text:
Korom Ágoston. Ph.D. értekezés - PDF
Korom Ágoston. Ph.D. értekezés
Download "Korom Ágoston. Ph.D. értekezés"
1 Korom Ágoston Az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos elméleti, és gyakorlati problémák. A bírósági aktusokból eredő tagállami felelősség Ph.D. értekezés Budapest, 2012 Károli Gáspár Református Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Doktori Iskola vezetője: Dr. Miskolczi Bodnár Péter, egyetemi tanár Konzulens: Dr. Tamás András, professzor emeritus, az MTA doktora 12 Tartalomjegyzék Bevezetés...4 I. Fejezet: Az Uniós jogrend fő szerkezeti vonásai...11 Jog által összetartott integráció...11 Az uniós (közösségi) jog gazdasági túlsúlya...14 Az uniós polgárság hatásai...18 Az Európai Unió Bírósága jogfejlesztő tevékenysége szociális ügyekben...19 Az uniós polgárság hatására bekövetkezett változások...20 Összegzés...23 II. Fejezet: Gazdasági természetű ellenérdekek...25 A letelepedés szabadsága, és a tőke szabad mozgása földviszonyokban...27 Az Európai Bíróság birtokpolitikával kapcsolatos ítélkezési gyakorlata...28 A Főtanácsnok véleménye a dán jogesetben...31 A dán jogeset összehasonlítása a Margarethe Ospelt ügyben hozott ítélettel...33 Az Ewald Burtscher ügyben a zsebszerződések szankciója...36 Tagállamok felelőssége ingatlanvásárlás esetén...37 A tagállamok derogációs időszak alatti mozgástere...39 A tagállamok földpiacra vonatkozó kettős jogalap tételének bírálata...41 A tagállamok birtokpolitikai mozgástere...41 A keleti belépőkre vonatkozó mozgástér...43 Birtokpolitikai eszközökkel kapcsolatos bizonytalanságok...46 Magyarország birtokpolitikai mozgástere...51 Összegzés...53 III. Fejezet: Nemzeti identitással, és kisebbségvédelemmel kapcsolatos ellenérdekek...56 Bevezetés...56 Anyakönyvi okmányokkal kapcsolatos jogfejlődés...57 Uniós polgárság, és anyakönyvi nyelvhasználat magyar-szlovák viszonyban...60 Uniós polgárság és a szlovák ellentörvény...62 Az Uniós polgárság az Európai Bíróság gyakorlatában...63 Az uniós polgárság, és a nemzeti állampolgárságok joga...64 Az állampolgárság és az uniós jog kapcsolata a nemzetközi közjog fényében...66 Alkalmazható-e a Rottmann ítélet, és a Bizottság válasza a gyakorlatban?...67 Diplomák elismerése kisebbségi kontextusban...68 Nyelvi jogok az uniós jog tükrében...74 Összegzés...78 IV. Fejezet: Az uniós jog közigazgatási szervek általi végrehajtásának problémái...80 Bevezetés...80 Az Unió általi végrehajtás...81 A tagállamok általi végrehajtás...83 Bizottság által javasolt módszerek a végrehajtás javítására...84 A tagállamok hatóságaival szemben alkalmazható kényszerintézkedések...85 A végrehajtás külső kontrollja...86 Az uniós jog szankciójának kérdései...87 A szankciók kiszabása az Európai Bírósági gyakorlatában...89 A magánszemélyek szubjektív jogosultságainak védelme eljárási keretek között...90 Lisszaboni Szerződés Európai közigazgatási jog?...92 A közigazgatási döntések utólagos felülvizsgálata3 Harmonizációs perspektívák...98 Összegzés...98 Az uniós jog közigazgatási szervek általi végrehajtása...99 V. Fejezet: Az uniós jog érvényesülésének hiányosságai, és az arra adott válaszok Az első generációs ítélkezési gyakorlatban kialakított elvek Az uniós jogrend közvetlen hatályának elve Justiciabilité ítélhetőség A Bíróság Unibet-ügyben hozott ítélete (A tagállamok intézményi és eljárási autonómiájának korlátok közé szorítása) A primátus következményei bírói eljáráshoz való jog A nemzeti bíróságok és az uniós jog A kötelezettségszegési eljárás Az előzetes döntéshozatali eljárás Az acte clair doktrína Megvilágosított jogi norma Az előzetes döntéshozatalt elrendelő végzés elleni belső fellebbezési lehetőségek A Bíróság Cartesio-ügyben hozott ítélete Az előzetes döntéshozatali eljárás és a kötelezettségszegési eljárás hiányossága, valamint az arra adott válaszok Az állam törvényhozói aktusaiból eredő felelőssége kötelezettségszegési eljárás esetén..127 A Maastrichti Szerződés által bevezetett szankció VI. Fejezet: A tagállamok felelősségének Európai Bíróság általi kialakítása Az állam immunitásának története A felelősség Európai Bíróság általi kialakítása A Bíróság Russo ügyben hozott ítélete A tagállamok felelősségének Európai Bíróság általi kialakításának legitimitása Milyen elvekkel bástyázza körül az uniós jog a tagállamok felelősségtanát A jogalkotásért, és a jogharmonizációért való kárfelelősség A tagállamok bírósági aktusaiból eredő felelősségének kialakulása A felelősségi rendszer alkalmazásának kritériumai A Traghetti del Meditarreneo-ügy Az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségével való összehasonlítás Összegzés Cikkek Az Európai Unió Bíróságának ítéletei Európai Parlamenti kérdések: Publikációk...1784 Bevezetés Az Európai Uniót nemzetközi szerződések hozták létre, ehhez pedig értelemszerűen politikai döntésre volt szükség. Az integráció létrehozásának körülményei, a politikai realitás figyelembe vételével az alapítók olyan közösség létrehozása mellett döntöttek, amely a lehető legkevésbé korlátozza szuverenitásuk hagyományos területeit. Elsősorban ennek tudható be, hogy funkcionális szemlélet alapján működő gazdasági közösséget hoztak létre. Az integráció kialakítása, és működése alapvetően két fő tengely körül csoportosítható: negatív és pozitív integrációk. Dolgozatomban be kívánom bizonyítani az integráció egyéb vetületei ellenére is napjainkig a legfontosabb terület az úgynevezett negatív integrációs forma, amely elsősorban a termelési tényezők mozgási akadályainak leépítésére, valamint - az uniós jogrend értelmében - versenykorlátozónak tartott állami támogatások korlátok közé szorítására irányul. Az uniós polgárságból eredő Bíróság gyakorlatából következő jogosultságok is e területhez sorolhatóak. Túlsúlya ellenére a negatív integráció nem maradhat fenn pozitív integrációs elemek nélkül. Itt elsősorban a Közös Agrárpolitikát kell megemlíteni, de ide sorolható a kohéziós politika, bizonyos értelemben a monetáris unió is. Ezzel szemben az alapjogok védelme, vagy magánjogi harmonizáció csak igen korlátozottan jelennek meg, az előbbi területekhez képest másodlagosan. A funkcionális alapokon felépített gazdasági közösséget elsősorban a jog tartja fenn és fejleszti tovább, és ebben a belső (kontinentális) rendszerekhez, de még az angol joghoz képest is - kiemelkedő szerepet játszik az uniós bíróságok ítélkezési gyakorlata. Erre azért is van szükség, mert a létrehozott gazdasági közösség működésével kapcsolatos legfontosabb intézkedések nem elsősorban politikai kooperációkon alapuló döntéseken alapulnak, hanem az uniós jogrenden, amely főként a Bíróság konzisztens 1 gyakorlatára építve építi le a termelési tényezők mozgásának akadályait, illetve az uniós polgárság jogtechnikai elemeinek - segítségével kívánja erősíteni az európai identitást. A Közös Agrárpolitikával kapcsolatos, valamint a 2008-ban kezdődő válság kezelésével kapcsolatos viták arra engednek következtetni, hogy az integráció fenntartásához jelenleg nem létezik reális alternatíva. Az egységes belső piac kiépítése, de kisebb mértékben - az uniós polgárság jogtechnikai eleme is - tartalmaznak ellenérdekeket 2. Azonban azokon a 1 Versenységi területen az Európai Bizottságnak kiemelkedő szerepe van. 2 Természetesen nem kívánom azt állítani, hogy az egységes belső piac létrehozására csak az integráció létrejöttében, és fennmaradásában tekinthető sikernek, azonban az egységes belső piacnak pozitív hozadékai mellett vannak hátrányai is. Később a lábjegyzetben - kifejtem, hogy az egységes belső piac okoz bizonyos szociális deregulációs hatásokat is, amely főleg a multinacionális cégek számára nyújtott túlzott adókedvezményekben valamint a munkabérek csökkenésében nyilvánul meg. Az uniós polgárság jogkövetkezményei pedig ellenérdekeket keletkeztethetnek a tagállamok költségvetésével kapcsolatban, esetleg az állampolgársággal kapcsolatos jogfejlődéssel a szuverenitás csökkenését vonhatja maga után. Azonban egy olyan helyzetben, amikor az egységes belső piac negatív hatásai szinte egyáltalán nem érvényesülnek, egy tagállam abban az esetben is hozhat olyan intézkedéseket, amelyekben csak a kérdéses 45 területeken, ahol az uniós gazdasági közérdek azaz a negatív integrációs forma ellentétes a tagállam vélt, vagy valós, főként gazdasági természetű érdekeivel, pusztán a közösséghez való tartozás előnyeinek tudata nem jelent elégséges motivációt a tagállam számára, hogy az uniós rendelkezésnek adjon elsőbbséget. Gazdasági közösség esetén pedig az ilyen esetek gyakorivá válása annak széthullását vonhatja maga után. Az Európai Bíróság a négy szabadságba tartozó területeken, de az uniós polgársággal kapcsolatos jogosultságok területén kialakított egy olyan ítélkezési gyakorlatot, amelyben az e területekkel kapcsolatos tagállami intézkedésekkel kapcsolatban nem hiszi el, hogy az adott az alapító szerződések célkitűzéseit részben korlátozó tagállami rendelkezés valóban a megjelölt célkitűzésre irányul, 3 hanem azt a saját szektoronként eltérő szigorúságú kritériumai alapján vizsgálja meg. Ez az ítélkezési gyakorlat azonban önmagában nem alkalmas az uniós jog a tagállamok esetleges ellenállásával szembeni - kikényszerítésére. Az ellenérdekek lehetőségét is magában foglaló, tehát az átlagosnál problémásabb területeken jog által összetartott közösség fenntartására természetszerűleg az alapító szerződések rendelkezései és az Európai Bíróság 4 gyakorlata 5 alkalmasak, ezért az irányelvek, és rendeletek 6 átültetésével 7 és alkalmazásával kapcsolatos problémákat szándékosan nem kívánom e dolgozat keretében feldolgozni, 8 annak ellenére, hogy az Európai Bizottság a kötelezettségszegési eljárások nagy részét többsége az irányelvek átültetési határidejének túllépése miatt indítja. tagállam profitálna az egységes belső piacból a többi kárára, például korlátozná az importot, ugyanakkor kihasználná az exportlehetőségeket. 3 Talán ez a legfontosabb különbség a belső joghoz képest ahol a jog alapvetően a kereteket biztosítja - ami alapján azt mondhatjuk, hogy az Unió esetében a jog maga a fejlődés motorja - és a végrehajtással kapcsolatos nehézségeket figyelmen kívül hagyva a tagállamok politikája és joga leszámítva bizonyos alkotmányos fenntartásokat - felett áll. 4 Az Európai Bíróság kialakításán is látszik, hogy az alapítók mindent megtettek azért, hogy ítéleteit a tagállamok minél jobban elfogják, segítve az azokban foglaltak végrehajtását. Ezért hangsúlyt fektettek arra, hogy minden tagállam delegáljon egy bírót, valamint úgy vélem, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának gyakorlatától eltérően, a bírók különvéleményét is e célból nem hozzák nyilvánosságra. A politikától való függetlenség további garanciáját jelentheti, hogy a bírákat elsősorban a legmagasabb bírósági funkció betöltésére alkalmas személyek közül kell jelölni. 5 A III. Fejezetben a diplomák elismerésével kapcsolatos kérdés során hivatkoztak a Bíróság egy ítéletére, amelynek értelmében e területtel kapcsolatos jogosultságok gyakorlása nem függhet másodlagos uniós jogi aktusok (irányelvek) megalkotásától, mert azok közvetlenül az alapító szerződések által garantált gazdasági alapszabadságok részét képezik. Szintén e kérdéssel kapcsolatos ítéletben a Bíróság megállapította, hogy az alapító szerződések rendelkezéseit kell alkalmazni akkor is, ha az ellentétben lenne az irányelv egy rendelkezésével is. 6 Léteznek bizonyos tökéletlen rendeletek is, amelyek esetében a tagállamoknak kell meghozni a végrehajtáshoz szükséges kiegészítő intézkedéseket. Guy Isaac: Droit général de L`Union européenne, Sirey, Dalloz, 2006, P 204 (a rendeleteket nem szükséges átültetni). Ez nyilvánvalóan ellentmond annak, hogy a rendelet minden elemében kötelező, míg az irányelv csak az eredményre kötelez. A hiányos rendeletek esetében (főleg olyan helyzetekben, amikor a tagállamok az adott rendelet által biztosított jelentős diszkrecionális jogkörrel rendelkeznek) a tagállamoknak tekintettel kell lenniük az uniós jog általános elveire. 7 Ez abban az esetben is így van, ha a Bizottság által indított kötelezettségszegési eljárások nagy része az irányelvek átültetésének határidejének túllépésének tudható be. E tény akár az uniós jog saját alkalmazásának kikényszerítő mechanizmusainak strukturális gyengeségeit is jelezheti. 8 Az irányelvekkel kapcsolatos jogi eredményekre vonatkozó tagállami kötelezettség jelentős bizonytalanságokat rejt magában: A normatív intenzitásra vonatkozó követelmény esetén az arányosság követelményét kell alkalmazni, amely az adott irányelv betűjének egyértelműségétől függ. In Denys Simon: La directive européenne, Dalloz, 1997, P6 Nem lehet azon csodálkozni, hogy egy ilyen technokrata jogrend alapján felépített közösség működéséről a polgárok de még a döntéshozók is kevés konkrét információval rendelkeznek Különösen igaz ez Magyarország esetében, ahol még a döntéshozói, és szakmai szinteken sincsenek teljesen tisztában olyan stratégiai kérdésekkel, amelyekre választ az uniós jogrend adhatja. Ezért is döntöttem úgy, hogy a dolgozatba építek két egy gazdasági közösséggel, és egy alapjogias, vagy uniós polgársággal kapcsolatos fejezetet is, amelyek stratégiai szereppel bírnak. A mezőgazdasági termőföldek tulajdonának megszerzésével kapcsolatos rész konkrét példákkal támasztja alá a lehetséges ellenérdekkel, a Bíróság e kihívásokra adott válaszát, valamint az anyagi jogi kérdések, és az eljárási szabályok közötti összefüggéseket is. A pozitív, és negatív integrációs forma metszéspontjának tekinthető birtokpolitika rávilágít a területen a negatív integrációs forma túlsúlyára. A főként uniós polgársággal kapcsolatos rendelkezésekre épülő indirektkisebbségvédelmi stratégiák bemutatásával pedig rávilágítunk az uniós jog politikától való függetlenségére, valamit az uniós jog, és eljárások strukturális gyengeségeire is. A tagállami szuverenitás féltése, valamint a föderalizmus elutasítása amely gyakorlatilag az integráció gazdasági jellegét negatív integrációs formára épülő túlsúlyát okozta felelős azért is, hogy az uniós jog nem vagy csak közvetve, bizonyos területeken - rendelkezik saját mega végrehajtásának eszközeivel. Azonban egy alapvetően negatív integrációra épülő gazdasági integráció esetében pedig az annak működését biztosító szabályok végrehajtásának hatékony kikényszerítése alapvető kritérium. A végrehajtás az Unió nehéz vagy átgondolatlan területei közé sorolható, ugyanis alapelv szerint a tagállamok hatáskörébe tartozik az uniós jog végrehajtása. Nehezíti és bonyolítja a helyzetet, hogy az uniós jognak a tagállamok intézményi és eljárási autonómiáját tiszteletben tartva kell érvényre jutnia. Az alapító szerződések nem rendelkeznek az uniós jog, és nemzeti jog ütközésének kérdéséről, az uniós jog nemzeti jogszabályok feletti primátusáról, valamint nem tartalmaztak az uniós jog megsértésére a tagállamokra vonatkozó szankciókat sem. Az uniós jog érvényesítésének mindkét útja 9 a kötelezettségszegési eljárás, mind az előzetes döntéshozatali eljárás - tartalmaz rendszertani hiányosságokat, strukturális gyengeségeket. Az Európai Bíróság ítéletei nem vonnak maguk után szankciókat, és nem rendelkeznek kasszációs joghatással sem. Az uniós jog alkalmazásának kikényszerítésére eredetileg létrehozott kötelezettségszegési eljárás kezdeményezése a Bizottság diszkrecionális jogkörébe tartozik, 10 a tagállamok pedig politikai okok miatt jellemzően nem élnek ezzel a lehetőséggel. A Bizottság a legjobb szándéka ellenére sem lenne képes 27 tagállam jogsértéseinek folyamatos figyelemmel kísérésére. 9 Bizonyos szempontból a másodlagos jogi aktusok is végrehajtásnak tekinthetők, ugyanakkor tekintetbe kell venni a másodlagos uniós jogi aktusok primer joghoz képest hátrányait, illetve azt, hogy ezek végrehajtását is a tagállamok végzik. Sok esetben a másodlagos jogi aktusok az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatának egyfajta kodifikációjának tekinthetőek. 10 Így elkerülhetetlen a politikai mérlegelés, de talán ez egyezett az alapító szerződések megalkotóinak szándékával. 67 Az előzetes döntéshozatali eljárást amely nem is tekinthető önálló eljárásnak, inkább a Bíróság és a nemzeti bíróságok közötti, kooperáción alapuló köztes eljárásnak - pedig nem a jogalanyok uniós jogrendből eredő jogosultságainak garantálására, vagy a tagállamok közvetett szankciójára, hanem annak egységes értelmezésének biztosítása érdekében hozták létre. Ebben az eljárásban a Bíróság nem is rendelkezett hatáskörrel az uniós joggal ellentétes nemzeti jogszabályok uniós joggal való ellentétességének megállapítására. Lényegében az Európai Bíróságnak ebben a helyzetben kellett kialakítania azokat az elveket, amelyek garantálják az uniós jog nemzeti rendelkezésekkel szembeni érvényesülését, amihez úgy vélem a szükségesek a tagállamokkal szembeni adekvát szankciók is. A kötelezettségszegési eljárás strukturális hiányosságain a Bíróság gyakorlata alapvetően nem változtathatott. Az eljárás megindítása, és a jogsértések felderítése a Bizottság és a tagállamok hatásköre maradt, politikai szempontoknak alárendelten. Ennek ellenére a Bíróság kialakított néhány fontos elvet, mint a reciprocitás elvének elfogadhatatlansága. 11 A kötelezettségszegési eljárásokból eredő ítéletekben foglaltak végrehajtásával kapcsolatos problémákra válaszként a Maastrichti Szerződés által bevezetett pénzbeli szankciók 12 kombinált alkalmazását a Bíróság gyakorlata lehetővé tette. A lényegi problémákon azonban ez sem változtat. A szankciók kombinált alkalmazása nem jelenthet komoly visszatartó erőt, ugyanis az csak a kötelezettségszegési eljárásból eredő ítéletek be nem tartása miatt indított eljárások során szabhatják ki. A kötelezettségszegési eljárásból eredő ítéletek következtében uniós joggal összhangba hozott törvényi szabályozás végrehajtásának legfelsőbb bíróságok által hozott ítéleteinek következében való meghiúsulása miatt indított kötelezettségszegési eljárás pedig igen kivételesnek tekinthető. Úgy vélem, ebben a helyzetben a Bíróság csak az előzetes döntéshozatali eljárásra támaszkodhatott, ugyanis a jogalanyok saját érdekeiket követve politikai szempontoktól mentesen az uniós jog végrehajtását is elősegítik a nemzeti bíróságok előtt kezdeményezett jogviták indításával. A Bíróság e hosszú folyamat keretében a nemzeti bírósági által feltett kérdéseket úgy formálta át, hogy azzal olyan válaszokat adhasson, amelyekkel megállapíthatja a kérdés nemzeti rendelkezések uniós joggal való összeegyeztethetetlenségét. Az uniós jog primátusának, közvetlen hatályának, 13 sui generis jellegének, majd az ítélhetőség elveinek kialításával a Bíróság nagy lépést tett a jobb végrehajthatóság felé 14, amelyekkel a nemzeti bíróságokat helyezte az uniós jog érvényesülésének középpontjába. Szintén fontos elv, hogy a tagállamok kötelesek az uniós jog sértésével hozott intézkedéseik következményeit 15 helyrehozni. 11 A nemzetközi közjogban elfogadott elv egy szorosabb, főként negatív integrációra épített közösség esetén annak gyors felbomlását okozhatná. 12 A szerződés egyértelműen a vagy szót használja a kényszerítő bírság, és az átalányösszeg kiszabásával kapcsolatban. 13 Amelyet idővel az ítélhetőség szempontjaira cserélt, ezzel is elősegítve az alapító szerződések célkitűzéseinek megvalósulását. 14 Jellemző, hogy a tagállamok még évtizedekkel a primátusra vonatkozó gyakorlat után is vonakodnak azt az alapító szerződésekbe beemelni. 15 Ez a es években kialakított gyakorlat (VI: Fejezet) előre vetíthette az állam felelősségének kialakulását is. 78 A tagállamok eljárási, és intézményi autonómiája annak korlátok közé szorításával kapcsolatos elvek, mint az egyenlő elbánás, és az effektivitás, az uniós jog alkalmazási körébe tartozó helyzetek esetén a közigazgatási döntések indoklásának kötelezettsége, a bírói felülvizsgálat a nemzeti rendelkezések ellenére is történő garantálása - továbbra is komolyan akadályozta az uniós jog érvényesülésének lehetőségeit. A tagállamok jogharmonizációért, jogalkotási aktusaiból erdő felelősségének Bíróság általi kialakítása lényegében az előbbi folyamatba illeszkedik. Annak kimondása, hogy azon kötelezettség, amelynek értelmében a tagállamok kötelesek az uniós jog megsértésével jogalanyoknak okozott károkat megtéríteni, közvetlenül az uniós jogrendből ered, lehetővé tette annak valós érvényesülését a tagállamok felelősségi rendszereinek nagyfokú különbségei ellenére is. Az uniós jog alkalmazásának indirekt módon való - előzetes döntéshozatali eljáráson keresztül való alkalmazásának elősegítése, valamint a jogalanyok uniós jogrendből eredő jogosultságainak érvényesítése és ezzel együtt az uniós jog alkalmazásának tagállamokkal szembeni, indirekt módon való kikényszerítése is - így átévődött a nemzeti bíróságokra. Ennek több oka lehet. A közigazgatás, és a törvényhozó esetében 16 nem beszélhetünk a bíróságokhoz hasonló intézményi függetlenségről, valamint nem létezik a közigazgatás számára hozzáférhető előzetes döntéshozatali eljáráshoz hasonló eljárás. Azonban a tagállamok jogharmonizációért, és törvényhozói aktusaiból eredő felelősségének kialakítása, és közvetlenül az uniós jogrendből eredő garanciákkal való körülbástyázása ellenére sem tekinthető az előzetes döntéshozatali eljárás megfelelőnek a jogalanyok uniós jogrendből eredő jogosultságainak érvényre juttatásához. Számon tartunk olyan a kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatban idézett ítéleteket, amelyekben a jogszabályok összhangban voltak az uniós joggal, ennek ellenére az adott tagállam legfelsőbb bíróságának gyakorlata amelyet követnek az alsóbb, és a témával foglalkozó szakértők is az uniós jogot sértő megoldáshoz vezetett. A szakirodalom szerint az act claire doktrínát is az esetek többségében a tagállamok végső fokon eljáró bíróságai nem a Bíróság által kialakított kritériumok szerint értelmezik, ami azt eredményezi, hogy az Európai Bíróságnak nem lesz alkalma állást foglalni olyan helyzetekben, amikor ez szükséges lenne. További akadályt jelent, hogy a Bíróság gyakorlata értelmében alapelv szerint nem ellentétesek az uniós joggal az alsóbb fokú bíróságok előzetes döntéshozatalt elrendelő végzése elleni belső fellebbezései sem. Bizonytalan volt, hogy a tagállamok bíróságai tényleg megfelelően alkalmazzák-e az uniós jogot az intézményi alá-fölé rendeltség hiányával jellemezhető előzetes döntéshozatali eljárás rendszerében. A Köbler, és a Tragheti ítéletek alapügyében azonban a gyakorlat megmutatta, hogy a tagállamok bírósági aktusaiból meredő felelőssége nélkül a Bíróság által kialakított korrekciós folyamatok nem érik el a kíván célt. 16 Az Európai Unió Bíróságának állandó gyakorlata értelmében (bővebben az V. Fejezetben) az uniós jog primátusa megköveteli, hogy a törvényhozó minden rendelkezést hozzon összhangba az uniós joggal, valamint a tagállamok hatóságainak sem szabad alkalmazniuk az uniós jogot sértő jogszabályokat, és minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk, ami szükséges az uniós jog alkalmazásához. 89 A kialakított felelősségi rendszer 17 legitimitása megkérdőjelezhető az államok immunitásával és felelősségével összehasonlítva más okok vezettek annak kialakulásához. Azok a tézisek, amelyek szerint a tagállamok felelősségiének Európai Bíróság általi kialakítása az egyének jogosultságait védő, alapvetően jogállami kritériumok alapján történt, több szempontból is kritizálható. Egyrészt jogállami kritériumoknak ellentmond, hogy az Unió túlterjeszkedik az alapító szerződések által biztosított hatáskörén. Másrészt be fogom bizonyítani, hogy annak ellenére, hogy az Unió szerződésen kívüli felelősségét tartalmazzák az alapító szerződések, a felelősségi rendszer anyagi jogi szabályai mégis a tagállamokkal szemben tűnnek szigorúbbak. 18 Úgy vélem, hogy ezen felelősségi rendszerek alkalmazásakor a Bíróság egy sajátos funkcionális felelősségi - logikát követ: Az ellenérdekek lehetőségét is magában hordozó negatív integrációs formára épülő, és jog által sajátosan összetartott gazdasági közösség esetében elengedhetetlenül szükséges a saját szabályainak kikényszerítésére. Ugyanakkor az Unió szerződésen kívüli felelőssége esetén nem lehet az Unióval szembenszigorú szabályokat alakmázni, ugyanis az lehetetlenné tenné a széles mérlegelésen alapuló diszkrecionális jogkör alkalmazását, amelyre gazdaságpolitikai döntések estén főként a pozitív integráció területén szükség van. Alá kívánom támasztani, hogy a tagállamok felelősségének megállapítása a negatív integrációs forma, vagyis a tisztán gazdasági jellegű területeken sokkal kisebb nehézségekbe ütközik, mint az uniós polgárság területén.. Ez a különbség a tagállamok bírósági aktusaiból eredő felelőssége esetén is érzékelhető, sőt talán fel is erősödik, mivel e felelősségi rendszert nehezebb érvényre juttatni. Ez pedig ellentmond annak az elképzeléseknek, hogy a felelősségi rendszert az egyének védelme érdekében jogállami kritériumok alapján hozták volna létre. Sokkal inkább alátámasztható az az elképzelés, hogy az Unió a jog által összetartott gazdasági integráció fenntartásához felhasználja a saját rendelkezésieseire a tagállammal szemben hivatkozó jogalanyokat. A felelősségi rendszer pedig követi az anyagi jogi szabályokat. Az uniós polgárság esetében a bíróság gyakorlata értelmében gyengébb a tagállami intézkedések kontrolja, míg a tisztán gazdasági területek felé haladva 19 tőke szabad mozgása a legerősebb. Így igazolható az anyagi normák, és az eljárási normák (amibe a felelősségi rendszeren kívül az uniós jogrend hiányosságait orvosolni hivatott elvet beszámítok, primátus, effektívitás) és a felelősségi rendszer összekapcsolása. A tagállamok bírósági aktusaiból eredő felelőssége bár annak kritériumai az igazságszolgáltatás specifikus szerepe miatt enyhébbek jelenti azt a szükséges, utolsó lépést, amely alkalmas lehet e rendszer bezárására. Így nem arra törekedtem, hogy a bírósági 17 Mind a törvényhozói, mind a bírósági aktusokból eredő felelősség legitimitásával kapcsolatban megoszlik a szakirodalom álláspontja (VI. Fejezet). Úgy vélem, hogy a tagállamok felelősségi rendszerét az alapító szerződésekben, vagy az uniós jogalkotónak kellene megalkotni. 18 Jogállami kritériumok alapján pedig a két felelősségi rendszer esetén azonos szabályokat kellene alkalmazni. 19 Ezt bizonyítja (V. Fejezet), hogy a tagállamok alapelv szerint nem kötelesek felülvizsgálni az uniós jog sértésével jogerőre emelkedett közigazgatási döntéseket, az uniós jog által tiltott állami támogatásokat azonban minden körülmények között vissza kell fizetni. 910 aktusokból eredő felelősség rendszerét kimerítően és főleg nem összehasonlító szemlélettel bemutatni. 1011 I. Fejezet: Az Uniós jogrend fő szerkezeti vonásai Jog által összetartott integráció Az európai integráció fenntartásában, és kiépítésében a jog szerepe 20 sokkal jelentősebb, mint a belső rendszerekben. E feltevéshez hozzátehetjük az Unión belül az Európai Bíróság kiemelt szerepét is. z Európai Bíróság olyan sok funkcióval bír, 21 feladatai olyan komplexek, hogy azokat lehetetlen akár a belső, akár a nemzetközi közjogban megszokott kategóriák szerint csoportosítani. 22 Az integráció teljességét nem tudjuk megítélni kizárólag a jog szemüvegén keresztül 23. A tradicionális jogias szemlélet egy adott jogrenden belül a pozitív jogi szabályokkal kapcsolatos koherencia meglétét vizsgálja az adott jogi normákhoz viszonyítva. Az integráció esetében a jog új szerepet kap, amely már nem tekinthető pusztán jogi realitásnak. Az integráció folyamatában a jog a többi faktorhoz képest privilegizált helyet 24 foglal el, amennyiben nemzetek feletti viszonyokat határoz meg, de végső soron ez a meta jogrend is az alkotórészeihez, azaz az Európai Uniót alkotó tagállamokhoz tartozik. 25 A jog nem csak az integráció fenntartójaként vagy csontvázaként értelmezhető, hanem annak a politikának a központi elemét képezi, amelyet nemzetek felettinek, közösnek, vagy európainak nevezhetünk. 26 Ennek értelmében nem tartható az integráció sub lege nézet, az uniós jogrend normatív hatályánál fogva a tagállamok felett, vagy ellenében privilegizálja azokat, akik az integráció folyamatában részt vesznek, illetve azokat, akik az integrációval kapcsolatban meg kívánják tartani, vagy át akarják alakítani helyzetüket. Az Európai Unió Bíróságának szerepe egészen sajátosan értelmezhető e jog által összetartott integráció kialakításában, és fenntartásában. A common law hagyományát képviselő jogászok mindig szélesebb értelemben vették figyelembe a jogforrási kategóriákat, mint a kontinentális 20 Vörös Imre is jog által összetartott integrációról beszél. Vörös Imre: Európai jog magyar jog: Konkurencia vagy koegzisztencia in Jogtudományi Közlöny, 2011/7és 8 összevont szám, P Denys Simon: Le systeme juridique communautaire, Paris, puf, P Denys Simon I.M. 23 Nikos Scandamis: Le Paradigme de la gouvernance européenne, Entre souveraineté et le marché, Bruylant, Bruxelles, 2009 P Blutman László szerint a jog az uniós együttműködés vivőanyaga, amely bonyolult rendszert alakított ki, és hatással van a tagállamok jogára is. Blutman László: EU-jog-működésben. Bába kiadó, Szeged, 2004, P Nikos Scandimis I.M. P 9 26 Nikos Scandimis I.M. P 9 1112 jogok művelői. 27 Hajlunk arra, hogy az Európai Bíróság esetjogát amely álláspontunk szerint tartalommal töltötte fel az uniós jogot jogforrásnak ismerjük el. 28 Hangsúlyozandó, 29 hogy uniós (közösségi) jogszabálynak kell tekinteni minden olyan rendelkezést, amelyet az Unió (Közösség) hatóságai, vagy bizonyos intézményei 30 alkotnak meg. Ez azonban nem tekinthető azonosnak a nemzeti jogban megszokott parlamentek által kialakított jogszabályokkal, törvényekkel. Úgy vélem, hogy az uniós jogszabályok a nemzeti jogszabályok többségéhez képest - az uniós jogrend specifikus viszonyaiból következően - többszörösen is hátrányos helyzetben vannak. A tagállamok törvényhozói elvileg bármilyen szabályt alkothatnak, természetesen az uniós és nemzetközi jogrend, valamint az egyes alkotmányok által bevezetett korlátok figyelembe vételével. Ezzel szemben az uniós jogalkotó csak az alapító szerződések felhatalmazásával, és azok célkitűzéseivel összhangban hozhat másodlagos jogi aktusokat. Az írott jogon alapuló rendszert alkalmazó országok esetében kontinentális országok 31 a bíróságok inkább szolgálói, mintsem urai a rendszernek, döntéseik egyedül bíróságok elé kerülő jogviták esetén, és csak a felek között érvényesülnek. 32 A common law rendszerrel ellentétben nem lehetséges a precedensek alapján történő ítélkezés. Álláspontom szerint az uniós jogban még a precedensjoginak mondott rendszereknél is fontosabb az Európai Bíróság szerepe. Már az alapító szerződések megszövegezői 33 közvetett módon meghatározták, 34 hogy az Európai Közösségek Bíróságának kell 35 biztosítania az alapító szerződésekkel kapcsolatban a jogszabályok betartását. A kontinentális felfogás alapján mindenképpen jogosan teszik fel azt a kérdést, hogy egy olyan intézmény, amelynek hatásköre alapelv szerint a jogvitában érdekelt felekre korlátozódik, ilyen általános szerepet betölthet-e? 36 Ezen 37 ellentmondás feloldása úgy is értelmezhető, hogy a francia Cour de Cassation szerepe is hasonló az Európai Unió Bíróságának szerepéhez. Ezen intézményt szintén a célból hoztak 27 Walter Cairns: Introduction to European Union Law, Manchaster University, ford. Bevezetés az Európai Unió Jogrendszerébe Co-Nex Könykiadó Kft. Budapest, 1999, P Walter Cairns: Introduction to European Union Law, Manchaster University, ford. Bevezetés az Európai Unió Jogrendszerébe Co-Nex Könyvkiadó Kft. Budapest, 1999, P I. M. P M. Delmas Marti szerint az uniós (közösségi) jogban a jog, és a gazdaság összeházasítása a fogalmak bizonytalanságát, és a terminológia igen nagy bizonytalanságát vonat maga után. M. Delmas-Marty, Le flou de droit, Paris, Puf, 1986 Továbbá ez a helyzet maga után vonta a olyan normák követelményét, amely képes a gazdasági folyamatokhoz igazodni. Többek között ezért vélem úgy, hogy a Bíróság gyakorlata igen nehezen érthető, ugyanis pontos definíciók hiányában a Bíróságnak az adott helyzetet kell körülírni. Az előzetes döntéshozatali eljárás (de a kötelezettségszegési eljárás is) erga omnes hatállyal bír, a bíróságnak ezért ezt is figyelembe kell vennie, ugyanis a konzisztens gyakorlat nélkül a közösség nem maradhat fenn. Ehhez adódik a tagállamok jogi terminológiájának különbözőségei. 31 Walter Crains, I.M. P Walter Crains:I. M. P Walter Crains:I. M. P Walter Crains: I.M. P Római Szerződés 164. cikke 36 Walter Crains I.M. P Walter Crains: Introduction to European Law, Manchaster University, ford. CO-NEX Kft, Budapest, P 81 12 Több megjelenítése
Doktori Értekezés Tézisei Korom Ágoston Az uniós jog végrehajtásával kapcsolatos elméleti, és gyakorlati problémák A bírósági aktusokból eredő tagállami felelősség Budapest, 2012. Károli Gáspár Református Részletesebben Gazdálkodási modul. Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek. KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc
Gazdálkodási modul Gazdaságtudományi ismeretek III. EU ismeretek KÖRNYEZETGAZDÁLKODÁSI MÉRNÖKI MSc TERMÉSZETVÉDELMI MÉRNÖKI MSc Jogforrások, költségvetés 139. lecke A közösségi jog Az EGK Szerződésnek Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Az uniós jog forrásai
Lehetséges kategorizálások Lisszabon előtt Az uniós jog forrásai Előadás vázlat Sonnevend Pál Tagállamok aktusai Közösségek aktusai Általános jogelvek Közösségek nemzetközi szerződései Elsődleges források Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben KOMPLEXVIZSGA KÉRDÉSEK EURÓPA FŐSZAKIRÁNY (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK) február
KOMPLEXVIZSGA KÉRDÉSEK EURÓPA FŐSZAKIRÁNY (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK) 2010. február 1. Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) Mutassa be az ESZAK által létrehozott intézményeket és azok feladatait! Mutassa Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA )
1 AZ EURÓPAI UNIÓ JOGA (NEMZETKÖZI TANULMÁNYOK SZAK - BA ) Tételek: 1. Az Európai Közösségek és az Unió jogának alapvonalai. A magyar csatlakozás 2. Az Európai Unió szervezete: Bizottság, Európai Parlament, Részletesebben EURÓPAI ÉS NEMZETKÖZI IGAZGATÁS MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR
A nemzeti, az uniós és a globális nemzetközi intézményrendszer (az államtudományi és közigazgatási szempontból) 1. Az államtudomány fogalma. Az állam fogalmának alakulása kezdetektől napjainkig. 2. Az Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben KOROM ÁGOSTON A HATÉKONY ÁLLAM AZ EURÓPAI UNIÓ KERETEI KÖZÖTT, KÜLÖNÖS TE- KINTETTEL AZ EURÓPAI JOG RENDSZERTANI HIÁNYOSSÁGAIRA *
Pro Publico Bono Online Támop Speciál 2011 Közigazgatástudományi Kar TÁMOP-4.2.1/B-09/1/KMR-2010-0005 KOROM ÁGOSTON A HATÉKONY ÁLLAM AZ EURÓPAI UNIÓ KERETEI KÖZÖTT, KÜLÖNÖS TE- KINTETTEL AZ EURÓPAI JOG Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben A környezetbe való beavatkozással járó beruházások. engedélyezési problémái a közösségi jogban
A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési problémái a közösségi jogban 2010. január 11-én került megrendezésre a A környezetbe való beavatkozással járó beruházások engedélyezési Részletesebben VI. téma. Jogalkotás, a bírói jog, szokásjog. Jogforrások
VI. téma Jogalkotás, a bírói jog, szokásjog. Jogforrások 1. A jogalkotás 1.1. Fogalma: - specifikus állami tevékenység, - amit főleg közhatalmi szervek végezhetnek - és végterméke a jogszabály. Mint privilegizált Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR. Államtudomány Közigazgatás
Államtudomány Közigazgatás 1. A kameralisztika, az abszolutizmus kormányzati változatai 2. Jogi irányzatok a közigazgatás-tudományban 3. A közigazgatás politikatudományi megközelítése 4. A közigazgatás Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben II. TÉMA. A közigazgatás működésének követelményrendszere (TK 69 76)
1 II. TÉMA A közigazgatás működésének követelményrendszere (TK 69 76) A közigazgatás közérdekű tevékenységét különböző alapelvek jellemzik. Ezek nem jogági alapelvek vagy csak bizonyos fokig azok. Így Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Nemzeti Közszolgálati Egyetem Postacím: 1581 Részletesebben 2. előadás Alkotmányos alapok I.
2. előadás Alkotmányos alapok I. Jog fogalma: a jog olyan norma, magatartásszabály, amely az emberi cselekvések irányításának, illetve a magatartásokat befolyásoló körülmények szabályozásának eszköze. Részletesebben Javaslat AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE
III. MELLÉKLET A RENDES JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS JOGALAPJAI 1 Jogalap Leírás Eljárási szabályok 1 14. cikk Általános gazdasági érdekű szolgáltatások 15. cikk (3) Hozzáférés az uniós intézmények dokumentumaihoz Részletesebben Jeney Petra. Évfolyamdolgozat témák
Az ELTE ÁJK Nemzetközi jogi tanszék oktatói által fogadott évfolyam- és szakdolgozati témák (ellenkező jelzés hiányában más témák is szóba kerülhetnek, egyéni konzultáció után) Jeney Petra Évfolyamdolgozat Részletesebben Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.9.6. COM(2016) 552 final 2011/0103 (NLE) Módosított javaslat A TANÁCS HATÁROZATA megállapodás aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról; valamint megállapodás alkalmazásáról Részletesebben Alkotmányügyi Bizottság JELENTÉSTERVEZET. Vélemény előadója(*): Gál Kinga, Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Alkotmányügyi Bizottság 2009/2241(INI) 2.2.2010 JELENTÉSTERVEZET az Uniónak az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményhez történő csatlakozására Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK. A jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keret
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.3.2014 COM(2014) 158 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A jogállamiság erősítésére irányuló új Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Európai uniós jogharmonizáció. Dr. Gombos Zoltán Főosztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium
Európai uniós jogharmonizáció Dr. Gombos Zoltán Főosztályvezető Vidékfejlesztési Minisztérium Mit jelent az uniós jogharmonizáció? Minden olyan nemzeti jogalkotási tevékenység, amelynek célja az uniós Részletesebben MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS TEKINTETTEL AZ ÁFÁ-RA
Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR KÜLGAZDASÁGI SZAK Levelező Tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány MAGYARORSZÁG EU-HARMONIZÁCIÓS KÖTELEZETTSÉGEI AZ ADÓZÁS TERÜLETÉN, KÜLÖNÖS Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2014-2019 Petíciós Bizottság 27.5.2014 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Mark Walker brit állampolgár által benyújtott 0436/2012. sz. petíció a határon átnyúló jogi képviselet biztosításáról Részletesebben BEVEZETÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANULMÁNYOZÁSÁBA
FARKAS BEÁTA VÁRNAY ERNŐ BEVEZETÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANULMÁNYOZÁSÁBA A, Szeged 1997 TARTALOMJEGYZÉK BEVEZETES 1 I. BEVEZETÉS A REGIONÁLIS INTEGRÁCIÓ ELMÉLETI HÁTTERÉBE... 3 1. INTEGRÁCIÓS ELMÉLETEK 3 1.1. Részletesebben Tízéves a területfejlesztés intézményrendszere, hogyan tovább?
Tízéves a területfejlesztés intézményrendszere, hogyan tovább? Somlyódyné Pfeil Edit MTA Regionális Kutatások Központja Balatonföldvár, 2006. május 23 24. A regionális politika A regionalizmus válasz a Részletesebben Michal Vašečka Masaryk University Masaryk Egyetem. A romák oktatása, mint a társadalmi integrációs politika legnagyobb kihívása
Michal Vašečka Masaryk University Masaryk Egyetem A romák oktatása, mint a társadalmi integrációs politika legnagyobb kihívása A társadalmi kirekesztés - Kelet-Közép-Európa meghatározó problémája A kisebbségek Részletesebben EBBEN A VIZSGARÉSZBEN A VIZSGAFELADAT ARÁNYA
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 2 ) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK
Tartalomjegyzék HARMADIK RÉSZ ESETTANULMÁNYOK ÉS EMPIRIKUS FELMÉRÉSEK (I) A pénzügyi integráció hozadékai a világgazdaságban: Empirikus tapasztalatok, 1970 2002.................................... 13 (1) Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
Tájékoztató az EKP 1 vizsgához (2013-2014. tanév őszi szemeszter) A tájékoztató tételsor csupán indikatív jellegű! Célja, hogy a hatékonyabb tanuláshoz és az eredményesebb vizsgázáshoz segítséget nyújtson. Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.7.6. COM(2015) 325 final 2015/0142 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Moldovai Köztársaságnak a Kormányzati Beszerzési Megállapodáshoz való csatlakozása tekintetében Részletesebben Tantárgy összefoglaló
Tantárgy összefoglaló Tantárgy megnevezése Tantárgy képzési céljai Jogi ismeretek Cél: A hallgatók legyenek tudatában a jogszabályok (azok elérhetőségei) jelentőségének, szerepének és ismerjék meg: - a Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben A biztosítás nemzetközi jogi. Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék
10. Elõadás A biztosítás nemzetközi jogi környezete Kovács Norbert SZE, Gazdálkodástudományi Tanszék Az Európai Közösség jogi háttere EGK - Római Szerzõdés Gazdasági célok Integráció, Közös piac áruk, Részletesebben A szociális gazdaságtól a szociális vállalkozásig
A szociális gazdaságtól a szociális vállalkozásig A jelen kihívások Egy paradoxon A mindennapi életünkben erőteljesen jelen van. Nem ismeri a nagyközönség. Újra időszerűvé vált Tömeges munkanélküliség Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program A kisebbségi jogok védelmének magyar vonatkozásai Dr. Pákozdi Csaba (PhD, egyetemi docens) főosztályvezető Külügyminisztérium, Részletesebben AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA *
Sólyom László AZ OMBUDSMAN ALAPJOG-ÉRTELMEZÉSE ÉS NORMAKONTROLLJA * 1. Ha már ombudsman, akkor rendes közjogi ombudsman legyen mondta Tölgyessy Péter az Ellenzéki Kerekasztal 1989. szeptember 18-i drámai Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA. Brüsszel, december 9. (OR. en) 16651/13 Intézményközi referenciaszám: 2013/0375 (NLE) PECHE 553
AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA Brüsszel, 2013. december 9. (OR. en) 16651/13 Intézményközi referenciaszám: 2013/0375 (NLE) PECHE 553 JOGALKOTÁSI AKTUSOK ÉS EGYÉB ESZKÖZÖK Tárgy: A TANÁCS HATÁROZATA az Európai Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben Az államok nemzetközi. Komanovics Adrienne, 2012
Az államok nemzetközi felelőssége Komanovics Adrienne, 2012 1 (1) A nemzetközi felelősség jogának fejlődése (2) A nemzetközi felelősség forrásai és a kodifikáció (3) A nemzetközi jogsértés (4) Az állam Részletesebben A közigazgatási szakvizsga Általános államháztartási ismeretek c. III. modulhoz tartozó írásbeli esszé kérdések (2016. augusztus 15.
A közigazgatási szakvizsga Általános államháztartási ismeretek c. III. modulhoz tartozó írásbeli esszé kérdések (2016. augusztus 15.) Az írásbeli vizsgák részét képezik tesztfeladatok (mondat-kiegészítés, Részletesebben ÉVFOLYAM TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ. II. évf. vállalkozás szervező. 2007/2008 I. félév. Távoktatási Központ
/fax: 222-4584 : 383-8491/172 Budapest 72. Pf.: 35. 1426 Távoktatási Központ ÉVFOLYAM II. évf. vállalkozás szervező TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Bevezetés az EU tanulmányokba 2007/2008 I. félév 1 A Tantárgyi útmutató Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Balogh Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén 2012. ősz dr. Lattmann Tamás ELTE ÁJK, Nemzetközi jogi tanszék Emberi jogok fajtái Karel Vasak: Human Rights: A Thirty-Year Struggle: the Sustained Efforts Részletesebben Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2016.7.1. COM(2016) 437 final 2016/0200 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben A SZUBSZIDIARITÁS ELVE
PhD értekezés dr. Reiterer Zoltán Miskolc 2016 1 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR AZ ÉLELMISZERLÁNC KÖZIGAZGATÁSI JOGI SZABÁLYOZÁSA PhD értekezés Készítette: dr. Reiterer Zoltán okleveles jogász Részletesebben A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.)
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 2014.11.25. C(2014) 9048 final A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (2014.11.25.) a Bizottság főigazgatói, valamint a szervezetek vagy önfoglalkoztató személyek közötti megbeszélésekről Részletesebben MTA Regionális Kutatások Központja
A vidékfejlesztés kívánatos helye, szerepe a következő programozási időszak stratégiájában és szabályozásában Dr. Finta István Ph.D. finta@rkk.hu 1 Alapkérdések, alapfeltételezések Mi szükséges ahhoz, Részletesebben Beszámoló az EU Jogot Oktatók Első Találkozójáról
Beszámoló az EU Jogot Oktatók Első Találkozójáról Miskolci Egyetem 2012. május 3. 1 2012. május 3-án került megrendezésre a Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karán az EU Jogot Oktatók Első Találkozója Részletesebben I. Tananyag és felkészülést orientáló kérdések a kiselőadást NEM tartó hallgatók számára:
Felkészülést orientáló kérdések Európa Jog III (A belső piac joga + EU versenyjog) tárgyhoz (Nappali és levelező tagozat; új hálóterv) A felkészülést orientáló kérdéssor célja, hogy iránymutatást adjon Részletesebben Az EU gazdasági és politikai unió
Brüsszel 1 Az EU gazdasági és politikai unió Egységes piacot hozott létre egy egységesített jogrendszer révén, így biztosítva a személyek, áruk, szolgáltatások és a tőke szabad áramlását. Közös politikát Részletesebben KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Jogi Bizottság 27.5.2011 KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE (43/2011) Tárgy: Az Ír Köztársaság képviselőházának (Dáil Éireann) indokolással ellátott véleménye a közös konszolidált Részletesebben Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban
Grad-Gyenge Anikó Szerzői jog és iparjogvédelem a magyar magánjogban P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Részletesebben Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, december 2. (OR. en)
Az Európai Unió Tanácsa Brüsszel, 2016. december 2. (OR. en) 15193/16 FEDŐLAP Küldi: az Európai Bizottság Az átvétel dátuma: 2016. november 30. Címzett: Biz. dok. sz.: Tárgy: a Tanács Főtitkársága D048510_01 Részletesebben 187. sz. Keretegyezmény a munkavédelemről
187. sz. Keretegyezmény a munkavédelemről A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Amelyet a Nemzetközi Munkaügyi Hivatal Igazgató Tanácsa hívott össze Genfbe, és amely 2006. május 31-én Részletesebben Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás
Gazdasági gondolkodási mód (paradigma) váltás A Lisszaboni Szerződésben megfogalmazott neoliberális diktátum és a Szent Korona Értékrend szabadság-őrző intézkedéseinek összehasonlítása Felépítés 1. nap Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben A nemzetközi integráció formái
A nemzetközi integráció formái Az előadás vázlata Az integráció, nemzetközi (makroszintű) integráció fogalma Az integráció fő dimenziói Az EU földrajzi dimenziójának bemutatása A nemzetközi integráció Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben Előszó...3 Bevezetés...4 1. Az Európai Unió alapszerződései...17
TARTALOMJEGYZÉK Előszó...3 Bevezetés...4 a. Európai Gazdasági Közösséget alapító szerződés...4 b. Az Egységes Európai Okmány...6 (i) Általában...6 (ii) A belső piac...7 c. Az Európai Unióról szóló Szerződés Részletesebben Analitikus módszertan az európaizáció kutatásához
Analitikus módszertan az európaizáció kutatásához Grünhut Zoltán MTA KRTK A MAGYAR REGIONÁLIS TUDOMÁNYI TÁRSASÁG XIII. VÁNDORGYŰLÉSE Kelet-Közép-Európa területi folyamatai, 1990 2015 Eger, 2015. november Részletesebben Számadó Tamás Gazdasági Versenyhivatal, Bírósági képviseleti Iroda vezetője
Az üzleti titok védelme a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, felhasználásával és felfedésével szembeni védelemről szóló irányelv tervezete Számadó Részletesebben Kokoly Zsolt. Az audiovizuális médiaszolgáltatók feletti területi joghatóság kérdése az Európai Unió médiaszabályozásában. A doktori értekezés tézisei
Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Doktori Iskola Kokoly Zsolt Az audiovizuális médiaszolgáltatók feletti területi joghatóság kérdése az Európai Unió médiaszabályozásában A doktori értekezés Részletesebben Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból
Szigorlati kérdések polgári eljárásjogból 1. A polgári eljárásjog alapfogalmai: peres- ill. nem peres eljárás, az eljárás alanyai, tárgya, célja, a bírósági út. 2. A polgári eljárásjog helye a jogrendszerben, Részletesebben REGIONÁLIS INNOVÁCIÓ-POLITIKA
Dőry Tibor REGIONÁLIS INNOVÁCIÓ-POLITIKA KIHÍVÁSOK AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS MAGYARORSZÁGON DIALÓG CAMPUS KIADÓ Budapest-Pécs Tartalomj egy zék Ábrajegyzék 9 Táblázatok jegyzéke 10 Keretes írások jegyzéke Részletesebben 172. sz. Egyezmény. a szállodákban, éttermekben és hasonló létesítményekben irányadó munkafeltételekről
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.12.21. COM(2011) 909 végleges 2011/0444 (NLE) Javaslat A TANÁCS HATÁROZATA a Seychelle-szigeteknek a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól Részletesebben Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások. 2013. szeptember 4.
Európai uniós jogi ismeretek Jogforrások 2013. szeptember 4. 1. Közösségi jogforrás rendszere 1.1. Elsődleges jogforrások 1.2. Másodlagos jogforrások: a./ Kötelező b./ Nem kötelező 1.3. Egyéb jogforrások Részletesebben Európai Agrárpolitika és Vidékfejlesztés
Európai Agrárpolitika és Vidékfejlesztés A vidékfejlesztés koncepciója és a fejlesztésekhez rendelhető források Gáti Attila Egy kis történelem avagy a KAP kialakulása Mezőgazdaság Élelmiszerellátás Önellátás Részletesebben Tartalomj egyzék. Előszó 13
Tartalomj egyzék Előszó 13 I. KÖNYV: A KÖZIGAZGATÁSI JOG ÉS A KÖZIGAZGATÁS ALKOTMÁNYOS MEGHATÁROZOTTSÁGA (VARGA ZS. ANDRÁS) 15 1. Hatalom és hatalomgyakorlás 17 2. Jogállam-joguralom, az elv hatása az Részletesebben A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10.
A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEK LEHETŐSÉGEI KÖTELEZETTSÉGEI AZ ÚJ EURÓPAI UNIÓS NORMÁK FÉNYÉBEN BUDAPEST, 2014. NOVEMBER 10. A BÉKÉLTETŐ TESTÜLETEKRE VONATKOZÓ EURÓPAI UNIÓS SZABÁLYOZÁS.MOSTANÁIG CSAK BIZOTTSÁGI Részletesebben A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11)
C 200/58 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.8.25. A Régiók Bizottsága véleménye az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközök (ISA) (2009/C 200/11) A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA üdvözli az előző programoknak Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA 3/2004. (VI. 17.) SZÁMÚ KOLLÉGIUMI AJÁNLÁSA A KÉSEDELMI ÉS AZ ÜGYLETI KAMAT EGYES KÉRDÉSEIRŐL A Szegedi Ítélőtábla Polgári Kollégiuma az illetékességi területéhez Részletesebben EU Közbeszerzési politika
EU Közbeszerzési politika 2012. szeptember 25. Jeney Petra A közbeszerzési politika célkitűzései Piaci integráció - vámjellegű kereskedelmi korlátok eltörlése közbeszerzési politika lehetséges versenykorlátozó Részletesebben Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása
Pákozdi Zita egyetemi tanársegéd, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Polgári Jogi és Polgári Eljárásjogi Tanszék Az új fizetési meghagyásos eljárás néhány alkotmányos és uniós jogi vonatkozása Részletesebben ÉVFOLYAMDOLGOZAT. A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i
SZEGEDI TUDOMÁNYEGYETEM Állam- és Jogtudományi Kar Szeged ÉVFOLYAMDOLGOZAT A h o n v é d e l mi k ö t e l e z e t t s é g a l k o t má n yjogi p r o b l é má i Konzulens: Dr. Tóth Károly Egyetemi Docens Részletesebben 15. szakbizottsági ülés szeptember 24. Az Uniós polgárság, kormányzás, intézményi és külügyek szakbizottság MUNKADOKUMENTUMA
15. szakbizottsági ülés - 2012. szeptember 24. CIVEX-V-036 Az Uniós polgárság, kormányzás, intézményi és külügyek szakbizottság MUNKADOKUMENTUMA AZ UNIÓS POLGÁRSÁG ERŐSÍTÉSE: AZ UNIÓS POLGÁROK VÁLASZTÓJOGÁNAK Részletesebben A Lisszaboni Szerződés értelmében rendes jogalkotási eljárást előíró jogalapok 1
A Lisszaboni Szerződés értelmében rendes jogalkotási eljárást előíró jogalapok 1 E melléklet azokat a jogalapokat sorolja fel, amelyek vonatkozásában a Lisszaboni Szerződésben létrehozott rendes jogalkotási Részletesebben Az Európai Unió regionális politikája a 2007-13-as időszakban
dr. Ránky Anna: Az Európai Unió regionális politikája a 2007-13-as időszakban I. A 2007-13-as időszakra vonatkozó pénzügyi perspektíva és a kohéziós politika megújulása A 2007-13 közötti pénzügyi időszakra Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 )
2008.5.9. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 115/361 MEGFELELÉSI TÁBLÁZATOK ( 1 ) Az Európai Unióról szóló szerződés Korábbi számozás az Európai Unióról szóló Új számozás az Európai Unióról szóló I. Részletesebben Tematika. 1. nap. A központi állami szervek rendszere
Tematika a közigazgatási szakvizsga kötelező tantárgyának felkészítő tanfolyamához A képzés időpontja: 2013. április 15-17. és 24-25. helye: Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Díszterme (9021 Győr, Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó A rendészeti szervek működésének jogi alapjai 2016/2017-ös tanév (MA szak II. évfolyam)
Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Rendészeti Jogi és Igazgatási Tanszék T Á J É K O Z T A T Ó A rendészeti szervek működésének jogi alapjai 2016/2017-ös tanév (MA szak II. évfolyam) Részletesebben Az Európai Unió tagállamainak közigazgatása
Az Európai Unió tagállamainak közigazgatása Szerkesztők Szamel Katalin - Balázs István Gajduschek György - Koi Gyula Í^XompLex Wolters Kluwer csoport TARTALOM BEVEZETŐ 25 A közigazgatási modellek kialakulásának Részletesebben Az élettársak és a házaspárok vagyonjogi rendszereivel kapcsolatos rendeletekre irányuló javaslatok
BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA C TEMATIKUS FŐOSZTÁLY: ÁLLAMPOLGÁRI JOGOK ÉS ALKOTMÁNYOS ÜGYEK JOGI ÜGYEK Az élettársak és a házaspárok vagyonjogi rendszereivel kapcsolatos rendeletekre irányuló javaslatok Részletesebben Lakosság. Komanovics Adrienne, 2013. Komanovics Adrienne, 2013 1
Lakosság Komanovics Adrienne, 2013 Komanovics Adrienne, 2013 1 Áttekintés Az állampolgárság és a honosság A nemzetközi kisebbségi jog Az emberi jogok nemzetközi rendszere A külföldiek jogállása A menekültek Részletesebben 156. sz. Egyezmény. a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról
156. sz. Egyezmény a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Részletesebben TANÁRKÉPZÉS: AZ ÁLTALÁNOS ISKOLAI TANÁROK KÉPZÉSÉNEK HELYZETE ÉS KILÁTÁSAI EURÓPÁBAN
EURÓPAI PARLAMENT BELSŐ POLITIKÁK FŐIGAZGATÓSÁGA B. TEMATIKUS OSZTÁLY: STRUKTURÁLIS ÉS KOHÉZIÓS POLITIKÁK KULTÚRA ÉS OKTATÁS TANÁRKÉPZÉS: AZ ÁLTALÁNOS ISKOLAI TANÁROK KÉPZÉSÉNEK HELYZETE ÉS KILÁTÁSAI EURÓPÁBAN Részletesebben 76/2008. (V. 29.) AB határozat. Indokolás
76/2008. (V. 29.) AB határozat A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Az Alkotmánybíróság az Országos Választási Bizottságnak az országos népszavazás kitűzésére irányuló kezdeményezés aláírásgyűjtő ívének hitelesítése Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
sui generis
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
„Purim ünnep,1946!” - Lelkiismeret '88
„A magyar végzet abban rejlik, hogy örökké elvétjük az időmértéket…Mindig abban bízunk, hogy intézkedik a Magyarok Istene, és a történelem megvár minket, pedig az megy a maga útján… Aztán bűnbakot keresünk, átkozódunk meg búsulunk… valami hiányzik belőlünk: a bátorság az önismeretre.”
„Purim ünnep,1946!”
Julius Streicher vértanúsága
Streicher Nürnbergben akasztófán halt meg, egyedül azért, mert egy olyan újságot adott ki, amely a zsidókat bírálta.
Ahogy Jacob Wise rabbi mondta: „Jobb a karácsony, mint a himlő. Különben, ha a Megfeszítettnek lett volna egy testvére, aki nyári időben született, akkor nekünk két ilyen hasznot hozó ünnepünk lenne.”
Streicher nem volt a német kormány tagja a háború alatt.
Streicher nem játszott szerepet a német háborús erőfeszítésekben vagy a koncentrációs táborokban.
Julius Streicher - az Igazságért vértanúhalált halt, keresztes vitéz
Julius Streicher a zsidókérdéssel kapcsolatosan a legismertebb író és tekintély az egész történelem folyamán. Rendkívüli mértékben megrágalmazták a szervezett zsidóság erői. Az 1946. október 16.-án, Nürnbergben felakasztott 11 német vértanú közül egyedül Streicher halt meg kizárólag csak a beszédeiért és írásaiért.
Streichernek az égvilágon semmi köze nem volt a második világháborús német tervekhez vagy hadviseléshez. A háború alatt ténylegesen még a kormány tagja sem volt. Nürnbergi kivégzésének semmi más oka nem volt, mint az, hogy nagyon hatásosan leplezett le a zsidókkal kapcsolatban sok rejtett tényt. Világhírű hetilapja, a Der Stürmer, nyíltan tárgyalta a zsidókérdést, beleértve szerepüket a kommunizmus létrehozásában, a kereszténység elleni összeesküvést, a hatalmas pénzügyi források felhasználását a kormányok felforgatására, és a monopóliumok létrehozását a keresztény tulajdonú kis üzletek tönkretételére. Streicher nagymértékben leleplezte a zsidók hajlandóságát arra, hogy becstelen úton pénzügyi előnyöket szerezzenek a nem-zsidókkal szemben.
Életfogytig tartó harc az Igazságért
Julius Streicher 1885. február 12-én született Augsburg bajor város közelében. Egy vidéki iskolamester kilencedik gyermeke volt. Rajongással szerette az édesanyját, akit később „gyermekkorom erősségének” nevezett.
A zsidókkal kapcsolatos első emléke öt éves korában kezdődött, amikor az édesanyja sírt, mert szövetet rendelt egy zsidó üzletből, és a szövetről kiderült, hogy hitvány minőségű. Az anyja ezt mondta neki: „Ez pontosan jellemző egy zsidóra.” Streicher, akinek a családja buzgó katolikus volt, később beszámolt arról, hogy a falu papja egyszer azt mondta a Kongregációnak, hogy a zsidók elkeseredetten harcoltak Krisztus ellen, végül keresztre feszítették Őt. Streicher hozzátette: „akkor kezdtem először gyanítani, hogy a zsidóknak különleges természetük van."
Tizenhárom éves korában tanítóképzőbe iratkozott be. 1904 januárjában megkezdte tanítói pályafutását. 1912-ben belépett a Demokrata pártba és részt vett a nürnbergi összejöveteleiken. Tehetséges szónok volt és hamarosan nagyon népszerű lett. Viharos tapsot kapott, bárhol is beszélt.
Egyszer egy banki alkalmazott e szavakkal figyelmeztette Streichert, hogy ne támadja a zsidókat:
„Streicher, hadd adjak Önnek néhány tanácsot. Egy zsidó bankban dolgozom. Megtanultam hallgatni olyankor, amikor a német szívem örömmel beszélne. A zsidók kevesen vannak, de nagy gazdasági és politikai hatalomra tettek szert, és a hatalmuk veszélyes. Ön, drága Streicherem, még fiatal és fölényes, nem finomkodik a szavakkal. De soh’se felejtse, amit mondok Önnek: a zsidóknak nagy hatalmuk van, és ez a hatalom veszélyes, nagyon veszélyes.”
Első világháborús hős
Streicher 1913-ban feleségül vette Kunigunde Roth-ot. Első fiúk, Lothar, 1915-ben született. Ő később írt a Der Stürmer-be. A második fiúk, Elmar 1918-ban született.
1914-ben kitört az első világháború, és Streichert a gyalogsághoz sorozták be. Franciaországban harcolt, súlyos küzdelmek tanúja volt. Veszélyes küldetésekre vállalkozott. Egy döntő fontosságú üzenetet közvetített a súlyos, ellenséges tűz ellenére, és ezzel megakadályozott egy ellenséges bekerítést. Ezért a csapatából elsőként kapta meg a Vaskeresztet Azután kiemelték és az elit Hegyi Gépfegyveres Különítmény tagja lett. Később elfogadták, mint tisztjelöltet. Ez szokatlan volt, mert abban az időben csak az arisztokrata családok leszármazottai lehettek tisztek. Mint főhadnagy bátran harcolt a román és az olasz fronton.
Az 1918-as év novemberi fegyverszünete idején újra visszatért a francia frontra, és szolgálataiért megkapta az áhított első osztályú Vaskeresztet. A hivatalos jellemzés szerint ez az érdemrend „hiteles kitüntetés egy kiváló parancsnoknak, aki bátorságot és állhatatosságot tanúsított az ellenség tüze alatt.
Streicher felfedezi Németország megalázásának okát
A szövetséges katonák 1918-ban megszállták Nürnberget és fenntartották Németország „kiéheztetési blokádját”, hogy így kényszerítsék a Versailles-i békeszerződés elfogadására. Ez a „szégyen-szerződés” úgy rendelkezett, hogy a Német Hadsereg nem állhat 100.000-nél több emberből, a hajóhadát el kell süllyesztenie, billiókat kell fizetnie háborús jóvátétel címén és a legmegalázóbb (és hamis) módon egyet kell értenie azzal, hogy Németország a háború egyedüli okozója.
A Weimari Köztársaság katasztrofális inflációja abban az időben kezdődött. Minden német megtakarított pénze elveszett. Akkor a zsidók fel tudták vásárolni az újságokat, iparágakat, a háztömböket és a kis üzletek ezreit a valódi érték töredékéért. Polgárháború tombolt a német városok utcáin, amelyet ugyanazon zsidó bolsevikok robbantottak ki, akiknek hitsorsosai Oroszországot fosztogatták.
Ekkor kapta meg Streicher a „Cion bölcseinek jegyzőkönyve” első példányát. A jegyzőkönyveket Oroszországból az akkori forradalmi felfordulásban egy fiatal egyetemi hallgató Alfred Rosenberg hozta Németországba.
Streicher szónokolni kezdett ezekről az új felfedezéseiről, a zsidók politikai tevékenységéről. Gyűlések százain sok ezer emberhez szólt, hangsúlyozva a tényt, hogy a zsidók egy különálló fajt alkotnak. Ők egyáltalán nem németek, hanem idegenek és veszélyesek, „államot államban alkotnak”.
Harcias újságot indít
A Deutscher Volkswille Streicher által 1921-ben indított újság volt. Ez a „Német Munkás Közösség” nevű szervezet lapjává vált, amely szervezetnek Streicher volt az alapító elnöke. Egy cikkben, amely a németországi leggazdagabb zsidó üzletemberek némelyikét kritizálta, Streicher ezt írta:
„Igazán azt hiszitek, hogy a Rothschildokat, a Bleichrodereket, Warburgokat és Kohnokat izgatja a ti szegénységetek? Amíg ezek a fajtestvérek a mi vezetőink, amíg a ti pártvezéreitek a zsidók lakájai, és amíg az idegen vér sötét árnyéka van mögöttetek, el lesztek árulva, és be lesztek csapva. A sötét árnyék önmagával törődik, nem veletek.”
Streicher gyakran idézte a nem-zsidók fölötti uralomra térő zsidó összeesküvés bizonyítékaként azt, amit maguk a zsidó vezetők írtak. Anglia egyedüli zsidó miniszterelnöke, Benjamin Disraeli (1804-1881) a „Lord George Bentick” című könyvében, a 357. oldalon ezt írta:
„Lázadás megy végbe a hagyomány és az arisztokrácia, a vallás és a tulajdon ellen.., a titkos társaságok részéről, amelyek ideiglenes kormányokat alakítanak, és mindegyikük élén zsidó fajú embereket találunk. Isten népe (a zsidó) ateistákkal működik együtt; a tulajdon legagyafúrtabb halmozói kommunistákkal szövetkeznek; a különleges, választott faj kezet fog Európa minden söpredékével és alsóbbrendű hulladékával; és mindezt azért, mert meg akarják semmisíteni a hálátlan kereszténységet."
Streicher 1923-ban a fehér faj más fajokkal való keveredése ellen harcolva egy cikkében elítélte a fajok közötti nemi kapcsolatot és támadta a Rajna-vidéken a néger megszálló csapatokat állomásoztató, bosszúálló francia gyakorlatot:
„Amikor egy néger katona a Rajna-vidéken megerőszakol egy német lányt, utóbbi elveszett a faj számára.”
Továbbá, a fajok közötti nemi kapcsolatot azért is elítélte, mert
„egy fajilag tiszta, vérének tudatában lévő nép sohasem lehet a zsidók rabszolgája. A zsidóság csak a kevert fajok ura lesz.”
Streicher rámutatott, hogy az emberek nagyon gondosak a telivér lovaik, szarvasmarháik és kutyáik tenyésztésével kapcsolatban, és ugyanígy ügyelniük kell arra, hogy az utóduk felsőbbrendű fajhoz tartozóval házasodjék. Meggyőződése volt, hogy létezik egy zsidó összeesküvés, amelynek célja a felsőbbrendű fajok vérének mérgezése alsóbbrendű fajjal. A zsidók azért is pártfogolják az abortuszt, mivel az csökkenti a fehér népességet.
Streicher kulcsfigura volt az 1923. november 9-i, elvetélt müncheni puccskísérletben, amikor Hitler át akarta venni a hatalmat a korrupt bajor kormánytól. Együtt menetelt Hitlerrel, Himmlerrel és Erich Ludendoff tábornokkal Münchenen keresztül a Feldherrnhalle emlékműhöz, ahol a rendőrség tüzet nyitott. Tizenhat felvonulót meggyilkoltak, tizenketten, köztük Göring is, súlyosan megsebesültek, és a többieket szétoszlatták. A „sörcsarnoki puccs” véget ért.
Egy szenzációs pert követően, amelyben még a bírák is megdicsérték a vádlottakat a hazafiasságuk miatt, Hitlert Landsbergben 14 hónapig tartották fogva. Streicher szerencsésebb volt: egy hónapot töltött börtönben. Elvesztette tanítói állását, de jó személyi lapja miatt 39 éves korában, nyugdíjban részesítették.
Ezt követően belépett a Német Munkáspártba (DAP), és azonnal (1924. április 6.-án) beválasztották a Parlamentbe. Míg az átlagos DAP szónokok néhány száz főnyi tömeget vonzottak, Streicher átlagosan 2000-et, és mindenki fizetett azért, csak hogy őt hallhassa. 1924 6.-án indult a Nürnbergi Városi Tanács választásán és győzött. Így két választott pozíciója volt egyidejűleg.
Streicher beindítja a Der Stürmer-t
1923. április 14.-én Streicher beindította híres hetilapját, a Der Stürmer-t. Az újság alcíme: „Német hetilap az igazságért folytatott küzdelemben”
Streicher szüntelen, folyamatos küzdelembe kezdett a zsidó hatalom ellen. Az újságot az 1923-1933 között három ízben tiltották be, illetve foglalták le kiadványait, és egy 11 hónapos periódusban Streichert öt perrel sújtották. Összesen 8 hónapot töltött börtönben, mert szembeszállt azzal a bírósági rendelkezéssel, hogy szüntesse be a Der Stürmer betiltott példányainak terjesztését.
1927-ben 14 000 példány volt forgalomban. 1933-ban a példányszám 25 000-re, 1934-ben 113 800-ra emelkedett és 1940-ben 2 millióra ugrott. Ekkor mintegy 300 ember dolgozott a Der Stürmer-nek, köztük egy Jonas Wolk nevű zsidó. A Göring-jelentés megjegyzi, hogy Wolk „jó fizetést” kapott és az újság legzsidóellenesebb cikkei közül néhányat ő írt. A Der Stürmer ekkor már nemzetközileg ismert, és a zsidók részéről egyik leginkább rettegett kiadvány volt. Az újság 1941-ben sajtóirodát nyitott Bécsben, Prágában és Strasbourgban. Megindult a dániai kiadása is.
Amikor csak tehette, Streicher hetenként átlagosan egy beszédet mondott. Kinevezték az NSDAP országos szónokának, és egyike volt a legnépszerűbb szónokoknak. Az ő gyűlései egyben látványos események is voltak, zenekarokkal, menetelő emberekkel, színes dekorációkkal, és amikor ő a pódiumra lépett, hosszan tartó ováció tört ki, hasonlóan egy modern rock-koncerthez. Streicher szónoklási művészete élénk, szórakoztató és erőteljes volt.
Streicher évente karácsonyi zsúrt szervezett a Dachauban fogva tartott különféle bűnözők számára. Az egyik vacsorán szabadulást és egy vonatjegyet kínált fel minden fogva tartott kommunista számára, aki Oroszországba, a „munkás paradicsomba” kíván utazni. Senki sem jelentkezett.
Streichert 1933-ban beválasztották a Reichstagba, de befolyásának napjai az NSDAP-ben elmúltak.
Julius Streicher tanítása
A zsidók bizonyos foglalkozásokban koncentrálódnak, mint orvosok, ügyvédek, pénzkölcsönzők, kereskedők, a szórakoztató iparűző stb. Így aránytalan nagy vagyonra tesznek szert. Ők irányítják a nagy áruházakat, s így a független nem-zsidó üzletek tönkre mennek.
A zsidók által fizetett alacsony munkabérek a szegény munkásokat bűnözésre és bizonyos nőket prostitúcióra kényszerítenek.
A zsidók nem igazi létrehozói a vagyonnak. Elkerülik a fizikai munkát és ők csak ritkán földművesek, kőművesek, gyári munkások stb. Az ő vallásuk az ilyen munkákat szégyenletesnek tanítja.
A zsidók gyűlölik Jézus Krisztust, de születésnapjából nagy profitot húznak.
Ahogy Jacob Wise rabbi mondta:„Jobb a karácsony, mint a himlő. Különben, ha a Megfeszítettnek lett volna egy testvére, aki nyári időben született, akkor nekünk két ilyen hasznot hozó ünnepünk lenne.”
A zsidók a szexualitást haszonszerzésre használják, azzal, hogy, kezükben tartják a színházat és a kiadványokat.
A zsid6k paraziták, akik titokban nagy vagyonra tesznek szert a meggondolatlan gazdanépek kizsákmányolásával.
A zsidók úgy tesznek szert hatalomra, hogy kezdetben a „tolerancia és a testvériség” szószólói. Hasznossá téve magukat, kényeztetik a nép politikai vezetőit - behízelgik magukat, amíg a trón mögött hatalommá válnak.
A zsidók jótékony célokra azért adakoznak, hogy tiszteletre méltóvá váljanak.
A zsidók a nagyvárosokban koncentrálódnak, ahol a szocializmus és a dekadencia terjesztői.
Julius Streicher kedvenc mondása: „Aki ismeri az igazságot, és nem mondja ki, szánalmas, gyáva ember.”
Streicher bebörtönzése, megkínzása zsidók és négerek által
Streicher felesége 1943-ban meghalt. Néhány héttel a háború befejezése előtt feleségül vette Adele-t, aki egész életében a titkárnője volt. Azután elmenekültek otthonukból, mielőtt az USA-hadsereg megérkezett. 1945. május 23.-án Plitt, egy zsidó származású amerikai őrnagy felismerte és őrizetbe vette. Plittet úgy üdvözölték, mint egy hőst; visszarepült New York City-be, ahol hivatalos „Plitt őrnagy-napot” tartottak. A zsidók az utcákon ünnepeltek; üdvözölték annak az embernek a letartóztatását, akit a „világ első számú zsidófalójának” neveztek.
Streicher átadott egy jegyzéket védőjének, Dr. Hans Marx-nak, amelyben leírta, hogy a zsidók és a négerek megkínozták a zárkájában. Egy fénykép alátámasztotta a vádjait, amely azt mutatta, hogy, Streicher meztelenül áll, testén fekete és kék foltokkal, és a nyaka körül egy tábla, ezzel a felirattal: „Julius Streicher, a zsidók királya.”
A jegyzék szövege
„Két néger levetkőztetett, és kettétépte az ingemet. Csak az alsónadrágomat tartottam meg. Mivel megbilincseltek, nem tudtam felhúzni, amikor lecsúszott, így most meztelen voltam. Négy napig! A negyedik nap annyira lehűltem, hogy a testem zsibbadt volt a hidegtől. Képtelen voltam hallani bármit is. Minden 24 órában (még éjjel is) a négerek bejöttek a zárkába egy fehér ember parancsnoksága alatt, és végigvertek. Cigarettát égettek a mellbimbómon. Az ujjukat belenyomták a szemgödreimbe. A szemöldökömet és a mellkasi szőrzetemet kitépték. A nemi szervemet korbáccsal ütötték. A heréim nagyon megdagadtak. Rám köptek. „Kinyitni a szádat” - és beleköptek. Amikor nem voltam hajlandó kinyitni, állkapcsomat felfeszítették egy bottal és a számba köptek. Korbáccsal vertek - duzzanatok, fekete-kék foltok az egész testemen... Lefényképeztek meztelenül! Gúnyolódva adtak egy régi katonai nagykabátot, amelyet rám terítettek.”
Amikor Marx úr tiltakozott a bíróság előtt a Streicherrel való rossz bánásmódért, a bírák felháborodva törtek ki. Azonnal elrendelték, hogy az indítványt töröljék a per jegyzőkönyvéből, mert „nagyon nem oda illő”. Streicher kétszer felhozta, hogy megkínozták, és a bírák ahelyett, hogy vizsgálatot kértek volna, elrendelték, hogy a kijelentéseit töröljék a jegyzőkönyvből. Úgy tartották, hogy megsértette a bíróságot, már azáltal is, hogy felfedte ezt a témát.
Boszorkányüldöző per Nürnbergben
Az illegális bíróság a szégyenteljes eljárását 1945. november 30-án kezdte meg, olyan vádirattal, amely Németország összes vezetőjét „agresszív háború folytatására való összeesküvéssel, béke- és emberesség elleni” bűncselekménnyel vádolta.
E vádak közül egyik sem illett Streicherre. Nem volt tagja a kormánynak, házi őrizetben volt, és az égvilágon semmi köze nem volt a háborúhoz. Így az ügyészek az antiszemita írásai miatt azt a nevetséges vádat emelték, hogy ez „összeesküvés népirtás elkövetésére”.
Holocaust-tagadás a Nürnbergi Törvényszék előtt
Streicher védője, Hans Marx azt mondta a bíróságnak, hogy az ügyfele nem tudott semmiféle „holocaustról”, sőt ellenezte a zsidók elleni erőszakot. Streicher bátran és szilárdan tagadta, hogy bármilyen úgynevezett „holocaust” valaha is megtörtént. Ténylegesen ő volt az első, aki leleplezte ezt az égbekiáltó csalást. Ismételten kijelentette:
„Én nem tudtam semmiféle, kialakulóban lévő zsidóirtásról), és nem is hittem volna el azt. Mind a mai napig nem hiszem el, hogy 5 millió embert megöltek. Gyakorlatilag lehetetlennek tartom, hogy megtörténhetett. Nem hiszem el. Én még nem láttam bizonyítékát eddig.”
Meg kell jegyezni, hogy Streichert őszinte tanúnak tekintették. Douglas Kelly elmegyógyász, aki megvizsgálta Streichert, azt mondta, hogy meggyőződése szerint Streicher szilárdan hitt a zsidókkal kapcsolatos nézetei igazságában.
Szakértők megkérdőjelezték a Streicher-ügy érvényességét
Telford Taylor, aki az USA ügyészeinek egyike volt a peren, 1992-ben közzétette a „The Anatomy of The Nuremberg Trials” című könyvét. Könyvében azt írja, hogy az ügyészi testület közül sokan kétségbe vonták Streicher bíróság elé állításának törvényességét, mivel ő „egy magántulajdonú, a kormánnyal összefüggésben nem lévő újság kiadója volt. Streichernek semmi köze nem volt katonai döntésekhez, és 1940 óta nem volt politikai személyiség sem. Fontos tényező volt az antiszemitizmus magvainak elhintésében, de nemzetközi bűncselekmény volt ez?”
A Taylor által idézett brit vádló, Sir Hartley Shawcross ezt mondta:
„Én és sokan mások úgy gondoltuk, hogy a Streicher-ügy a legvitathatóbb.”
Taylor továbbá azt állítja, hogy a Streicher-ügy jelentette a bíróság számára a legkomolyabb problémát, mivel „nem volt vád tárgyává téve, hogy maga Streicher részt vett volna bármely erőszakos cselekményben a zsidók ellen.” A kétnapos, keresztkérdéses vizsgálata során kizárólag a Der Stürmer-ben megjelent cikkeiről és a karikatúrákról kérdezték!
Élethivatása
Streicher ismételten kijelentette: „Élethivatásom a zsidók leleplezése.” Ezt mondta a bíróságnak:
„A zsidók fajt és nem vallást alkotnak. Az én célom nem a zsidók üldözése, hanem a nem-zsidók felvilágosítása volt, hogy legyenek elővigyázatosak velük szemben.”
A Der Stürmer 1934. májusi számát a Streicher által elkövetett „leghitványabb antiszemita aktus” bizonyítékul hozták fel. Az egész szám jellemző vonása az az évszázados vád volt, hogy a szélsőséges ortodox zsidók titkos szektája a zsidó húsvét idején keresztény gyermekek vérét veszik rituális szertartás céljából. A vád a zsidók körében, mint „vérvád” ismeretes.
Figyelembe véve a számos hátborzongató gyilkos kultuszt, ami az USA-t sújtja a második világháború óta, Streicher vádja nagyon is hihető. (A közelmúltban egy zsidó történész ismételten bizonyította, hogy valóban igaz a vád. A szerk.)
Nem engedték válaszolni a bíráknak
Streicher alaposan vizsgálta ezt a témát, számos forrást idézett lábjegyzetekkel. Ügyvédje megkérte, válaszoljon arra az ügyészi vádra, hogy nincs dokumentatív bizonyíték arra, hogy ilyen bűnöket bizonyos zsidók tényleg elkövettek. Streicher így válaszolt:
„A forrásokat megadtuk ebben a számban. Hivatkozás történt egy könyvre, amelyet görög nyelven egy egykori rabbi írt, aki később keresztény hitre tért át. Hivatkozás történt egy milánói magas egyházi méltóság kiadványára. Még zsidók sem tettek ellenvetést erre a könyvre.
Rituális gyilkosságra hivatkozás történt bírósági iratokban, amelyeket Rómában helyeztek el. Ezekben olyan képek vannak, amelyek azt mutatják, hogy 23 esetben maga az Egyház foglalkozott a kérdéssel. Az Egyház 23 személyt szentté avatott, akiket rituális gyilkossággal öltek meg. Szobrok, illetve sírkövek képei láthatók illusztrációként. Mindenhol rámutattunk (a Der Stürmerben) a forrásra…, de ebben az összefüggésben szeretném megjegyezni: mi sohasem akartuk azt mondani, hogy minden zsidó kész elkövetni rituális gyilkosságokat. De tény, hogy a zsidóságon belül létezik egy szekta, amely elkövette ezeket a gyilkosságokat. Megkértem az ügyvédemet, hogy terjesszen a Bíróság ell egy nagyon friss eljárást tartalmazó dossziét a csehszlovákiai Pisekből. Egy fellebbviteli bíróság megerősítette a rituális gyilkosság egy esetét, így befejezésül azt kell mondanom...”
Ennél a pontnál Jackson ügyész megszakította Streicher vallomását. Ezt mondta:
„Tiltakozom e kijelentés ellen... A vádlottat vissza kellene kísérni a zárkájába; minden további megállapítást, amit még óhajt tenni, ügyvédje útján már beterjesztette a Bírósághoz; úgy kell őt tekinteni, hogy megveti a Bíróságot.”
Taylor megállapítja:
„A Der Stürmer nem a kormány szócsöve volt, hanem magánkézben lévő újság., amelynek tulajdonosa és kiadója Julius Streicher volt. A vádat egy privát újság tulajdonosa és újságírója ellen emelték, és olyan kijelentések közzététele miatt büntették meg, amelyeket ő igaznak hitt."
A vádlottak valótlannak nyilvánították a szovjet félrevezetést
Lépten-nyomon felhozta a vád a zsidók állítólagos kiirtását. Streicher kijelentette: hogy nem hiszi el. Hozzátette: technikailag lehetetlen, hogy ilyen tömeggyilkosság bármikor megtörtént. A lehetetlenséget évtizedekkel később tudósok bebizonyították. Göring is azt tanúsította, hogy sohasem volt semmilyen szervezett megsemmisítési program. Napjainkban a tájékozott emberek tudják, hogy a „holocaust” propagandisztikus célú félrevezetés, amelyet a szovjet NKVD feje, Lavrentyij P. Berija koholt a „Zsidó Antifasiszta Bizottság” közreműködésével, amelynek központja az ő hivatalában volt.
Streicher sorsa előre eldöntött
Nyolc hónap után, 1946. augusztus 31.-én a per véget ért. A bírói mérlegelés során hosszas vita folyt néhány vádlott ügyéről, de Streicheréről nem. Noha Robert Stewart USA őrnagy jogi tanácsadó memoranduma szerint Streicher ügye „gondos megfontolást” igényel, Streichert bűnösnek találták és egyhangúlag kötél általi halálra ítélték.
Telford Taylor elismerte: „A Törvényszék részéről a Streicher-ügy sietős, lelketlen, átgondolatlan kezelése nem olyan epizód volt, amire büszkék lehetünk” Hozzáfűzte: a vádhatóság sem nem kínált fel, sem nem terjesztett elő semmiféle bizonyítékot a Streicher ellen emelt vádjainak az alátámasztására, és „bizonytalanságban maradtam az ellene emelt vádak jogi alapját illetően”.
A mindvégig harcos, Julius Streichert szeptember 30.-án tájékoztatták a Bíróságon, hogy kötél általi halálra ítélték. Mérgesen távozott a teremből.
Streicher hátralévő napjait azzal töltötte, hogy megírta „Végső Politikai Végrendeletét” a zsidókról.
Az áldozatok megtartották utolsó fájdalmas találkozójukat hozzátartozóikkal. Nem tájékoztatták a vádlottakat felakasztásuk pontos időpontjáról. A zsidó S. N. Binder-rebízták az elítélteket az ítélet és a kivégzés közötti időszakban. Kegyetlenül megtiltott minden privilégiumot. Napi félóra „testedzést” engedélyezett számukra, amely alatt is bilincsben voltak.
Hermann Göring megtagadta az ellenségeitől azt az élvezetet, hogy láthassák meghalni: öngyilkos lett egy gondosan elrejtett cián kapszula segítségével a kivégzés éjjelén.
Szándékosan rosszul végrehajtott akasztások
John C. Woods őrmester, az USA hadseregének hivatalos hóhéra nyerte el azt a „megtiszteltetést”, hogy akassza fel a 11 vértanút. Tizenöt éven át volt a hadsereg fő hóhéra, és állítólag szakértője volt szörnyű szakmájának.
A börtön tornatermében 3 akasztófát, állítottak fel, mert lassú, gyötrelmes halál volt tervbe véve, talán megtartva a Talmud parancsát a zsidók összes, valódi és képzeletbeli ellenségeire vonatkozóan.
A Star magazine (3. évfolyam, 1. szám, 1946. december) beszámolt arról, hogy Woods zsidóvolt. Rövid kötelet alkalmazott, amely megakadályozta a nyaktörésből származó azonnali halált, s helyette megfojtásból eredő, lassú halált biztosított. A csapóajtót túl kicsire készítette, ezért a kivégzettek arca megsérült az esés alatt. Woods később azzal dicsekedett az amerikai hadsereg újságjának, a Stars and Stripes-nek, hogy élvezte a feladatát: „ezeknek a náciknak a felakasztása a legjobb dolog volt, amit valaha is tettem.”
Purim-ünnep, 1946. október 16.
E nap korahajnalán azt mondták az elítélteknek, hogy öltözzenek át bírósági viseletükbe a kivégzésre. Streicher erre nem volt hajlandó, és az őrök erőszakkal öltöztették át. A fölötte lévő emeleten, Hess hallotta a dulakodást és így kiáltott fel: „Bravó, Streicher!”
Elsőként Joachim von Ribbentrop külügyminisztert vezették ki hátra bilincselt kézzel, hogy a kivégzése még kellemetlenebb legyen. Hajnali 1 óra 14 perckor Woods meghúzta az emelőkart, Ribbentrop lezuhant, és 18 perccel később az orvosok végérvényesen megállapították a halál beálltát.
Wilhelm Keitel tábornagy a második akasztófához ment, mivel Ribbentrop még mindig az elsőn fuldoklott. 24 percig tartott a bátor Keitelnek meghalni.
Ernst Kaltenbrunner SS tábornokot a harmadik akasztófához irányították, mivel az első két áldozat még mindig fuldoklott. 13 perc múlva állt be gyötrelmes halála.
Alfred Rosenberg miniszter következett és 10 perc múlva halt meg.
Hans Frank volt a következő, és az ő halála 10 és fél gyötrelmes perc után állt be.
Wilhelm Frick a kötél végén 12 percig fuldoklott.
Végső figyelmeztetés a nem-zsidók felé
Streicher állítólag „dühös daccal” lépett be a terembe. Amikor megkérdezték a nevét, nem volt hajlandó válaszolni. Mialatt felment a lépcsőn, a vértanúk között egyedüliként ezt kiáltotta: „Heil Hitler!”
Amikor felért az emelvényre, Woodsot arcul köpte, és ezt mondta: „Egy nap téged majd a bolsevisták fognak felakasztani.” (ő volt az egyetlen, akinek nem adtak időt végső megszólalásra - arra vágytak, hogy a lehető leghamarabb kezdődjék meg lassú fuldoklása. Ezt kiáltotta: „Purim-ünnep, 1946!” Utalás volt ez az Eszter könyvében szereplő 70 000 nem-zsidó lemészárlásának zsidó megünneplése. Streicher utolsó szavai ezek voltak: „Én most Istennél, Atyámnál vagyok! Adél, drága feleségem!” Hosszas, 14 perces fuldoklás után halt meg.
Fritz Sauckel következett, aki így tiltakozott: „Ártatlanul halok meg. Az ítélet téves. Isten óvja Németországot és tegye újra naggyá! Éljen Németország! Isten óvja családomat!” 14 percig fuldoklott. Alfred Jodl tábornok,-akinek sorsa amerikai tiszteket is felháborított,- egyszerűen ezt mondta: „Üdvözlégy Németországom!” 16 perc múlva halt meg.
Arthur von Seyss-Inquartot akasztották fel utoljára, hajnali 2 óra 57 perckor, aki két hosszú órán át hallgatta, a lassú halál borzalmait.
Sohasem állított ki orvos halotti bizonyítványt a kivégzettekről, akinek szabályosan végrehajtott akasztás esetén a halál okaként nyaktörést kellett volna megjelölnie.
A szövetséges „győztesek” bosszúállása nyilvánvaló volt, még ezen emberek halála után is. A tizenegy halott emberről fényképeket készítettek és széles körben közzétették. Még azt sem engedték meg a hozzátartozóiknak, hogy szeretteik holttestét kikérjék. A holttesteket elhamvasztották, és a hamvakat az Isar folyóba szórták.
Tisztelet adassék Julius Streichernek és vértanútársai emlékének.
konsi holocaust detox centre
Szittyakürt 2007. október
Hunnia-ügy 4 Gazdaság 3 1956 3 Budaházy György 4 Videó 1 Magyarok nyilai 5

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság