text:
A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT MAGYARORSZÁGON - PDF
Download "A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT MAGYARORSZÁGON"
1 Az alábbi mű hivatkozása: Kerezsi, K. - Hatvani, E. - Kóta, T. - Bogschütz, Z. (2008): Hungary, Chapter 14. In: Van Kalmthout, A. M., Durnescu, I., (eds): Probation in Europe, Wolf Legal Publishers. Nijmegan Az angol nyelven megjelent tanulmány 2007 első félévében készült, a Pártfogás Európán című szakkönyv hazánkról szóló fejezeteként, a megrendelő által meghatározott szerkezetben. Kerezsi, K. - Hatvani, E. - Kóta, T. - Bogschütz, Z.: A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT MAGYARORSZÁGON 1 A PÁRTFOGÁS TÖRTÉNETI FEJLŐDÉSE 1.1 A pártfogás kezdetei A magyar pártfogói tevékenység az egyházi börtönmisszióból fejlődött ki. A XIX.-XX. század fordulójának büntetőjogi reformmozgalmai hatására Magyarországon is kialakult a patronázs rendszer ban megjelent az I. Büntető Novella, amely létrehozta a fiatalkorúak elkülönült büntetőjogát. A szankciók közül a próbára bocsátás és a javító nevelés a megelőzést helyezte a középpontba ben a pártfogóknak szervezett speciális képzés tanterve általános ismeretek, gyakorlati utasítások, oktatás, etika, patológia, ápolás, jogi tanulmányok, és közgazdaságtan című tantárgyakat tartalmazta ban külön bíróságot létesítettek a fiatalkorúaknak. Annak ellenére, hogy az állami patronázs rendszer már az 1910-es években intézményesült Magyarországon, az 1940-es évekig a karitatív szervezetek játszottak domináns szerepet a fiatalkorú elkövetők pártfogásában. A patronázs egyesületek fejlődése az I. világháború kitöréséig töretlen volt ban 33 taggal megalakult a Patronázs Szövetségek Magyar Egyesülete, de a fejlődést a II. világháború megakasztotta ben a fiatalkorú bűnelkövetők ellenőrzése és gondozása a helyi tanácsok végrehajtó bizottságainak feladatává vált, és a civil kezdeményezések háttérbe szorultak től állami feladattá vált a szabadlábra helyezettek foglalkoztatásáról való gondoskodás. A börtönből szabaduló elítéltek a szabadulást megelőző beszélgetéseken vettek részt, élelmiszerés ruhatámogatást kaptak. Az 1970-es években az elítéltek sokféle támogatást kaptak a munkahelyeken keresztül. A büntetés-végrehajtási intézetek és a szocialista állami vállalatok együttműködési szerződéseket kötöttek. A feltételesen szabadlábra helyezettek és a pártfogás alatt állók egyaránt kaptak munkát a gyárakban, és fedelet a fejük fölé a munkásszállásokon. Az akkori feltételeket a szocialista gazdaság extenzív fejlődési szakasza magyarázta: nagy szükség volt a fizikai munkát végző segéd- és betanított munkásokra ben a jogszabály az utógondozási munkát állami feladatként és a bírósági rendszer új felelősségeként fogalmaz-2 2 ta meg. A megyei bíróságokon pártfogói állásokat hoztak létre, és a feladat elvégzésére jogász, pszichológus és pedagógus végzettségű szakembereket alkalmaztak. Az utógondozási tevékenység célja a börtönből szabadulók társadalmi beilleszkedésének segítése és az ehhez szükséges társadalmi feltételek megteremtése volt. Az évi Büntető Törvénykönyv formálisan is különválasztotta az utógondozást a pártfogástól. A pártfogó felügyeletet járulékos büntetőjogi szankcióként fogalmazta meg, amelyet a bíróság csak egyéb szankció mellett alkalmazhatott, a büntetés-végrehajtási bíró, pedig a feltételes szabadságra bocsátás mellett, vagy a börtönbüntetés teljes letöltésével történő szabadulást követően is. A pártfogó felügyelet gyakorlati végrehajtását a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvényerejű rendelet szabályozta. A felnőtt korúak pártfogói a megyei (fővárosi) bíróságokon működő büntetés-végrehajtási csoportokhoz tartoztak. A jogszabály a következőképpen írta le a pártfogók feladatait: A pártfogó felügyelet célja, hogy az elkövető ellenőrzésével és irányításával elősegítse annak megakadályozását, hogy ismételten bűncselekményt kövessen el, és segítséget nyújtson a társadalomba való beilleszkedéséhez, az ehhez szükséges szociális feltételek megteremtéséhez. A törvény meghatározta az általános magatartási szabályokat, de a bíróságok további speciális magatartási szabályokat is előírhattak. A pártfogók szerepvállalása csak az eljárás végrehajtási szakaszához kapcsolódott, a nyomozati szakaszban semmilyen feladatuk nem volt. A munkabüntetésben a szocializmus időszakában elsősorban a munkakényszer és a munkára szoktatás volt a meghatározó jellegzetesség. Az elítélt a saját munkahelyén töltötte le a büntetését, de nem kapott jutalmat és nem részesülhetett egyéb munkahelyi kedvezményekben sem. A Büntető Törvénykönyv évi módosítása új szankcióként a közérdekű munkabüntetést illesztette be a büntetőjog szankciórendszerébe. Az ítélethozatalkor 18. életévüket betöltő bűnelkövetőkkel szemben alkalmazható szankció végrehajtása megnövelte a pártfogók feladatait. Nem változtatott azonban azon a felfogáson, amely szerint a pártfogónak csak a szankció végrehajtási szakaszában voltak feladatai. Nehézkes és kevéssé hatékony a közérdekű munka büntetés végrehajtása. Részben azért, mert az akkori új feladatok mellé soha nem kapott létszámfejlesztést a pártfogói szervezet 1, részben azért, mert a jogalkotó nem fordított elegendő energiát arra, hogy úgy a jogalkalmazókkal, mint a közvéleménnyel megértesse az új szankció és a korábbi munkabüntetés különbözőségét. 1 A hatékonyság szempontjai fel sem merülhettek 2000-ben, amikor a felnőtt korú elítéltek pártfogó felügyeletét, utógondozását és a közérdekű munka végrehajtását mindössze 65 pártfogó látta el, és ügyet iktattak ugyanabban az évben.3 3 1.2 A fejlődés egyes szakaszai A magyar pártfogó felügyelői tevékenység kialakulása során az első fordulópont az évi I. Büntető Novella, amely bevezette a próbára bocsátás intézményét a javulékony, de veszélyeztetett fiatalkorúakkal szemben. A börtönből szabadulók segítése a két világháború között fokozatosan állami feladattá vált. Az igazságügyi miniszter nevezte ki a bíróságon dolgozó pártfogókat, akiknek munkáját önkéntes pártfogók is segítettek. Az as években szinte teljesen megszűnt az utógondozás, mert a hatalom gyakorlói úgy gondolták, hogy a teljes körű foglalkoztatás és a munkakötelezettség önmagában is biztosítja az elítéltek társadalmi beilleszkedését. Fordulópontot jelzett az utógondozói tevékenység ismételt átszervezése, amely 1975-ben létrehozta és a bírósági rendszer részévé tette a hivatásos pártfogói hálózatot. A pártfogó felügyelők felsőfokú végzettséggel rendelkeztek, jellemzően pedagógusok voltak. Munkájukat önkéntesek is segítették, akik elsősorban a szocialista nagyvállalatoknál működő brigádok tagjai közül kerültek ki. Az évi Btk. az intézkedések között szabályozta a pártfogó felügyelet jogintézményét, s ezzel a pártfogói tevékenységet a büntető igazságszolgáltatás formális rendszeréhez kapcsolta. A szervezetnek azonban továbbra sem jutott szerep a szankció-alkalmazás előkészítésében (pl. pártfogó felügyelői vélemény készítése), feladata kizárólag a már kiszabott szankció végrehajtására korlátozódott. A felnőtt korúak pártfogói a megyei (fővárosi) bíróságokhoz, a fiatalkorúak pártfogói a gyermekvédelem rendszeréhez tartoztak, számuk összesen volt. A jogalkotó felkészültnek érezte a szervezetet a munkabüntetések végrehajtására, így 1979-ben a javító-nevelő munka, majd 1993-tól az e szankció helyébe lépő közérdekű munka végrehajtásának megszervezésével szélesítette a felnőtt korúak ügyeit ellátó pártfogók feladatkörét ben ismét új jogintézménnyel kapcsolatosan kerültek előtérbe a pártfogók. Előbb a fiatalkorúak vonatkozásában, majd 1999-től a felnőtt korúakkal kapcsolatosan is lehetővé vált a vádemelés elhalasztása. A rendszerváltás után a korábbi munka- és munkásszállási lehetőségek megszűntek, egyre nehezebbé vált a reintegráció feltételeinek biztosítása. A társadalmi feltételek megváltozásával az önkéntes segítők munkáját is nélkülöznie kellett a pártfogóknak. A rendszerváltás után kialakult civil szervezetek elenyésző hányada volt kész a börtönből szabadulók, vagy a bűncselekményt elkövetők támogatására. A 90-es években a hazai bűnözés megháromszorozódott, a megváltozott helyzetben a pártfogók intézményi és szakmai együttműködésekkel próbálták a szabadulók támogatására rendelkezésre álló csekély forrásokat kiegészíteni. Sajnálatos módon azonban sem a politikusok a kriminálpolitika szintjén, sem a pártfogó szolgálatok a gyakorlati szinten nem tudtak eredményes válaszokat adni az új kihívásokra.4 4 A büntetőpolitika átfogó reformjának részeként nyarán került sor a pártfogó felügyelet rendszerének újabb átalakítására. Az ezredforduló után egy átfogó fejlődési folyamat kezdődött el az igazságügy, bűnmegelőzés területén, amely az áldozatsegítést, jóvátételi igazságszolgáltatást is magában foglalja. A folyamat részeként 2003-ban új büntetőeljárási törvény lépett életbe, megszületett a bűnmegelőzési stratégia, és az áldozatvédelmi törvény. A pártfogó felügyelőkre vonatkozó egyes törvények módosítása, az utóbbi a három évtizedes gyakorlat szakmai tapasztalataira támaszkodva megteremtette a szervezeti átalakulás lehetőségét és a szakmai fejlődés alapját ben megalakult a Jogi Segítségnyújtó Szolgálat, 2005-ben az Áldozatsegítő Szolgálat, között megvalósult a büntetőügyekben alkalmazott mediáció előkészítése és évi bevezetése, jelenleg folyamatban van egy új Büntető Törvénykönyv és büntetés-végrehajtási törvény megalkotása is július 1-jével az Igazságügyi Minisztérium felügyelete alatt létrejött az egységes Pártfogó Felügyelői Szolgálat, amelynek tevékenysége a fiatalkorú és felnőtt korú elkövetőkre egyaránt kiterjed. 1.3 A pártfogó felügyelői tevékenység dióhéjban A pártfogó felügyelők feladatai az alábbi kategóriákba sorolhatóak: az ügyészségi és bírói döntéshozatal előkészítése szakértői tevékenység keretében: környezettanulmány, pártfogó felügyelői vélemény készítése; az elkövető ellenőrzése és segítése a pártfogó felügyelet végrehajtása során; a közérdekű munka végrehajtása; a büntetés-végrehajtási intézetekben a szabadulás előkészítése érdekében végzett börtönpártfogás, feltételes szabadságra bocsátás alatti felügyelet, önkéntességen alapuló utógondozás; közvetítői eljárás (mediáció). Az öt ügycsoportban év során összesen 77,748 ügyet látott el a szolgálat. a.) Környezettanulmány és pártfogó felügyelői vélemény készítése: A pártfogó felügyelő környezettanulmány (Kt) és pártfogó felügyelői vélemény (Pfv) készítésével segíti az ügyész és a bíró munkáját. A szolgálatnak minden fiatalkorú elkövető esetében környezettanulmányt kell készítenie. A pártfogó felügyelő a büntetés-végrehajtási intézet megkeresésére is készít környezettanulmányt, ha a szabadságvesztés büntetés félbeszakítására vonatkozó döntés meghozatalához szükséges. A környezettanulmányt országosan egységes szempontok alapján készül.5 5 Felnőtt korúak Fiatalkorúak Az adott évben elkészített környezettanulmányok száma II. félév Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek ,045 4,979 13,650 13,257 13,415 A pártfogó felügyelői vélemény (Pfv) készítését a bíró, a büntetés-végrehajtási bíró és az ügyész rendelheti el. A pártfogó felügyelői vélemény beszerzésére lehetőség van a mediációs eljárásra utalás előtt, illetve az elítélt feltételes szabadságra bocsátása előtt, valamint a közérdekű munka végrehajtásánál is. Felnőtt korúak Az adott évben elkészített pártfogó felügyelői vélemények száma II. félév Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek 629 1,317 1,293 1,476 Fiatalkorúak ,003 1,141 (b) A pártfogó felügyelet végrehajtása Egy időben összesen körülbelül pártfogó felügyelet végrehajtása van folyamatban. A pártfogó felügyelet végrehajtása pártfogolási terv alapján történik, és a pártfogó felügyelő általában havi rendszerességgel találkozik a terhelttel, meghallgatja az életkörülményeiben, életvitelében bekövetkezett változásokról. Ellenőrzi a magatartási szabályok betartását, szükség esetén tanácsot ad vagy segítséget nyújt a munkahelykeresésben, az életvezetési, az egészségügyi, vagy a szociális problémák megoldásában. A magatartási szabályok megszegését jeleznie kell az indítványtételre jogosult ügyésznek. Felnőtt korúak Az adott évben befejezett pártfogó felügyeleti intézkedések száma II. félév Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek 10,736 18,761 22,944 24,204 Fiatalkorúak 12,113 17,016 17,896 19,1156 6 (c) A közérdekű munka végrehajtása A pártfogó felügyelők feladata a lehetséges munkahelyek felkutatása, együttműködésbe vonása és a büntetés letöltésének szervezése, valamint a végrehajtás folyamatos ellenőrzése. A végrehajtást érintő egyéb kérdésekben (pl. munkahely megváltoztatása, félbeszakítás stb.) a pártfogó felügyelő javaslatot tesz, döntési jogosultsága a büntetés-végrehajtási bírónak van. Felnőtt korúak Az adott évben befejezett közérdekű munkabüntetések száma II. félév Előző évről folyamatban Előző évről folyamatban maradt + újonnan maradt + újonnan érkezett ügyek érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek 8,413 12,521 13,354 14,352 Fiatalkorúak (d) A börtönpártfogói munka és az utógondozás Az utógondozás keretében minden szabadságvesztésből szabaduló kérhet segítséget a Pártfogó Felügyelői Szolgálattól. A pártfogó felügyelők havi rendszerességgel bejárnak a büntetésvégrehajtási intézetbe. Feladatuk a csoportos tájékoztatás, és az egyéni előgondozás megkezdése a szabadításra való felkészítés érdekében. A pártfogó többek között segít a lakhatási kérdések megoldásában, a munkahelykeresésben, iratok beszerzésében és egyéb hivatalos ügyek elintézésében. A pártfogó az utógondozottat a szolgálattal együttműködő egyházi, karitatív vagy egyéb szervezetekhez irányíthatja, indokolt esetben, kis összegű segélyben részesítheti. Felnőtt korúak Az adott évben befejezett utógondozások száma II. félév Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek Előző évről folyamatban maradt + újonnan érkezett ügyek 250 1,583 2,483 2,187 Fiatalkorúak (e) Közvetítői eljárás lefolytatása január 1-jétől a büntető ügyekben is lehetővé vált közvetítői eljárás alkalmazása január-június között a mediációs ügyek száma 1000 föle emelkedett. A közvetítői eljárás alkalmazható bizonyos személy elleni, közlekedési és vagyon elleni bűncselekmény miatt indult büntetőeljárásban, ha a cselekmény ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő. A büntető ügyekben folytatott közvetítői eljárásban az Igazságügyi Hivatal Pártfogó Felügyelői Szolgálatának e feladatra kiképzett munkatársai járnak el mediátorként.7 A közösségi büntetések A hazai pártfogó felügyeleti szolgálat 2003-ban megvalósult reformja megnyitotta az utat az alternatív szankciók szélesebb körű alkalmazása előtt. A szabadságelvonással nem járó szankciók hazai palettáján szinte mindegyik alternatív szankció megtalálható. Vádemelés elhalasztása A vádemelés elhalasztásánál a pártfogó felügyelő szerepet kapott a büntető igazságszolgáltatás bemeneti kapujában, és már a tárgyalás előtti szakaszban is bekapcsolódik a büntetőeljárásba. Míg a diverzió korábbi formái elsősorban a hatóságok tehermentesítését szolgálták, addig a 2007-ben bevezetett mediáció már az eljárás konstruktív befejezésére koncentrál. A vádemelés elhalasztásával érintett személyek száma , , , , ,340 Feltételes elítélés A feltételes elítélésnek két formája van: (a) a próbára bocsátás, és (b) a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése. A bíróság döntésétől függ, hogy e szankciók mellett elrendeli-e a terhelt pártfogó felügyeletét. A próbára bocsátás kiemelkedő arányban kerül alkalmazásra a fiatalkorú bűnelkövetőkkel szemben. A felfüggesztett szabadságvesztés alkalmazási aránya 1993-tól kezdődően meghaladja a végrehajtandó szabadságvesztésekét. Mindemellett új tendencia az is, hogy úgy a felfüggesztett szabadságvesztések, mint a felfüggesztés próbaidejének tartama folyamatosan hosszabbodik az elmúlt években. Ebből: Év Felnőttkorú Végrehajtandó Felfüggesztett Próbára bocsátás elítéltek összesen szabadságvesztés szabadságvesztés ,143 11,337 18,143 13, ,511 10,953 17,935 12, ,344 10,067 18,467 13, ,681 9,503 18,546 13, ,128 9,390 17,875 13,049 Pártfogó felügyelet A pártfogó felügyelet a bűncselekményt elkövetők ellenőrzését, irányítását, a társadalomba beilleszkedésük segítését és támogatását szolgáló olyan intézkedés, melyet önállóan nem,8 8 csak más jogintézményekhez kapcsolódva lehet (a bíróság mérlegelése alapján), vagy kell (a törvény kötelező rendelkezéseiből következően) elrendelni. A pártfogó felügyelő segítséget nyújt a pártfogolt számára a társadalomba való beilleszkedéshez, a bűnismétlés elkerüléséhez, ellenőrzi, figyelemmel kíséri a magatartási szabályok betartását, elszámoltatja életkörülményeiről, életviteléről. A pártfogó felügyelet megszüntetéséhez két körülmény vezethet különösen: ha 1.) megszegi az előírt (általános vagy speciális) magatartási szabályokat, vagy 2.) újabb bűncselekmény miatt elítélik. Közérdekű munka Igen alacsony a fogadókészség a munkabüntetésre ítéltek foglalkoztatására, de a bíróságok is sok esetben munkavégzésre alkalmatlan személyt ítélnek munkabüntetésre. Így esetenként a közérdekű munka a végrehajthatatlanság miatt elévül (2006. év során 393 ilyen ügy volt), illetve szabadságvesztésre változtatják át (2006. évben 772 ilyen ügy volt).a hazai rendszerben nem kell az elítélt beleegyezése a munkabüntetés alkalmazásába. Közérdekű munkára ítéltek Év Felnőttkorú elítéltek összesen száma % ,143 3, ,511 3, ,344 4, ,681 4, ,128 4, Feltételes szabadságra bocsátás A feltételes szabadságra bocsátás az 1878-as Csemegi Kódex óta folyamatosan jelen van jogrendszerünkben, bár szabályai gyakran változtak. Alkalmazásánál a büntetés-végrehajtási bíró az objektív (pl. minimum két hónap szabadságvesztés letöltése) és a szubjektív (pl. a büntetés célja további szabadságelvonás nélkül is elérhető) feltételek fennállását vizsgálja. Az általánosan érvényesülő gyakorlat szerint csak az bocsátható feltételes szabadságra, akinek kifogástalan magatartása megfelel az intézeti szabályoknak. A bv. bíró a feltételes szabadság tartamára pártfogó felügyelet alá helyezheti a szabadulót, illetve további magatartási szabályokat is előírhat, de ilyen kötelezettség nélkül is feltételes szabadságra bocsáthatja az elítéltet. A feltételes szabadság tartama próbaidő, amely nem lehet egy évnél rövidebb tartamú. Ha a próbaidő sikeresen letelik, akkor beleszámít a büntetés végrehajtásába között az ismertté vált bűnelkövetők körében 6%-ról 7.7%-ra növekedett azoknak az elkövetőknek az aránya, akik valamilyen büntetőjogi szankció hatálya alatt álltak akkor, amikor az újabb bűncselek-9 9 ményt elkövették. Az adatok azt mutatják, hogy a feltételes szabadságon lévő elítéltek 5-7%-a követ el újabb bűncselekményt a próbaidő alatt. 2 A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT MŰKÖDÉSÉNEK JOGSZABÁLYI ALAPJAI ÉS MISSZIÓJA 2.1 Jogszabályi alapok Magyarország a kontinentális jogrendszerű ország. A jogforrási hierarchia csúcsán a Parlament által megalkotott törvények állnak, amelyek hatálya az egész országra és minden állampolgárra kiterjed. Ezek közül kiemelkedik az Alkotmány és a különböző kódexek. A rendszerváltás előtt a jogalkotás használta az ún. törvényerejű rendeletet, amelyet nem a Parlament fogadott el, hanem az Elnöki Tanács. Ma már csak törvényekben lehet szabályozni a legfontosabb tárgyköröket, de a korábban kihirdetett törvényerejű rendeletek egy része ma is hatályos, így pl. a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló törvényerejű rendelet. A törvények végrehajtását különböző szintű végrehajtási jogszabályok szabályozzák, így a kormányrendeletek és határozatok, valamint a miniszterek saját hatáskörükben kiadott rendeletei. Törvényi felhatalmazás alapján az önkormányzatok a saját területükön élő állampolgárokra vonatkozó jogokról és köztelezettségekről szintén alkothatnak rendeletet, illetve határozatot. A pártfogó felügyelőknek a büntető felelősségre vonás teljes szakaszában van feladatuk (nyomozati szak, vádemelés, illetve vádemelés elhalasztása, bírósági szakasz, szankcióvégrehajtási szakasz). A feladataikat alapvetően meghatározó törvények közül a leglényegesebbek a Büntető Törvénykönyv (1978. IV. törvény), a Büntetőeljárási törvény (1998. évi XIX. tv), a Büntetés-végrehajtási törvényerejű rendelet (1979. évi 11. tvr.), a Büntetőügyekben alkalmazható közvetítői eljárásáról szóló, ún. mediációs törvény (2006. évi CXXIII. tv) tól a pártfogó felügyelők az ügyészség és a bíróság döntésének támogatásához környezettanulmányt készítenek a rendőrségi eljárásban a fiatalkorú elkövetők ellen indult ügyekben, valamint ügyészi és bírói kérésre pártfogó felügyelői véleményt a büntetőeljárás bármely szakaszában (1998. évi XIX. tv. 114/A. ). A pártfogó felügyelők hajtják végre a főbüntetések közül a közérdekű munka büntetést (1979. évi 11. tvr. 60. ), az intézkedések közül a pártfogó felügyeletet (1979. évi 11. tvr. 92. ). A pártfogó felügyelet nem önálló intézkedésként, illetve büntetésként jelenik a magyar jogrendszerben, hanem járulékos elemként a vádemelés elhalasztása, a próbára bocsátás, a felfüggesztett szabadságvesztés mellett, a feltételes szabadság, a javítóintézetből történő ideiglenes elbocsátás esetén. A pártfogó felügyelet a fenti esetekben kötelező minden fiatal-10 10 korú elleni eljárásban, illetve a visszaeső felnőtt korú elkövetők esetében. Más esetekben a pártfogó felügyelet intézkedés elrendelése a bíróság/ügyész mérlegelése alapján történik. A pártfogó felügyelet elrendelésében, a magatartási szabályok előírásában fontos tényező a mérlegelés során figyelembe vehető párfogó felügyelői vélemény. A büntetőügyekben alkalmazható mediáció során az arra külön kiképzett pártfogó felügyelők látják el a mediátori feladatokat (2006. évi CXXIII. tv. 3..) Az igazságügy miniszter a pártfogó felügyelői szolgálat tevékenységéről szóló rendeletben 17/2003. (VI. 24) részletesen szabályozza a pártfogó felügyelői vélemény és a környezettanulmány elkészítését, a közérdekű munka végrehajtása szervezését és ellenőrzését, a pártfogó felügyelet végrehajtását, az utógondozást és a mediációs eljárást. A pártfogó felügyelői szolgálat egységes iratkezeléséről szóló rendeletben 18/2003 (VI. 24.) az igazságügy miniszter részletesen szabályozza a pártfogó felügyelői szolgálat ügyvitelét, iratkezelését, az ügykezelést, a nyilvántartásokat, az ügyintézés menetét, az irattározást. A pártfogó felügyelők képesítési követelményeit határozza meg az évi LXVII. tv a, és miniszteri rendelet szabályozza, hogy a gyakorlati munka és a szolgálaton belüli képzés után milyen vizsgát kell tenni a munkakör ellátásának véglegesítéséhez Magyarországon július 1-jétől működik egységes Pártfogó Felügyelői Szolgálat, amely teljes egészében felel a jogszabályokban meghatározott pártfogó felügyelői feladatok ellátásáért. A pártfogói tevékenységek végrehajtására létrehozott országos hálózat 2003 óta további feladatokkal bővült. Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium egy központi hivatal az ún. Igazságügyi Hivatal felügyelete alá vonta a Pártfogó Felügyelői Szolgálatot és az abban részben elkülönülő mediációs szolgálatot, az Áldozatsegítő Szolgálatot, a Jogi Segítségnyújtó Szolgálatot. Az Igazságügyi Hivatal szakmai felügyeletét az igazságügyi és rendészeti miniszter gyakorolja. A Hivatal a költségvetési forrásokkal önállóan gazdálkodó, országos hatáskörű, központi költségvetési szerv. 2.2 Misszió és küldetési nyilatkozat A Pártfogó Felügyelői Szolgálat Missziója: A Pártfogó Felügyelői Szolgálat célja a bűnismétlés kockázatának csökkentése. A pártfogó felügyelő az alternatív büntetések végrehajtásával, az elkövető szükséges mértékű és következetes ellenőrzésével elősegíti a büntetőjogi következmények maradéktalan érvényesülését, a közösség védelmének erősítését; támogató tevékenységével növeli az elkövető társadalmi integrációjának esélyét. A Pártfogó Felügyelői Szolgálat a helyreállító igazságszolgáltatás elve alapján működik. Célja, hogy az elkövető szembesüljön tettének következményeivel, s hogy az áldozat, a megsértett közösség és a bűnelkövető közötti közvetítéssel a bűncselekmény okozta károk mérséklődjenek.11 Bűnmegelőzés Bár a magyar pártfogó szolgálat tevékenységi körében önálló feladatként nem szerepel a bűnmegelőzés, a szolgálat minden tevékenysége a bűnismétlés megelőzését szolgálja. A pártfogó szervezet fontos szerepet tölt be a Társadalmi Bűnmegelőzés Nemzeti Stratégiája (115/2003. (X. 28.) Országgyűlési határozat) által kezdeményezett bűnmegelőzési együttműködés kialakításában és a jelzőrendszer működtetésében. A bűnmegelőzési célú programok koordinálását és részben finanszírozását az Országos Bűnmegelőzési Bizottság végzi, amelynek anyagi támogatásával a pártfogó szolgálat több bűnmegelőzési modellprojektet is indított (pl. nappali foglalkoztató, munkavállalási és pályaorientációs tréning, stb.). A pártfogó szolgálat a bűnelkövetővé válás megelőzése érdekében együttműködik a kontroll funkciót gyakorló rendőrséggel, és a támogató, segítő funkciót megvalósító gyermekvédelmi és szociális intézményekkel. A Pártfogó Felügyelői Szolgálat felmérte a rendőrséggel történő együttműködés gyakorlatát, és közösen meghatározták meg a bűnmegelőzési célú kooperáció további irányait. Az eredmények értékelése alapján kezdeményezték a rendőrség és a pártfogók együttműködését szabályozó miniszteri rendelet kiadását, amely már hatályba lépett. A pártfogó felügyelő a szociális és a gyermekvédelmi jelzőrendszer tagjaként fontos szerepet tölt be a bűnmegelőzésben. A jogszabály feljogosítja arra, hogy jelzéssel éljen; esetmegbeszélést, esetkonferenciát, hatósági intézkedést kezdeményezzen; jelzést fogadjon és intézkedjen; valamint szervezze és koordinálja a jelzőrendszer működését. A pártfogó szolgálat a 2003-ban megindult reformfolyamatokkal párhuzamosan tovább erősítette korábban is meglévő szervezeti kapcsolatait (pl. bíróság, ügyészség, rendőrség, önkormányzatok, civil szervezetek, egyházak). Az együttműködéseket a pártfogó felügyelői tevékenységek elősegítése érdekében intézményesítette, szükség szerint együttműködési megállapodásokkal stabilizálta. A megyei (fővárosi) hivatalok munkatársai például tagjai a helyi Kábítószer Egyeztető Fórumoknak, a Bűnmegelőzési Bizottságoknak. 2.4 Áldozatsegítés Magyarország elkészítette a bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről szóló törvényt, és január 1-jétől egységes, széles körű támogatásokat nyújtó áldozatsegítő hálózat működik. Az Áldozatsegítő Szolgálathoz fordulhat a bűncselekmény sértettje vagy olyan személy, aki a bűncselekmény közvetlen következtében szenvedett sérelmet. A Szolgálat támogatására jogosultak a magyar állampolgárok, az Európai Unió bármely tagállamának polgárai, az Európai Unióban jogszerűen tartózkodó nem uniós állam polgárai, az emberkereskedelem áldozatai, a Magyarországon jogszerűen tartózkodó hontalanok. A törvény szerint a bűncselekmények áldozatainak tájékoztatást, szolgáltatásokat, így azonnali12 12 pénzügyi segélyt, érdekérvényesítést, szakjogászi segítségnyújtást kell biztosítani, valamint a annak számára akinek sérelmére szándékos, személy elleni erőszakos bűncselekményt követtek el kárenyhítést lehet megítélni. Az Áldozatsegítő Szolgálat - hasonlóan a Párfogó Felügyelői Szolgálathoz - az Igazságügyi Hivatal része. A szakmai irányítási, jogszabály előkészítési, módszertani feladatok ellátásáért a Központi Igazságügyi Hivatal áldozatsegítési szakmai igazgatósága felel, a végrehajtási feladatokat pedig a megyei (fővárosi) hivatalok végzik. Annak köszönhetően az Igazságügyi Hivatal egy intézményrendszerben működteti a pártfogói és az áldozatsegítő szolgálatot, a pártfogó felügyelők feladatává vált, hogy az áldozatot tájékoztassák azokról a lehetőségekről, amelyeket az áldozatsegítő szolgálat biztosít. A pártfogónak speciális feladata is van az áldozat támogatásában. Az ügyész vagy a bíróság kérésére ugyanis felméri, hogy az elkövető hajlandó-e az áldozat számára jóvátételt adni, illetve vizsgálni azt, hogy az áldozat hajlandó-e ezt elfogadni, és erről a pártfogó felügyelői véleményben tájékoztatnia kell a hatóságot. Az erre a feladatra kiképzett pártfogó felügyelő a közvetítői tevékenység keretében is kapcsolatba kerülhet az áldozattal.13 3 A PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT SZERVEZETE Főbb jellemzők Az Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium felügyelete alatt január 1-jével megalakult az Igazságügyi Hivatal. A hivatal szakterületeinek és szolgálatainak sorában kiemelkedő jelentőségű a pártfogó felügyelői tevékenység. IGAZSÁGÜGYI ÉS RENDÉSZETI MINISZTÉRIUM LOBBIHATÓSÁGI ÜGYINTÉZÉS KÖZPONTI IGAZSÁGÜGYI HIVATAL IGAZSÁGÜGYI HIVATAL HATÓSÁGI ÉS MÓDSZ- ERTANI OSZTÁLYOK (pártfogó felügyelet, jogi segítségnyújtás, áldozatsegítés, kárpótlás) FUNKCIONÁLIS EGYSÉGEK MEGYEI (FŐVÁROSI) IGAZSÁGÜGYI HIVATALOK PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI SZOLGÁLAT MEDIÁCIÓ (Igazságügyi közvetítés) Áttekintés az Igazságügyi Hivatal feladatkörébe NYÚJTÓ tartozó szakmai területek évi munkájáról FIATALKORÚ ELKÖVETŐK OSZTÁLYA FELNŐTT- KORÚ ELKÖVETŐK OSZTÁLYA JOGI SEGÍTSÉG- SZOLGÁLAT KÁRPÓTLÁSI OSZTÁLY (kijelölt megyékben) ÁLDOZAT- SEGÍTŐ SZOL- GÁLAT 1. A pártfogó felügyelői tevékenység 3.2 Belső szervezet Az Igazságügyi Hivatalt a főigazgató vezeti, a Pártfogó Felügyelői Szolgálat szakmai tevékenységét a Központi Igazságügyi Hivatal (KIH) irányítja. A KIH segíti az Igazságügyi Minisztérium kodifikációs munkáját, a pártfogók szakmai tevékenységét segítő szakmai sztenderdeket alkot. Kapcsolatot tart a társintézményekkel, projekteket irányít és koordinál, a területről érkező szakmai kérdésekben állásfoglalást készít, valamint monitorozza a megyei (fővárosi) hivatalok szakmai tevékenységét. Feladata továbbá a pártfogók első képzési rendszerének kialakítása és az ügyviteli vizsga megszervezése. A fővárosi és a 19 megyei igazságügyi hivatalt a megyei igazgató és szakmai osztályvezetők irányítják. A 20 megyei (fővárosi) Igazságügyi Hivatalon belül működik a Pártfogó Felügyelői Szolgálat. Minden megyén belül külön szervezeti egységbe tartoznak a fiatalkorúak és külön a felnőtt korúak pártfogó felügyelői. A megyei hivatalokon kívül több mint 160 helyi iroda működik. A 2003-as reform14 14 hatására megnőtt a felnőtt korú elkövetőkkel kapcsolatos pártfogói munkában a támogatás, a szociális segítés, a fiatalkorú elkövetőkkel kapcsolatos pártfogói munkában pedig a hatósági, kontroll tevékenység jelentősége. Az egyes ügyekben a terhelt lakóhelye helye szerint illetékes megyei hivatal pártfogó felügyelői járnak el. A pártfogó felügyelők munkáját asszisztensek és adminisztrátorok segítik Munkatársak A pártfogó felügyelői szolgálat munkatársainak száma: pártfogó felügyelők segítő személyzet július 1-je óta a pártfogás szakterületéről összesen 53 fő távozott (2 személy elhunyt, 23 fő nyugdíjba ment) végén az egy pártfogóra jutó ügyek száma ügycsoportok szerinti bontásban (összesen 99,94 ügy/pártfogó) 3,11 1,22 27,79 Kt Km Pfv Pf 0,57 Ug 67,25 Pártfogó felügyelőnek jogász, közigazgatási szakértő, pszichológus, szociálpolitikus, szociológus vagy teológus, pedagógus, szociális munkás, gyógypedagógus, vagy szociálpedagógusi végzettség szükséges. Az is kinevezhető pártfogónak, aki felsőfokú képesítéssel és szakirányú továbbképzési szakon szerzett (pl. addiktológiai, gyermekvédelmi vagy mentálhigiénés) szakképesítéssel rendelkezik. A reform utáni szabályozás a pártfogó felügyelők feladatait, a büntetés-végrehajtást és az igazságügyi szociális munkát együttesen végző sajátos foglalkozásként határozta meg. Az egységes iratkezeléséről szóló jogszabály rendelkezik a pártfogó szolgálatban alkalmazandó ügyelosztási elvekről: A fiatalkorú és a felnőtt korú pártfogoltakkal az ilyen tevékenységre szakosodott pártfogó felügyelők foglalkozzanak.15 15 A fiatalkorúakkal foglalkozó pártfogók ügyszáma ne haladja meg a 45-öt, a felnőtt korúak esetében a 65-öt. (A gyakorlati tapasztalatok azt mutatják, hogy ezt az elvet a magas ügyérkezési számok miatt nem lehet érvényesíteni.) A börtönpártfogolással foglalkozó pártfogónak három év után legyen lehetősége más munkaterületet választani. A pártfogó felügyelői véleményt készítő pártfogó felügyelő ugyanazon pártfogolt ugyanazon vagy más büntetőeljárás alapján vagy eredményeként elrendelt pártfogó felügyeleti ügyét lehetőség szerint ne intézze. Közvetítői eljárásra utalt ügyet az ilyen ügyek intézésére szakosodott pártfogó felügyelő intézze, akivel szemben kizáró ok nem áll fenn. A közvetítői eljárásra utalt ügyet lehetőség szerint az ugyanabban a büntetőeljárásban elrendelt pártfogó felügyelői véleményt készítő, közvetítői tevékenységet végző pártfogó felügyelő intézze. Az ügyelosztás módszere a megyei (fővárosi) hivatalok illetékességi területének alapján a területi elvet követi. Az egyes ügycsoportok ellátásában csak azoknál a megyei szolgálatoknál érvényesül a specializáció elve, amelyeknél a pártfogó felügyelők nagyobb létszáma ezt lehetővé teszi az. Ezeknél a szolgálatoknál jellemzően a pártfogó felügyeletet és a közérdekű munka végrehajtását látja el erre specializálódott pártfogói team. Az utóbbi három évben egyes szakmai területeken Pártfogói Szakmai Kollégiumok létrehozása történt pl. közérdekű munka, utógondozás, drogelterelés stb. A Szakmai Kollégiumok munkájában minden megye egy-egy munkatársa vesz részt, akik a megyéből a központba, ill. a központból a megyébe közvetítenek szakmapolitikai és gyakorlati információkat az egyes szakterületeken Képzés, tréning követelmények Az újonnan belépő pártfogó felügyelők 6 hetes belső képzésen vesznek részt. A képzés része a szakmai anyagok, jogszabályok áttanulmányozása, és a mentorok segítségével történő pártfogói tevékenység önálló ellátására történő felkészítés. Az új munkatársakat a különböző ügycsoportokból (1.3.1) esettel ismertetik meg a kollégák. Ezen kívül három napos képzésen is részt kell venniük az ügyviteli vizsga előtt; a vizsgát munkába állásukat követően két éven belül kell teljesíteniük. A munkavégzést segíti a hivatal által összegyűjtött cikk- és tanulmánytár, a hazai és a nemzetközi jogszabálygyűjtemény, továbbá minden megyében kialakításra kerültek a pártfogói szakkönyvtár alapjai is. A pártfogó felügyelők egyik civil szervezete, a Magyar Pártfogók Országos Szövetsége által kiadott Pártfogók c. szakmai lap szintén hozzájárul a szakirodalom bővüléséhez. A specializált szakterületekre fókuszáló belső képzés 2-3 napos egységekből áll. Ilyen például a drogproblémák, a fiatalkori bűnözés specialitásaival kapcsolatos, vagy a munkaerő-piaci reintegráció segítésével kapcsolatos képzés.16 16 A Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Karának, és az ELTE Jogi Karának Továbbképző Intézetében igazságügyi szociális tanácsadó posztgraduális szak indult, és a képzésre számos pártfogó felügyelő jelentkezett. A Hivatal tanulmányi szerződéseket köt az oktatásban részt vevő pártfogó felügyelőkkel, és részben átvállalja a pártfogás szakterületéhez kapcsolódó szakirányú szakképzésben való részvétellel kapcsolatos költségeket. A felsőoktatási intézményekkel történő együttműködés keretében az Igazságügyi Hivatal szakirányú képzésben résztvevő egyetemi hallgatóknak is biztosít terepgyakorlatot Más, pártfogói tevékenységben résztvevő szervezetek A pártfogó a büntető igazságszolgáltatás, illetve a szociális szféra területéhez tartozó szervezetekkel együttműködésben valósítja meg feladatait. Az együttműködések egy részét jogszabályok rögzítik, más részüket a pártfogó szolgálat kezdeményezi feladatai hatékonyabb ellátása érdekében. A rendőrség a pártfogó felügyelet végrehajtásában a pártfogó felügyelő megkeresésére közreműködik, és a közrendvédelmi jellegű külön magatartási szabályok megtartását ellenőrzi. Az áldozatsegítők az Igazságügyi Hivatal másik szolgálati ágaként látják el feladataikat, így az együttműködés intézményesített, melyet kiegészít a rendőrség és a civil szervezetek áldozatsegítői tevékenysége. A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló rendelet szerint a pártfogó felügyelet végrehajtásában a helyi önkormányzatok, a munkáltatók, a karitatív és öntevékeny szervezetek közreműködnek, munkájukat az állampolgárok segítik és támogatják. A szociális, oktatási és gyermekvédelmi rendszer intézményeivel való együttműködés, a jelzőrendszerben való szerepvállalás jogszabályi kötelezettség (elsősorban a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló évi XXXI. törvény, a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló évi III. törvény szerint). A munkáltatók és a munkaügyi szervek különösen a közérdekű munka büntetés végrehajtásában és a terheltek foglalkoztatásában történő közreműködéssel vesznek részt a pártfogói tevékenységben.17 17 4. PÁRTFOGÓ FELÜGYELŐI TEVÉKENYSÉG AZ ELJÁRÁS KÜLÖNBÖZŐ SZA- KASZAIBAN 4.1 Általános bemutatás Táblázat: A büntetőeljárás különböző szakaszaiban végzett pártfogói tevékenységekről Tárgyalást megelőző szakasz Lásd: 4.2 Tárgyalás és végrehajtás szakasza Lásd: 4.4 Szabadulás utáni szakasz Lásd: 4.4 Környezettanulmány készítése X X X Pártfogó felügyelet/segítség feltételesen felfüggesztett eljárás esetében (vádemelés elhalasztása) X Mediáció X X -- Pártfogó felügyelet végrehajtása X X X Közérdekű munka szervezése és ellenőrzése -- X -- Csoportfoglalkozások, tanulási programok X X X Drogelvonó program X X X Más közösségi szankció, amelynek neve: a. Közösségi foglalkoztató programjain való részvétel X X X Pártfogó felügyelői vélemény készítése X X X Pártfogó felügyelet felfüggesztett büntetés esetében -- X -- Speciális, kábítószer-használattal kapcsolatos intézkedés X végrehajtása Feltételes elítélés felügyelete (Próbára bocsátás mellett -- X -- megállapított pártfogó felügyelet végrehajtása) Büntetés-végrehajtási intézetben végzett pártfogói -- X -- tevékenység Feltételes szabadság felügyelete -- - X Közkegyelem elbírálására vonatkozó vélemény/jelentés -- X X elkészítése Egyéb tevékenység, éspedig: 1. Javítóintézetben végzett pártfogói tevékenység -- X Utógondozás X 4.2 A tárgyalást megelőző szakasz Általános bemutatás előtt a pártfogó felügyelő feladatai csak a szankció kiszabásáról szóló határozat után kezdődtek től a vádemelés elhalasztása mellett az ügyész pártfogó felügyelet alá helyezte az elkövetőt, de a jogalkotó még ekkor sem bízta meg a pártfogót ún. döntéselőkészítő feladatokkal. Erre csak az intézményi reform után került sor, ettől kezdődően a pártfogó felügyelői szaktudás a büntetőeljárás megindításától kezdődően kellő súllyal reprezentált. A pártfogó felügyelő a tárgyalást megelőző szakaszban az alábbi tevékenységeket végzi: (a) jelentésírás (környezettanulmány - Social inquiry report/sir (2006-ban: 14,460 ügy) pártfogó felügyelői vélemény (Pre-sentence report/psr (2006-ban: 2,617 ügy);18 18 (b) a vádemelés elhalasztásához kapcsolódó pártfogó felügyelet végrehajtása. E tevékenység során csoportfoglalkozások, tanulási programok, drogelvonó programok, a közösségi foglalkoztató programjain való részvétel valósulnak meg; (c) közvetítői eljárás lebonyolítása (2007. január-május: 721 ügy) Tárgyalást megelőző vélemény A pártfogó felügyelő országosan egységes sztenderdek alapján készíti el a környezettanulmányt /Kt/ és pártfogó felügyelői véleményt /Pfv/ (lásd: 1-2. sz. melléklet). A környezettanulmányban be kell mutatni a terhelt családi körülményeire, baráti, kisközösségi kapcsolataira, egészségi állapotára, káros szenvedélyére, lakhatási körülményeire, iskolai végzettségére, szaktudására, munkahelyére, foglalkoztatására, tanulmányainak folytatására, szabadidőeltöltési szokásaira, jövedelmi, vagyoni viszonyaira, az elkövetéskor jellemző és az óta bekövetkezett változásokra vonatkozó adatokat. A tárgyalást megelőző eljárási szakaszban az ügyész pártfogó felügyelői vélemény beszerzését rendelheti el, ha (1) a vádemelés elhalasztásáról vagy (2) a közvetítői eljárásra utalásról dönt. A Pfv beszerzése kötelező, ha az ügyész a vádemelés elhalasztása során magatartási szabályt vagy egyéb kötelezettségeket kíván előírni a terhelt számára. A pártfogó felügyelői vélemény a terhelt személyiségét és életviszonyait jellemző tényeket írja le részletesen (pl. családi és lakhatási körülmények, egészségi állapot, esetleges káros szenvedély, iskolai végzettség, szaktudás, munkahely, foglalkoztatásra vonatkozó adatok, jövedelmi, vagyoni viszonyok). Bemutatja a feltárt tények, körülmények és a bűncselekmény elkövetése között fennálló kapcsolatot, a motivációt. Információt közöl arról is, hogy a terhelt megbánta-e a tettét, és kész-e, képes-e az együttműködésre. A pártfogó felügyelő a véleményben tájékoztatást ad a terhelt adottságainak megfelelő munkalehetőségről, egészségügyi, illetőleg szociális intézményi ellátási lehetőségről, és javaslatot tehet a terhelttel szemben egyedi magatartási szabály vagy kötelezettség elrendelésére különböző kezelő vagy megelőző programokon való részvételre. A bíróság vagy az ügyész kérdésére a pártfogónak ki kell térnie arra is, hogy a terhelt a kilátásba helyezett magatartási szabályok vagy kötelezettségek teljesítését vállalja és képes-e teljesíteni, valamint arra, hogy a sértett hozzájárul-e a részére adandó jóvátételhez. Az okirat elkészítésekor a pártfogó felügyelőnek lehetősége van arra, hogy értékelje a bűnelkövetői magatartás személyes vonatkozásait, az elkövető cselekményhez való viszonyát, és azokat a személyiségében megjelenő kockázatokat, amelyek újabb bűnelkövetéshez vezethetnek; mindamellett fontos megjegyezni, hogy a hazai pártfogó felügyelői szolgálat még nem vezetett be visszaesés valószínűségét mérő kockázatértékelő módszert.19 A pártfogó felügyelet végrehajtása A fiatalkorúaknál 1995, felnőtt korú gyanúsítottaknál 1999 óta van lehetőség a vádemelés elhalasztására. Az ügyész háromévi (fiatalkorúaknál ötévi) szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetéssel büntetendő bűncselekmény esetén a vádemelést egytől két évig terjedő időszakra elhalaszthatja. A magyar rendszerben négyféle eljárásjogi diverzió van: vádemelés elhalasztásának alapesete; drogelterelés; tartás elmulasztásának vétsége miatti elterelés; közvetítői eljárás (mediáció). A törvény alapján a vádemelés elhalasztásánál kötelező a pártfogó felügyelet elrendelése. A próbaidő tartama alatt az elkövető ellenőrzése és segítése a pártfogó felügyelő feladata. Ha a gyanúsított a próbaidő alatt újabb bűncselekményt követ el, vagy a magatartási szabályokat megszegi, akkor az ügyész vádat emel. Amennyiben a próbaidő sikeresen telt el az eljárás megszűnik. A próbaidő tartamára elrendelt magatartási szabályok egy része jogszabályban meghatározott (általános magatartási szabályok), de az ügyész az ügy és az elkövető körülményeihez igazodva külön kötelezettséget is előírhat. A hazai gyakorlatban a magatartási szabályok előírása elsősorban a fiatalkorúak ügyeiben a jellemző. Az ügyész magatartási szabályként elrendelheti, hogy az elkövető: a) részben vagy egészben térítse meg a sértettnek a bűncselekménnyel okozott kárt; b) más módon gondoskodjék a sértettnek adandó jóvátételről; c) meghatározott célra anyagi juttatást teljesítsen, vagy a köz számára munkát végezzen (a köz javára teljesített jóvátétel); d) pszichiátriai vagy alkoholfüggőséget gyógyító kezelésben vegyen részt. Az a) és b) pontban írt kötelezettségek a gyanúsított és a sértett hozzájárulásával, a c) és d) pontban szereplő kötelezettségek a gyanúsított hozzájárulásával írhatók elő. Az ügyész a meghatározott magatartási szabályok és kötelezettségek közül többet is, illetőleg a felsoroltakon kívül más magatartási szabályt is megállapíthat, vagy más kötelezettséget is előírhat. Az újabb szabályozás már korszerűbb a sértetti jogokat is figyelembe vevő, illetve a közösségi büntetések elemeit magában hordozó magatartási szabályok kiszabását ösztökéli A közvetítői eljárás (mediáció) lebonyolítása A közvetítői eljárást ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetéssel fenyegetett személy elleni, közlekedési vagyon elleni bűncselekmények elkövetése miatt indult büntetőeljárásokban lehet alkalmazni. Közvetítői eljárás egy adott büntetőügyben csak egyszer rendelhető el. Az ügyész hivatalból, vagy a gyanúsított, a védő, illetőleg a sértett indítványára az20 20 eljárás legfeljebb hat hónapra történő felfüggesztésével dönthet a közvetítői eljárásra utalásról, ha a bűncselekmény jellegére, az elkövetés módjára és a gyanúsított személyére tekintettel a bírósági eljárás lefolytatása mellőzhető. A jogszabály feltételként írja elő, hogy a terhelt beismerő vallomását, illetve azt, hogy vállalja és képes is legyen a sértett kárát megtéríteni. A jóvátételt a terheltnek önként kell vállalnia, és a sértettnek is el kell fogadnia. Az elkövető (és a sértett) beleegyezése, hozzájárulásának fenntartása a mediáció teljes szakaszában törvényi feltétel. A közvetítői eljárásban arra kell törekedni, hogy a gyanúsított és a sértett között az okozott kár helyreállításával kapcsolatos megállapodás jöjjön létre. A közvetítői eljárás lefolytatásáért és a megállapodásban foglaltak teljesítésének ellenőrzéséért a pártfogó felügyelő a felelős. Ha a terhelt a sértettnek okozott kárt a közvetítői eljárás keretében megtérítette, vagy egyéb módon jóvátette, háromévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő cselekmény esetén az ügyész az eljárást megszünteti, ötévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő cselekmény esetén vádat emel, de ez esetben a büntetés korlátlan enyhíthetésére van lehetőség. Ha a gyanúsított a közvetítői eljárás eredményeként létrejött megállapodás teljesítését csak megkezdte, de még nem fejezte be, akkor az ügyész a három évet meg nem haladó szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény miatt a vádemelést egy évtől két évig terjedő időre elhalaszthatja. Közvetítői eljárás nem alkalmazható, ha az eljárás olyan bűncselekmény elkövetése miatt folyik, amelyet a tettes korábbi mediáció, vagy más szankció végrehajtásának tartama alatt követett el. A törvény kizárja a közvetítői eljárás lehetőségét a többszörös visszaeső ügyében, a bűnszervezetben való elkövetésnél, továbbá halálos eredménnyel járó bűncselekmény elkövetése esetén. A büntető ügyekben folytatott közvetítői eljárásban a Szolgálat e feladatra speciálisan kiképzett pártfogó felügyelői járnak el mediátorként. (2008. január 1- jétől az ügyvédek is folytathatnak mediációs tevékenységet.) Az új jogintézmény bevezetésének első hat hónapjára vonatkozó ügyforgalmi adatok az alábbiak. A közvetítői tevékenység kezdeményezése január-június hónapokban Január Február Március Április Május Június Bíróság Ügyészség Több megjelenítése
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló T/18090. számú törvényjavaslat közvetítői eljárást érintő rendelkezései 85. (4) A Be. 190. -a a következő (3) bekezdéssel egészül ki, Részletesebben Tartalomjegyzék JOGI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS... 2 ÁLDOZATSEGÍTÉS... 4 PÁRTFOGÓ FELÜGYELET... 6 UTÓGONDOZÁS... 7
Pártfogó felügyelet végrehajtása... 1 Közérdekű munka büntetés... 4 Környezettanulmány... 6 Pártfogó felügyelői vélemény... 8 Utógondozás... 10 Büntetőügyekben alkalmazott közvetítői tevékenység... 12 Részletesebben A helyreáll zményes keretei az. dr. Törzs Edit Igazságügyi Hivatal 2010. május 19.
A helyreáll llító eljárások intézm zményes keretei az Igazságügyi gyi Hivatal tevékenys kenységének nek tükrt krében dr. Törzs Edit Igazságügyi Hivatal 2010. május 19. Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
Egyes tételeknél szükséges B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (Btk.) a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény Részletesebben A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása. a bírói gyakorlatban
1 A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása a bírói gyakorlatban A téma aktualitását az indokolja, hogy a büntető anyagi jog általános részében van arra vonatkozó szabály (Btk. 91. Részletesebben Tartalom. III. RÉSZ ÁLDOZATPOLITIKA, ÁLDOZATSEGÍTÉS, SÉRTETTI JOGOK Szerk.: Kiss Anna Az áldozatpolitika alapjai... 17
Tartalom III. RÉSZ ÁLDOZATPOLITIKA, ÁLDOZATSEGÍTÉS, SÉRTETTI JOGOK Szerk.: Kiss Anna... 11 Bevezetés...13 7. Az áldozatpolitika alapjai... 17 7.1. Az áldozatpolitika története, elmélete és gyakorlata nemzetközi Részletesebben A.19. A feltételes szabadságra bocsátás; a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése; a büntetés végrehajtását kizáró okok
A.19. A feltételes szabadságra bocsátás; a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése; a büntetés végrehajtását kizáró okok Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Részletesebben B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG
B/3. BÜNTETÉS-VÉGREHAJTÁSI ÉS SZABÁLYSÉRTÉSI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Egyes tételeknél szükséges a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), a büntetőeljárásról szóló Részletesebben 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet. az Igazságügyi Hivatalról
A jogszabály mai napon hatályos állapota 303/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet az Igazságügyi Hivatalról A Kormány az Alkotmány 35. -ának (2) bekezdésében megállapított eredeti jogalkotói hatáskörében, az Részletesebben A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium. TÁMOP 5.6.2. kiemelt projekt, nyitókonferencia Siófok, 2011. március 1.
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata A Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata (KIMISZ) tevékenységének a bemutatása (különös tekintettel az áldozatsegítésre, Részletesebben 17/2003. (VI. 24.) IM rendelet
A jogszabály mai napon hatályos állapota 17/2003. (VI. 24.) IM rendelet a Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről, valamint ehhez kapcsolódóan egyes igazságügyminiszteri rendeletek módosításáról Részletesebben Elektronikus Lakossági Bűnmegelőzési Információs Rendszer E L B I R POLGÁRMESTERI HÍRLEVÉL 2010. április
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata A pártfogó felügyelői alaptevékenységek és a TÁMOP 5.6.2. kiemelt projekt kapcsolódási pontjainak a bemutatása Kóta Tünde, igazgató (KIMISZ Részletesebben A közérdekű munka büntetés végrehajtását nehezítő tényezők, fejlesztési elképzelések, jó gyakorlatok
A közérdekű munka büntetés végrehajtását nehezítő tényezők, fejlesztési elképzelések, jó gyakorlatok Kóta Tünde (igazgató, KIMISZ Pártfogó Felügyeleti Igazgatóság) TÁMOP 5.6.2. kiemelt projekt KIMISZ nyitókonferencia Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben Ágazati jogszabályok évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól,
Szociális és gyámügyi igazgatás Ágazati jogszabályok 2004. évi CXL. törvény a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól, 1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális Részletesebben Igazságügyi Szolgálat
Igazságügyi Szolgálat Felnőtt Korú Bűnelkövetők Pártfogó Felügyelői Osztálya 1. A Felnőtt Korú Bűnelkövetők Pártfogó Felügyelői Osztálya koordinációs feladatai tekintetében: a) Illetékességi területén Részletesebben Bűnmegelőzés. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy
Bűnmegelőzés Dr. Szabó Henrik r. őrnagy A bűnmegelőzés fogalma - az állami szervek - önkormányzati szervek - társadalmi szervezetek - gazdasági társaságok - állampolgárok és csoportjaik minden olyan tevékenysége, Részletesebben Összbüntetés. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
Összbüntetés A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. dr. Ficsór Gabriella Részletesebben JÓVÁTÉTELI MUNKA. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Eleonóra
JÓVÁTÉTELI MUNKA A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. Szabóné Dr. Szentmiklóssy Részletesebben A bűnmegelőzési jogi háttere, szervezeti- és intézményrendszere. Dr. Szabó Henrik r. őrnagy ORFK Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztály
A bűnmegelőzési jogi háttere, szervezeti- és intézményrendszere Dr. Szabó Henrik r. őrnagy ORFK Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztály 1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről Általános rész Büntető Részletesebben A.18. A szabadságvesztés-büntetés kialakulása; a büntetési nem hatályos szabályozása (tartam és végrehajtási fokozatok). Az elzárás.
A.18. A szabadságvesztés-büntetés kialakulása; a büntetési nem hatályos szabályozása (tartam és végrehajtási fokozatok). Az elzárás. Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Részletesebben Dr. Lajtár István, PhD
Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi, Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Wesselényi - sorozat Dr. Lajtár István, PhD tanszékvezető, egyetemi docens Részletesebben A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a
A jogállam feladata biztosítani a bűncselekmények felderítését és üldözését, a bűnösség kérdésének tisztességes eljárásban történő eldöntését, és a társadalom érdekeit szolgáló büntetés végrehajtását. Részletesebben AZ IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT KÖTELEZETTSÉGEI ÉS LEHETŐSÉGEI A CSALÁDON BELÜLI ERŐSZAK ÁLDOZATAINAK BIZTOSÍTOTT SEGÍTSÉGNYÚJTÁS SORÁN
AZ IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT KÖTELEZETTSÉGEI ÉS LEHETŐSÉGEI A CSALÁDON BELÜLI ERŐSZAK ÁLDOZATAINAK BIZTOSÍTOTT SEGÍTSÉGNYÚJTÁS SORÁN Eger, 2015. február 24. dr. Szacsva Ferenc AZ INTÉZMÉNY LÉTREJÖTTE 2006. Részletesebben A.12. A büntethetőséget megszüntető okok rendszere, különös tekintettel a tevékeny megbánásra (a külön törvényi rendelkezésekre is figyelemmel)
A.12. A büntethetőséget megszüntető okok rendszere, különös tekintettel a tevékeny megbánásra (a külön törvényi rendelkezésekre is figyelemmel) Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Részletesebben A belügyminiszter. /2014. ( ) BM rendelete. a pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról
A belügyminiszter /2014. ( ) BM rendelete a pártfogó felügyelői tevékenységgel kapcsolatos rendőri feladatok végrehajtásáról A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A Közép-dunántúli Regionális Államigazgatási Hivatal Szociális és Gyámhivatala. 2010. évi munkaterve
2. sz. melléklet II. fejezet Gyermekjóléti Szolgálat működtetése Jogszabályok és a fenntartó által előírt feladatok. A gyermekjóléti szolgálat feladatai: 1997. évi XXXI. tv., a 235/1997 ( XII.17.) sz. Részletesebben A Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről szóló 8/2013. (VI. 29.) KIM rendelet módosítása
1. számú melléklet az XX-MIKFO/ID/918/2014. számú előterjesztéshez A Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről szóló 8/2013. (VI. 29.) KIM rendelet módosítása A büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések Részletesebben G y e r m e k e i n k
G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban
A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban tulajdonképpen a felelősségre vonás elkerülésének (vagy a büntetés korlátlan enyhítésének) olyan módja vagy lehetősége, Részletesebben Az elkövető kiskorú védelembe van-e véve?
1 Megelőző elrendelése vagy mellőzése Bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható v. vádolt a gyermek Elzárással is sújtható szabálysértés miatt szabálysértési eljárás alá vonták a gyermeket Részletesebben A Pártfogó Felügyelői Szolgálat és a bűne Követők társadalmi reintegrációja*
Hatvani Erzsébet A Pártfogó Felügyelői Szolgálat és a bűne Követők társadalmi reintegrációja* A 2003. július 1-jével megreformált Pártfogó Felügyelői Szolgálat egyik mottójaként választottuk Nils Christie Részletesebben A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások kapcsolata
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ A gyermekvédelemről szóló törvény rendelkezései A szociális, a gyermekvédelmi és a gyermekjóléti ellátások Részletesebben A szociális ellátórendszer ellátásai 2015 (Szociálpolitika) Dr. Mélypataki Gábor
A szociális ellátórendszer ellátásai 2015 (Szociálpolitika) Dr. Mélypataki Gábor A társadalombiztosítás rendszere ellátások 1997:LXXXI. és LXXXIII. törvény Egészségbiztosítási ellátások: a) egészségügyi Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 110. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 110. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013. június 29., szombat Tartalomjegyzék 8/2013. (VI. 29.) KIM rendelet A Pártfogó Felügyelői Szolgálat tevékenységéről 62848 9/2013. (VI. 29.) KIM Részletesebben TÁMOP-5.6.1.A-11/4-2011-0002
Vissza a jövőbe TÁMOP-5.6.1.A-11/4-2011-0002 Speciális integrációs és reintegrációs foglalkozások fogvatartottak, pártfogó felügyelet alatt állók, javítóintézeti neveltek számára 2012. május 31. Az Országos Részletesebben A törvényességi felügyelet szabályozása. Belső kontrollok és integritás az önkormányzatoknál szeminárium
A törvényességi felügyelet szabályozása és szakmai irányítása Belső kontrollok és integritás az önkormányzatoknál szeminárium I. A törvényességi felügyelet szabályozása A törvényességi felügyelettel kapcsolatos Részletesebben GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL
GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL IGAZSÁGÜGYI SZOLGÁLAT A Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatának feladatai Az Igazságügyi Szolgálat általános feladat- és hatáskörét illetően Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2006
Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület Közhasznúsági jelentés 2006 Nyíregyháza, 2007-04-02 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület számviteli beszámolója 3. Kimutatás a Részletesebben A.15. A társas bűnelkövetési alakzatok (bűnszövetség, bűnszervezet, csoportos elkövetés) és a bűnkapcsolatok
A.15. A társas bűnelkövetési alakzatok (bűnszövetség, bűnszervezet, csoportos elkövetés) és a bűnkapcsolatok Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Alapszak Miskolc, 2016. Részletesebben Diákjogi szektor 2008.
Diákjogok érvényesülése 14, 15 Diákjogi szektor 2008. Hatóságok és szervezetek a diákjogok iskolán belüli védelmében dr. Jásper András előadása Kezdeményezze, hogy az ellenőrzési joggal rendelkezők végezzenek Részletesebben A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok. Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály
A Rendőrség áldozatsegítő tevékenysége/tapasztalatok Buczkó Erika r. alezredes ORFK Bűnmegelőzési Osztály A kezdetek. 1999: a kormány elkötelezi magát az áldozatok teljesebb körű védelme mellett (1074/1999. Részletesebben KOMPLEX BÖRTÖNPROGRAM MODELL SZOLGÁLTATÁSÁNAK BEMUTATÁSA, EREDMÉNYEI, HATÁSA A SZERVEZET MŰKÖDÉSÉRE ÉS KÖRNYEZETÉRE
Új szolgáltatások-fiatalok foglalkoztatása regionális munkaerő-piaci program KOMPLEX BÖRTÖNPROGRAM MODELL SZOLGÁLTATÁSÁNAK BEMUTATÁSA, EREDMÉNYEI, HATÁSA A SZERVEZET MŰKÖDÉSÉRE ÉS KÖRNYEZETÉRE 2002-2005 Részletesebben Szinergia és jövőkép: a projekt kapcsolódásai, kimenete és a tapasztalatok hasznosítása
Szinergia és jövőkép: a projekt kapcsolódásai, kimenete és a tapasztalatok hasznosítása Tett - Program az áldozatokért és tettesekért 2011. március 2. Siófok Lénárd Krisztina Projekt szakmai koordinátor Részletesebben BŰNÖZÉS ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS
BŰNÖZÉS ÉS IGAZSÁGSZOLGÁLTATÁS 2004 2012. ÜGYÉSZSÉG M AG YARORSZÁ G KÖZZÉTESZI: LEGFŐBB ÜGYÉSZSÉG Budapest, 2013. Bűncselekmények 2004 2006 2008 2010 2012 Összes regisztrált bűncselekmény 418 883 425 941 Részletesebben Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete. 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete
Biharkeresztes Város Önkormányzat Képviselő-testülete 8/2007. (II. 1.) BVKt rendelete a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény helyi végrehajtásáról I. Rész Biharkeresztes Részletesebben Összes regisztrált bűncselekmény
Bűncselekmények Összes regisztrált bűncselekmény 420 782 418 883 425 941 408 407 447 186 Vagyon elleni bűncselekmény összesen 1/ 283 664 262 082 260 147 265 755 273 613 szabálysértési értékre elkövetett Részletesebben ÖNELLENŐRZŐ KÉRDÉSSOR a május 13-i előadáshoz. Igazságügyi igazgatási alapszak Büntetőjog I. 2015/2016. tanév, 2. félév
ÖNELLENŐRZŐ KÉRDÉSSOR a 2016. május 13-i előadáshoz Az intézkedések. A büntetés kiszabása. Mentesítés a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól. A fiatalkorúakra vonatkozó külön rendelkezések Igazságügyi Részletesebben hatóság és az ügyész Az ügyész diszkrecionális jogköre Az eljárás ésszerő idıtartama eljárási garanciák maradéktalan betartása (áldozatok)
A VÁDEMELÉS Eljárási rendszerek Legalitás opportunitás A nyomozó kapcsolata hatóság és az ügyész Az ügyész diszkrecionális jogköre Az eljárás ésszerő idıtartama eljárási garanciák maradéktalan betartása Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2007
Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület Közhasznúsági jelentés 2007 Nyíregyháza, 2008-05-26 Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület számviteli beszámolója 3. Kimutatás a Részletesebben Büntetőjog általános rész. Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: dr. Kubisch Károly Ph.D. doktorandusz
Büntetőjog általános rész Témavezető: Prof. Dr. Domokos Andrea Előadó: dr. Kubisch Károly Ph.D. doktorandusz Kötelező: Irodalom 2012. évi C. tv. A Büntetőtörvénykönyvről Prof. Dr. Domokos Andrea: Büntető Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT - módosításokkal egységes szerkezetben - Kristály Szociális és Gyermekjóléti Társulás Szociális Szolgáltató Központ
ALAPÍTÓ OKIRAT - módosításokkal egységes szerkezetben - Az intézmény neve: Kristály Szociális és Gyermekjóléti Társulás Szociális Szolgáltató Központ Székhelye: Földes, Karácsony Sándor tér 1. Telephelyek: Részletesebben Önkéntes hálózat kialakítása az áldozatsegítésben, az önkéntes munka jellemzői Magyarországon
Közigazgatási és Igazságügyi Minisztérium Igazságügyi Szolgálata Önkéntes hálózat kialakítása az áldozatsegítésben, az önkéntes munka jellemzői Magyarországon Dr. Tóth Zsófia, áldozatsegítő szakreferens, Részletesebben A tankötelezettség teljesítéséről újra
A tankötelezettség teljesítéséről újra 2012. március 22. dr. Rácz Julianna DMJV PH Családvédelmi Osztály vezetője Az iskola teendői igazolatlan mulasztás esetén a) első mulasztás: szülő értesítése b) ismételt Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben Különböző fejlesztési modulok
Szakmai program Különböző fejlesztési modulok 1. Megvalósítók felkészítése 2. Toborzás, tájékoztatás, egyéni fejlesztési tervek, csoportba vonás 3. Szociális készségek fejlesztése 4. Közösségi fejlesztések, Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben A gyermekvédelmi észlelő és jelzőrendszer szerepe az egészség- egyenlőtlenségek csökkentésében
A gyermekvédelmi észlelő és jelzőrendszer szerepe az egészség- egyenlőtlenségek csökkentésében Katona Gergely Gyermekjóléti alapellátási főreferens Emberi Erőforrások Minisztériuma Szociális és Gyermekjóléti Részletesebben Országos Statisztikai Adatgyűjtési Program Adatkörök
1229 Hatósági statisztika 1293 Az igazságügyi szakértői intézmények tevékenysége 1300 Összesítés a végrehajtói irodák ügyforgalmi és tevékenységi adatairól 1301 A megyei bírósági végrehajtók ügyeire vonatkozó Részletesebben A 85. -hoz. A 101. -hoz
A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról szóló T/18090. számú törvényjavaslat közvetítői eljárást érintő rendelkezéseinek indokolása A 85. -hoz Ugyanakkor a Be. 190. -a (1) bekezdésének Részletesebben Egyes miniszteri rendeletek területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő módosításáról
Egyes miniszteri rendeletek területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő módosításáról A tervezet a területi államigazgatási szervezetrendszer átalakításával összefüggő azon miniszteri Részletesebben Tájékoztató a közérdekű munka végrehajtásáról
Tájékoztató a közérdekű munka végrehajtásáról A szabálysértésekről, a szabálysértési eljárásról és a szabálysértési nyilvántartási rendszerről szóló 2012. évi II. törvény (Szabs. tv.) 144. -a alapján az Részletesebben Dr. Pá lv ö l g y i Ák o s * A megelőző pártfogás, mint a bűnmegelőzés egyik lehetséges eszköze. Büntetőjogi Szemle 2012/2. szám. Bevezető gondolatok
Dr. Pá lv ö l g y i Ák o s * A megelőző pártfogás, mint a bűnmegelőzés egyik lehetséges eszköze Bevezető gondolatok Ki kell dolgozni a megelőző pártfogás rendszerét, és be kell illeszteni a fiatalkorúak Részletesebben Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről. 1.
Beleg Község Önkormányzata Képviselő-testületének./2015. (..) önkormányzati rendelete a gyermekvédelem helyi rendszeréről Beleg Község Önkormányzatának Képviselő-testülete a gyermekek védelméről és a gyámügyi Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK SZAKMAI FELADATOK
TARTALOMJEGYZÉK Oldal BEVEZETÉS 6 ÁTTEKINTÉS AZ HIVATAL FELADATKÖRÉBE TARTOZÓ 8 SZAKMAI TERÜLETEK 2008. ÉVI MUNKÁJÁRÓL 1. A pártfogó felügyelői tevékenység 8 2. A jogi segítségnyújtó tevékenység 10 3. Részletesebben EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS
EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS amely létrejött egyrészről a Szekszárdi Törvényszék (7100 Szekszárd, Dózsa u. 2. bankszámlaszám:10046003-01483154-00000000, adószám: 15311533-1-17, KSH azonosító: 15311533 8423 Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben A Kormány. /2006. ( ) Korm. rendelete. a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézetről
Melléklet a 13469-1/2006.-SZMM számú kormány-előterjesztéshez A Kormány /2006. ( ) Korm. rendelete a Nemzeti Szakképzési és Felnőttképzési Intézetről A Kormány az Alkotmány 35. -a (2) bekezdésében megállapított Részletesebben A Kormány. /2016. (..) Korm. rendelete
TERVEZET! A Kormány /2016. (..) Korm. rendelete a közszolgálati tisztviselők képesítési előírásairól szóló 29/2012. (III. 7.) Korm. rendelet, valamint a közszolgálati tisztviselők továbbképzéséről szóló Részletesebben GYERMEKVÉDELMI ELLÁTÁS INTÉZMÉNYRENDSZERE
GYERMEKVÉDELMI ELLÁTÁS INTÉZMÉNYRENDSZERE Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi képviselői Részletesebben A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal. Igazságügyi Szolgálatának. tájékoztatója a pártfogó felügyelői tevékenységről
A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatának bemutatkozása: A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Igazságügyi Szolgálatának tájékoztatója a pártfogó felügyelői tevékenységről Részletesebben Új szolgáltatások-fiatalok foglalkoztatása regionális munkaerő-piaci program KOMPLEX BÖRTÖNPROGRAM MODELL
Új szolgáltatások-fiatalok foglalkoztatása regionális munkaerő-piaci program KOMPLEX BÖRTÖNPROGRAM MODELL SZOLGÁLTATÁSÁNAK BEMUTATÁSA, EREDMÉNYEI, HATÁSA A SZERVEZET MŰKÖDÉSÉRE ÉS KÖRNYEZETÉRE Előzmények Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
42/2008. (XI. 14.) EüM-SZMM együttes rendelet a kábítószer-függőséget gyógyító kezelés, kábítószer-használatot kezelő más ellátás vagy megelőző-felvilágosító szolgáltatás szabályairól A büntetőeljárásról Részletesebben Csabdi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 28-i soros ülésére
6. napirendi pont E L Ő T E R J E S Z T É S Csabdi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 28-i soros ülésére Előterjesztés címe és tárgya: Beszámoló a gyermekvédelmi és gyermekjóléti feladatok Részletesebben Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015.
Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2005
Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület Közhasznúsági jelentés 2005 Nyíregyháza, 2006-04-01. Tartalom 1. A szervezet alapadatai 2. A Segítő Kéz 2003 Szociális Egyesület számviteli beszámolója 3. Kimutatás Részletesebben 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben Az iskolapszichológiai,
Az iskolapszichológiai, óvodapszichológiai ellátás Készítette: Czirjákné Vértesi Marianna klinikai gyermek szakpszichológus B.-A.-Z. Megyei Ped.Szakszolg. Miskolci Tagintézményének igazgatója Pszichológiai Részletesebben A szociális munka helye és lehetséges szerepe a pártfogó felügyelet rendszerében
A szociális munka helye és lehetséges szerepe a pártfogó felügyelet rendszerében Készítette: Szabó Róbert 2009. Tartalomjegyzék Bevezető gondolatok...3 I. fejezet: Fogalomtisztázások...4 I. 1. Kriminálpolitika...4 Részletesebben A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről
A bűncselekmények áldozatainak segítéséről és az állami kárenyhítésről IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Országos Bűnmegelőzési Bizottság Titkársága Budapest, 2006 2 IGAZSÁGÜGYI MINISZTÉRIUM Országos Bűnmegelőzési Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. az ügyészi szervek évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI
T Á J É K O Z T A T Ó az ügyészi szervek 2011. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi szakterületen iktatott ügyiratok száma a 2010. évi 952 877-ről Részletesebben Dr. Szabó Henrik r. őrnagy ORFK Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztály
Dr. Szabó Henrik r. őrnagy ORFK Bűnmegelőzési és Áldozatvédelmi Osztály Jobb megelőzni a bűntetteket, mint büntetni azokat. Ez a fő célja minden jó törvényhozásnak... Meg akarjátok előzni a bűntetteket? Részletesebben SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁGI ELŐTERJESZTÉS
Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal Humán-közszolgáltatási Osztály 1239 Budapest, Hősök tere 12. SZOCIÁLIS ÉS EGÉSZSÉGÜGYI BIZOTTSÁGI ELŐTERJESZTÉS Javaslat a Budapest Főváros Részletesebben Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról
Tájékoztató a bírósági szervezetet érintő, 2014.január 1. napján hatályba lépő törvénymódosításokról I. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény (Bszi.) módosítása Meghatározásra Részletesebben Mobilitás Országos Ifjúsági Szolgálat. Formális és nem-formális képzési lehetőségek az ifjúsági munkában
Formális és nem-formális képzési lehetőségek az ifjúsági munkában Bencze Györgyné Hajni VIII. Országos Tranzitfoglalkoztatási Konferencia 2009. május 29. Az ifjúsági munka foglalkozásszerű vagy önkéntes Részletesebben POLGÁRMESTER 8245. Pécsely, Vásártér u. 148/a. Tel/fax:87/445-017
Pécsely Község POLGÁRMESTER 8245. Pécsely, Vásártér u. 148/a. Tel/fax:87/445-017 Átfogó értékelés Pécsely Község Önkormányzata gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatainak 2014. évi ellátásáról "A gyermekek Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó. a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek évi büntetőjogi ügyforgalmáról
Ig. 97/2009. Legf. Ü. szám G Y O R S T Á J É K O Z T A T Ó a Magyar Köztársaság ügyészi szerveinek 2008. évi büntetőjogi ügyforgalmáról A BÜNTETŐJOGI SZAKTERÜLETI TEVÉKENYSÉG FŐBB ADATAI A büntetőjogi Részletesebben A NYÍRTELEKI SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÓ KÖZPONT CSALÁDSEGÍTŐ SZOLGÁLAT NAGYCSERKESZ KÖZSÉG ELLÁTÁSI HELYÉNEK BESZÁMOLÓJA 2014. ÉVBEN VÉGZETT FELADATOKRÓL
A NYÍRTELEKI SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÓ KÖZPONT CSALÁDSEGÍTŐ SZOLGÁLAT NAGYCSERKESZ KÖZSÉG ELLÁTÁSI HELYÉNEK BESZÁMOLÓJA 2014. ÉVBEN VÉGZETT FELADATOKRÓL Tartalom Az intézmény tevékenysége Szakmai egység, személyi Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Népjóléti Iroda
Ikt.szám: 44.774/2011. Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Népjóléti Iroda J a v a s l a t közérdekű munka büntetés csoportos letöltésére vonatkozó együttműködési megállapodás megkötésére Részletesebben FEBRUÁR 22. A BŰNCSELEKMÉNYEK ÁLDOZATAINAK NAPJA
FEBRUÁR 22. A BŰNCSELEKMÉNYEK ÁLDOZATAINAK NAPJA Az Európa Tanács 1990. február 22-én tette közzé a bűncselekmények áldozatainak chartáját, e napot - az Európai Áldozatvédő Fórum javaslatára - a kontinens Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Borsodnádasd Város Önkormányzatának 6/2009.(III.27.) számú rendelete A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény végrehajtásának helyi szabályairól, egységes szerkezetben Részletesebben A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS
Mohai Gabriella Büntető Eljárásjogi és Büntetés-végrehajtási Jogi Tanszék Témavezető: Hack Péter A KÖZÉRDEKŰ MUNKA MINT ALTERNATÍV BÜNTETÉS I. A közérdekű munka mint alternatív büntetés a büntetőeljárás Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság