztársaság tisztségviselıinek törvényes hatáskörükben kiadott rendelkezéseit megtartani. A Vadásztársaság tagja köteles továbbá: a) a Vadásztársaság szervezeti életében, a közös vagyon védelmében és gyarapításában részt venni, b) a Házi Szabályzatban elıírt, valamint a taggyőlés és az Intézı Bizottság által meghatározott vadgazdálkodási feladatok megvalósításában, valamint a közös munkákban részt venni, vagy a munkáját a Házi Szabályzat szerint pénzben megváltani c) a taggyőlés által megállapított vagyoni hozzájárulást, egyszeri belépési díjat, valamint a tagdíjat az esedékességkor megfizetni, továbbá d) a tag nem veszélyeztetheti az egyesület céljainak a megvalósítását, e) mentesül a közösségi munka végzésének és a tagdíj megfizetésének a kötelezettsége alól a tiszteletbeli tag, továbbá a munkavégzés alól az a tag, aki a társaságnál 20 évi Intézı Bizottsági munkát, vagy gyakori szakértıi munkát végzett. f) a társaság személyi nyilvántartásában szereplı adatokban bekövetkezett változást az érintett tag köteles az Intézı Bizottság titkárának írásban haladéktalanul bejelenteni. A tagsági viszony megszőnése 12.) A tagsági viszony megszőnik: a) kizárással, b) törléssel, c) kilépéssel, d) a tag halálával, valamint
6 6 e) a Vadásztársaság jogutód nélküli megszőnésével. 13.) Kizárás csak fegyelmi határozattal, a Fegyelmi Szabályzatban meghatározott eljárás lefolytatását követıen rendelhetı el. 14.) Az Intézı Bizottság törli a nyilvántartásból azt a tagot, akit kizártak, továbbá azt, aki az elıírt vagyoni hozzájárulási, egyszeri belépési, tagdíjfizetési, vagy egyéb fizetési kötelezettségének önhibájából határidıre majd az írásbeli felszólítás kézhezvételétıl számított 15 napon belül nem tett eleget. A törlésrıl hozott határozatot 3 napon belül meg kell küldeni a törölt tagnak, egyúttal a határozatban fel kell hívni a figyelmét arra, hogy a határozat kézbesítésétıl számított 15 napos jogvesztı határidın belül a taggyőléshez fellebbezést nyújthat be, illetıleg a taggyőlés határozata ellen a kézbesítéstıl számított 30 napos jogvesztı határidın belül ha a döntést törvénysértınek tartja keresetet nyújthat be a bírósághoz. 15.) A tagnak a kilépési szándékát annak idıpontja meghatározásával írásban kell bejelentenie az intézı bizottság elnökénél. A tagsági viszony ez esetben a kilépésrıl szóló nyilatkozatnak az egyesület Intézı Bizottságának elnöke általi átvétele napján szőnik meg. A kilépés idıpontjáig a tag tagsági viszonya fennáll, az eddig az idıpontig fennálló kötelezettségeit teljesítenie, és azok teljesítését szükség esetén az Intézı Bizottság elnöke részére igazolnia kell. Törlés, vagy kilépés esetén az egyszeri belépési díj a Társaság vagyonát képezi. Fegyelmi eljárás 16.) A fegyelmi vétségeket, a fegyelmi büntetéseket, valamint általában a fegyelmi eljárás részletes szabályait a Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzata állapítja meg. III. A Vadásztársaság szervezete 17.) A taggyőlés A Vadásztársaság legfıbb szerve a tagok összességébıl álló taggyőlés. A Vadásztársaság szükség szerint, de évente legalább két alkalommal taggyőlést köteles tartani. Ezen kívül össze kell hívni a taggyőlést az Intézı Bizottság határozata alapján, az Ellenırzı Bizottság kezdeményezésére, továbbá a tagság egyharmadának kérésére az ok és cél megjelölésével, valamint ha a bíróság elrendeli. A taggyőlést a Vadásztársaság elnöke igazolható módon (faxon, en, postai úton stb.), írásbeli meghívóval, a hely és az idıpont feltüntetésével, valamint a napirend megjelölésével akként hívja össze, hogy a meghívott a meghívót a taggyőlés idıpontját legalább 8 nappal megelızıen megkapja. A taggyőlésrıl hangfelvétel készül, a taggyőlési határozatokról jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet az elnök, valamint a taggyőlés által megválasztott jegyzıkönyvvezetı és két hitelesítı ír alá. A taggyőlés akkor határozatképes, ha azon a szavazásra jogosultaknak több mint 50 %-a jelen van. A határozathozatalhoz a külön megjelölt esetek kivételével egyszerő szótöbbség szükséges. A taggyőlés határozatait az alapszabályban meghatározott kivételekkel nyílt szavazással hozza, a jelenlévı tagok 50%-ot meghaladó szavazati aránnyal titkos, írásbeli szavazást rendelhetnek el bármely kérdésben. Szavazategyenlıség esetén a szavazás érvénytelen. A taggyőlésen minden tagnak egy szavazata van. A társadalmi szervezet természetes személy tagja szavazati jogát személyesen, vagy közokiratba, illetve teljes bizonyító erejő magánokiratba foglalt meghatalmazottja útján is gyakorolhatja. Ha a szabályszerően összehívott taggyőlésen a tagok nem jelennek meg a határozatképességhez szükséges számban, minden tag részére újból, a megismételt ülés idıpontját legalább 8 nappal megelızıen megküldött írásbeli meghívóval 30 napon belüli idıpontra ugyanazzal a tárgysorozattal megismételt ülést kell összehívni.
7 7 A másodszor összehívott megismételt ülés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. A megismételt ülés meghívójában a tagokat tájékoztatni kell a távolmaradásuk fenti következményeirıl. A taggyőlésen a tisztségviselık választásánál a jelölıbizottság által elıterjesztett összesített jelöléseken túlmenıen a jelöltre bármelyik jelenlévı tag is tehet javaslatot. A szavazólapra az a jelölt kerül felvételre, aki nyílt szavazással elnyerte a jelenlévı szavazásra jogosultaknak több mint 15 %-a érvényes szavazatának a támogatását, és aki a jelölést akár személyesen, akár hiteles magánokiratba foglalt nyilatkozatban elfogadta. A megválasztott tisztségviselı az a jelölt lesz, aki a titkos szavazás során a taggyőlés szavazásra jogosult tagjai több mint 2/3-ának a szavazatát megkapta. Amennyiben egyik jelölt sem kapta meg az érvényes megválasztásához szükséges mennyiségő szavazatot, akkor ugyanazon a taggyőlésen erre a tisztségre (tisztségekre) újabb választást kell tartani, ahol a korábbi szavazáson a két legtöbb szavazatot kapott jelölt indulhat, és az egyszerő szavazattöbbség dönt közöttük. A Vadásztársaság taggyőlése a választott tisztségviselıket 5 éves idıtartamra választja meg. Az idıközi választások ugyanennek a periódusnak a végéig jelentenek tisztséget. A megválasztott tisztségviselı visszahívását a visszahívás okának megjelölésével a tagok legalább egyharmada írásban kezdeményezheti a taggyőlésnél. A taggyőlés a kezdeményezés benyújtásának idıpontjától számított 60 napon belül rendkívüli ülésen az Intézı Bizottság javaslata és az érintett tisztségviselı meghallgatása után titkos szavazással dönt a kezdeményezésrıl. A hozott határozatot mind a visszahívással érintett tisztségviselı, mind a kezdeményezık, illetve a taggyőlés bármely tagja a tudomására jutástól számított 30 napon belül törvénysértésre hivatkozva a törvényszék elıtt megtámadhatja. A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a törvényszék azonban indokolt esetben a végrehajtást felfüggesztheti. A taggyőlés hatásköre A taggyőlés a Vadásztársaságot érintı minden kérdésben dönthet. A taggyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: a) az alapszabály, a fegyelmi szabályzat és a házi szabályzat megállapítása és módosítása nyílt szavazással, 2/3-os többségi szavazattal, b) az Intézı Bizottság, az ellenırzı bizottság, a fegyelmi bizottság elnökének és tagjainak titkosan, írásbeli szavazással, 2/3-os többségi szavazattal 5 évre történı megválasztása, visszahívása, továbbá a választási idıszakban megüresedett tisztségeknek titkos, írásbeli szavazással való betöltése(a tisztségviselık visszahívásával egyidejőleg dönteni kell az új tisztségviselık megválasztásáról), c) a jelölıbizottság nyílt szavazással történı megválasztása (A jelölıbizottság elnökét és legalább két tagját, az újraválasztást megelızı taggyőlés választja meg. A jelölıbizottság elnökének és tagjainak a megválasztására a Vadásztársaság elnöke tesz javaslatot. Javaslattételre bármely tag is jogosult. A jelölıbizottság a javaslatát a Vadásztársaság tagjai véleményének ismeretében teszi meg.), d) a Vadásztársaság éves költségvetésének a megállapítása és döntése a költségvetési beszámoló elfogadása tekintetében, e) az Intézı Bizottság, az ellenırzı bizottság és a fegyelmi bizottság éves beszámolójának megtárgyalása elfogadása, f) a Vadásztársaság más egyesülettel való egyesülésének, szétválásának vagy feloszlásának a tagok 2/3-os többségi szavazatával történı a kimondása, g) a pártoló tag kivételével a tagfelvétel, a tag kizárás elleni fellebbezése esetén döntés a tag kizárásáról, továbbá a Fegyelmi Szabályzatban biztosított fegyelmi jog gyakorlása, h) az éves vadgazdálkodási terv, és ezen belül a kilövési terv megállapítása, i) a nettó 2 mft értéket meghaladó szerzıdések megkötésének, a közös vagyon felhasználásának, valamint a nagyobb (nettó 2 mft érték feletti) beruházásoknak a jóváhagyása, j) a tagdíj, az egyszeri belépési díj, valamint a tagok vagyoni hozzájárulásának mértékét és esedékességét, a kötelezı közösségi munka pénzbeli megváltásának, továbbá az ezekkel kapcsolatos kedvezményeknek a megállapítása, k) a Vadásztársaság tagjainak közösségi munkára kötelezése,
8 8 l) a Vadásztársasági tagok kiemelkedı munkájának jutalmazása, valamint a tisztségviselık jutalmának vagy tiszteletdíjának megállapítása, r) a vendéghívás lehetıségének és rendjének megállapítása a Vadásztársaság nevében és a tagokat illetıen, s) a vadászrész mértékének megállapítása, t) a döntés mindazokban az ügyekben, amelyeket a jogszabály vagy az Alapszabály a taggyőlés hatáskörébe utal. 18.) A Vadásztársaság ügyintézı és képviseleti szervei: Az Intézı Bizottság, az Ellenırzı Bizottság, valamint a Fegyelmi Bizottság. Az Intézı Bizottság Az Intézı Bizottság a Vadásztársaság két taggyőlése közötti általános hatáskörő ügydöntı és végrehajtó szerve. Az Intézı Bizottság a taggyőlésnek tartozik felelısséggel. Az Intézı Bizottság elnökbıl, a két elnökhelyettesbıl, titkárból, vadászmesterbıl, természetvédelmi felelısbıl, valamint gazdasági felelısbıl áll. A Vadásztársaság bankszámlája feletti rendelkezési jog a Vadásztársaság mindenkori elnökét, gazdasági felelısét, valamint az Intézı Bizottság pénzintézethez bejelentett két tagját együttesen illeti meg. Bankszámla mőveletet a négy bejelentett aláíró közül kettı együttes aláírásával lehet indítani. Az Intézı Bizottság tagjait a taggyőlés visszahívhatja, ha munkájukat nem megfelelıen látják el. Kötelezı a visszahívás, ha velük szemben összeférhetetlenségi ok áll fenn, vagy tisztségviseléstıl eltiltás fegyelmi büntetést szabtak ki. A tagsági viszony megszőnése esetén a megbízatás visszahívás nélkül is megszőnik. Az Intézı Bizottság tagjai a hatáskörükbe tartozó ügyekben utasításokat adhatnak. Az Intézı Bizottság feladatai: a) gondoskodik a vadgazdálkodással és a vadászattal összefüggı jogszabályok, szabályzatok, valamint a Vadásztársaság taggyőlése által hozott határozatok végrehajtásáról, ellátja a vadászmester szakmai felügyeletét, b) összehívja a taggyőlést, c) megtárgyalja és a taggyőlés elé terjeszti döntés céljából javaslatával a Vadásztársaságba jelentkezık felvételi kérelmét, dönt a pártoló tagok felvételérıl, d) döntésre elıkészíti a taggyőlés elé terjesztendı mindazon ügyeket, amelyekben a döntés a taggyőlés kizárólagos hatáskörébe tartozik, e) két taggyőlés közötti idıben irányítja a Vadásztársaság tevékenységét, f) a 14. pontban meghatározott esetekben törli a tagot, g) dönt és intézkedik minden olyan ügyben, amelyet a jogszabály, az Alapszabály, a Fegyelmi Szabályzat vagy a taggyőlés nem utal más szerv hatáskörébe, h) az IB a tagjai között saját hatáskörében, szükség szerint feladatokat csoportosíthat át, i) elkészíti, illetve aktualizálja a Vadásztársaság mőködéséhez szükséges szabályzatokat. Az Intézı Bizottság (IB) üléseit szükség szerint, de legalább évente négy alkalommal tartja. A hatáskörébe tartozó kérdésekben egyszerő szótöbbséggel, nyílt szavazással határoz. Szavazategyenlıség esetén az elnök szavazata dönt. Az IB ülésére a tárgyalt napirendi pontok függvényében tanácskozási joggal meghívható az Ellenırzı Bizottság és a Fegyelmi Bizottság elnöke, valamint a vadgazdálkodási kérdésekkel foglalkozó napirendi pontok tárgyalására tanácskozási joggal meghívhatók a hivatásos vadász/ok/. Az IB határozatképes, ha legalább négy tag jelen van.
9 9 Az IB ülést az elnök hívja össze az ülést megelızıen legalább 8 nappal. A meghívó tartalmazza az ülés helyét, idejét, és a megtárgyalandó napirendi pontokat. Halaszthatatlan, sürgıs ügyekben az IB ülés rövidebb határidıvel is összehívható. A meghívás írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, faxon, elektronikus úton) történhet meg. Az Intézı Bizottság ülésérıl csak a napirendi pontokat és jelenlévıket tartalmazó jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet a Vadásztársaság elnöke, helyettese, vagy a titkár ír alá. Az Intézı Bizottság a hatáskörébe tartozó ügyekben hozott döntésérıl az érdekeltet a határozat meghozatalától számított 8 napon belül írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, faxon, elektronikus úton) köteles értesíteni. Az Intézı Bizottság köteles a végzett munkájáról a soron következı taggyőlésen beszámolni, a honlapon az IB napirendi pontjait és határozatait 8 napon belül közzé kell tenni. Ha a szabályszerően összehívott ülésen a tagok nem jelennek meg a határozatképességhez szükséges számban, minden tag részére újból, a megismételt ülés idıpontját legalább 8 nappal megelızıen megküldött írásbeli meghívóval 15 napon belüli idıpontra ugyanazzal a tárgysorozattal megismételt ülést kell összehívni. Az elnök hatásköre és feladatai A Vadásztársaság vezetıje és törvényes képviselıje az elnök. A Vadásztársaság elnöke: a) felelıs a Vadásztársaság törvényes és alapszabályszerő mőködéséért, b) koordinálja az Intézı Bizottság tagjainak munkáját és gondoskodik arról, hogy intézkedéseik a taggyőlés és az Intézı Bizottság határozataival összhangban legyenek, c) a taggyőlés által adott felhatalmazás keretei között szerzıdéseket köthet és meghatalmazásokat adhat a Vadásztársaság nevében, d) gyakorolja a részére biztosított utalványozási jogot, e) elnököl a taggyőléseken és az Intézı Bizottság ülésein, f) gondoskodik arról, hogy az Intézı Bizottság, az ellenırzı bizottság és a fegyelmi bizottság a taggyőlésen beszámoljon munkájáról, g) gondoskodik a taggyőlés, az Intézı Bizottság által hozott határozatok végrehajtásáról, h) munkáltatói jogokat gyakorol, i) gyakorolja a részére biztosított fegyelmi jogot, j) szervezi az együttmőködést a mezı- és erıgazdasági nagyüzemekkel és termelıkkel, valamint más szervekkel, k) intézkedik minden olyan kérdésben, amely nem tartozik a taggyőlés vagy más szerv, illetıleg tisztségviselı hatáskörébe. Az elnökhelyettes/ek/ hatásköre és feladatai a) akadályoztatás esetén az elnök helyettesítése, b) kapcsolatot tart a hatóságokkal, szakhatóságokkal, vadászati érdekképviseleti szervekkel, a kamarával, a vadászati, az erdészeti és a természetvédelmi kiadók és lapok szerkesztıségeivel, c) részt vesz a Vadásztársaság pályázatainak elkészítésében, d) egyéb feladatokat is ellátnak az elnök felkérése alapján. A titkár hatásköre és feladatai a) a Vadásztársaság ügyvitelének vezetése, levelezés és adatszolgáltatás, a honlap mőködtetése, b) a taggyőlések és az intézıbizottsági ülések írásos anyagainak elıkészítése és a jegyzıkönyv vezetése, c) a tagnyilvántartás vezetése,
10 10 d) a tagfelvételi kérelmek nyilvántartása, taggyőlés elé terjesztése az Intézı Bizottság javaslatának ismertetésével, e) az alkalmazottak munkaszerzıdéseinek, a Vadásztársaság együttmőködési megállapodásainak (szerzıdéseinek) elkészítése és nyilvántartása. A vadászmester hatásköre és feladatai a) felelıs a Vadásztársaság vadgazdálkodásáért, a vadászatok megszervezéséért és levezetéséért, a szabályzatoknak a vadászatokra, illetıleg a vadgazdálkodásra vonatkozó rendelkezései megtartásáért, megtartatásáért, b) felelıs az éves vadgazdálkodási terv és a vadgazdálkodási jelentés határidıben történı elkészítéséért, c) gondoskodik arról, hogy társasvadászaton jogosulatlan személy ne vegyen részt, d) gondoskodik a hivatásos vadászok bevonásával a vadászati létesítmények építésérıl és üzemben tartásáról, továbbá e munkákban a résztvevık tevékenységének irányításáról, illetıleg felügyeletérıl, e) szervezi a vadkárok megelızését, a vad védelmét és ırzését, vadkár bekövetkezésének veszélyére felhívja az Intézı Bizottság figyelmét, f) irányítja és ellenırzi a hivatásos vadászokat, g) a jelenléti ívek alapján utalványozza a bérelszámolás felé a hivatásos vadászok munkabérét, valamit az IBvel egyetértésben ütemezi és engedélyezi a hivatásos vadászok szabadságolását, h) rendszeresen ellenırzi a hivatásos vadászok szolgálati naplóját, i) gondoskodik a vadászati törvényben meghatározott, a vadászattal és a vadgazdálkodással összefüggı nyilvántartások vezetésérıl, j) elıkészíti, szervezi és irányítja a bérvadásztatásokat, k) orvvadászat, vagy annak gyanúja esetén eljár, és együttmőködik az illetékes hatóságokkal l) felelıs az éves vadlétszám becslés elvégzéséért, gondoskodik a trófeák bemutatásáról, irányítja a kötelezı vadhús vizsgálat elıírásainak megtartását és a nagyvad azonosító jelek szabályszerő használatát, m) vezeti a Vadásztársaságok hosszú távú ütemtervének nyilvántartási részét, n) gondoskodik a kiadott vadászrész név szerinti elszámolásáról, összesítésérıl a naptári évre vonatkozóan, o) ellátja a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. A természetvédelmi felelıs hatásköre és feladatai a) a vadászok természetvédelmi ismereteinek bıvítése, gondoskodás a természetvédelmi elıírások megtartásáról, valamint megtartatásáról, b) kapcsolattartás és együttmőködés a területileg illetékes természetvédelmi hatósággal és a nemzeti park igazgatósággal, c) a Vadásztársaság gazdálkodásával és mőködésével kapcsolatos propagandafeladatok elıkészítése, és végrehajtása, kapcsolattartás a Vadásztársaság területén gazdálkodó szervekkel, illetıleg oktatási intézményekkel (iskolák, mővelıdési házak stb.), d) a baleset megelızését szolgáló munkavédelmi oktatás évenkénti megszervezése, nyilvántartása, e) a Vadásztársasági versenyek és más rendezvények megszervezése. A gazdasági felelıs hatásköre és feladatai a) intézi a Vadásztársaság gazdasági ügyeit, elkészíti a Pénzkezelési Szabályzatot, és felelıs a pénzügyi jogszabályok és szabályzatok elıírásainak megtartásáért, b) ellátja az utalványozással és a kifizetésekkel kapcsolatos teendıket, szabálytalanság esetén a kifizetést megtagadja,
11 11 c) ellenırzi a havi tagdíj beszedését, tagdíjfizetésrıl nyilvántartást vezet, három hónapi elmaradás esetén fizetési felszólítást ad ki, ennek eredménytelenségérıl értesíti a Vadásztársaság elnökét, d) elkészíti az Intézı Bizottsági beszámolónak a vagyonkezelésrıl szóló részét, e) ellenırzi és irányítja a Vadásztársaság által alkalmazott pénzügyi, illetve könyvelıi feladatokat ellátó személyt, f) ellátja a hatáskörébe utalt egyéb feladatokat. Az Ellenırzı Bizottság A Vadásztársaság taggyőlése a Vadásztársaság tagjai közül elnökbıl és kettı tagból álló Ellenırzı Bizottságot választ, mely közvetlenül a taggyőlésnek felelıs. Az Ellenırzı Bizottság feladata a Vadásztársaság jogszabály- és alapszabályszerő mőködésének, valamint vagyonkezelésének ellenırzése. Ennek során a Vadásztársaságnál ellenırzi: a) a taggyőlés, az intézıbizottság és a fegyelmi bizottság határozatainak végrehajtását, s általában a Vadásztársaság alapszabályszerő mőködését, b) a Vadásztársaság terveinek a végrehajtását, c) a költségvetés végrehajtását, a pénz- és vagyonkezelést, valamint általában a gazdálkodást; d) véleményt nyilvánít az éves beszámolóról, e) ellenırzi mindazon mőködéssel kapcsolatos dolgokat, amelyre az IB írásban külön felkéri. Az Ellenırzı Bizottság jogosult a Vadásztársaság mőködésével és gazdálkodásával kapcsolatos bármely ügyet megvizsgálni. Tevékenységérıl évenként és mőködésének befejezésekor jelentést tesz a taggyőlésnek. Az Ellenırzı Bizottság hiányosság megállapítása esetén annak jellegétıl függıen az alábbi intézkedéseket teszi: a) csekélyebb súlyú hiányosságokra felhívja a vizsgált szerv, illetıleg tisztségviselı figyelmét és egyben rámutat a helyes eljárásra, b) jogszabályt, alapszabályt, illetıleg a Vadásztársaság érdekeit sértı magatartás észlelése esetén írásban tájékoztatja a Vadásztársaság elnökét. Ha az Ellenırzı Bizottság tájékoztatása nem vezet eredménye, a taggyőlés összehívására tesz elıterjesztést. Ilyenkor a taggyőlést haladéktalanul össze kell hívni. A bizottság üléseit az elnök hívja össze az ülést megelızıen legalább 8 nappal. A meghívó tartalmazza az ülés helyét, idejét, és a megtárgyalandó napirendi pontokat. Halaszthatatlan, sürgıs ügyekben az EB ülés rövidebb határidıvel is összehívható. A meghívás írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, elektronikus úton) történhet meg. A bizottság szükség szerint, de legalább évente legalább egy alkalommal tart ülést. Az ülés határozatképes, ha azon valamennyi tag megjelent, határozatait nyílt szavazással, egyszerő szótöbbséggel hozza. A bizottság ülésérıl a napirendi pontokat, a döntés/eke/t és jelenlévıket is tartalmazó jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet a bizottság két tagja ír alá. A bizottság a hatáskörébe tartozó ügyekben hozott döntésérıl az érdekeltet a határozat meghozatalától számított 15 napon belül írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, elektronikus úton) köteles értesíteni. Az ülésekrıl készült jegyzıkönyvet a taggyőlés felé a bizottság elnökének ismertetnie kell. Ha a szabályszerően összehívott ülésen a tagok nem jelennek meg a határozatképességhez szükséges számban, minden tag részére újból, a megismételt ülés idıpontját legalább 8 nappal megelızıen megküldött írásbeli meghívóval 30 napon belüli idıpontra ugyanazzal a tárgysorozattal megismételt ülést kell összehívni.
12 12 A Fegyelmi Bizottság A Vadásztársaság taggyőlése a tagok közül elnökbıl és kettı tagból álló Fegyelmi Bizottságot választ, amely közvetlenül a taggyőlésnek felelıs. A Fegyelmi Bizottság feladata a fegyelmi eljárások lefolytatása, a hatáskörébe utalt fegyelmi határozatok meghozatala. Hatáskörére és eljárására a Fegyelmi Szabályzatban foglaltak az irányadók. A Fegyelmi Bizottság elnöke évente beszámol a taggyőlésnek a fegyelmi bizottság tevékenységérıl, valamint a Vadásztársaság fegyelmi helyzetérıl. A bizottság üléseit az elnök hívja össze az ülést megelızıen legalább 8 nappal. A meghívó tartalmazza az ülés helyét, idejét, és a megtárgyalandó napirendi pontokat. Halaszthatatlan, sürgıs ügyekben az FB ülés rövidebb határidıvel is összehívható. A meghívás írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, elektronikus úton) történhet meg. A bizottság évente legalább egy alkalommal tart ülést. Az ülés határozatképes, ha azon valamennyi tag megjelent, határozatait nyílt szavazással, egyszerő szótöbbséggel hozza. A bizottság ülésérıl a napirendi pontokat, a döntés/eke/t és jelenlévıket is tartalmazó jegyzıkönyvet kell felvenni, amelyet a bizottság két tagja ír alá. A bizottság a hatáskörébe tartozó ügyekben hozott döntésérıl az érdekeltet a határozat meghozatalától számított 15 napon belül írásban, igazolható módon (pl. ajánlott levélben, elektronikus úton) köteles értesíteni. Az ülésekrıl készült jegyzıkönyvet a taggyőlés felé a bizottság elnökének ismertetnie kell. Ha a szabályszerően összehívott ülésen a tagok nem jelennek meg a határozatképességhez szükséges számban, minden tag részére újból, a megismételt ülés idıpontját legalább 8 nappal megelızıen megküldött írásbeli meghívóval 30 napon belüli idıpontra ugyanazzal a tárgysorozattal megismételt ülést kell összehívni. IV. A Vadásztársaság alkalmazottai 19.) A Vadásztársaság, amennyiben megszerzi egy adott vadászterületen a vadászati jogot, a hatályos jogszabályokban elıírt számú hivatásos vadászt alkalmaz. A hivatásos vadász feladatait az Intézı Bizottság határozatai szerint végzi. Közvetlen irányítását és ellenırzését a vadászmester látja el. A hivatásos vadász jogait, kötelességeit, alkalmazásának és eljárásának részletes szabályait a Munka Törvénykönyve, a Vadászati törvény, valamint a Hivatásos Vadászok Szolgálati Szabályzata, a munkaszerzıdése és az Intézı Bizottság által elfogadott munkaköri leírása állapítja meg. 20.) A Vadásztársaság a hivatásos vadászokon kívül egyéb feladatok ellátására más személyeket is alkalmazhat. V. A Vadásztársaság gazdálkodása, pénzforrásai és vagyona 21.) A Vadásztársaság vagyonával önállóan gazdálkodik, tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok a tagdíj megfizetésén túl a Vadásztársaság tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. A Vadásztársaság a jelen alapszabályban meghatározott alapcél szerinti tevékenységeit folytathatja, míg gazdasági-vállalkozási tevékenységet csak annyiban folytathat, amennyiben ez az alapcél szerinti tevékenységeit nem veszélyezteti. A Vadásztársaság bevételei:
13 13 a) tagdíjak és a tagok vagyoni hozzájárulásai, b) az egyszeri belépési díj, c) alapcél szerinti tevékenységekbıl származó bevételek, d) gazdasági-vállalkozási tevékenységbıl származó bevételek, e) hitelek, kölcsönök, támogatások, adományok, f) a pénzintézeti befektetési tevékenységbıl származó bevételek, g) egyéb bevételek. A Vadásztársaság költségei, ráfordításai: a) alapcél szerinti tevékenységekhez közvetlenül kapcsolódó költségek, b) gazdasági-vállalkozási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó költségek, c) a Vadásztársaság mőködéséhez szükséges költségek, d) egyéb költségek. A Vadásztársaságnak ingó- és ingatlan vagyona lehet, amellyel a jogszabályok és a szabályzatok keretei között önállóan rendelkezik. Az egyszeri belépési díj, az éves tagdíj mértékérıl, befizetésének módjáról, esedékességérıl, határidejérıl a taggyőlés dönt. A Vadásztársaság vagyona csak vadgazdálkodási, vadászati vagy ezeket elısegítı célokra használható fel a taggyőlés határozata alapján. A Vadásztársaság nyereségét sem közvetlenül, sem közvetetten a tagok között felosztani nem lehet. A pénzgazdálkodása és a vagyonkezelésre a hatályos pénzügyi elıírások rendelkezései az irányadók. VI. A Vadásztársaság megszőnése 22.) Megszőnik a Vadásztársaság, ha: a) a legfıbb szerv döntése alapján átalakul, b) a legfıbb szerv a feloszlásról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenırzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszőnteti, vagy megállapítja megszőnését, e) a fizetésképtelenség miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az egyesületet a nyilvántartásból törlik. A b.)-e.) pontban foglaltak esetén a Vadásztársaság jogutód nélkül szőnik meg. A b.) pontban foglalt esetben végelszámolási eljárást, míg a c.)-d.) pontban foglalt esetekben kényszervégelszámolást kell lefolytatni. A végelszámolási és kényszer-végelszámolási eljárásra a Civil törvényben szabályozott eltérésekkel a évi Vtv. rendelkezéseit kell alkalmazni. A Vadásztársaság fizetésképtelensége esetén a Civil törvény eltéréseivel az évi XLIX. tv. rendelkezései az alkalmazandóak. A legfıbb szerv nem dönthet a feloszlásról, amennyiben a Vadásztársasággal szembeni végrehajtási eljárás eredménytelen volt, vagy az egyesület fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. A Vadásztársaságnak a jogutód nélkül történı megszőnése esetén a hitelezıi igények kielégítése után megmaradt vagyon a Vadásztársaság taggyőlése által az alábbi rendezı elvek szerint meghatározott módon kerül felosztásra a rendes tagok között.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


(5)7 A közgyűlés az alapszabályt – a jelenlévők szavazatának kétharmados többségével – bármikor módosíthatja. Az alapszabályt és annak módosítását közokiratba vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
7. §8 (1) A lakásszövetkezetet az igazgatóság elnöke vagy az – igazgatóság helyett megválasztott – ügyvezető elnök, vagy az ügyvezető igazgató, vagy a közgyűlés által képviseleti joggal felruházott igazgatósági tag képviseli. E jogkörük harmadik személyekkel szemben érvényesen nem korlátozható. Más tag vagy alkalmazott a képviseleti joggal rendelkező tisztségviselő írásbeli felhatalmazása alapján képviselheti a lakásszövetkezetet; ebben az esetben legalább két tag vagy alkalmazott együttes felhatalmazása szükséges.
8. §9 A lakásszövetkezet törvényességi felügyeletét a lakásszövetkezet székhelye szerint illetékes cégbíróság látja el a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló törvény rendelkezései szerint.
9. §10 (1) A lakásszövetkezet bármely tagja és nem tag tulajdonosa, továbbá az állandó (időleges) használati jog jogosultja keresettel kérheti a bíróságtól a lakásszövetkezet vagy bármely szerve által hozott olyan határozat hatályon kívül helyezését, amely jogszabályba, a lakásszövetkezet alapszabályába vagy más belső szabályzatába ütközik. Ez a jog érvényesen nem zárható ki.
11. §11 Ha a lakások a tagok tulajdonában állnak, az épülethez tartozó földrészlet, az épületszerkezetek, az épület közös használatra szolgáló területei és helyiségei, a központi berendezések, a házfelügyelői (gondnoki) lakás, továbbá a lakásszövetkezet célját szolgáló más építmények (iroda, műhely, raktár stb.) és vagyontárgyak a lakásszövetkezet tulajdonában állnak. A lakásszövetkezet célját nem szolgáló építmény – különösen a gépkocsitároló – a tag vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában is állhat.
13. §13 (1) Az alapszabály
14. §14 (1) A lakóépülethez tartozó, a lakásszövetkezet tulajdonában álló földrészlet és épületrészek használatára – a közgyűlés határozatának keretei között – a tagok mindegyike jogosult, e jogát azonban egyik tag sem gyakorolhatja a többiek jogának vagy jogos érdekeinek sérelmére.
(5)15 A házirend – az összes lakásszövetkezeti tag szavazatának legalább négyötödös többségével megállapított – eltérő rendelkezése hiányában tilos dohányozni a lakásszövetkezeti lakóépület közös használatra szolgáló, zárt légterű épületrészeiben, területein, illetve helyiségeiben.
14/A. §16 (1) A lakásszövetkezet tulajdonában álló, közös használatra szolgáló épületrészek, helyiségek és területek megfigyelését szolgáló, zárt rendszerű műszaki megoldással kiépített elektronikus megfigyelő rendszer (a továbbiakban: kamerarendszer) létesítéséről és üzemeltetéséről a közgyűlés, vagy a kamerarendszer kiépítésével közvetlenül érintett épület (épületek) részközgyűlése a tag és nem tag tulajdonosok legalább kétharmados többségének igenlő szavazatával dönthet. Ebben az esetben a lakásszövetkezet alapszabályának vagy más belső szabályzatának tartalmaznia kell a kamerarendszer üzemeltetéséhez szükséges – a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény rendelkezéseivel összhangban megállapított – adatkezelési szabályokat.
(7)17 Az, akinek jogát vagy jogos érdekét a kamerarendszer által rögzített felvétel érinti, a felvétel rögzítésétől számított tizenöt napon belül jogának vagy jogos érdekének igazolásával kérheti, hogy a felvételt annak üzemeltetője ne semmisítse meg, illetve ne törölje. Bíróság, ügyészség, nyomozó hatóság, előkészítő eljárást folytató szerv vagy más hatóság megkeresésére vagy adatkérésére a rögzített felvételt haladéktalanul meg kell küldeni. Amennyiben megkeresésre vagy adatkérésre attól számított harminc napon belül, hogy a megsemmisítés mellőzését kérték, nem kerül sor, a rögzített felvételt haladéktalanul törölni kell úgy, hogy azok többé ne legyenek helyreállíthatóak.
(3)18 A lakóépületnek a lakásszövetkezet, a tag vagy a nem tag tulajdonos tulajdonában álló nem lakás céljára szolgáló helyisége megváltoztatott használatához – az (5) bekezdés a) pontjában foglalt kivétellel, illetve az (5) bekezdés b) pontja szerinti eltéréssel – a közgyűlés hozzájáruló határozata nem szükséges.
(4)19 Ha a (3) bekezdésben említett helyiség megváltoztatott használata jogszabályban meghatározott telepengedély-köteles tevékenységhez vagy kizárólag üzletben forgalmazható termék (üzletköteles termék) forgalmazására szolgáló üzlet üzemeltetésére jogosító működési engedélyhez kötött tevékenységhez szükséges, a hatóság az engedélyről az (5) bekezdés szerinti – határidőben meghozott – közgyűlési határozat figyelembevételével dönt, feltéve, hogy a határozatban foglaltak az engedélyezés során alkalmazandó jogszabályokat nem sértik.
(5)20 A (4) bekezdés szerinti esetben a hatóság felhívására a közgyűlés – hatvan napos határidőn belül meghozott – határozattal
(6)21 Az alapszabály erre vonatkozó felhatalmazása esetén az (5) bekezdés szerinti döntést a közgyűlés helyett az igazgatóság is meghozhatja; ebben az esetben a (3)–(5) bekezdés rendelkezéseit megfelelően alkalmazni kell.
16. §22 (1) A közgyűlést – ha e törvény másként nem rendelkezik – az igazgatóság hívja össze. A közgyűlést szükség szerint, de – ha küldöttgyűlés nem működik – legalább évente egyszer össze kell hívni.
(2)23 A határozatképtelen vagy az ilyen okból berekesztett közgyűlés esetén a határozatképtelen közgyűlést követő 15 napon belüli időpontban az eredetivel azonos – a közgyűlés berekesztése esetén az ezt követően fennmaradó – napirenddel újabb közgyűlést kell tartani (a továbbiakban: megismételt közgyűlés). A megismételt közgyűlés az eredeti közgyűlés meghívójában az eredeti közgyűlés határozatképességétől függő feltétellel a határozatképtelen közgyűlés napjára is kitűzhető, ha az alapszabály ettől eltérően nem rendelkezik. A megismételt közgyűlés a megjelent tagok számára tekintet nélkül határozatképes.
(3)24 Nem lehet megismételt közgyűlést tartani:
(3)25 A lakásszövetkezet tagját a közgyűlésen írásbeli meghatalmazás alapján lehet képviselni. A képviseletre vonatkozó részletes szabályokat az alapszabályban kell meghatározni; a meghatalmazásra egyebekben a Ptk. rendelkezései az irányadók.
19. §27 Nem lehet írásban szavazni a 15. § (1) bekezdés a)–g) pontjaiban meghatározott kérdésekben.
(3)28 Az igazgatóság az alapszabályban meghatározott időközönként, de évente legalább egyszer köteles beszámolni a közgyűlésnek
24/A. §29 (1) Az igazgatóságnak a 4. § (2) bekezdés i) pontjában meghatározott feladatkörében a hátralékos tag vagy nem tag tulajdonos részére – az ismert lakóhelyére vagy levelezési címére – igazoltan, postai szolgáltató útján megküldött felszólítását a kézbesítés megkísérlésének napján kézbesítettnek kell tekinteni, ha a hátralékos tag vagy nem tag tulajdonos az átvételt megtagadta. A másodszor megkísérelt és átvétel nélkül, „nem kereste” jelzéssel az igazgatósághoz visszaérkezett felszólítást, a postai kézbesítés második megkísérlésének napját követő nyolcadik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni (kézbesítési vélelem).
24/B. §30 (1) Az igazgatóság a rezsicsökkentések végrehajtásához kapcsolódóan – többletdíjazás felszámítása nélkül – tájékoztatja a tagokat és nem tag tulajdonosokat
c)31 az igazgatóságot felhívhatja, hogy a jogszabályoknak, az alapszabálynak, más belső szabályzatának vagy a közgyűlés (részközgyűlés, küldöttgyűlés) határozataiban foglaltaknak megfelelően járjon el;
30. §32 (1) Nem lehet tisztségviselő:
(2)33 Azt a tényt, hogy az (1) bekezdés b) és c) pontjában meghatározott kizáró ok (a továbbiakban: kizáró ok) nem áll fenn,
(6)34 A tisztségviselő a megbízatás elfogadását megelőzően, illetve a közgyűlés felhívására a megbízásának időtartama alatt a lakásszövetkezetnél folytatott tevékenységével összefüggésben a nemleges köztartozásról szóló igazolást – amennyiben a köztartozásmentes adózói adatbázisban nem szerepel – a lakásszövetkezeti szerv részére köteles bemutatni.
31. § (1)35 A Ptk. szerinti közeli hozzátartozók és élettársak nem lehetnek ugyanannak a lakásszövetkezetnek tisztségviselői. Ebben az esetben az összeférhetetlenség fennáll a pénz- és anyagkezeléssel megbízott személyek, a közvetlen felettesük, valamint a felügyelőbizottság elnöke és tagjai között is.
33. §36 (1) Megszűnik a tisztségviselő megbízatása:
38. § (1)38 A lakásszövetkezet kizárhatja a tagot, ha a tag írásbeli felszólítás ellenére nem teljesíti a jogszabálynak és az alapszabálynak megfelelően megállapított építési, fenntartási költségekhez történő hozzájárulás megfizetésére, valamint a pótbefizetés teljesítésére vonatkozó kötelezettségét.
40. §39 Ha a lakás állandó használatának a joga megszűnt, a volt tag köteles a lakást kiüríteni, és elhelyezésre nem tarthat igényt.
V/A. FEJEZET40
(2)41 Nyugdíjasházi szövetkezetbe tagként az vehető fel, aki a lakásszövetkezeti tagság 34. §-ban előírt feltételeinek megfelel, és nyugdíjas vagy külön jogszabályban meghatározott nyugdíjszerű ellátásban részesül, vagy az öregségi nyugdíjkorhatárt elérte.
c)42 lehetővé tegye és tűrje, hogy a lakásba a lakásszövetkezet tisztségviselője vagy alkalmazottja a lakásszövetkezet tulajdonában álló épületrészekkel, berendezésekkel összefüggésben a szükséges ellenőrzés, a rendkívüli káresemény vagy veszélyhelyzet fennállása miatt a lakáson belül szükséges hibaelhárítás, valamint a fenntartási munkák elvégzése céljából arra alkalmas időben bejuthasson a tag, továbbá a bentlakó szükségtelen háborítása nélkül,
d)43 a szükséges intézkedést megtegye ahhoz, hogy a vele együtt lakó személy, valamint az, akinek lakása használatát átengedte, betartsa a c) pont és a 14. § (1) bekezdés rendelkezéseit.
47. § (1)44 Az alapszabály felhatalmazhatja a lakásszövetkezet igazgatóságát, hogy a fenntartási költség befizetésével legalább három hónapnak megfelelő hátralékba került tag vagy nem tag tulajdonos lakástulajdonának jelzáloggal való megterhelését rendelje el a hátralék megfizetésének biztosítékául. A jelzálogjog bejegyzésének elrendelése három hónapnak megfelelő hátralékonként megismételhető. Az igazgatóság határozatát ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
(3)45 Ha a bejegyzés alapjául szolgáló hátralékot kiegyenlítették, az igazgatóság a kiegyenlítést követő 8 napon belül köteles a jelzálogjog törléséhez szükséges engedélyt kiadni; az engedélyt közokiratba, vagy ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által ellenjegyzett magánokiratba kell foglalni.
50. §46 (1) A lakásszövetkezetből a műszakilag elkülönült, egy vagy több lakóépületben lévő lakások lakásszövetkezeti tag és nem tag tulajdonosai – amennyiben fenntartási (üzemeltetési, karbantartási, felújítási) költségtartozásuk, továbbá a lakásszövetkezet által a kiválni szándékozó önálló egység javára felvett hiteltartozásuk a lakásszövetkezettel szemben nem áll fenn – együttesen válhatnak ki.
51. §47 (1) Ha a kiválásra önálló új lakásszövetkezet alapítása céljából kerül sor, a kiválás feltétele, hogy a kiválni szándékozó önálló egység tag és nem tag tulajdonosainak összessége legalább kétharmados szótöbbséggel elfogadja a megalakuló lakásszövetkezet alapszabályának tervezetét és benyújtsák a szükséges hatósági engedély iránti kérelmet. Az önálló új lakásszövetkezet alapítására e törvény rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy a lakásszövetkezet a cégnyilvántartásba történő bejegyzéssel jön létre.
54. § (1) Ha a lakásszövetkezet az 53. § (1) bekezdés a) vagy c) pontja alapján jogutód nélkül megszűnik, végelszámolásnak vagy felszámolásnak van helye. Ennek során a csődeljárásról, a felszámolási eljárásról és a végelszámolásról szóló külön törvény48 rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni.
(4)49 A lakásszövetkezet megszűnése esetén a hitelezők követeléseinek teljesítése után fennmaradó vagyon a volt tagok és nem tag tulajdonosok közös tulajdonába kerül, érdekeltségük arányában.
55. §50 (1) A lakásszövetkezetek – mind a maguk, mind a lakásszövetkezeti tagok érdekeinek védelme, működésük, közös tevékenységük anyagi eszközökkel történő előmozdítása, továbbá a nemzetközi lakásszövetkezeti kapcsolatok ápolása érdekében – területi vagy szakmai alapon szerveződő, továbbá országos érdek-képviseleti szövetségeket hozhatnak létre. E szervezetekhez való csatlakozás önkéntes.
55/A. §51 (1) A lakásszövetkezeti érdek-képviseleti szövetségek tevékenységi körébe tartozik különösen:
55/B. §52 (1) A lakásszövetkezeteket vagy azok tagságát érintő javaslatoknak a Kormány vagy az Országgyűlés elé terjesztése előtt ki kell kérni az országos érdek-képviseleti szövetség véleményét. Ha az országos érdek-képviseleti szövetség a javaslattal nem ért egyet, a véleményeltérést a Kormánynak, illetve az Országgyűlésnek be kell mutatni.
1.3.3.53 korszerűsítés: meglévő épület, épületrész, épületberendezés rendeltetésszerű és biztonságos használatra alkalmasságát javító, használati értékét, teljesítőképességét, üzembiztonságát növelő építési-szerelési munka. Korszerűsítésnek kell tekinteni a megújuló energiaforrások (napenergia, szél, geotermikus energia stb.) alkalmazására, a központi fűtő és melegvíz-ellátó berendezésnek az energiaracionalizálással, a levegőtisztaság-védelemmel összefüggő átalakítására vagy cseréjére vonatkozó, továbbá az épület energiahatékonyságát szolgáló épületszerkezeteken végzett építési-szerelési munkát is.
7.54 Eredménytelen írásbeli szavazás: a lakásonként (használati egységenként) számított érvényes szavazatok összessége nem éri el a tagok több mint a felének, vagy a törvényben, az alapszabályban vagy a közgyűlés által meghatározott minősített szavazatarány szerint számított többségének azonos írásbeli szavazatát.
8.55 Beszámoló: a számviteli szabályok szerint elkészített beszámoló.
9.56 nyugdíjszerű ellátás: a korhatár előtti ellátás, a szolgálati járandóság és az átmeneti bányászjáradék, továbbá mindaz az ellátás, amely a nyugdíjszerű rendszeres szociális ellátások emeléséről szóló jogszabály hatálya alá tartozik, vagy amely ellátást a nyugdíjemelésre vonatkozó rendelkezések szerint kell emelni.
(2)57 A számvitelről szóló törvény alkalmazása során a lakásszövetkezet küldöttgyűlésének döntését a közgyűlés döntésével azonos módon kell figyelembe venni.
59. §59
60. §60
61. §61
1. melléklet a 2004. évi CXV. törvényhez62
7 A 4. § (5) bekezdése a 2017: CXXXVI. törvény 52. §-a szerint módosított szöveg.
8 A 7. § a 2011: LXXVI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
9 A 8. § a 2011: LXXVI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
10 A 9. § a 2011: LXXVI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
11 A 11. § a 2011: LXXVI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
12 A 12. § (6) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 35. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
13 A 13. § a 2011: LXXVI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
14 A 14. § a 2011: LXXVI. törvény 11. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
15 A 14. § (5) bekezdését a 2011: XLI. törvény 16. §-a iktatta be.
16 A 14/A. §-t a 2011: LXXVI. törvény 12. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését, 36. § (1) és (3) bekezdését.
17 A 14/A. § (7) bekezdése a 2017: CXCVII. törvény 201. §-a szerint módosított szöveg.
18 A 15. § (3) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 13. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
19 A 15. § (4) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 13. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
20 A 15. § (5) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 13. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
21 A 15. § (6) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 13. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
22 A 16. § a 2011: LXXVI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
23 A 17. § (2) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
24 A 17. § (3) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 15. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
25 A 18. § (3) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
26 A 18. § (4) bekezdését a 2011: LXXVI. törvény 35. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
27 A 19. § a 2011: LXXVI. törvény 17. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
28 A 23. § (3) bekezdése a 2013: CCXXXI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
29 A 24/A. §-t a 2011: LXXVI. törvény 18. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
30 A 24/B. §-t a 2013: CCXXXI. törvény 6. §-a iktatta be.
31 A 26. § (2) bekezdés c) pontja a 2011: LXXVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
32 A 30. § a 2011: LXXVI. törvény 20. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
33 A 2011: LXXVI. törvény 36. § (2) bekezdése alapján a rendelkezést a 2011. július 28-át követően meghozott közgyűlési határozattal előírt kötelezés esetén kell alkalmazni.
34 A 30. § (6) bekezdése a 2016: CXXVII. törvény 45. §-ával megállapított szöveg.
35 A 31. § (1) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 21. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
36 A 33. § a 2011: LXXVI. törvény 22. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
37 A 35. §-t a 2011: LXXVI. törvény 35. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
38 A 38. § (1) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
39 A 40. § a 2011: LXXVI. törvény 35. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
40 Az V/A. Fejezetet (a 40/A–40/D. §-t) a 2011: LXXVI. törvény 24. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
41 A 40/B. § (2) bekezdése a 2011: CXCI. törvény 114. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
42 A 42. § (1) bekezdés c) pontja a 2011: LXXVI. törvény 25. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
43 A 42. § (1) bekezdés d) pontját a 2011: LXXVI. törvény 25. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
44 A 47. § (1) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 26. §-ával megállapított, a 2017: CXXXVI. törvény 52. §-a szerint módosított szöveg.
45 A 47. § (3) bekezdése a 2017: CXXXVI. törvény 52. §-a szerint módosított szöveg.
46 Az 50. § a 2011: LXXVI. törvény 27. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
47 Az 51. § a 2011: LXXVI. törvény 28. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
48 Lásd az 1991: XLIX. törvényt.
49 Az 54. § (4) bekezdése a 2011: CXCVII. törvény 73. §-ával megállapított szöveg.
50 Az 55. § a 2011: LXXVI. törvény 29. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
51 Az 55/A. §-t a 2011: LXXVI. törvény 30. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
52 Az 55/B. §-t a 2011: LXXVI. törvény 30. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
53 Az 56. § (1) bekezdés 1.3.3. pontja a 2011: LXXVI. törvény 31. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
54 Az 56. § (1) bekezdés 7. pontját a 2011: LXXVI. törvény 32. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
55 Az 56. § (1) bekezdés 8. pontját a 2011: LXXVI. törvény 32. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
56 Az 56. § (1) bekezdés 9. pontját a 2011: CXCI. törvény 114. § (1) bekezdése iktatta be.
57 Az 56. § (2) bekezdése a 2011: LXXVI. törvény 33. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 35. § (2) bekezdését és 36. § (1) bekezdését.
58 Az 58. § (3) bekezdését a 2015: VI. törvény 21. §-a hatályon kívül helyezte.
59 Az 59. §-t a 2006: X. törvény 112. § z) pontja hatályon kívül helyezte 2007. július 1. napjával.
60 A 60. §-t a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 727. pontja hatályon kívül helyezte.
61 A 61. §-t és alcímét a 2006: LXIX. törvény 60. § m) pontja hatályon kívül helyezte.
62 Az 1. mellékletet a 2013: CCXXXI. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2014: XI. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.


text:
A kis értékű követelésekre vonatkozó szokásos eljárás a kerületi bíróság alkerületi részlege (sector kanton van de rechtbank) előtti tárgyalásos eljárás. Ez rendes tárgyalásos eljárás, eljárási egyszerűsítésekkel. A Polgári Perrendtartás (Wetboek van Burgerlijke Rechtsvordering) nem tartalmaz külön szabályokat az alkerületi bíróságok előtti eljárásindításra.
Uniós határokon átnyúló ügyekben alkalmazható a kis értékű követelések európai eljárása is.
A holland jog törvénnyel ültette át a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló rendeletet (a kis értékű követelések európai eljárásának bevezetéséről szóló, 2007. július 11-i 861/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet átültetéséről szóló 2009. május 29-i törvény) (Wet van 29 mei 2009 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 861/2007 van het Europees Parlement en de Raad van de Europese Unie van 11 juli 2007 tot vaststelling van een Europese procedure voor geringe vorderingen).
Az alkerületi bíróság jár el a következő esetekben:
a legfeljebb 25 000 euró értékű követelésekre vonatkozó ügyek;
határozatlan értékű követelésekre vonatkozó ügyek, ha az érték vélhetően nem haladja meg a 25 000 eurót.
Az alkerületi bíróság bírója ítélkezik továbbá a munkajogot, bérleteket, ügynöki megállapodásokat, részletre vásárlást és fogyasztói adásvételi szerződéseket, közlekedési bírságokkal szemben benyújtott fellebbezéseket és kisebb súlyú bűncselekményeket érintő ügyekben.
Az alkerületi bíróság jár el az európai kis értékű követelésekre vonatkozó ügyekben is. A kis értékű követelések európai eljárása esetében a rendelet legfeljebb 2 000 euróban állapítja meg a küszöbértéket.
Az alkerületi bíróságokra nem vonatkozik külön eljárás. Főszabály szerint a tárgyalásos eljárás szabályai alkalmazandók a kerületi bíróságra és az alkerületi részlegre is. Fontos eltérés, hogy az alkerületi bíróság előtti ügyekben a felek maguk adhatják elő érveiket, míg egyéb ügyekben (a kerületi bíróságon) kötelező a felek ügyvédi képviselete. Lásd a lenti 1.4. kérdésre adott választ. Továbbá az alkerületi bíróságon az ügyekben egyesbíró jár el, vagyis egy bíró ítélkezik.
A kis értékű követelések európai eljárására alkalmazandók a petíciós eljárás szabályai.
Az alkerületi bíróság előtti eljárásokat rendszerint idézés indítja meg. Az idézéssel induló eljárások valamennyi (kerületi és alkerületi) bíróság esetében azonosak. Az idézés legfontosabb része a kereseti kérelem (maga a követelés), és annak indokolása (a kereseti kérelem alapjául szolgáló tények és jogok).
Az alkerületi bíróságok előtti eljárás néhány sajátossága a következő:
az alperest az A kerületi bíróságra idézik, de az A bíróság székhelyén eljáró alkerületi bíróság vagy az A bíróság külön megjelölt alkerületi bírósága előtt kell megjelennie.
ha a felperest meghatalmazott képviselő képviseli az eljárásban, a meghatalmazott képviselő nevét és címét fel kell tüntetni az idézésben.
A kis értékű követelések európai eljárása szerinti követelést az A formanyomtatvány segítségével kell benyújtani. Ezt a formanyomtatványt le lehet tölteni az európai e-justice honlapról.
A kérelmet a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság előtt kell benyújtani. A bíróságnak a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK tanácsi rendelet szerint kell hatáskörrel és illetékességgel rendelkeznie.
Az alkerületi bíróság előtti ügyekben a felek maguk adhatják elő érveiket. Ez azt jelenti, hogy nem kötelező az ügyvédi jogi képviselet. Támogatást nyújthat olyan meghatalmazott képviselő is, aki nem szükségszerűen ügyvéd. Az ügyvédi jogi képviselet költségeinek megtérítése tekintetében lásd továbbá a lenti 1.8. kérdésre adott választ.
Hasonlóképpen az európai eljárásban sem kötelező a felek ügyvédi vagy más jogi tanácsadói képviselete.
A bizonyításra vonatkozó jog rendes szabályai alkalmazandók. A bizonyításra vonatkozó holland joggal összhangban a bíró főszabály szerint szabadon értékeli a benyújtott bizonyítékot. Lásd továbbá a „bizonyításfelvételt”. A fent hivatkozott 861/2007/EK rendelet 9. cikke szabályozza a bizonyításfelvételt az európai eljárásban.
Az alkerületi részleg polgári eljárására nemzeti szabályok vonatkoznak. Az írásbeli dokumentumokat a kerületi bíróság hivatalához lehet benyújtani (személyesen, postai úton vagy fax segítségével) határidőn belül, vagy a tárgyaláson. A nyilatkozatokat és válaszokat szóban lehet előterjeszteni az alkerületi bíróság előtt. Az európai eljárás írásbeli eljárás, bár tárgyalás tartható, ha a bíró szükségesnek tartja vagy valamelyik fél kéri.
Az ítéletnek a következőket kell tartalmaznia:
a felek és meghatalmazott képviselőik vagy ügyvédeik neve és címe,
az eljárás menete,
a kereseti kérelemből és a felek nyilatkozataiból levont következtetés,
a határozat indokolása, a tényállás és a bíró megfontolásainak bemutatása mellett,
a bíró végső határozata,
a bíró neve és
az ítélethozatal dátuma.
Az ítéletet a bíró aláírja.
Az alkerületi bíróság előtt indított eljárás esetén a következő költségek merülhetnek fel: a bírósági nyilvántartásbavételi illeték, a bíróság által elrendelt költségmegosztás, és a jogi segítségnyújtás költségei.
A bírósági nyilvántartásbavételi illetéket a bíróság megkeresésekor kell megfizetni. Az összeg az ügy jellegétől függ. A gyakorlatban ügyvédje megelőlegezi ezt az összeget és később számítja fel Önnek. A bírósága a pervesztes felet a másik fél költségeinek megtérítésére kötelezheti. Amennyiben egyik fél sem pernyertes teljes mértékben, mindenki a saját költségeit viseli. A bíróság által elrendelt költségmegosztás magában foglalhatja a jogi segítségnyújtás költségeit is, de a tanúk, szakértők költségeit is, az utazási és tartózkodási költségeket, a kivonatok költségeit és egyéb bíróságon kívül felmerült költségeket is (http://www.rechtspraak.nl/).
A holland jog szerint a nehezebb helyzetben lévő fél kérheti a jogi segítségnyújtás költségeihez való hozzájárulást. Az alkerületi bíróságok előtt nem minden esetben van lehetőség támogatott jogi segítségnyújtásra. Támogatott jogi segítségnyújtás esetén pénzügyi helyzetétől függően a fél maga is hozzájárul a jogi segítségnyújtás költségeihez. A jogi segítségnyújtás költségeihez való hozzájárulás iránti kérelmet az ügyvéd terjeszti elő a Költségmentességi Tanácshoz (Raad voor rechtsbijstand). Ezt a költségmentességről szóló törvény (Wet op de Rechtsbijstand) szabályozza. E törvény III. A. fejezete tartalmazza az uniós határon átnyúló vonatkozású bírósági eljárásokban rendelkezésre álló költségmentesség szabályait. Ez a törvény ülteti át a határon átnyúló vonatkozású jogviták esetén az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében az ilyen ügyekben alkalmazandó költségmentességre vonatkozó közös minimumszabályok megállapításáról szóló, 2003. január 27-i európai tanácsi irányelvet (http://www.rvr.org./).
A bíróság alkerületi részlege által hozott ítéletekkel szemben fellebbezés nyújtható be a fellebbviteli bíróság előtt. Csak akkor lehet fellebbezést benyújtani, ha a követelés meghaladja az 1 750 eurót. Fellebbezni az ítélet kézbesítésének időpontjától számított 3 hónapon belül lehet. A kis értékű követelések európai eljárása keretében nem lehet fellebbezni az alkerületi bíróság határozatával szemben.
Utolsó frissítés: 28/01/2019

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Civil jogszabályi változások
A civil szervetekkel kapcsolatos bejegyzési- és változásbejegyzési eljárásokat egyszerűsítő és gyorsító szabályok
Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló törvény (Ectv.) szerint létrehozott egyesületek, alapítványok bejegyzési eljárásában már 2012. június 30-a óta lehetőség van arra, hogy eme civil szervezetek bejegyzésére egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás során kerüljön sor. Ennek előnye, hogy a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvény (Cnytv.) szerint a bejegyzési kérelem beérkezésétől számított 15 napon belül dönt a bíróság a kérelem tárgyában.
Az eljárás igénybevételének feltétele, hogy a kérelmező a bejegyzési kérelmet elektronikus úton az ÁNYK-ban (általános nyomtatványkitöltő programban) elérhető űrlapon terjessze elő, valamint a civil szervezet létesítő okirata és a bejegyzéshez szükséges egyéb iratok (vezető tisztségviselői elfogadó nyilatkozatok, székhelyhasználati nyilatkozat stb.) az űrlap mellékletét képező mintaokiratok kitöltésével történjen meg. A mintaokiratok tartalmától egyszerűsített eljárás keretében eltérni nem lehet. Ha az egyszerűsített eljárásban benyújtott mintaokirat kiegészítésre, vagy bármely rendelkezés elhagyására kerül sor, a bejegyzési kérelmet a bíróság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja. 2017. március 1-jétől, már nem csak az alapítványok és Ectv. szerint létrehozott egyesületek, hanem a sportegyesületek vonatkozásában is lehetőség van arra, hogy a bejegyzés iránti kérelmet egyszerűsített bejegyzési eljárás keretében lehessen előterjeszteni. A 15 napos bírósági ügyintézési határidő betartása végett a 2011. évi CLXXXI. törvény 2017. március 1-jétől előírja, hogy ha a bíróság eme kérelem elbírálása vonatkozásában e 15 napos határidőn és az azt követő 30 napon belül nem tesz semmilyen intézkedést, úgy eme 45 napos határidő leteltét követő munkanapon a kérelemben foglalt adatok szerint a civil szervezet egyszerűsített eljárásban történő nyilvántartásba vétele automatikusan, a törvény erejénél fogva megtörténik.
Ha a létesítő okirat tartalmában az alapítók el akarnak térni a bejegyzési kérelem mellékletét képező mintaokirat tartalmától, abban az esetben az alapítóknak egyedi létesítő okiratot kell az alapításkor elfogadniuk. Ilyen esetben 2017. március 1-jét követően is változatlanul 60 napos bírósági ügyintézési határidő keretében dönt a bíróság a bejegyzési kérelem tárgyában. A gyakorlatban ugyanakkor előfordult, hogy a bíróság a kérelem beadását követő 60 napon belül (általában ezen eljárási határidő utolsó napján) hiánypótlásra hívta fel a kérelmezőt, majd miután az eleget tett a hiánypótlási végzésben foglaltaknak, a hiánypótlás teljesítésétől számítottan a bíróság újabb 60 napon belül teljes egészében újra megvizsgálta a bejegyzési kérelmet és annak mellékletét képező, a civil szervezet létesítő okiratát és a bejegyzéshez szükséges egyéb dokumentumokat és számos esetben előfordult, hogy ha a bíróság még talált valamilyen hiánypótlásra okot adó körülményt, ismételten hiánypótlást bocsátott ki, amely az újabb 60 napos elbírálási határidők miatt értelmetlenül elhúzta a civil szervezet bejegyzésére irányuló eljárást. A jogalkotó ezt a problémát felismerte és a 2017. március 1-jén hatályba lépő módosítás következtében a hiánypótló végzés kibocsátására csak egy alkalommal kerülhet sor, amely egyetlen alkalomkor a törvényi előírás alapján a kérelem valamennyi hiányosságát (hibáját) meg kell jelölni.
A 2017. március 1-jén hatályba lépő jogszabályváltozás következtében nem csak a bejegyzési eljárások, hanem a változásbejegyzési eljárások is ésszerűbbé, átláthatóbbá és gyorsabbá válnak. Egyik ilyen a változásbejegyzési eljárás gyorsítását elősegítő szabály, hogy 2017. március 1-jét követően a kérelmező a hatályos szabályokkal ellentétben nem lesz jogosult arra, hogy a változásbejegyzési kérelemét kiegészítse, ezzel pedig a törvényalkotó elejét veszi annak, hogy a változásbejegyzési kérelem kiegészítése miatt újabb hiánypótlásra kerüljön sor, amely pedig az eljárás elhúzódását eredményezi. A jogszabályváltozás következtében a változásbejegyzési kérelem bírósághoz való szabályszerű benyújtását követően a kérelmező a benyújtott változásbejegyzési kérelemben nem szereplő további adatot nem jelenthet be, a változásbejegyzési kérelemhez újabb létesítő okirat módosítást nem nyújthat be, kivéve, ha a bírósági hiánypótlási felhívásnak teljesítése miatt válik szükségessé. E szabályból az is következik, hogy a civil nyilvántartásban szereplő szervezeteknek önálló kérelemben kell előterjeszteniük az időben egymástól elváló határozataikhoz, létesítő okirat módosításaikhoz kapcsolódó bejelentéseiket.
Mind a bejegyzési-, mind pedig a változásbejegyzési eljárás vonatkozásában fontos változás, hogy a március 1-jén hatályba lépő szabályok egyértelműsítik: a székhelyhasználat jogszerűségének igazolása vonatkozásában, vagy a székhelyül szolgáló ingatlan tulajdonosának vagy a további használat engedélyezésére jogosultsággal rendelkező személynek az ingatlan székhelyként való használathoz történő hozzájárulását tartalmazó, legalább teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatát is el lehet fogadni. Ezen szabály bevezetésére azért volt szükség, mert a bírósági gyakorlat szerint nem volt elegendő csupán a fenti székhelyhasználat jogszerűségét igazoló nyilatkozat benyújtása, a bíróság előírta a tulajdoni lap csatolását. Ezzel szemben a március 1-jétől hatályos változás egyértelműsíti, hogy a tulajdoni lap másolatát csak akkor kell a kérelemhez csatolni, ha maga a szervet a székhelyül szolgáló ingatlan tulajdonosa.
Elektronikus eljárás esetén a gyakorlatban nem volt egyértelmű, mikortól kell számítani a bírósági ügyintési határidő kezdetét. Abban az esetben ugyanis, ha a kérelem munkaidőn kívül érkezik meg a bíróságra a lajstromozás, illetve az érkezés időpontja elválik egymástól. Erre tekintettel a jogszabályváltozás egyértelműsíti, hogy az elektronikus úton előterjesztett kérelem esetén az ügyintézési határidő a kérelem bírósági lajstromozásának napján kezdődik. A március 1-jén hatályba lépő változásokra történő felkészülés jegyében – és az elektronikus eljárásokat érintő jogszabály-módosításra tekintettel – itt szükséges megemlíteni, hogy 2017. március elseje után a közalapítványokkal kapcsolatos beadványokat, ideértve nyilvántartásba vétel iránti kérelmet is csak elektronikus úton lehet előterjeszteni. Végezetül e téma kapcsán megemlítendő, hogy az igazságügyi miniszter részére adott jogalkotási felhatalmazás folytán bővül az eljárásban használható mintaokiratok száma (többféle mintaokiratot rendszeresítenek) és fajtája (pl. elfogadó nyilatkozat), ezzel is csökkentve annak a veszélyét, hogy az okirat szövegezése, tartalma miatt hiánypótlást kelljen kiadnia a bíróságnak.
Megszűnik az ügyészi általános törvényességi ellenőrzés
A cégeljárási szabályokhoz való közeledés jegyében 2017. március 1-jével az ügyészi törvényességi ellenőrzés általános jelleggel megszűnik, viszont a külön törvényekben az ügyész részére biztosított törvényességi ellenőrzési jog megmarad. A törvényességi felügyeleti eljárás, valamint az Ectv. 11. §-a szerinti, az alapítvány és az egyesület megszűnését megállapító peres eljárások nem-peres eljárássá válnak azzal, hogy a bíróság ezekben az eljárásokban nem az alapítvány, illetve egyesület megszűnését, hanem a jogutód nélküli megszűnési ok bekövetkezését állapítja meg. Ezekben a nem-peres eljárásokban az ügyészt megilleti az eljárás-megindítás indítványozásának joga. Az ügyészi törvényességi ellenőrzés megszüntetése az egyesületek és alapítványok tekintetében azzal a nyilvántartási eljárási változással is együtt jár, hogy e szervezetek nyilvántartásba vételi (bejegyzési) és változásbejegyzési eljárásában az ügyész részére az iratokat nem kell kézbesíteni, és az ügyészt önálló fellebbezési jog nem illeti meg a bíróság határozatával szemben. Az ügyész részére az iratokat csak akkor kell kézbesíteni, ha a szervezet felett az ügyész külön jogszabály szerint törvényességi ellenőrzést lát el. Tekintettel arra, hogy az ügyészség általános törvényességi ellenőrzési jogkörét megszüntetik, ezért a bíróság 2017. március 1-je után – a hatályos szabályokkal ellentétben – már nem kezdeményezhet törvényességi ellenőrzést az ügyészségnél abban az esetben, ha a civil szervezet elmulasztotta a változásbejegyzési kérelem benyújtását a létesítő okirat módosítása, illetve az adat változását eredményező, a civil szervezet arra jogosult szerve határozatának elfogadását követő hatvan napon belül. Ha a késedelem bekövetkezett, akkor már nincs mód a törvényes működés elérésére, ezért a változásbejegyzési kérelem határidőben történő benyújtásának elmulasztása esetére a törvény szankcióként – a jogsértés súlyától függően – tízezertől 900 ezer forintig terjedő pénzbírság kiszabását teszi lehetővé a bíróság számára. Fontos ez ügyben felhívnunk a figyelmet, hogy míg a cégeljárásban a változásbejegyzési kérelem határidőben történő elő nem terjesztése esetén a bíróság mérlegelés nélkül köteles akár 1 napos késedelem esetén is bírságot kiszabni, addig a civil szervezetekkel kapcsolatos eljárásban a bíróság mérlegelési jogkörébe tartozik a bírság alkalmazása késedelem esetén. Fontos kiemelni, hogy a Cnytv. szerinti bírságot nem a vezető tisztségviselővel, hanem a szervezettel szemben kell kiszabni, ugyanakkor felhívjuk a figyelmet, hogy alapítvány esetében csak az alapítóval, illetve több alapító esetén az alapítókkal szemben egyetemlegesen lehet majd bírságot kiszabni március 1-jét követően.
Mint ahogyan arra a fentiekben is utaltunk, az Ectv. szerint létrehozott egyesület, alapítvány és a sporttörvény szerinti sportegyesület nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési kérelemének helyt adó, valamint a közhasznú nyilvántartásba vételét elrendelő végzés ellen március 1-jét követően fellebbezésnek nincs helye. A végzés vagy az annak meghozatala alapjául szolgáló eljárás, illetve a kérelemhez mellékelt iratok jogszabályba ütközése miatt az ügyész, valamint az, akire nézve a végzés rendelkezést tartalmaz – a rendelkezés őt érintő részére vonatkozóan – pert indíthat a szervezet ellen a végzés hatályon kívül helyezése iránt a szervezet székhelye szerint illetékes törvényszék előtt. A perindítás vonatkozásában hatvan napos jogvesztő határidőt állapít meg a megváltozó törvényi rendelkezés, amely határidőt a nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési kérelemnek helyt adó, valamint a közhasznú nyilvántartásba vételt elrendelő végzés országos névjegyzékben történt közzétételétől kell számítani. Március 1-jét követően ugyanis az alapítvány, az Ectv. szerint létrehozott egyesület és sportegyesület nyilvántartásba vételi, változásbejegyzési kérelemnek helyt adó, valamint a közhasznú nyilvántartásba vételt elrendelő végzést – országos névjegyzékben történt közzététele végett – az OBH részére meg kell küldeni. Fontos kiemelni, hogy ügyészt a perindítás joga akkor illeti meg, ha keresetét közérdek sérelmére alapítja és e közérdek sérelmének fennállását valószínűsíti.
Végezetül fontos megemlíteni, hogy mivel március 1-jétől amelyik szervezeti forma esetében az általános ügyészi törvényességi ellenőrzés megszűnik, ott az ügyész közérdekvédelmi feladata a törvényességi felügyeleti eljárás kezdeményezésében realizálódik akként, hogy eme szervezetek tekintetében az ügyész akkor indíthat törvényességi felügyeleti eljárást, ha indítványát valamely közérdek sérelmére alapítja és a közérdek sérelmének fennállását valószínűsíti. Amely szervezeti forma esetében az ügyészi törvényességi ellenőrzés külön törvények alapján továbbra is megmarad, annyi változás történik, hogy ha az ügyészi ellenőrzés során foganatosított intézkedés nem vezet eredményre, az ügyész nem pert, hanem – törvényességi felügyeleti – nem-peres eljárást kezdeményezhet a bíróságnál akként, hogy az eljárás megindításához e szervezetek esetében nem szükséges a közérdek sérelmét megjelölni és fennállását valószínűsíteni. A Cnytv. a törvényességi felügyeleti eljárást a Ctv.-ben már bevált modell alapján szabályozza.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság