text:
16. K. 33. 402/2010/14.
A Fővárosi Törvényszék a dr. S.B.G&K Budapesti Ügyvédi Iroda (eljáró ügyvéd: dr. Sz. K.) által képviselt GEKKO GARDEN KFT. (Budapest) felperesnek, a dr. Sz. I. K. ügyvéd által képviselt GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL (Budapest, hiv. szám: Vj-060-062/2009) alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indított perében, mely perbe alperes pernyertessége érdekében B. dr. M. K. által képviselt AEQUUS KFT. (Budapest) beavatkozott, meghozta a következő
Kötelezi a bíróság felperest, hogy az illetékügyi hatóság külön felhívására az állam javára fizessen meg 27.000 azaz huszonhétezer forint illetéket.
Kötelezi a bíróság felperest, hogy az ítélet jogerőre emelkedését követő 15 napon belül fizessen meg alperesnek 20.000 azaz húszezer forint perköltséget.
Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye, melyet ennél a bíróságnál, de a Fővárosi Ítélőtáblának címezve lehet három példányban írásban benyújtani.
Az alpereshez a felperes által alkalmazott franchise megállapodás egyes kikötéseihez kapcsolódóan olyan információ jutott el, hogy ezen kikötések esetében felmerült annak vizsgálatának szükségessége, hogy versenykorlátozónak minősülnének és esetleg sérthetik a tisztességtelen piaci magatartás és versenykorlátozás tilalmáról szóló többször módosított 1996. évi LVII. törvény (továbbiakban: Tpvt.) 11.§-át. Ezt követően az alperes 2009. május 4-én versenyfelügyeleti eljárást indított a Tpvt. 67.§ (1) bekezdésének és 70.§ (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. Az eljárás során megállapította, hogy felperes jogelődje a Gekko Garden Bt. 1999. augusztus 4-én nyitotta meg az első játszóházat Budapesten. A felperes által jegyzett tevékenység a 0-14 éves korú gyermekek számára nyújt tág értelemben vett fejlesztő-pedagógiai szolgáltatást. 2001. évtől franchise rendszerben való kiépítését kezdte meg a játszóház hálózatnak felperes és az ily módon működtetett játszóházak száma 2006-ra 42-re emelkedett ugyanakkor az eljárás megindításakor csak 34 játszóház működött. Megállapították a felperes által benyújtott adatok alapján 2008. évi felperesi nettó árbevételt és a 2009. évi árbevételre vonatkozó adatokat is, melyet üzleti titokként kért kezelni felperes.
Alperes vizsgálta felperes franchise megállapodásainak egyes, feltételezhetően versenykorlátozó kikötéseit. A megállapodások tárgya felperes által kifejlesztett integrált pedagógiai koncepció és a koncepcióhoz kidolgozott szoftvernek, valamint pedagógiai segédleteknek a franchise vevők rendelkezésére bocsátása volt díjazás ellenében. Felperes 2001-től 2008-ig terjedő időszakban úgynevezett együttműködési megállapodást kötött a franchise vevőivel a franchise rendszer értékesítésekor. Ez szabályozta a franchise rendszer szereplői közötti általános viszonyokat. 2009. februárjától felváltotta egy újabb franchise szerződés az együttműködési megállapodásokat. Az alperesi hatóság kizárólag az együttműködési megállapodásban foglaltakat vizsgálta. Ezek között az Együttműködési Megállapodás (a továbbiakban: Megállapodás vagy franchise megállapodás, amely értelmezésében a franchise adó: GEKKO; franchise vevő: Együttműködő Partner elnevezéssel szerepel.) "Az alkalmazott árak és változásaik" című 2. pontjának árakra vonatkozó rendelkezéseit:
"2.1. Az Együttműködő Partner (továbbiakban: EP) a szolgáltatásokat és termékeket csak a GEKKO hálózati üzemeltetőjén keresztül vele közölt és időről időre aktualizált árakon és feltételekkel értékesítheti. A GEKKO az árváltozásról a Szolgáltatások esetén legalább 60 nappal, a termékek esetén legalább 5 nappal megelőzően írásban köteles az EP-t értesíteni.
2.2. Az EP a GEKKO előzetes kifejezett írásbeli engedélye nélkül nem jogosult a szolgáltatásoknak és termékeknek a GEKKO árjegyzékében meghatározott végfelhasználói áraitól és értékesítési feltételeitől eltérni, a szolgáltatásokra és termékekre bármilyen címen egyedi vagy eseti árengedményt vagy ármódosítást alkalmazni, továbbá úgy tájékoztatni a vevőt, hogy a szolgáltatások vagy termékek az árjegyzéktől eltérő áron is beszerezhetők.
2.3. A GEKKO a GEKKO Együttműködő Partner Hálózat egységes működésének és megjelenésének érdekében fenntartja magának a jogot, hogy a változást megelőző értesítés mellett árjegyzékét módosítsa vagy a szolgáltatásokra és termékek értékesítésére vonatkozó feltételeket megváltoztassa (kibővítse, törölje, felfüggessze), továbbá előírhassa, hogy az esetleges változások mikor lépnek hatályba.
2.4. A GEKKO fenntartja jogár arra, hogy időszakosan, a speciális értékesítési lehetőségek kihasználása érdekében, a termékek vonatkozásában eltérjen az egyébként alkalmazott vagy megelőzően közzétett értékesítési feltételektől (akciós értékesítési feltételek). A GEKKO a módosított feltételekről és alkalmazási feltételeikről köteles az időszakot megelőzően részletes írásbeli tájékoztatást küldeni az EP részére.
A Megállapodás 6. fejezetének 2. pontja földrajzi területi kizárólagosságot előíró rendelkezése a következők:
"6.2. Az EP a jelen szerződés aláírásával egyidőben 5.000.000 Ft +ÁFA összegű egyszeri alvállalkozói díjat fizet meg a GEKKO részére, a GEKKO know-how csomag kizárólagos használati jogának megszerzéséért. Ez a használati jog kizárólag Budapesten a szerződés tárgyát képező üzlethelyiségre, illetve annak ...km-es vonzáskörzetére terjed ki a jelen szerződés hatálya alatt."
Végül a Megállapodás versenytilalmat megállapító rendelkezései a következők voltak:
"9.3. Az EP - tekintettel a jelen szerződés teljesítése során megszerzett piaci ismeretekre - vállalja, hogy a szerződés hatálya alatt, illetve az követően két éven belül, más a GEKKO-val egyébként versenyhelyzetben álló szolgáltatást vagy terméket nem értékesíti vagy közvetíti."
Az eljárás eredményeként a Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa 2010. április 27-én kelt Vj-60-062/2009. számú határozatával megállapította, hogy felperes a 2001. és 2008. között a franchise vevőivel megkötött úgynevezett Együttműködési Megállapodásának alkalmazásával a gazdasági verseny korlátozására alkalmas magatartást tanúsított. Határozatának indokolásában a tényállást részletesen rögzítette és a vizsgált szolgáltatás jellemzőire vonatkozóan megállapította, hogy a vizsgált piacot felperes által a vizsgált, franchise rendszer keretében értékesített komplex képességfejlesztő játszóház szolgáltatások alkotják. Ennek jellemzői, hogy a know-how alapján újszülött kortól 14 éves korig képességfejlesztést végeznek normál és sajátos nevelésű igényű gyermekek részére egyaránt. A szülők jellemzően egy meghatározott időszakra fizetik be a gyerekeket, a foglalkozásokat heti egy alkalommal, alkalmanként egy órára veszik igénybe. A gyerekekkel szakképzett pedagógusok, pszichológusok, konduktorok foglalkoznak. Felperes szolgáltatásai esetén a hangsúly az integrált, azaz több korcsoporton keresztüli több képességre irányuló pedagógiai fejlesztő munkán van. Megállapították, hogy több a képességfejlesztő játszóházi szolgáltatással rokon vagy ahhoz kapcsolódó szolgáltatás is beazonosítható, azonban valamilyen ok miatt ezek mégsem tekinthetők a felperesi szolgáltatással versenyző szolgáltatásnak, mivel egy részük nem kíséri figyelemmel a gyermek fejlődését, hanem inkább gyermekmegőrzőként funkcionálnak. Más részük azért, mert az állami vagy államilag finanszírozott intézmények a felperesi szolgáltatást leszűkített részformákban nyújtják és a korcsoportok is szűkítettebbek. A zenei nyelvi és mozgásra koncentráló részszolgáltatások részlegek fejlesztésével foglalkozó vállalkozások ugyancsak a komplexitás hiánya miatt nem tekinthetők versenytársainak felperesnek és a bölcsődei, óvodai, iskolai intézmények által nyújtott szolgáltatások pedig csak szezonálisan kínálnak integrált képességfejlesztő szolgáltatást, így ugyancsak korlátozott mértékben versenytársai felperesnek. A felperesi szolgáltatás jellemzője még, hogy a képességfejlesztő szolgáltatásnyújtáshoz szükséges egy jelentősebb beruházás, amely egy-két millió forinttól tízmillió forintig is terjedhet és hatósági engedélyhez kötöttek is. Felperes szerint a GEKKO Játszóház létrehozásához és a működés megalapozásának költsége átlagosan hat- és tízmillió forint között van, mely tartalmazza a franchise rendszerhez történő csatlakozási díjat, a marketing eszközöket, a játékparkot, melyek a know-how alkalmazásához nélkülözhetetlen alapeszközök, az arculati elemeket tartalmazó bútorokat, illetve az egyéb tárgyi eszközöket is például számítógépek, székek és egyéb berendezési tárgyakat. A piac meghatározása során az alperesi vizsgálat eredményeként körülbelül 80-90 játszóházat azonosítottak, mint komplex képességfejlesztő játszóházi szolgáltatást végzőt Magyarországon, amelyen belül felperes 34 játszóházával 30-40% közöttire tehető piaci részesedéssel bír, így ennek a piacnak meghatározó szereplője. Felperesnek az eljárás során előterjesztett álláspontja szerint a piaci részesedése elhanyagolható volt, ennek következtében kizárt, hogy az általa tanúsított magatartásnak bármilyen negatív hatása lett volna. Egyben kérte a Tpvt. 17.§-ában foglalt mentesülés alkalmazását. Hivatkozott arra, hogy a know-how bizonyos mértékű védelméhez szükséges volt az eljárás által feltárt versenytilalmi klauzula bevezetésére, ugyanis ennek hiányában felmerült volna annak veszélye, hogy a felperes által kifejlesztett innovatív know-how átadása után engedély nélkül más vállalkozás keretében azt felhasználják. Az általa kötött megállapodásban két év lett versenytilalmi időszakként meghatározva, amely időtartamot arra figyelemmel állapították meg, hogy egyes pedagógiai elemek, amelyet a koncepciójuk tartalmazott átlagosan két éves időtartamú volt az elavulása és a megállapodás keletkezésekor még nem volt hatályban a vertikális megállapodások egyes csoportjainak versenykorlátozó tilalma alól történő mentesítéséről szóló 55/2002 (III. 26.) Kormányrendelet. A megállapodás helyébe lépő franchise szerződés már a csoportmentességi rendeletnek megfelelő egy éves időtartamat határoz meg. Állítása szerint a releváns piaci részesedése felperesnek 10% alatt van, mivel a vizsgálat nem megfelelően tárta fel a perbeli piacot. A kifogásolt magatartások nem jogsértőek tekintve a Tpvt. 13.§-ában foglaltakra. Az alperes a feltárt tényekre figyelemmel az érintett piacot, a komplex és integrált készségfejlesztő játszóházi szolgáltatások piacában határozta meg, a földrajzi piacot pedig Magyarországban állapította meg, mivel az országot átszőtte a felperesi játszóházrendszer. A határozat szerint felperes az Együttműködési Megállapodásban szereplők 2.1-től 2.4 és a 9.3-ban írtakkal megsértette a Tpvt. 11 .§ (2) bekezdés a) és b), valamint f) pontjait a 2001. és 2008. év között. Megjegyezte a Versenytanács, hogy az árak rögzítését tartotta a verseny szempontjából a legaggályosabbnak és versenyfelügyeleti bírságot egyik magatartás esetében sem szabott ki, mivel a viszonteladói ármeghatározás hatását mind a márkán belüli verseny, mind pedig a márkák közötti verseny tekintetében kis jelentőségűnek ítélte meg és ugyanezt állapította meg a versenytilalmi rendelkezés egy év helyet két évre szóló korlátozása tekintetében. A bírság körében, illetve annak kiszabásának elmaradásának indokaként rögzítette, hogy értékelte, hogy a GEKKO játszóházat területi elkülönültségére és a piac lokális jellegére tekintettel a franchise vevők áralakítási képességének GEKKO által korlátozása csak az egyik potenciálisan ható tényező volt abban hogy a GEKKO játszóházak között ténylegesen márkán belüli verseny ne alakulhasson ki. Felperes részesedésének vagyis a franchise rendszerébe tartozó játszóházak számának 2006 óta tartó folyamatos csökkenése miatt a kifogásolt versenykorlátozó árkikötés csak kis mértékben volt hatással a képességfejlesztő játszóházak teljes piacára. A fennálló piaci struktúrában ahol is felperest követő piaci szereplők néhány százalékos piaci részesedéssel a legtöbben pedig egy-egy játszóházzal vannak jelen, felperes vertikális árrögzítése kevésbé hajlamosított a piaci összejátszásokra. Ezen körülmények a bírság kiszabásának mellőzését tették lehetővé. Ezt meghaladóan döntését részletes ténymegállapításokkal és jogszabályhelyekre történő hivatkozással is indokolta.
A fenti határozattal szemben felperes alperesen keresztül a Fővárosi Bírósághoz 2010. július 22-én érkezetten keresetlevelet nyújtott be. Keresetében kérte elsődlegesen az alperes Vj-060-062/2009. számú határozatának megváltoztatását és felperessel szemben az eljárás megszüntetését, valamint perköltséget igényelt. Álláspontja szerint alperes határozata elsődlegesen az okból törvénysértő mert a vizsgálat során az érintett piacot nem megfelelően és nem pontosan határozta meg. A felperesnek eltúlzott piaci részesedést tulajdonított, holott a valóságban a piaci részesedése alatta maradt a 10%-nak. Ennek következtében a vizsgált magatartások nem tekinthetők jogsértőnek. Álláspontja szerint téves tehát az alperes határozatában rögzített álláspontja a csekély jelentőségű piaccal összefüggésben, mert perbeli esetben a vizsgált megállapodást nemcsak, hogy csekély jelentőségű volt, tehát a megállapodást kötő vállaltok részesedése 10% alatt volt, de az nem a versenytársak között, hanem felperes és franchise tagjai között jött létre. A komplex képességfejlesztő kifejezést félreértelmezi a Versenytanács. Igazából minden képességfejlesztést komplexen lehet végezni, ennek következtében a komplex kifejezés nem versenyjogi, nem szakmai, hanem marketing célú kifejezés. Felperes a perben becsatolt tanulmányaival és gyűjtésének eredményét tartalmazó kiadványokkal kívánta azt igazolni, hogy a piacon sokkal több szereplő van, mint amelyet az alperes feltárt és nem vitatta, hogy az eseti gyermekmegőrzők felperes tevékenységének vizsgálata során nem tekinthetők versenytársnak, azonban mindazok akik felperest helyettesíthető, illetve annak megfelelő szolgáltatásokat végeznek a versenytársak közé kell sorolni. Az, hogy a felperesi franchise egy olyan szakmai színvonalat képvisel, ami miatt bizonyos csoportok számára egyértelmű a választás még nem jelenti azt, hogy ezt a piacot ez okból le lehetne szűkíteni. Hivatkozott a Gyógypedagógiai Szemlében megjelent tanulmányra is, és piaci adatokkal kívánta az igazolni, hogy a felpereshez hasonló szolgáltatást kínáló vállalkozások esetében felperes piaci részesedése 7,93% volt, és részleges helyettesíthetőség figyelembevétele esetén pedig 3,74%-os, és abban az esetben ha releváns piac meghatározásánál minden olyan szolgáltatás szerepel, amely akár többféle összetételben és részlegesen nagy valószínűséggel helyettesíteni képes a felperes szolgáltatásait ezen a piacon felperes piaci részesedése 1,73%. A felperes hivatkozott arra, hogy a piaci működéshez hozzátartozik az, hogy felperesnél a lemorzsolódás igen magas, ily módon ezt is figyelembe kellett volna venni. A tanulmányban írtakkal azt kívánta igazolni, hogy az alperes határozatában nem megalapozottan állította, hogy a komplex fejlesztő-szolgáltató játszóházak országos piacán felperes piaci részesedése 30-40% közöttire tehető. A megállapodást kötő vállalatok részesedése 10% alatt volt, így csekély jelentőségűnek minősül a Tpvt. szerint, ráadásul az nem versenytársak között, hanem felperes és a franchise tagjai között jött létre. Álláspontja szerint igazolta, hogy Budapesten is legalább 164 olyan szolgáltató működik, amelyek a felpereshez hasonló komplex fejlesztő-szolgáltatásokat kínál, vagy képesek felperes szolgáltatásait helyettesíteni.
Alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte határozatában írtak teljes körű fenntartásával és perköltséget igényelt. A felperes által beterjesztett tanulmányra és piaci szereplőkre vonatkozó igazolásra figyelemmel előadta, hogy alperes a tanulmányt döntése során figyelembe vette, az érintett piac meghatározásánál részletes vizsgálat eredményeként határozta meg azt. Az érintett piacot alperes határozatában a komplex és integrált készségfejlesztő játszóházi szolgáltatások piacaként azonosította, amelynek földrajzi dimenziója az egész országot átszövő játszóház rendszer miatt Magyarország. Az alperesi határozatban az alperesi eljárás során becsatolt tanulmányra válaszul utalt arra a Versenytanács, hogy az érintett piac nem a komplex vagy részleges képességfejlesztést általában kínáló szolgáltatók számát kell figyelembe venni a versenytársak meghatározásakor, hanem azokat a vállalkozásokat és intézményeket, amelyek ezt a szolgáltatást heti rendszerességgel komplex módon több korcsoportban játékos formában nyújtják. A perben becsatolt felperesi piaci szereplőkre vonatkozó dokumentumra figyelemmel is fenntartotta a határozatban írtakat. Álláspontja szerint helytállóan állapította meg jogszerű eljárás keretében, hogy felperes 10% feletti piaci részesedéssel rendelkezett az adott piacon, ily módon a jogsértést meg kellett állapítani felperes terhére. Csoportmentességi rendeletek nem eredményezték felperes mentesülését.
Alperesi beavatkozó az alperesi határozat helybenhagyását kérte, perköltség igényt nem terjesztett elő. Álláspontja szerint az alperes helytállóan állapította meg a releváns piacot és e körben kiemelte, hogy a felperesi hivatkozással szemben a GEKKO-ban egészséges gyerekeket is fejlesztenek, tehát az adott piacot nem lehet beteg vagy egészséges gyerekekre fejlesztésére leszűkíteni, illetve kiterjeszteni. A felperes esetében az érintett piac megfelelően került feltárásra. A felperes honlapjából is kitűnik, hogy a felperesi játszóházak felszereltsége magas színvonalú és jelentős mennyiségű fejlesztő játékokból, felszerelésekből áll, amelynek beruházási értéke a perbeli időszakban közel 3.000.000 Ft volt és hivatkozott arra, hogy felperes a www.gekkonet.hu weboldalán versenytárs nélküli szolgáltatásként definiálja magát, amely ugyancsak a piaci részesedésének 10% feletti számadatát támasztja alá. A felperes által hivatkozott ELTE 2009. augusztus 17-i állásfoglalása nem támasztja alá a felperes által előadottakat és egyébként az figyelembevételre sem kerülhet mivel a vizsgált időszakot követően került kiadásra.
A bíróság a felperes által üzleti titok tartalmára történő hivatkozással beterjesztett iratokban foglaltakat is ítélkezése során figyelembe vette azonban az ezekben foglaltak részletes ismertetése nem szükséges.
A bíróság a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (továbbiakban: Pp.) 339/A. §-a alapján a közigazgatási határozatot jogszabály eltérő rendelkezése hiányában a meghozatalakor hatályban volt jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül.
A bíróságnak a perben a kereseti kérelemben és ellenkérelemben, valamint alperesi beavatkozó kérelmében foglaltakra figyelemmel nem kellett állást foglalnia felperesi beavatkozó és felperes jogvitájában, kizárólag az alperesi határozat jogszerűségének felülvizsgálatát kellett elvégeznie és ennek során a kereseti kérelemmel érintett körben megvizsgálnia, hogy alperes az érintett piacot megfelelően határozta-e meg és ennek eredményeként a felperes terhére megállapított jogsértés megalapozott volt-e.
A felek által nem vitatottan felperes az általa kifejlesztett know-how alapján újszülött kortól egészen 14 éves korig nyújtja komplex képességfejlesztő játszóházi szolgáltatásait a normál és a sajátos nevelési igényű gyermekek számára. Felperes szolgáltatásai esetében tehát helytállóan állapította meg alperes a határozatában, hangsúly az integrált azaz több korcsoporton keresztüli több képességre irányuló pedagógiai fejlesztőmunkán van. A perbeli piacon képességfejlesztő játszóházi szolgáltatásokkal rokon vagy ahhoz kapcsolódó szolgáltatások esetében a helyettesíthetőség tekintetében ezen jellemzőket kellett figyelembe venni. Ily módon nem tekinthető felperes versenytársának a gyermekmegőrzőként funkcionáló játszóházak, a múzeumi játszóházak, játszóterek és egyéb játékra összpontosított közösségek. Ugyancsak korlátozottan tekinthető felperes esetében versenytársnak a részképességek fejlesztésével foglalkozó játszóházak, tanműhelyek, illetve azok, amelyek azt az életkort, amely életkorban a gyerekekkel foglalkoznak szűkebben határozza meg. A Tpvt. 14.§-a szerint az érintett piacot a megállapodás tárgyát alkotó áru és földrajzi terület figyelembevételével kell meghatározni. A megállapodás tárgyát az alkotó árun túlmenően figyelembe kell venni azt, hogy a felhasználási céllal, az árra, a minőségre és teljesítés feltételeire tekintettel ésszerűen helyettesítő árukat (keresleti helyettesíthetőség) továbbá a kínálati helyettesíthetőség szempontjait. E paragrafus értelmében földrajzi terület az, amelyen kívül a fogyasztó néni vagy csak számottevően kedvezőtlen feltételek mellett tudja az árut beszerezni vagy az áru értékesítője nem vagy csak számottevően kedvező feltételek mellett tudja az árut értékesíteni. A perbeli esetben mivel felperes országos hálózattal rendelkezett, ezért Magyarország területét kellett a tanúsított piaci magatartás tekintetében, mint földrajzi kiterjedtségre vonatkozóan, mint piacot meghatározni, ami földrajzi meghatározást peres felek nem vitatták.
A tartalmi meghatározás tekintetében pedig a bíróság megvizsgálta felperesnek a perben előterjesztett iratait és az alperesi eljárásban előterjesztett iratokat, tanulmányokat, a versenytársakra vonatkozó összefoglalásokat.
Felperes heti rendszerességgel nyújtott egy-két órára kiterjedő szakember közreműködését igénylő komplex képességfejlesztő játszóházi szolgáltatást, míg az alperes által versenytársként nem szerepeltetett az érintett piac meghatározása során a felperes versenytársaiként figyelembe nem vettek tekintetében a peres eljárásban becsatolt iratanyagban foglaltakra is figyelemmel a bíróság megállapította, hogy az alperes által figyelembe nem vett játszóházi vagy képességfejlesztési szolgáltatást nyújtók kivétel nélkül felperesnél jelentősebb szűkebb területen fejtették ki tevékenységüket a korcsoport meghatározásuk lényegesen szűkebb volt. A tevékenységük során pedig nem a felperes által hirdetett komplex képességfejlesztést végezték, hanem egy-egy részképesség fejlesztésében kívántak segítséget nyújtani. A felperesi szolgáltatás a felperesi know-how a perbeli piacon ismert, a perbeli időszakban a 34 játszóház esetében Magyarországon helytállóan állapította meg azt alperes, hogy 80-90 játszóház nyújtott felperessel összevethető képességfejlesztő szolgáltatást, amelyek között az alperes által felperesi versenytársként megállapítottak is felperesnél szűkebb körben nyújtják szolgáltatásaikat. Helytállóan állapította meg a perben felperes által becsatoltak és a a közigazgatási iratanyag részét képező dokumentumokra figyelemmel az alperes azt, hogy a perbeli piacon csak néhány vállalkozás rendelkezik több játszóházzal és ezek között is a legnagyobb hálózat felperesé volt. Felperesi szolgáltatáshoz hasonló szolgáltatást nyújtok közül felperes tényleges versenytársai például a Mikka-Makka Játéktér, vagy a Mesetánc Fejlesztő Játszóház is a felperesi szolgáltatást nem teljes körűen nyújtotta. A többiek jellemzően egyetlen játszóházat üzemeltettek. Felperes franchise megállapodásainak hálózata országosan egységes volt, teljes mértékben lefedték Budapest területét és környékét és több nagyvárosban is megjelentek. Ily módon a felperes által benyújtott iratanyagok tekintetében, amelyeket szellemi termékeként kért kezelni nem igazolta felperes azt, hogy az alperesi eljárásban a Gazdasági Versenyhivatal az érintett piacon ne megfelelően állapította volna meg. Az érintett piac Magyarország területén a komplex szolgáltatást nyújtó játszóházak tevékenysége volt, amely körében helytállóan állapította meg azt az alperes, hogy a felperesi piaci jelenlét felperest a piac meghatározó szereplőjévé tette a tárgyidőszakban a komplex képességfejlesztő játszóház szolgáltatást végzők száz alatti számmal maradva felperesi 34 játszóház az adott piac 30-40%-át fedi le.
A Tpvt. 11.§ (1) bekezdése szerint tilos a vállalkozások közötti megállapodás és összehangolt magatartás, valamint a vállalkozások társadalmi szervezetének, a köztestületnek, az egyesülésnek és más hasonló szervezetnek a döntése (továbbiakban együtt: Megállapodás), amely a gazdasági verseny megakadályozását, korlátozását vagy torzítását célozza, vagy ilyen hatást fejthet, illetve fejt ki. A Tpvt. 11.§ (2) bekezdése értelmében az (1) bekezdésben megfogalmazott tilalom vonatkozik különösen a vételi vagy eladási árak, valamint az egyéb üzleti feltételek közvetlen vagy közvetett meghatározására, az előállítás, a forgalmazás, a műszaki fejlesztés vagy befektetés korlátozására vagy ellenőrzés alatt tartására, a beszerzési források elosztására, illetve a közülük való választási lehetőségek korlátozására, valamint a fogyasztók, üzletfelek meghatározott körének, valamely áru beszerzéséből történő kizárására, a piac felosztására, az értékesítésből történő kizárásra, az értékesítési lehetőségek közötti választás korlátozására, a piacra lépés akadályozására és arra az esetre ha azonos értékű vagy jellegű ügyletek tekintetében az üzletfeleket megkülönböztetik, ideértve olyan árak, fizetési határidők megkülönböztető eladási vagy vételi feltételek vagy módszerek alkalmazását, amelyek egyes üzletfeleknek hátrányt okoznak a versenyben és a szerződéskötés olyan kötelezettségek vállalásával történő függővé tételére, melyek természetüknél fogva, illetve a szokásos szerződési gyakorlatra figyelemre nem tartoznak a szerződés tárgyához. Ugyanakkor a Tpvt. 13.§-a alapján nem esik a tilalom alá a megállapodás. Csekély jelentőségű és a csekély jelentőségűnek akkor minősül a megállapodás, ha a megállapodást kötő feleknek és az azoktól nem független vállalkozásoknak az együttes részesedése az adott piacon a 10%-ot nem haladja meg.
Felperes a 10%-os részesedést az érintett piacon meghaladta, ily módon nem tekinthető az általa kötött megállapodás csekély jelentőségű megállapodásnak.
A Tpvt. 13.§-a további feltételeket tartalmaz, azonban miután felperes részesedése az érintett piacon a 10%-ot meghaladta, így ezek további vizsgálata nem volt szükséges.
A Tpvt. 14.§-ában írtaknak megfelelően tehát az alperes az érintett piacot és felperesi részesedést ezen a piacon helytállóan állapította meg, ezt követően a bíróságnak a Tpvt. 11.§-ában írt tilalom alóli mentességet kellett megvizsgálnia.
A Tpvt. 16.§-a alapján a megállapodások meghatározott csoportját a Kormány rendeletben mentesítheti a 11.§-ban foglalt tilalom alól és a csoportos mentesülésről a törvény 17.§-ában foglaltaknak megfelelő szempontok figyelembevételével rendelkezhet. A Tpvt. 17.§-a értelmében mentesül a 11.§-ban foglalt tilalom alól a megállapodás ha
Az hozzájárul a termelés vagy forgalmazás ésszerű megszervezéséhez vagy a műszaki, vagy a gazdasági fejlődés előmozdításához, vagy a környezetvédelmi helyzet vagy versenyképesség javulásához.
A megállapodásból származó előnyök méltányos része a fogyasztóhoz jut.
A gazdasági verseny velejáró korlátozása vagy kizárása a gazdaságilag indokolt közös célok eléréséhez szükséges mértéket nem haladja meg és
A Tpvt. 20.§-a értelmében felperesre esett annak bizonyítása, hogy az általa kötött megállapodás a tilalom alól a 17.§-a alapján mentesült, miután erre hivatkozott. A franchise megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alól történő mentesítéséről szóló 2002. április 9-ig hatályos 246/1997. (XII. 20.) Kormányrendelet l.§ (1) bekezdése alapján a Tpvt 17.§-ában meghatározott szempontokra figyelemmel mentesül a gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalma alól a franchise megállapodás. A 2.§ c) pontja szerint a rendelet 1.§ (1) bekezdésében foglalt rendelkezés többek között nem alkalmazható, ha a megállapodás közvetve vagy közvetlenül korlátozza a franchise vevőt a megállapodás alapján forgalmazott áru vagy az annak alapján nyújtott szolgáltatás árának meghatározásában. A rendelet 5. §-a alapján annak előírásait 1998. január 1-ét követő megállapodásokra kell alkalmazni. A vertikális megállapodások egyes csoportjainak versenykorlátozás tilalma alól történő mentesítéséről szóló 2002. április 10-től hatályos 55/2002. (III. 26.) Kormányrendelet 1.§ (1) bekezdése és 2.§ (1) és (2) bekezdései alapján mentesülnek a gazdasági versenyt korlátozó megállapodásokra vonatkozó tilalom alól a vertikális megállapodások feltéve, hogy a megállapodással érintett piacon a szállító, illetve a vevő piaci részesedése a 30%-ot nem haladja meg. A 3.§ szerint az l.§-ban foglaltak nem alkalmazhatók arra a vertikális megállapodásra, amelynek célja közvetlenül vagy közvetve önmagában vagy a felek ellenőrzés alá tartozó egyéb tényezőkkel együtt a vevő lehetőségeinek korlátozása az általa alkalmazott eladási ár meghatározásában, valamint annak korlátozása, hogy a vevő milyen területen, illetve milyen vevőkör számára értékesítheti a megállapodás szerinti árukat vagy szolgáltatásokat. Ez utóbbi piacfelosztás esete alól egyebek mellett kivételt jelent ha a megállapodás a szállító számára fenntartott vagy a szállító által egy másik vevőnek juttatott kizárólagos területre irányuló vagy kizárólagos vevőkör részére történő aktív eladások korlátozását tartalmazza és ez nem korlátozza a vevő vevőköre általi eladásokat. A 4.§ szerint nem mentesülhet ha olyan közvetlen vagy közvetett kötelezettségre vonatkozik a versenytilalmi kikötés, amely értelmében a vevő a megállapodás megszűnése után nem gyárt, nem szerez be, nem ad el vagy viszonteladás keretében nem értékesít árukat vagy szolgáltatásokat, kivéve ha az ilyen kötelezettség a megállapodás szerinti árukkal vagy szolgáltatásokkal versenyző árukra vagy szállításokra vonatkozik és a megállapodás megszűnését követően legfeljebb egy évre szól.
A bíróság megállapította, hogy felperes ezen mentesülés hatálya alá tartozást nem igazolta, sem az alperesi eljárásban, sem a peres eljárásban.
Mindezek alapján a bírság megállapította, hogy az alperes az eljárása során az érintett piacot helytállóan határozta meg, ily módon a piacmeghatározást követően jogszerű eljárás keretében felperesi tevékenység vizsgálatának eredményeként, hozta meg határozatát, amely megalapozott és törvényes volt abban a részében is, hogy a gazdasági versenyt korlátozó megállapodás tilalmának megsértése miatt indult versenyfelügyeleti eljárásban megállapította, hogy felperes 2001. és 2008. között a franchise vevőivel megkötött úgynevezett Együttműködési Megállapodás alkalmazásával a gazdasági verseny korlátozására alkalmas magatartást tanúsított. Az érintett piac a komplex, integrált képességfejlesztő játszóházi szolgáltatások piaca volt, amelynek földrajzi meghatározottsága Magyarország területe volt, miután felperes egész országot átszövő játszóházi rendszer volt, miután felperes jelen volt több nagyvárosban Budapest területén kívül. Felperes piaci helyzetére figyelemmel a Tpvt. 13.§-ának alkalmazása alapján a versenytilalmat tartalmazó rendelkezések nem minősültek csekély jelentőségűnek, így ez kizárta a Tpvt. 11.§-ában meghatározott tilalom alóli mentesülését felperesnek. A felperes által az alperesi eljárásban becsatolt tanulmány és a bírósági eljárásban felperes saját maga által szellemi terméknek tekintett tanulmány a Magyarországon jelenlévő játszóház és egyéb más foglalkoztatók piacára vonatkozó összegyűjtött adatok nem igazolták az alperes által megállapított piacnál nagyobb piac jelenlétét az alperes által figyelembe vett felperessel hasonló piacon jelenlévő piaci szereplőket meghaladó további szereplők jelenléte az adott piacon nem volt megállapítható. Felperes által az általa nyújtott szolgáltatás szerinti piacon jelenlévők tekintetében a bíróság megállapította, hogy azok tevékenysége a felperesi tevékenység egy-egy kis részszegmensét valósítják meg, így felperesnek ténylegesen nem versenytársai, a felperesi komplex szolgáltatások piacán nem tekinthető felperessel azonos piacon jelen lévőknek.
Felperes által kötött megállapodások 9.3. pontja értelmében a franchise megállapodás megszűnését követő 2 éves időtartamra a franchise vevő nem értékesíthet vagy közvetíthet a GEKKO-val versenyben álló szolgáltatást vagy terméket. Ez kétségkívül olyan versenytilalmi rendelkezés, amely a Tpvt. 11.§ (2) bekezdés b) és f) pontjába ütközik, mert korlátozza, illetve ellenőrzés alatt tartja az előállítást, forgalmazást, befektetést, illetve akadályozza a piacra lépést. Ezen jogsértés megállapítására figyelemmel az alperes mérlegelési jogkörében eljárva azt állapította meg, hogy a versenyfelügyeleti bírság egyik magatartás esetén sem kell, hogy kiszabásra kerüljön hiszen a bírság kiszabása körében értékelte, hogy a felperesi játszóházak területileg elkülönültek és a piac lokális jellegű, valamint a felperesi részesedés 2006. óta az adott piacon folyamatosan csökken és a fennálló piaci struktúrában felperest következő piaci szereplők néhány százalékos piaci részesedéssel, legtöbben egy-egy játszóházzal vannak jelen.
Mindezek alapján a bíróság megállapította, hogy az alperes határozatának meghozatala során sem anyagi, sem eljárási jogsértést nem követett el, amely a határozat megváltoztatását vagy hatályon kívül helyezését indokolhatta volna, ily módon az alperesi határozat jogszerűségének megállapítása mellett felperes keresetét elutasította.
A bíróság felperest az alperes perköltségének megfizetésére a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte, amely perköltség megállapításánál figyelemmel volt az ügy bonyolultságára és az alperesi képviselő által perben kifejtett munka színvonalára, alperesi beavatkozó perköltség igényt nem terjesztett elő, ezért a perköltség megállapítását részére ez okból a bíróság mellőzte.
A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illeték megfizetésére köteles felperes a pertárgyérték általános meghatározottságára figyelemmel 27.000 Ft-os összegben az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (továbbiakban: Itv.) 62.§ (1) bekezdés h) pontjában biztosított tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti illetéket felperes a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986 (VI. 26.) IM rendelet 13.§ (2) bekezdése alapján köteles viselni.
Az ítélet ellen a fellebbezés lehetőségét a Pp. 340.§ (2) bekezdése biztosítja.
Budapest, 2012. évi február hó 28. napján
dr. Kovács Mária sk.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Emma Ágnes Orsósné
1 AZ ORSZÁGOS VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG HATÁROZATAI, VALAMINT A LEGFELSŐBB BÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ OVB DÖNTÉSEI ELLENI KIFOGÁSOK TÁRGYÁBAN A ÉVI ORSZÁGGYŰLÉSI VÁLASZTÁS IDŐSZAKÁBAN A választási eljárás alapelvei [91/2002. (IV. 15.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság T. A. országgyűlési képviselőjelölt panasza tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országimázs Központ nem sértette meg a választási eljárás alapelveit, amikor az egyik jelölő szervezet kampányrendezvényéhez egy térképvázlatot bocsátott rendelkezésre, ezért a panaszt elutasítja. A határozat ellen annak meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 18- án óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő annak megállapítását kérte, hogy az Országimázs Központ megsértette a választási esélyegyenlőség elvét, amikor a Fidesz-Magyar Polgári Párt április 13-án megtartott kampányrendezvényéhez úgy nyújtott segítséget, hogy részére elkészítette és rendelkezésre bocsátotta a helyszínrajzot és színpadtervet. A beadványtevő kérte továbbá, hogy az Országos Választási Bizottság kezdeményezze a Kormány intézkedését annak érdekében, hogy a választási időszak alatt a kormányhivatalok infrastruktúrájának kampánycélú felhasználása ne ismétlődjön. Az Országimázs Központ vezetője arról tájékoztatta az Országos Választási Bizottságot, hogy a rendelkezésükre álló közhasznú információkat, térképeket 50
2 minden esetben bárki számára hozzáférhetővé teszik, jelen esetben is egy térképvázlatot adtak át a Fidesz-MPP részére. Az Országos Választási Bizottság a fentiek alapján megállapította, hogy az Országimázs Központ nem sértette meg a választási eljárásról szóló évi C. törvény (Ve.) 3. -ának c) pontjában foglalt esélyegyenlőség elvét. A határozat a Ve. 3. -ának c) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 51
3 [92/2002 (IV. 15.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság T. A. panasza tárgyában meghozta az alábbi Az Országos Választási Bizottság a panaszt hatáskör hiányában elutasítja. A határozat ellen annak meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 18- án óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványozó szerint Áder János április 10-ei sajtótájékoztatóján ismertette a Venyige és Kozma utcai büntetés-végrehajtási intézetben az előzetes letartóztatottak szavazati arányát, és ezzel megsértette a Magyar Köztársaság Alkotmányát és a választási eljárásról szóló évi C. törvény (továbbiakban: Ve.) 6. -ának (1) bekezdését. Az Országos Választási Bizottság (a továbbiakban: OVB) megállapította, hogy a beadvány elbírálása nem tartozik hatáskörébe. Erre tekintettel az OVB a rendelkező részben foglaltak szerint határozott. A határozat a Ve ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 52
4 [96/2002 (IV. 18.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság T. A. képviselőjelölt panasza tárgyában meghozta az alábbi Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy a választási eljárásról szóló évi C. törvény (továbbiakban: Ve.) 3. -ának c) pontjában foglalt esélyegyenlőség alapelvének megsértését jelenti, hogy a Miniszterelnöki Hivatal munkatársa a Hivatal infrastruktúrájának felhasználásával folytatott választási kampánytevékenységet. A határozat ellen annak meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 21- én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő kérte az Országos Választási Bizottságot, hogy állapítsa meg a Ve. 3. -ának c) pontjában foglalt esélyegyenlőség alapelvének megsértését, mivel a Miniszterelnöki Hivatal munkatársa a Miniszterelnöki Hivatal infrastruktúrájának felhasználásával (számítógépes levelezőrendszer) a Fidesz MPP támogatására szólítja fel a címzetteket. A Miniszterelnöki Hivatal informatikai kormánybiztosa az elektronikus levélnek a Hivatal számítógépes rendszeréből történt továbbítását elismerte, azzal, hogy annak tartalma nem tükrözi a Miniszterelnöki Hivatal, illetőleg a Kormány véleményét. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint állami vagy önkormányzati hatóság infrastruktúrájának felhasználása a választási kampányban a választási esélyegyenlőség elvét sérti, ezért az Országos Választási Bizottság a fentiek szerint határozott. A határozat a Ve. 3. -ának c) pontján, 21. -ának (1) bekezdésén, 34. -a (2) bekezdésének e) pontján, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 53
5 [99/2002. (IV. 21.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság Dr. B. L. és dr. D. I. panaszai tárgyában meghozta az alábbi Az Országos Választási Bizottság a panaszokat hatáskör hiányában elutasítja. Egyidejűleg a panaszokat azok elbírálása céljából az Országos Rádió és Televízió Testülethez teszi át. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 24-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevők a Magyar Televízió Rt. m1 csatornáján április 19-én 20 óra 40 perctől sugárzott, a Fidesz-MPP és az MSZP választási kampányát összefoglaló műsorral szemben nyújtottak be panaszt. A beadványban sérelmezték, hogy míg a műsor a Fidesz-MPP kampányát összefoglaló részében, Az összefogás kampánya cím alatt, Orbán Viktor miniszterelnök elsősorban két forduló közötti kampányát mutatta be, Vangelis zenei aláfestéssel, hangsúlyos tömegjelenetekkel, hosszú szövegrészletekkel a miniszterelnök beszédeiből, a politikai hirdetésekben használt eszköztárakat alkalmazva, addig második részében A Medgyessy-kampány cím alatt a műsoridő legalább ötven százalékában politológusok, szociológusok és az MSZP választási ellenfelei fűztek értékelő magyarázatot az MSZP elsősorban első fordulót megelőző kampányához. A kampány bemutatására a műsorban a Fidesz-MPP kampányához képest a műsoridő kevesebb, mint fele időtartama jutott, a műsor ezen részének képi elemei, vágástechnikái egyértelműen a dokumentumfilmekben használt eszközárat alkalmazták. A beadványtevők álláspontja szerint mindez súlyosan sérti a választási eljárásról szóló évi C. törvény (a továbbiakban: Ve.) 3. c) pontjában a jelöltek és jelölő szervezetek esélyegyenlőségét biztosítani hivatott alapelveket. A Ve. 3. -a szerint az ott meghatározott alapelveket a választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek kell érvényre juttatniuk. Ebből következően a Ve. 3. -ában meghatározott alapelvek alkalmazási köre a Ve. hatálya alá tartozó választási eljárásra terjed ki. 54
6 A Ve. a műsorszolgáltatók választási kampányban való részvételével kapcsolatban csak a politikai hirdetés közlésére, illetve közzétételére vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket. A Ve. 44. (2) bekezdése szerint a műsorszolgáltatók választási kampányban való részvételére egyebekben a rádiózásról és e televíziózásról szóló 1996 évi I. törvény (a továbbiakban: Médiatörvény) rendelkezéseit kell alkalmazni. A fentiekre tekintettel az Országos Választási Bizottságnak (a továbbiakban: OVB) nincs hatásköre a Médiatörvény rendelkezéseinek alkalmazására, illetve értelmezésére. A határozat a Ve. 3. -án, 34. -ának (2) bekezdésén, 44. -án és 93. -án, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 55
7 [101/2002. (IV. 21.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság Dr. B. L április 20-án kelt panasza tárgyában meghozta az alábbi Az Országos Választási Bizottság a panaszt elutasítja. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 24-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő panaszában kérte, hogy az Országos Választási Bizottság a Fidesz-MPP által létrehozott demokrácia vonalak, illetve az általuk kialakított demokrácia központ vonatkozásában állapítsa meg a jogsértés tényét és tiltsa el az elkövetőt jogsértő magatartása folytatásától. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a Fidesz-MPP által a választópolgárok tájékoztatására létrehozott demokrácia központ és demokrácia vonalak, mint a választópolgárok által hívható és bejelentésre szolgáló telefonvonalak működtetése nem jelenti a választási eljárásról szóló évi C. törvény (Ve.) 3. -ában foglalt alapelvek, valamint a Ve a szerinti kampánycsend-sértés tilalmára vonatkozó rendelkezés sérelmét, önmagában nem alkalmas a választópolgárok választói akaratának befolyásolására. A határozat a Ve. 3. -án, 41. -án, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint ának (4) bekezdésén alapul. 56
8 [71/2002. (IV. 4.) OVB határozata] Az Országos Választási Bizottság H. G-nak a Szabad Demokraták Szövetsége nevében benyújtott kérelmére meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság megállapítja, hogy az Országos Választási Iroda által készíttetett pártsemleges reklámszpot nem sérti a választási eljárásról szóló évi C. törvény (Ve.) 3. -ának c) pontjában meghatározott esélyegyenlőség elvét, így az erre vonatkozó panaszt elutasítja. Az Országos Választási Bizottság a Ve. 92. (1) bekezdésére alapított panaszt hatáskör hiányában ugyancsak elutasítja. A határozat ellen annak meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 7-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő annak megállapítását kérte, hogy az Országos Választási Iroda által készíttetett pártsemleges reklámszpot sérti a Ve. 3. -ának c) pontjában meghatározott esélyegyenlőség elvét. Kérte annak megállapítását is, hogy a televíziós szpot elkészítése ezen kívül sérti a Ve. 92. (1) bekezdésének rendelkezéseit, amelyek meghatározzák a jelölő szervezetek által a kampány lebonyolítására fordítható összeg felső korlátját. Indokolásában arra hivatkozott, hogy a reklámszpot olyan mértékben emlékeztet a 2002-es országgyűlési képviselő-választásokon országos listát állított egyes jelölő szervezetek méghozzá a közös listát állított Fidesz-MPP és Magyar Demokrata Fórum által a választási kampány során közzétett és nagyon jelentős számban használt plakátra, hogy az a pártsemleges reklámszpot és a pártokat népszerűsítő plakát tartalmát (üzenetét) a választópolgárok számára összetéveszthetővé, egymástól nehezen megkülönböztethetővé teszi. Ez a körülmény jogtalan előnyhöz juttatja azokat a pártokat, amelyek választási kampánybeli üzenetére a pártsemleges kampány utal, illetve emlékeztet. Bizonyítékként a panasztevő becsatolta a hivatkozott televíziós szpot felvételét, továbbá a Fidesz-MPP/MDF által közzétett választási plakátról készített fény- 57
9 képmásolatot. Az összetéveszthetőség és az egymástól nehezen megkülönböztethetőség körében hivatkozott arra, hogy az első kifejezés mindkét helyen szerepel, az írásmód, a betűtípus, a betűméret és a színek hasonlóak. Hivatkozott még arra is, hogy az Országos Választási Iroda megbízásából készített reklámszpot tervezője és kivitelezője az Atlantic Star nevű cég volt, amely a Fidesz-MPP választási kampányában közreműködő Ezüsthajó Kft. által készített produkciók kivitelező cége. Az Országos Választási Bizottság a panasz kivizsgálása során becsatolt bizonyítékokat megtekintette, és a Ve. 34. (2) bekezdés e) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva a panaszt megvizsgálta. Megállapította, hogy az Országos Választási Iroda a Ve. 35. (1) bekezdése alapján a választások előkészítésével, szervezésével, lebonyolításával, a választópolgárok, a jelöltek és a jelölő szervezetek pártsemleges tájékoztatásával kapcsolatban a feladatkörében eljárva jogszerűen közbeszerzési eljárás keretében rendelt meg és készíttetett a választásokon való részvételre ösztönző felhívást. Megállapította az Országos Választási Bizottság azt is, hogy az Országos Választási Iroda által készíttetett reklámszpot a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján nem hozható közvetlenül és egyértelműen kapcsolatba a Fidesz- MPP/MDF panasztevő által becsatolt plakátjával. Tény, hogy bizonyos formai azonosságok a szpot és a plakát között fellelhetők (betűtípus és színek hasonlósága, az első szó használata), azonban közöttük a tartalmi eltérések dominálnak. Ilyen lényegi eltérés az, hogy a plakát egy pártfelhívást tartalmaz, míg a szpot a választópolgárok összességének szóló és a választásokon való részvételre ösztönző felhívást. A plakáton a pártok szimbólumai, jelvényei, szlogenje és egyik jelöltje látható, míg a szpotban egyik párt ilyen jegyei és személyiségei sem szerepelnek. Megállapította az Országos Választási Bizottság azt is, hogy a Ve. 92. (3) bekezdése alapján a választásra fordított állami és más pénzeszközök felhasználását az Állami Számvevőszék jogosult a választás második fordulóját követő egy éven belül hivatalból, illetve kérelemre ellenőrizni, így ebben a kérdésben az Országos Választási Bizottságnak hatásköre nincs. A fentiek miatt az Országos Választási Bizottság a panaszban felvetett mindkét kérdésben elutasító határozatot hozott. A határozat a Ve. 3. -ának c) pontján, 34. (2) bekezdés e) pontján, 35. (1) bekezdésén, 92. (3) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 58
10 [82/2002. (IV. 10.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság Z. A. panasza tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a panaszt hatáskör hiányában elutasítja. A határozat ellen annak meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 13- án óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő április 7-én panaszt nyújtott be az Országos Választási Bizottsághoz. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a beadványban foglaltak nem sértik a választási eljárásról szóló évi C. törvény rendelkezéseit, ezért a fentiek szerint határozott. A határozat a Ve a (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 59
11 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Kvk. IV /2002/2.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Szőgyényi és Társai Ügyvédi Iroda által képviselt Hét Lyra Alapítvány (1067 Budapest, Csengeri u. 68.) kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság (1450 Budapest Pf. 81.) 82/2002. (IV.10.) határozata ellen benyújtott kifogás elbírálása során az alulírott napon meghozta a következő végzést: A Legfelsőbb Bíróság a kérelmező kifogását elutasítja. A végzés ellen további jogorvoslatnak helye nincs. I N D O K O L Á S A kérelmező az évi C. törvény (továbbiakban Ve.) 34. (2) bekezdés e) pontjára, 3. a), d) e) pontjára, 149. o) pontjára alapítottan panaszt nyújtott be az Országos Választási Bizottsághoz (továbbiakban OVB). Előadta, hogy március 31-én a Budapesti Kongresszusi Központban tartott ünnepségen a Romantic együttes az alapítvány által létrehozott Junior-Lyra díjban részesült. A díjat az ugyancsak díjazott Lőrinc Ádám adta át. Az Ifjúsági és Sportminisztérium (továbbiakban ISM) április2-ai meghívójában azonban a sajtó képviselőit arról tájékoztatta, hogy az ISM minisztere április 3-án az együttesnek Junior-Lyra díjat ad át. A Blikk és a Színes Mai Lap című újságokban pedig erről április 4-én tudósítás jelent meg. A cikkekből az újságolvasók arról értesültek, hogy a díjat az ISM alapította, és adta át a meghívó szerint. Ez a valóságnak nem megfelelő, választókat félrevezető olyan tájékoztatás, amely Fidesz színekben induló politikust népszerűsít, sérti a választási eljárás alapelveit. Az OVB a 82/2002. (IV.10.) határozatában a panaszt a Ve. 34. (2) bekezdésére alapítottan hatáskör hiányában elutasította. Döntését azzal indokolta, hogy a beadványban foglaltak nem sértik a Ve. rendelkezéseit. A határozat ellen a kérelmező nyújtott be kifogást. Kérte a megváltoztatását és annak megállapítását, hogy a panaszban foglaltak sértik a 3. -ában rögzített elveket. A kifogás nem alapos. A Ve ának (1) bekezdése kimondja, hogy a választási bizottságok elsődleges feladata a választási eredmény megállapítása, a választások tisztaságának, törvényességének biztosítása, a pártatlanság érvényesítése és szükség esetén a választás törvényes rendjének helyreállítása. E törvényhely azonban a választási bizottságok 60
12 feladatait általánosságban fogalmazza meg. A választási bizottságok (szavazatszámláló, helyi, választási, országgyűlési egyéni választókerületi választási, területi választási, Országos Választási Bizottság) konkrét feladatait, hatáskörét a Ve a tartalmazza. E törvényi szabályozás az egyes bizottságokat érintően taxatív felsorolást rögzít, kogens szabályokat állapít meg arra vonatkozóan, hogy melyik, milyen feladatot, milyen módon láthat el. A Ve ának (1) és (3) bekezdése is kimondja, hogy csak a választási törvények megsértésére hivatkozva nyújtható be panasz, mégpedig az elbírálásra jogosult választási bizottságnál. A Ve. 79. (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében a választási bizottság, ha a kifogásnak helyt ad megváltoztatja vagy megsemmisíti a törvénysértő döntést. Panasszal, kifogással tehát csak konkrét döntés támadható az annak elbírálására jogosított fórum előtt. Kérelmező a panaszát az OVH-hez nyújtotta be. A Ve. 34. (2) bekezdésének a)-n) pontja értelmében az OVB állásfoglalást ad ki a választással kapcsolatos jogszabályok egységes értelmezése, és az egységes joggyakorlat kialakítása érdekében, dönt a listák és az azokon szereplő jelöltek, a jelölőszervezetek nyilvántartásba vételéről, illetőleg elutasításáról, kisorsolja a listák sorszámát, jóváhagyja az országos népszavazás szavazólapjainak adattartalmát, dönt a benyújtott kifogásról, megsemmisíti a szavazás eredményét, ha olyan törvénysértést állapít meg, amely azt érdemben befolyásolta, megállapítja, hogy mely jelölő szervezetek érték el a törvényben meghatározott mértékű százalékos szavazathatárt, megállapítja, hogy az országosan összesített töredékszavazatok alapján az országos listák jelöltjei közül kik szereztek mandátumot, kiadja a mandátumot szerzett képviselőknek a megbízólevelet, megállapítja és közzéteszi a választás országosan összesített eredményét, kitűzi az időközi országgyűlési képviselőválasztást, és megállapítja annak naptár szerinti határnapjait, a tudomására jutott törvénysértés esetén kezdeményezi a hatáskörrel rendelkező szerv döntését, beszámol az Országgyűlésnek a választásról, népszavazásról, és eljár mindazon ügyekben, amelyeket a törvén a hatáskörébe utal. A kifogásban előadottakat az ismertetett törvényi szabályozással egybevetve az állapítató meg, hogy az OVB 82/2002. (IV.10.) határozatában a panaszt hatáskör hiányában törvényesen utasította el. Megjegyzi egyben a Legfelsőbb Bíróság azt is, hogy a kérelmező a kifogásában maga sem jelölt meg olyan konkrét Ve. 34. (2) bekezdésében meghatározott törvényhelyet, amelyek alapján az OVB hatásköre megállapítható lett volna, illetve amely a hatáskör hiányát megállapító határozat törvénysértő voltát alátámasztotta volna. A kifejezettekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság a kérelmező kifogását a Ve. 80. (4) bekezdése alapján elutasította. A további jogorvoslatot a Ve áank (2) bekezdése kizárja. Budapest, évi április hó 16. napján Dr Lomnici Zoltán sk. tanácselnök, Dr. Kárpáti Magdolna sk. előadó bíró, Dr. Hajnal Péter sk. bíró 61
13 [105/2002. (IV. 21.) OVB határozat] Az Országos Választási Bizottság dr. T. A április 18-án kelt panasza tárgyában meghozta az alábbi Az Országos Választási Bizottság a panaszt hatáskör hiányában elutasítja. A határozat ellen a meghozatalától számított három napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb április 24-én 16 óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A beadványtevő panaszában kérte, hogy az Országos Választási Bizottság mondja ki, hogy a beadványhoz mellékelt szórólapok készítői és terjesztői megsértették a Ve. 3. a), c) és d) pontjában foglaltakat, a választások tisztaságát, a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás elvét, megtévesztették a magyar választókat. Beadványához mellékelt 9 db szórólapot, amelyek tartalma véleménye szerint bizonyítékul szolgál. Az Országos Választási Bizottság álláspontja szerint a Ve ai a választási kampánnyal kapcsolatban nem határozzák meg a szórólapok fogalmát, illetve azok használatára semmilyen korlátozó rendelkezést nem fogalmaznak meg. A beadványozó a szórólapok hangnemét, a kampány stílusát kifogásolja, azonban a fent említett szakaszok erre nézve sem tartalmaznak korlátozó rendelkezést. Egyértelmű tilalom hiányában önmagában a Ve. alapelveire való hivatkozás nem teremt megfelelő alapot a panasz vizsgálatára. Maga a beadványozó sem jelölte meg azt a hatásköri szabályt, amelynek alapján az Országos Választási Bizottság a szórólapok tartalmát érdemben megvizsgálhatná és minősíthetné. A határozat a Ve. 3. -án, a 34. (2) bekezdésén és án, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve. 77. (2) és (3) bekezdésén, 78. (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. (4) bekezdésén alapul. 62
14 Jelöltek, jelölő szervezetek, ajánlás [1/2002. (I. 18.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Szabad Szabadságért Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Szabad Szabadságért Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 21-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Szabad Szabadságért Párt január 16-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Szabad Szabadságért Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. 63
15 [2/2002. (I. 18.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Munkáspárt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Munkáspártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 21-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A Munkáspárt január 18-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. I. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Munkáspárt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 64
16 [3/2002. (I. 18.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Vállalkozó Egységpárt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Vállalkozó Egységpártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 21-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyar Vállalkozó Egységpárt január 18-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Vállalkozó Egységpárt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 65
17 [4/2002. (I. 24.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Roma Összefogás Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Roma Összefogás Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyarországi Roma Összefogás Párt január 22-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyarországi Roma Összefogás Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 66
18 [5/2002. (I. 24.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Reform Kisgazdapárt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Reform Kisgazdapártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Reform Kisgazdapárt január 22-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Reform Kisgazdapárt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 67
19 [6/2002. ( I. 24.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Romák Demokratikus Pártja, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Romák Demokratikus Pártját, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyarországi Romák Demokratikus Pártja január 23-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyarországi Romák Demokratikus Pártja a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 68
20 [7/2002. ( I. 24. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Szocialista Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Szocialista Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A magyar Szocialista Párt január 23-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Szocialista Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 69
21 [8/2002. ( I. 24. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Roma Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyarországi Roma Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyarországi Roma Párt január 23-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyarországi Roma Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 70
22 [9/2002. ( I. 24.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Kisgazdapárt a Kisgazda Szövetség Pártja, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Kisgazdapárt a Kisgazda Szövetség Pártját, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Kisgazdapárt a Kisgazda Szövetség Pártja január 23-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Kisgazdapárt a Kisgazda Szövetség Pártja a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 71
23 [10/2002. ( I. 24. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Fidesz Magyar Polgári Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Fidesz Magyar Polgári Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Fidesz Magyar Polgári Párt január 24-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Fidesz Magyar Polgári Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 72
24 [11/2002. ( I. 24. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Demokrata Fórum, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Demokrata Fórumot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 27-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyar Demokrata Fórum január 24-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Demokrata Fórum a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 73
25 [13/2002. ( I. 28.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Cigányok Demokrata Pártja, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Cigányok Demokrata Pártját, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 31-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyar Cigányok Demokrata Pártja január 25-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Cigányok Demokrata Pártja a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 74
26 [14/2002. ( I. 28. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Szociáldemokrata Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Szociáldemokrata Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 31-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Szociáldemokrata Párt január 25-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Szociáldemokrata Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 75
27 [15/2002. ( I. 28. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Igazság és Élet Pártja, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Igazság és Élet Pártját, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 31-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyar Igazság és Élet Pártja január 28-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Igazság és Élet Pártja a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 76
28 [16/2002. ( I. 28. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság az Összefogás Magyarországért CENTRUM, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság az Összefogás Magyarországért CENTRUMot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb január 31-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. Az Összefogás Magyarországért CENTRUM január 28-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy az Összefogás Magyarországért CENTRUM a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 77
29 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Kvk. VI /2002/2.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a Kittka és Társai Ügyvédi Iroda által képviselt Magyar Centrum Párt /1054 Budapest, Zoltán u. 12./ kérelmezőnek, az Országos Választási Bizottság 16/2002. /I. 28./ számú határozata ellen benyújtott kifogás folytán az alulírott napon meghozta az alábbi végzést: A Legfelsőbb Bíróság az Országos Választási Bizottság 16/2002. /I. 28./ számú határozata ellen benyújtott kifogást elutasítja. E végzés ellen további jogorvoslatnak nincs helye. INDOKLÁS Az Országos Választási Bizottság 16/2002. /I. 28./ számú határozatában az Összefogás Magyarországért Centrumot mint jelölő szervezetet nyilvántartásba vette. Határozatának indoklásában megállapította, hogy az Összefogás Magyarországért Centrum a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, és utalt a választási eljárásról szóló évi C. törvény /a továbbiakban: Ve./ 51. /1/ bekezdés a/ pontjára, 55. /2/ bekezdésére, 77. /2/ és /3/ bekezdésére, 78. /1/ és /4/ bekezdésére, valamint a 80. /4/ bekezdésére. A kérelmező az Országos Választási Bizottsághoz január 31-én benyújtott kifogásában előadta, hogy a Magyar Centrum Párt társadalmi szervezetet a Fővárosi Bíróság március 28-án kelt 7.Pk /1999. számú végzésével nyilvántartásba vette, és a szervezet a kifogás benyújtásának napján jelölő szervezetként az Országos Választási Bizottsághoz is bejelentést tett. Kifejtette, hogy az újabb Centrum Párt, illetve társadalmi szervezet megalakulása és nyilvántartásba vétele a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló évi XXXIII. Törvény rendelkezéseibe ütközik, mert az új párt választott elnevezése nem felel meg a névkizárólagosság és a névszabatosság követelményének. Sérelmezte, hogy a Fővárosi Bíróság e követelmények megvalósítása érdekében elmulasztotta megkeresni a Legfelsőbb Bíróságot. 78
30 Hivatkozott arra, hogy a Centrum Békejobb, HOM Kereszténydemokrata, Zöld Demokrata Összefogás Magyarországért Párt nyilvántartásba vétele ellen a Legfelsőbb Bírósághoz fellebbezést nyújtottak be. Hangsúlyozta, hogy mindkét újabb társadalmi szervezet nevében szerepel a jellemzően felismerhető rövidített név, vagyis a centrum szó, illetve a gondolatjelek között felsorolt társadalmi szervezeteket a bíróság már korábban is nyilvántartásba vette, ami félreérthető helyzetet teremthet. A kifogás nem alapos. A Ve. 51. /1/ bekezdése szerint, azt a jelölő szervezetet, amely jelöltet, vagy listát kíván állítani, bírósági bejegyzésének hiteles másolatával kell bejelenteni. A kérelmező kifogásában arra hivatkozott, hogy az Összefogás Magyarországért Centrum Fővárosi Bíróság előtt indult nyilvántartásba vételi eljárásában törvénysértő határozat meghozatalára került sor, amely a kérelmező fellebbezése folytán nem jogerős. A kérelmezett által előterjesztett iratok tanúsága szerint azonban az Összefogás Magyarországért Centrum társadalmi szervezet bejelentését nem a Fővárosi Bíróság nyilvántartásba vételi eljárására alapozta, hanem a Somogy Megyei Bíróság december 21-én kelt és január 7-én jogerőre emelkedett Pk /2001/1. számú végzését csatolta, amely az Összefogás Magyarországért Centrum társadalmi szervezetet sorszám alatt nyilvántartásba vette. A bejelentéshez csatolt P.1-es jelű nyomtatványon szintén a kaposvári székhelylyel bejegyzett társadalmi szervezet adatai szerepelnek. A Ve. 55. /2/ bekezdése értelmében az Országos Választási Bizottságnak a törvényes feltételeknek megfelelő jelölő szervezetet nyilvántartásba kell vennie. A nyilvántartásba vétel csak akkor utasítható vissza, ha a jelölő szervezet a törvényes feltételeknek nem felel meg. (Ve. 56. /1/ bekezdése). A következetes bírói gyakorlat szerint a bírósági bejegyzést tanúsító jogerős végzés bíróság által vizsgált körülmények vonatkozásában az Országos Választási Bizottságot köti. (Kvk.III /1998/4.). Az egyesülési jogról szóló évi II. törvény /a továbbiakban: Etv./ 7. /2/ bekezdése alapján az Összefogás Magyarországért Centrum, mint társadalmi szervezet nyilvántartásba vétele ügyében eljárt Somogy Megyei Bíróságnak vizsgálnia kellett, hogy a társadalmi szervezet elnevezése különbözik-e az ország területén hasonló működési körben tevékenykedő, korábban bejegyzett társadalmi szervezetek elnevezésétől. Minthogy a Somogy Megyei Bíróság Pk /2001/1. számú végzésével az Összefogás Magyarországért Centrumot társadalmi szervezetként jogerősen 79
31 nyilvántartásba vette, az Országos Választási Bizottság a jelölő szervezet nyilvántartásba vételét ezen a címen nem utasította vissza. Mindezekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság a kérelmező kifogását a Ve. 80. /4/ bekezdése alapján elutasította. A további jogorvoslatot a Ve. 79. /2/ bekezdése zárja ki. Budapest, február 4. Dr. Buzinkay Zoltán sk. tanácselnök Dr. Darák Péter sk. előadó bíró Dr. Fekete Ildikó sk. bíró 80
32 [17/2002. ( II. 01. ) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Magyar Centrum Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Magyar Centrum Pártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A jelölő szervezet nevének rövidítéseként megjelölt CENTRUM rövidítést a szavazólapon nem lehet feltüntetni, azt nem vagy csak megkülönböztető jelzéssel ellátva használhatja a Magyar Centrum Párt a évi országgyűlési választások során. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb február 04-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Magyar Centrum Párt január 29-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Magyar Centrum Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. Az Országos Választási Bizottság a 16/2002. ( I. 28. ) számú OVB határozattal az Összefogás Magyarországért CENTRUM-ot jelölő szervezetként nyilvántartásba vette. Az Öszszefogás Magyarországért CENTRUM a jelölő szervezet rövidített neveként a CENTRUM rövidítést jelölte meg. A Magyar Centrum Párt szintén ezt a rövidítést jelölte meg rövidített névként. Mivel megjelölt rövidített nevet két párt kívánja használni, ez a választópolgárok számára megtévesztő lehet, és a fent említett jelölő szervezetek egyikének bírósági nyilvántartásába vételéről szóló végzése sem tartalmaz rövidített nevet, a később bejelentkezett jelölő szervezet köteles rövidített nevét megkülönböztető jelzéssel ellátni. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 81
33 [18/2002. (II. 01.) határozat] Az Országos Választási Bizottság a Független Kisgazdapárt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Független Kisgazdapártot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb február 04-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. A Független Kisgazdapárt január 29-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Független Kisgazdapárt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 82
34 [19/2002. (II. 01.) határozata] Az Országos Választási Bizottság a Nyugdíjasok Pártja, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság a Nyugdíjasok Pártját, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb február 04-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. A Nyugdíjasok Pártja január 29-én, mint jelölő szervezet bejelentkezett. I. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy a Nyugdíjasok Pártja a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 83
35 [20/2002. (II. 01.) határozat] Az Országos Választási Bizottság az Összefogás a Fennmaradásért Szövetség, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság az Összefogás a Fennmaradásért Szövetséget, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb február 04-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. I. Az Összefogás a Fennmaradásért Szövetség január 30-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy az Összefogás a Fennmaradásért Szövetség a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 84
36 [21/2002. (II. 01) határozat] Az Országos Választási Bizottság az Új Baloldal Párt, mint jelölő szervezet nyilvántartásba vételének tárgyában meghozta a következő Az Országos Választási Bizottság az Új Baloldal Pártotot, mint jelölő szervezetet nyilvántartásba veszi. A határozat ellen a meghozatalától számított 3 napon belül a Legfelsőbb Bírósághoz címzett kifogást lehet benyújtani az Országos Választási Bizottságnál. A kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb február 04-én óráig megérkezzen. A bírósági eljárásban a jogi képviselet kötelező. Az Új Baloldal Párt január 30-án, mint jelölő szervezet bejelentkezett. I. Az Országos Választási Bizottság megállapította, hogy az Új Baloldal Párt a törvényben támasztott követelményeknek megfelelt, ezért a jelölő szervezetek nyilvántartásába történő felvétele a mai napon megtörtént. II. A határozat a Ve ának (1) bekezdésének a) pontján és 55. -ának (2) bekezdésén, a jogorvoslatról való tájékoztatás a Ve ának (2) és (3) bekezdésén, 78. -ának (1) és (4) bekezdésén, valamint 80. -ának (4) bekezdésén alapul. 85

matches:
BÍRÓSÁG
Pf. 81
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Könnyebb lesz az árkartell áldozatainak a kártérítése - Uniós irányelv segíti a versenyjogi jogsértéseket elszenvedőket | hírek | Jogi Fórum
Könnyebb lesz az árkartell áldozatainak a kártérítése - Uniós irányelv segíti a versenyjogi jogsértéseket elszenvedőket
2015.05. 6. Jogi Fórum / Jalsovszky Ügyvédi Iroda
A Jalsovszky Ügyvédi Iroda szerint a közelmúltban közzétett európai uniós irányelv révén könnyebben és hatékonyabban érvényesíthetik kártérítési igényeiket a versenyjogi jogsértéseket elszenvedő vállalatok és fogyasztók. Ráadásul, valószínűleg az eljárások további elhúzódásától sem kell tartani.
Sikeresen kérhet-e kártérítést egy olyan vállalat vagy fogyasztó, amely egy gazdasági erőfölénnyel való visszaélés „áldozatává” vált? Megillet-e kártérítés egy céget azon az alapon, hogy két másik vállalat kartell-megállapodást kötött és ezért ő – például a jogellenesen megemelt árak miatt – kárt szenvedett? Követelhet-e kártérítést egy versenyellenes szerződésben részes fél üzleti partnerétől arra hivatkozva, hogy a szerződésből őt kár érte?
A fentiekhez hasonló versenyjogi jogsértések esetén a Gazdasági Versenyhivatal a jogsértő cégre bírságot kiszabhat ugyan, de a sérelmet szenvedett részére kártérítést nem ítélhet meg. A kártérítés kérdésében való döntés ugyanis polgári bíróság hatáskörébe tartozik és azt a versenyjogi sérelmet szenvedett szereplőnek saját magának kell megindítania.
Bassola Bálint, a Jalsovszky Ügyvédi Iroda versenyjogra specializálódott vezető ügyvédje szerint jelenleg több eljárási akadály nehezíti az ilyen kártérítési igények sikeres bírósági érvényesítését.
Egy, a közelmúltban közzétett európai uniós irányelv (Az Európai Parlament és a Tanács 2014/104/EU Irányelve a tagállamok és az Európai Unió versenyjogi rendelkezéseinek megsértésén alapuló, nemzeti jog szerinti kártérítési keresetekre irányadó egyes szabályokról) viszont éppen az ilyen kártérítési igények bíróság előtti érvényesítését kívánja elősegíteni. Az Irányelv előírja, hogy az uniós tagállamoknak milyen polgári eljárásjogi szabályokat kell hatályba léptetniük ennek érdekében.
Az Irányelv által megkövetelt szabályok várhatóan még az év során bekerülnek a magyar polgári perrendtartás rendszerébe is.
Hozzáférés bizonyítékokhoz
A sérelmet szenvedett szereplők helyzetét nagymértékben akadályozza jelenleg, hogy korlátozottan tudnak közvetlen bizonyítékokhoz hozzájutni és ezáltal bizonyítani az általuk elszenvedett kárt, illetve annak mértékét. A dokumentumok jelentős része ugyanis a jogsértő társaságnál van, azok nem állnak a sérelmet szenvedett fél rendelkezésére. Az új szabályok a kártérítésért folyamodó feleknek könnyebb hozzáférést fognak adni ezen bizonyítékokhoz, például azáltal, hogy a bíróság bizonyos feltételek teljesülése esetén kötelezheti a versenyjogot megsértő vállalatot arra, hogy a felperes kérelme alapján adjon ki bizonyos iratokat).
Bár a károsultnak versenyjogsértés esetén lehetősége van közvetlenül a bírósághoz fordulni, a bizonyítékok megszerzése miatt már most is célszerű ezt megelőzően a versenyhivatal eljárását kezdeményezni. A versenyhatóság ugyanis számos olyan vizsgálati eszközzel élhet, amely egy „mezei” felperesnek a bíróság előtt nem áll rendelkezésére (például előzetes bejelentés nélküli helyszíni vizsgálat foganatosítása). Ezek egy bírósági perben mind-mind a károsult helyzetét – és keresete sikerének esélyét – javíthatják.
Megfordul a bizonyítási teher
Az általános szabályok szerint a polgári perben annak kell bizonyítania, aki egy tényt állít. Ez alól kivételt fognak tenni az újonnan bevezetésre kerülő szabályok: vélelem fog amellett szólni, hogy a kartell-megállapodás kárt okozott – azaz nem a károsultnak kell majd bizonyítania, hogy a kár valóban bekövetkezett, hanem a versenyjogsértőnek kell alátámasztania, hogy kár nem merült fel.
Az új szabályok szintén megkönnyítik az ún. „közvetett vevők” bizonyítási helyzetét. A versenyjog megsértőjével közvetlenül kapcsolatban nem álló, de kárt szenvedő végső vevők az új szabályok szerint legalább egy minimum kártérítési összegre lesznek jogosultak – kivéve, ha a versenyjogsértő bizonyítja, hogy a kár teljes összege ezt a mértéket nem érte el.
Egyéb könnyítések
Az új szabályok több egyéb szempontból is kedvező helyzetbe hozzák a károsultakat. Egyrészt lehetővé válik, hogy a kis értékű kártérítési igénnyel fellépő fogyasztók és kis- és középvállalkozások csoportosan képviseltethessék keresetüket a bíróság előtt.
További újdonsága az év során várhatóan hatályba lépő jogszabálynak, hogy a versenyjogsértésben részt vevő feleket egyetemlegesen fogja kötelezni arra, hogy a felmerült kárt megtérítsék. Ezen egyetemlegességi kötelezettség alól azonban azon vállalkozások, amelyek a kartellban való implikációjukat „meggyónják” a versenyhatóságnak, adott esetben mentességet kaphatnak.
Elhúzódnak az eljárások?
Bassola Bálint úgy véli; nyilvánvalóan felmerül a kérdés: az új szabályok a versenyjogi perek elhúzódásához fognak-e vezetni. Ebben a tekintetben megnyugtató lehet, hogy az amerikai és nyugat-európai tapasztalatok szerint a bíróságok előtti kártérítési igények többsége peren kívüli egyezséggel végződik. Ez történt néhány évvel ezelőtt a Sotheby’s és a Christies’ aukciósházak árkartellje esetében is: a két jól ismert aukciósház egymás között rögzített bizonyos eladási árakat, s így magatartásukkal korlátozták a gazdasági versenyt. Az amerikai bíróság jóváhagyta azt a peren kívüli egyezséget, amelynek értelmében a két aukciósház végül sokmillió dolláros kártérítést fizetett az aukcióban részt vevő ügyfelek részére.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság