text:
KOMMENTÁR. a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvényhez 1 - PDF
KOMMENTÁR. a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvényhez 1
Download "KOMMENTÁR. a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvényhez 1"
1 1. oldal KOMMENTÁR a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvényhez 1 Kjt. 1. -ához: Egyes fogalmak törvényi értelmezése: - munkaviszonyra vonatkozó szabályon közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályt; - munkaviszonyon közalkalmazotti jogviszonyt; - munkavállalón közalkalmazottat; - munkaszerzdésen kinevezést; - rendes felmondáson felmentést; - munkavégzés alóli felmentésen munkavégzés alóli mentesítést; - üzemi tanácson, illetve üzemi megbízotton közalkalmazotti tanácsot, illetve közalkalmazotti képviselt; - munkabéren illetményt, illetménypótlékot, illetménykiegészítést, egyhavi különjuttatást, keresetkiegészítést és jutalmat; - személyi alapbéren illetményt; - bérpótlékon illetménypótlékot kell érteni. I. rész Bevezet rendelkezések (1-3. ) A feudalizmus idszakában az állami feladatokat a nemesi rendek által választott tisztségviselk látták el, akik munkájukért semmiféle díjazásban nem részesültek, hivatásukat nemesi kötelességként teljesítették. Ennek következtében ebben a korszakban professzionalista, nagy szakmai hozzáértéssel rendelkez hivatalnoki és közszolgáltatói karról nem beszélhetünk, a felkészületlenség s a rendezetlenség jellemezte a közigazgatást és a közszolgáltatást. A polgári államok kialakulásának egyik szükségszer következménye volt, hogy a származáson alapuló eljogok visszaszorulása, majd felszámolása miatt a közigazgatásban, közszolgáltatásban dolgozók kiválasztásában mind fontosabbá vált a személyes képességek figyelembevétele. A szakmai ismeretek és érdemek, illetve az alkalmasság az egyéni karrier, szakmai elmenetel középpontjába kerültek. Az állami szerepvállalás ersödése a közösségi szükségletek kielégítésében az állam személyi állományának megersödéséhez, illetve az állami feladatok sajátosságaihoz igazodó foglalkoztatási jogviszonyok kialakulásához vezetett. Így van ez hazánkban is, ahol a közalkalmazottak jogállását önálló törvény, a közalkalmazotti törvény szabályozza. A törvény hatálya alá tehát azok a nevelési-oktatási, szociális és egészségügyi, közmveldési, sport és mvészeti, közgyjteményi és tudományos stb. intézmények tartoznak, amelyek egyrészt a társadalom mindennapi együttéléséhez nélkülözhetetlen közös szükségletek kielégítését szolgálják, másrészt mködésük finanszírozását állami vagy önkormányzati, egyszóval közösségi költségvetésbl biztosítják. E kommentár az említett szervezetek jogalkalmazói számára kíván támpontokat nyújtani az évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) alkalmazásához. A Kjt. hatálya, egyrészt az állami és a helyi önkormányzati költségvetési szerveknél, másrészt a helyi önkormányzatok által a feladatkörükbe tartozó közszolgáltatások ellátására foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára terjed ki [Kjt. 1. (1)]. Ettl eltér rendelkezést csak törvény állapíthat meg (pl. a köztisztviselk, fegyveres és rendvédelmi szervek alkalmazottainak, valamint a bírák és ügyészek jogviszonyát szabályozó törvények). A Kjt. hatályba lépésekor - a törvény szervi hatályának megfogalmazása során - a jogalkotó a munkáltatóknak a munkaügyi kapcsolatok rendszerében elfoglalt azonos helyzetét tekintette zsinórmértéknek. Ennek következtében a törvény szervi hatályának megvonásakor az elsdleges szempontot a munkáltatók eltér pozíciója, és nem tevékenységük eltér jellege alkotta. A törvény szervi hatályának megfogalmazásakor alapvet szempont volt az is, hogy azok a szervek, intézmények minsüljenek közalkalmazotti munkáltatónak, amelyek mködésének közös vonásai a foglalkoztatás önálló szabályozását igényelték. A közös tartalmi elemek közé tartozik pl. az, hogy a munkáltató a társadalom normális együttéléséhez nélkülözhetetlen, a társadalmi közös szükségletek kielégítését szolgáló - tevékenységet végezzen, amelynek megszervezése elsdlegesen állami, önkormányzati feladat. E tevékenységek közül példálózó jelleggel az alábbiak kiemelése indokolt: a gyermeknevelés, az alap- és felsfokú oktatás megszervezése, a mveldést és a tudomány mvelését biztosító intézmények mködtetése, valamint a szociális és egészségügyi funkciók ellátása. Itt jegyezzük meg, hogy e tevékenységeket a megváltozott társadalmi viszonyoknak megfelelen ma már nemcsak állami, illetve önkormányzati szervek végezhetik, hanem magántulajdonban lév intézmények, alapítványi jelleg szervezetek, illetve karitatív intézmények is. Ezt azért fontos hangsúlyoznunk, mert a Kjt. szervi hatálya alá - többek között - nem tartoznak az elsdlegesen magántulajdonból vagy alapítványi támogatásból mköd magánegyetemek, egyházi iskolák, továbbá a magántulajdonban lév egészségügyi intézmények, mivel a közalkalmazotti munkáltatói jogállás nélkülözhetetlen eleme az, hogy a mködés költségeinek finanszírozását állami, vagy önkormányzati költségvetésbl, bevételekbl biztosítsák. Ugyanakkor a törvény szervi hatálya alá tartoznak az elsdlegesen közfunkciót ellátó munkáltatók munkáját szervez és elsegít intézmények és szolgáltatók (pl. pedagógiai intézet, nevelési tanácsadó stb.), továbbá a szervi hatály kiterjed a fegyveres erk és testületek, valamint a rendészeti szervek nem szolgálati viszonyban álló, ún. polgári alkalmazottaira is. 1 Szerzk: dr. Dudás Ferenc - dr. Hazafi Zoltán
2 2. oldal Ugyanakkor felmerül a kérdés, hogy a Kjt. szervi hatálya kiterjed-e valamennyi költségvetési szervre. A kérdésre adott válasz nemleges, ugyanis a törvény hatálya nem terjed ki a közhatalmi funkciót ellátó közigazgatási szerveknél foglalkoztatott köztisztviselkre, akiknek jogviszonyát a köztisztviselk jogállásáról szóló évi XXIII. törvény (a továbbiakban: Ktv.) szabályozza, de nem terjed ki a szolgálati viszonyban állók, valamint a bírák és ügyészek jogállására sem, annak ellenére, hogy az e munkavállalói kört foglalkoztató munkáltatók szintén költségvetési szervnek minsülnek. A leggyakrabban egyébként a Kjt. és a Ktv. közötti elhatárolódás vetdik fel jogalkalmazási kérdésként. Ehhez fontos figyelembe venni, hogy a Ktv. hatálya alá tartozó szervek körét egyrészt a Ktv. 1. -a, másrészt az 1034/1992. (VII. 1.) Korm. határozat állapítja meg. Azok a költségvetési szervek, amelyek nem szerepelnek a jegyzéken, a Kjt. szervi hatálya alá tartoznak. A Kjt. egyébként nem zárja ki azt a jogi megoldást sem, hogy más törvény a módosuló társadalmi feltételek miatt esetleg megváltoztassa a szervi hatályt. A Kjt. szervi hatálya alá tartozó intézményeknél foglalkoztatottak tekintetében a törvény semmilyen szkítést nem tartalmaz, hiszen az e szerveknél foglalkoztatottak munkaviszonya július 1-jén - a Kjt. hatályba lépésekor - közalkalmazotti jogviszonnyá alakult át. Ennek megfelelen a törvény személyi hatálya kiterjed minden, a felsorolt intézményeknél és szolgálatoknál foglalkoztatott munkavállaló közalkalmazotti jogviszonyára, így feladatkörüktl (alaptevékenység, nem alaptevékenység), illetve munkakörüktl függetlenül közalkalmazottnak kell tekinteni ket. Így pl. egy nevelési-oktatási intézményben nemcsak az ott foglalkoztatott pedagógusok minsülnek közalkalmazottnak, hanem a nevel-oktató munkát segít munkakörökben dolgozók (konyhai alkalmazott, ft stb.) is. Ezt az egységes jogi megoldást a munkáltatói szervezeteknek a munkaügyi kapcsolatok rendszerében betöltött homogén, a versenyszférától eltér karaktere indokolja. A törvény személyi hatálya természetesen kiterjed a munkáltatók vezetire is, tekintettel arra, hogy a minisztertl, illetve az önkormányzati képvisel-testülettl kapott vezeti megbízásuk ellenére sem minsülnek a megbízást adó hivatali szervezet köztisztviseljének, mivel hatósági végrehajtó, rendelkez tevékenységet nem végezhetnek. A jogalkalmazási munka során gyakran felvetdik a kérdés, lehetséges-e a Kjt. hatálya alá tartozó szervezeteknél munkaviszony keretében történ foglalkoztatás. A közalkalmazotti jogviszony élesen elkülönül a munkajogviszonytól, így a munkaviszony keretében történ foglalkoztatásra a Kjt. hatálya alá tartozó munkáltatóknál nem kerülhet sor. A munkáltatói jogkör gyakorlójának nincs döntési lehetsége abban a kérdésben, hogy az évi XXII. törvény (a továbbiakban: Munka tv.) vagy a Kjt. szabályai szerint létesít-e jogviszonyt a dolgozóval. Nincs törvényi akadálya ugyanakkor annak, hogy a munkáltató a polgári jog körébe tartozó szerzdés (pl. megbízás) alapján foglalkoztasson valakit, ami lehetvé teszi a rugalmas foglalkoztatás megvalósítását olyan esetben, amikor viszonylag rövid idtartamú vagy a rendes munkaidhöz képest csekély költséggel járó feladatok ellátásáról van szó, s a tevékenység jellege nem indokolja a kötöttebb, s ezért garanciákkal védettebb közalkalmazotti jogviszony létesítését szeptember 1-jéig az önkormányzati feladatok ellátása céljából foglalkoztatott munkavállalók attól függen álltak munkaviszonyba vagy közalkalmazotti jogviszonyba, hogy az önkormányzat az adott feladat ellátására létesített-e külön intézményt, vagy sem. A törvény hatályba lépése óta az ilyen jelleg feladatokat ellátó személyek alkalmazása során szerzett jogalkalmazási tapasztalatok, így pl. a háziorvosok alkalmazásánál felmerült ellentmondások tették szükségessé a Kjt. hatályának tágítását. A háziorvosok esetében intézményi háttérrl általában nem beszélhetünk, ezért rendezetlen volt a foglalkoztatási jogviszonyuk. Az önkormányzat alkalmazásában álltak, de intézmény hiányában munkáltatójuk maga az önkormányzat volt, akinek a nevében fszabályként csak közszolgálati jogviszonyt lehetett létesíteni. Köztisztviseli kinevezésük azonban sok tekintetben indokolatlan, ezért a Kjt. hatályának változtatásával lehetett csak rendezni jogállásukat. Így szeptember 1-jétl a törvény hatálya nemcsak az állami vagy önkormányzati költségvetési intézményekkel, hanem közvetlenül az önkormányzattal, mint jogi személlyel jogviszonyban álló személyekre is kiterjed. A Kjt. - a késbbiekben még részletesebben kifejtett módon - lehetséget biztosít arra, hogy a közalkalmazotti jogviszonnyal összefügg kérdéseket törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet, továbbá kollektív szerzdés és közalkalmazotti szabályzat rendezze. A jogalkalmazási munka segítése érdekében, ezért mindenképp indokolt az ágazati, szakmai specialitásokat érvényesít kormány, illetve miniszteri rendeletek, a Kjt.-hez képest részletesebb szervi hatályának rövid áttekintése. - A közoktatási intézményekre vonatkozó jogi szabályozás hatálya kiterjed a helyi önkormányzatok és az állami költségvetési szervek által fenntartott óvodák, általános iskolák, gimnáziumok, szakközépiskolák, szakmunkásképz iskolák, szakiskolák, alapfokú mvészetoktatási intézmények, diákotthonok és kollégiumok, pedagógiai szakszolgálat intézményei, pedagógiai szakmai szolgáltató intézmények, a központi mhelyek közalkalmazottaira függetlenül attól, hogy a közoktatási intézmény önálló intézményként vagy másik intézmény szervezetéhez tartozva, illetve szervezetileg összevonva mködik [138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet 1. ]. - Az egészségügyi ágazatra vonatkozó jogi szabályozás hatálya kiterjed az egészségügyi miniszter ágazati irányító jogkörébe tartozó egészségügyi szolgáltatást nyújtó állami és helyi önkormányzati költségvetési szerveknél, valamint helyi önkormányzat által a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátására foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára. Megjegyezzük, hogy a rendelet hatálya nem terjed ki az elbb említett munkáltatóknál foglalkoztatott tudományos kutató, valamint oktató munkát végz közalkalmazottak jogviszonyára [233/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. ]. - A szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazatra vonatkozó jogi szabályozás hatálya az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter ágazati irányító jogkörébe tartozó gyermekjóléti és gyermekvédelmi, valamint a szociális feladatot ellátó állami és helyi önkormányzati költségvetési szerveknél, továbbá a nem intézményi keretek között szociális, gyermekjóléti szakfeladat ellátására közalkalmazottként foglalkoztatott személyek foglalkoztatási jogviszonyára terjed ki. Megjegyezzük, hogy az ezeknél a szerveknél pedagógus-munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottakra, a jogszabály által meghatározott foglalkoztatási kérdések tekintetében, a 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet szabályait kell alkalmazni [257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. ]. - A központi költségvetési szervként mköd kutató- és kutatást kiegészít intézetek és kutatókat foglalkoztató egyes intézmények vonatkozásában a jogi szabályozás hatálya a központi költségvetési szervként mköd kutatóintézetekben, a nem kutatóintézetként mköd központi költségvetési szerveknél tudományos kutatói munkakörökben és a Magyar Tudományos Akadémiához tartozó, kutatást kiegészít akadémiai központi költségvetési szerveknél foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára [49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet 1. ]. - A mvészeti, a közmveldési és a közgyjteményi területen foglalkoztatott közalkalmazottakkal összefüggésben a jogi szabályozás hatálya kiterjed az állami és a helyi önkormányzati kulturális költségvetési intézmények közalkalmazottaira, továbbá az elbb említett körbe nem tartozó költségvetési szerveknél - a közoktatási intézményeket kivéve - foglalkoztatott azon közalkalmazottakra, akik a rendelet mellékletében felsorolt mvészeti, közgyjteményi, közmveldési munkakörök valamelyikét töltik be [150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet 1. (1)-(2), 1. számú melléklet]. - A gazdasági ágazatra vonatkozóan a jogi szabályozás hatálya kiterjed - a kutatóintézetek kivételével - az ipari, kereskedelmi és idegenforgalmi ágazati irányítás felelsségi körébe tartozó, illetve felügyelete alatt mköd állami és helyi önkormányzatok által fenntartott költségvetési szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyára [44/1997. (III. 12.) Korm. rendelet 1. ].
3 3. oldal - A sport területére vonatkozóan a jogi szabályozás hatálya kiterjed a testnevelés és sporttevékenységet ellátó állami és helyi önkormányzati költségvetési szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyára. Megjegyezzük, hogy a rendelet hatálya nem terjed ki a belügyminiszter, a földmvelésügyi és vidékfejlesztési miniszter, a honvédelmi miniszter, a gazdasági miniszter felügyelete alá tartozó költségvetési szerveknél, továbbá a diáksportköröknél, a nevelési-oktatási intézményeknél foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára, továbbá a Csanádi Árpád Központi Sportiskolánál nevel-oktató munkát végzk, valamint a Testnevelési és Sportmúzeumnál foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára [89/1994. (VI. 8.) Korm. rendelet 1. ]. - A helyi önkormányzatok által fenntartott szolgáltató feladatokat ellátó egyes költségvetési intézményeknél a rendelet hatálya kiterjed a helyi önkormányzatok által fenntartott hivatásos tzoltóságoknál, továbbá gazdasági-mszaki szolgáltató, teleknyilvántartó és mszaki informatikai, település- és intézményellátó, településüzemeltetési és gondnoki, a piacfelügyeleti tevékenységet végz, a családi rendezvényeket lebonyolító, kábeltelevíziót üzemeltet, valamint - ha jogszabály másképp nem rendelkezik - egyéb szolgáltató tevékenységet végz költségvetési szervekben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára [77/1993. (V. 12.) Korm. rendelet 1. ]. - A belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó szervek esetében a jogi szabályozás hatálya kiterjed az Országos Rendr-fkapitányságra és alárendelt szerveire, a Határrség Országos Parancsnokságára és alárendelt szerveire, a BM Országos Katasztrófavédelmi Figazgatóságra és alárendelt szerveire (kivéve a hivatásos önkormányzati tzoltóságokat), a BM Katasztrófavédelmi Oktatási Központra, a Rendrtiszti Fiskolára, a rendészeti szakközépiskolákra, a BM Központi Gazdasági Figazgatóságára (a nyugdíjas-gondozó intézmények kivételével), a BM Duna Palota és Kiadóra (a kulturális, közmveldési és mvészeti intézmények kivételével), a Rendvédelmi Szervek Védelmi Szolgálatára, a BM Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal befogadó állomásaira és ideiglenes szálláshelyeire, a Belügyi Szemle Szerkesztségére, a BM Nemzetközi Oktatási Központra, valamint az e szerveknél a rendelet mellékletében meghatározott munkakörökben foglalkoztatott közalkalmazottakra [62/1997. (XI. 7.) BM rendelet 1. (1), 1., 3. melléklet]. - A földmvelésügyi és vidékfejlesztési miniszter ágazati irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyát a 24/1992. (XII. 18.) FM rendelet szabályozza. A nevelési-oktatási intézményekben, illetve a földmvelésügyi és vidékfejlesztési miniszter által alapított, de ágazati irányítása alá nem tartozó állami költségvetési szerveknél foglalkoztatottakra egyéb jogszabályokat kell irányadónak tekinteni [24/1992. (XII. 18.) FM rendelet 1. ]. - A honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottakra vonatkozó jogi szabályozás hatálya a Honvédelmi Minisztérium hivatalainál és háttérintézményeinél, a katonai nemzetbiztonsági szolgálatoknál, a katonai felsoktatási intézményeknél, valamint a Magyar Honvédség katonai szervezeteinél foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyára terjed ki [25/1992. (XI. 25.) HM rendelet 1. (1)]. - Az igazságügyi szerv által fenntartott üdülk, bölcsdék és óvodák tekintetében a jogi szabályozás hatálya kiterjed az ezeknél az intézményeknél dolgozók közalkalmazotti jogviszonyára [1997. évi LXVIII. törvény 1. (2)]. - A büntetés-végrehajtás szerveinél a jogi szabályozás hatálya kiterjed az Igazságügyi Minisztérium Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnokságán, a büntetés-végrehajtási intézeteknél és intézményeknél közalkalmazotti jogviszony keretében foglalkoztatottakra [7/1993. (III. 9.) IM rendelet 1. ]. - A környezetvédelmi miniszter ágazati irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél jogi szabályozás hatálya alá tartozó költségvetési szerv a Környezetgazdálkodási Intézet, a Memlékek Állami Gondnoksága, és az Állami Memlékhelyreállítási és Restaurálási Központ [5/1993. (II. 27.) KTM rendelet 1. ]. - A közlekedési és vízügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó költségvetési szerveknél a jogi szabályozás hatálya kiterjed az Útgazdálkodási és Koordinációs Igazgatóságra, a Légiforgalmi és Repültéri Igazgatóságra, valamint az Országos Vízügyi Figazgatóság Üdüljére [24/1992. (XII. 2.) KHVM rendelet 1. ]. - A Külügyminisztérium jóléti intézményeiben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára az 1/1993. (IX. 29.) KüM rendelet vonatkozik. - A munkaügyi ágazati irányítás területén a jogi szabályozás hatálya a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter felügyelete alatt álló költségvetési szervekre, valamint e szerveknél közalkalmazotti jogviszonyban állókra terjed ki. [1/1993. (IV. 20.) MüM rendelet 1. ]. - A felsoktatási ágazatra vonatkozó jogi szabályozás hatálya kiterjed az állami felsoktatási intézményekben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára, a honvédelmi miniszter, valamint a belügyminiszter által felügyelt felsoktatási intézmények kivételével. Ugyanakkor a felsoktatási intézmények közgyjteményi és közmveldési feladatot ellátó közalkalmazottaira a 150/1992. (XI. 30.) Korm. rendelet, a gyakorló iskolák dolgozóinak közalkalmazotti jogviszonyára a 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet, míg a felsoktatási intézmények kutatóira a 49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet szabályai vonatkoznak [33/2000. (XII. 26.) OM rendelet 1., 17. (2)]. - Az oktatási miniszter irányítása alatt álló költségvetési szervekre vonatkozó jogi szabályozás hatálya a Magyar Akkreditációs Bizottság Titkárságára, a Professzorok Házára, az Oktatási Minisztérium Szolgáltató Intézményére, a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központra, a Nemzeti Szakképzési Intézetre, a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodára, a Márton Áron Szakkollégiumra, a Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetre, a Balassi Bálint Intézetre, az Oktatási Minisztérium Alapkezel Igazgatóságára, az Idegennyelvi Továbbképz Központra, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Jogi és Továbbképz Intézetére, valamint a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Közgazdasági Továbbképz Intézetére terjed ki. Meg kell azonban jegyezni, hogy az elbb említett intézmények közgyjteményi és közmveldési feladatot ellátó közalkalmazottaira a 150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet, óvodai dolgozóinak közalkalmazottaira a 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet, kutatói feladatkörben foglalkoztatottak közalkalmazottaira a 49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet szabályai vonatkoznak [30/2000. (X. 11.) OM rendelet 1., 17. (4)]. - A pénzügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó szervek tekintetében a jogi szabályozás hatálya kiterjed a pénzügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó szervekre, így a Vám- és Pénzügyrség Országos Parancsnokságára és alárendelt szerveire, a Pénzügyminisztérium Üzemeltetési Igazgatóságára, a Pénzügyminisztérium Nemzeti Programengedélyez Irodájára, a Kincstári Vagyoni Igazgatóságra, a Központi Pénzügyi és Szerzdésköt Egységére, valamint a Támogatásokat és Járadékokat Kezel Szervezetre. A rendelet hatálya ugyancsak kiterjed a rendelet mellékletében felsorolt munkakörökben foglalkoztatottak közalkalmazotti jogviszonyára és vagyonnyilatkozat tételi kötelezettségére is [17/1993. (VI. 18.) PM rendelet 1., 1-3. számú melléklet]. A Kjt. és a Munka tv. hatálybalépését követen a jogalkalmazási tapasztalatok azt igazolták, hogy nincs kell összhang a két törvény között, abban az esetben, amikor a munkáltató fenntartója nem állami szervnek, vagy nem helyi önkormányzatnak adja át fenntartói jogát. Ilyenkor ugyanis kérdéses volt, hogy alkalmazható-e a jogutód nélküli megsznés jogcíme, s ha igen, akkor milyen feltételekkel. A fenntartói jog átadása olyan szervnek, amely nem tartozik a Kjt. hatálya alá, szervezeti szempontból nem jelent jogutód nélküli megsznést, hiszen az átadást követen is van szervezet, amely jogutódként a korábbi munkáltató jogait gyakorolja, kötelességeit teljesíti. Foglalkoztatási szempontból viszont nem beszélhetünk jogutódlásról, mivel a közalkalmazotti jogviszonyt a munkajogviszony váltja fel. Ugyanakkor a Kjt. kizárólag a foglalkoztatás szemszögébl rendezi a jogutód nélküli megsznés feltételeit, szervezeti változás, kezeli jog átadása esetén csak abból lehet kiindulni, hogy a közalkalmazotti jogviszony továbbra is fennmarad, vagy sem.
4 4. oldal Ha az új munkáltató nem tartozik a Kjt. hatálya alá, akkor ezt olyannak kell tekinteni, mintha - a foglalkoztatási jogviszony szempontjából - jogutód nélküli megsznésre került volna sor. Ez természetesen, mint felmentési jogcím a közalkalmazotti jogviszony megsznéséhez vezet automatikusan. Ahhoz azonban, hogy az érintett közalkalmazottak foglalkoztatása az új munkáltatónál is folyamatos maradjon, külön rendelkezés beiktatására volt szükség a törvénybe, aminek következtében a Kjt. szervi hatályt - kizárólag ebben az esetben - a munkaviszonyra is ki kellett terjeszteni. A Kjt július 1-jei módosítása értelmében a törvény hatályát rögzít rendelkezések kerültek kiegészítésre azzal az esettel, ha a munkáltató része vagy egésze a Munka Törvénykönyve vagy a köztisztviselk jogállásáról szóló törvény hatálya alá tartozó munkáltató részére kerül átadásra. A Kjt. szervi hatályának tágítása tette szükségessé annak a szabálynak a beiktatását, amely szerint szeptember 1-jétl a törvény hatálya nem terjed ki a helyi önkormányzat által közhasznú munkavégzés vagy közmunkaprogram keretében foglalkoztatott munkavállalókra [Kjt. 1. (4)] július 1-jétl a fenti szabály nemcsak az önkormányzatok, hanem a költségvetési szervek által szervezett közhasznú munkavégzés, közmunka, közcélú munkavégzés keretében foglalkoztatottakra is irányadó. A helyi önkormányzatok közhasznú munkavégzés, valamint közmunkaprogram keretében rendkívül nagy számú munkavállalót foglalkoztatnak elssorban képzettséget nem igényl fizikai munkára. E munkavállalók szintén az önkormányzattal állnak munkaviszonyban, a törvényalkotó azonban - ellentétben pl. a háziorvosok, házigondozók stb. munkaviszonyával - nem kívánta e jogviszonyokat közalkalmazotti jogviszonynak minsíteni. A Kjt.-ben biztosított garanciális szabályok kiterjesztése egyrészt jogi szempontból indokolatlan, másrészt elviselhetetlen többletkiadást jelentett volna az önkormányzatok számára. A jogalkalmazási munka segítése céljából az alábbiakban röviden áttekintjük a közhasznú munkavégzésre, illetve a közmunkaprogramokra vonatkozó szabályokat. A foglalkoztatás elsegítésérl és a munkanélküliek ellátásáról szóló évi IV. törvény 16. (1) bekezdése szerint az önkormányzat részére a munkavállaló munkabére %-áig terjed mérték támogatás nyújtható. A támogatás maximális ideje egy év. Feltétele, hogy az önkormányzat vállalja a legalább fél éve (pályakezdk esetében legalább három hónapja) munkanélküli foglalkoztatását, legalább a támogatott foglalkoztatás idtartamával megegyez idtartamú továbbfoglalkoztatás idtartamára úgy, hogy a folyósítás és a továbbfoglalkoztatás idtartama alatt a munkaviszonya megszüntetésére a foglalkoztatási törvény 16. (1) bekezdés b) pontjában meghatározott módon nem kerül sor. Így az önkormányzat a támogatott munkanélküli alkalmazását megelz hat hónapban hasonló munkakörben foglalkoztatott munkavállaló munkaviszonyát a mködésével összefügg okból, rendes felmondással nem szüntethette meg, továbbá kötelezettséget vállal arra, hogy az elbb említett munkaviszony megszüntetésére a munkanélküli alkalmazása idején sem kerül sor. A közmunkaprogramok támogatási rendjének részletes szabályait a közmunkaprogramok támogatási rendjérl szóló 49/1999. (III. 26.) Korm. rendelet tartalmazza. Kjt. 2. -ához: A Kjt. a közalkalmazotti jogviszony egyes kérdéseinek szabályozásával kapcsolatban a differenciált szabályozás elvébl indul ki. Így a törvény külön nevesíti azokat a jogforrásokat, amelyek a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos jogokat és kötelezettségeket állapíthatnak meg. A közalkalmazotti jogviszony általános kérdéseit maga a törvény szabályozza, elssorban kötelez erej szabályokkal, amelyek felölelik a fbb jogintézményeket (kinevezés, jogviszony megszüntetés, fegyelmi eljárás stb.) Ugyanakkor a Kjt. hatálya a legkülönbözbb munkáltatókat öleli fel a közoktatástól az egészségügyig, így a valamennyi ágazati specialitást figyelembe vev részletszabályozás törvényi szinten nem volt indokolt. Ennek alapján a közalkalmazotti jogviszonyt érint kérdések alacsonyabb szint jogforrás keretében történ szabályozására maga a Kjt. ad felhatalmazást, akkor, amikor kimondja, hogy a közalkalmazotti jogviszonnyal összefügg kérdéseket törvény, kormányrendelet, miniszteri rendelet, továbbá kollektív szerzdés és közalkalmazotti szabályzat is rendezheti [Kjt. 2. (1)]. Az egyes ágazatokra és szakmákra jellemz speciális kérdéseket (pl. munkakörök megnevezése, illetménypótlékok, címek stb.) Kormány, illetve Miniszteri rendeletek szabályozzák, ahogy arra már a törvény szervi hatályának kérdéskörénél is utaltunk. A Kjt., a Munka tv. és az alacsonyabb jogforrások részletesen szabályozzák a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos általános és az egyes ágazatokra jellemz speciális kérdéseket. Ennek következtében a közalkalmazotti jogviszonyban lényegesen korlátozottabb szerepet játszik a munkahelyi szint szabályozás, mint a Munka Törvénykönyve szabályai alapján a munkaviszony területén. A közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó, munkáltatói szint szabályozás egyik forrása a munkáltató és a szakszervezet (szakszervezetek) által megkötött kollektív szerzdés. A munkáltatói szint szabályozás másik forrása a közalkalmazotti szabályzat, amelyben a munkáltató és a Közalkalmazotti Tanács állapítja meg azokat a kérdéseket, amelyek a Közalkalmazotti Tanács jogosítványainak gyakorlása körébe tartoznak. A jogforrások közötti alá- és fölérendeltségi kapcsolatnak megfelelen a kollektív szerzdés és a közalkalmazotti szabályzat nem lehet jogszabállyal ellentétes, így az a rendelkezés, amely e tilalomba ütközik, semmis [Kjt. 2. (2)]. Ez a szabály érvényesül abban az esetben is, ha a munkahelyi szint szabályozás a jogszabálynál kedvezbb rendelkezéseket tartalmaz (pl. a kollektív szerzdésben a jogszabályban elírt pótszabadságon felüli pótszabadságot állapítanak meg). A kollektív szerzdés szabályozási tartalmára vonatkozó további korlátozás, hogy a törvénytl és más jogszabálytól a kollektív szerzdés csak annak kifejezett felhatalmazása alapján térhet el és állapíthat meg eltér szabályokat. Alapvet követelmény, hogy a munkahelyi szint szabályozás összhangban álljon a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó jogszabályokkal és csak azokban a kérdéskörökben szülessen helyi szint szabályozás, ahol erre a jogszabályok lehetséget biztosítanak. E szabályok megsértése a kollektív szerzdés, illetve a közalkalmazotti szabályzat érintett rendelkezésének semmisségét vonja maga után. Gyakran felvetdik a kérdés, hogy szükség van-e a közalkalmazotti jogviszonnyal összefügg kérdések ilyen differenciált szabályozására. A sokszín munkaügyi kapcsolatok feltétlenül azt indokolják, hogy a részletes törvényi, valamint kormány, illetve miniszteri rendeleti szint szabályozás mellett vitathatatlan a helyi szabályozás létjogosultsága, hiszen számos, a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos kérdés meghatározása a munkáltatói sajátosságoktól függ, és a magasabb szinten történ jogi szabályozásuk rugalmatlan lenne. A Kjt. általános helyettesít (szubszidiárius) jogszabálya a Munka tv. A szabályozás megkettzésének elkerülése végett mindazon esetekben, amikor a jogalkotás során a munkaviszony és a közalkalmazotti jogviszony között nem indokolt a különbség megtétele, a munkajogi szabályok az irányadók [Kjt. 2. (3)]. E szabályozásból is kitnik, hogy a Kjt. mellett jelents szerepet kap a Munka tv. is a közalkalmazotti státus szabályozásának kérdéskörében. A Kjt. csak a közalkalmazotti jogviszony speciális kérdéseit szabályozza, egyebekben a Munka tv. által meghatározott általános munkajogi szabályok az irányadók. A Munka tv. és a Kjt. kapcsolatát vizsgálva megállapíthatjuk, hogy a Munka tv. rendelkezései az általánosak, a munkavégzésre irányuló jogviszonyok, így a közalkalmazotti jogviszony tekintetében is. A Munka tv. rendelkezéseit csak akkor nem lehet alkalmazni, ha azt a Kjt. kifejezetten kizárja, illetleg akkor, ha a Kjt. az adott kérdésben más rendelkezést tartalmaz. Ennek megfelelen, ahol a Kjt. a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabályt említ, azon az elzekben nevesített valamennyi szabályozási formát kell érteni [Kjt. 2. (4)].
5 5. oldal Kjt. 3. -ához: A Kjt. a közalkalmazotti jogviszony sajátosságaira tekintettel speciális szabályokat állapít meg az általános munkajogi szabályokhoz képest. Elsdlegesen ezeket a rendelkezéseket kell alkalmazni a közalkalmazotti jogviszonyra, de számos szabály is beépül ebbe a szabályozási rendszerbe a Munka Törvénykönyvébl. A Munka Törvénykönyvébl átemelt szabályok között találjuk azokat az általános munkajogi elveket is, amelyek dönten megszabják az egyes rendelkezések alkalmazásának kereteit. A következkben ezekrl a követelményekrl lesz szó, kiegészítve a közalkalmazotti jogviszonyt jellemz sajátosságokkal. A felek együttmködési kötelezettségével kapcsolatos követelmények (Munka tv. 3. ) július 1-tl jelentsen módosultak a felek együttmködésre vonatkozó elírások. A törvény az együttmködésre kötelezettek körét a szakszervezettel bvíti, és egyben meghatározza, hogy az együttmködés eredményessége érdekében a felek jóhiszemen, a tisztesség követelményeinek megfelelen, a kölcsönösség elve alapján kötelesek eljárni. A jogok és kötelezettségek rendeltetésszer gyakorlása akkor valósulhat meg, ha az adott helyzetben mind a munkáltató, mind a közalkalmazott, továbbá a szakszervezet, illetve az üzemi tanács képviseli az adott ügyben megfelel információkkal rendelkeznek. E cél elérése érdekében a Munka tv. új rendelkezései elírják, hogy a munkáltató a jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése szempontjából jelents tényrl, körülményrl, ezek változásáról köteles az érintetteket tájékoztatni. A tájékoztatási kötelezettség a munkáltatót a közalkalmazottal szemben nemcsak a foglalkoztatási jogviszony fennállása alatt, hanem a kinevezést megelzen is terheli. A tájékoztatási kötelezettség azonban nem egyoldalú, hanem ugyanezen kötelezettség irányadó a közalkalmazottra, a szakszervezetre, illetve az üzemi tanácsra is. A Munka tv. a tájékoztatási kötelezettséggel kapcsolatosan határidt nem állapít meg, azonban elmondható, hogy a tájékoztatás általában akkor éri el célját, ha az a változást megelzen, vagy a tény fennállásakor történik. A törvény a tájékoztatás tárgyának meghatározását is a tájékoztatásra kötelezettre bízva. Ugyanakkor a Munka tv július 1-tl konkrétan meghatározza, hogy a munkaviszony létesítése során, a munkaszerzdés megkötésével egyidejleg mirl kell tájékoztatni a közalkalmazottat. A tájékoztatási kötelezettség a következ adatokra terjed ki: - az irányadó munkarendre, - az illetmény egyéb elemeire, - az illetményfizetés napjára, - a munkába lépés napjára, - a rendes szabadság mértékének számítási módjáról és kiadásának, illetve - a felmentési id megállapításának szabályaira, valamint - arra, hogy a munkáltató kollektív szerzdés hatálya alá tartozik-e. A közalkalmazott személyiségi jogait védi az a szabálya, miszerint a közalkalmazott neve és beosztása minsül közérdek adatnak, így ezeket az adatokat bárki megismerheti. A munkaviszony alanyainak egymás érdekeit figyelembe vev együttmködése feltételezi, hogy egyikük sem tanúsíthat olyan magatartást, amely a másik alapvet érdekeit sértené. A rendeltetésszer joggyakorlás jogalkalmazási követelményei (Munka tv. 4. ) Általános jogelv, hogy a jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelen kell gyakorolni. E jogelv tiszteletben tartásához nem elegend az, hogy valaki ne lépje túl az adott lehetségeket és ne kövessen el jogszabálysértést. Ezen kívül fontos követelmény az is, hogy a jog gyakorlásának meg kell felelnie a jogalkotói szándéknak, vagyis a jogosítvány rendeltetésének. E követelményt kell szem eltt tartani a közalkalmazotti jogviszonyban a jogok gyakorlására és a kötelezettségek teljesítésére is. Minden olyan magatartás, amely nem felel meg a jogalkotói szándéknak, joggal való visszaélésnek minsül és jogellenessé válik. A visszaélésszer joggyakorlásnak objektíven kell fennállnia, ami azt jelenti, hogy a következmények szempontjából közömbös, hogy a joggyakorló vagy a kötelességteljesít tudatában volt-e magatartása jogellenességének, illetve megállapítható vétkesség vagy sem. Az intézmény, mint munkáltató - helyzetébl fakadóan - rendeltetésétl eltéren gyakorolja jogait akkor, ha az a közalkalmazott érdeksérelmét eredményezi, érdekei érvényesítését korlátozza, zaklatására, véleményének elfolyására vezet vagy irányul. Jogellenes pl. a felmentés, ha a közalkalmazott kritikai véleményének megtorlásaként átszervezésre hivatkozva szüntetik meg jogviszonyát, még akkor is, ha az átszervezésre egyébként is sor került volna. Joggal való visszaélésnek minsülhet az is, ha a munkáltató visszaélésszeren gyakorolja a vezeti megbízással kapcsolatos jogosítványát. A Kjt. értelmében a határozatlan idre szóló vezeti megbízás bármikor visszavonható. Ez elvileg korlátlan mérlegelési jogot biztosít a munkáltatónak, ugyanakkor ez esetben a munkáltatói jognak határt szab a joggal való visszaélés tilalma. Nem gyakorolja rendeltetésszeren a vezeti megbízással kapcsolatos jogosítványát a munkáltató akkor, hogy ha a vezeti megbízás visszavonására azért kerül sor, mert a munkáltató ezzel vélt vagy valós sérelmét kívánja megtorolni. F szabály szerint a mérlegelési jogkörben hozott munkáltatói intézkedések bírói felülvizsgálatát a Kjt. nem teszi lehetvé, ugyanakkor a bírói felülvizsgálat - joggal való visszaélésre hivatkozással - mégis elképzelhet. Hasonló álláspontot alakított ki a bírói joggyakorlat is. Kimondta ugyanis, hogy nem zárható ki a bírói út igénybevétele, ha a vezeti megbízás visszavonása rendeltetésellenes joggyakorlás, vagy hátrányos megkülönböztetés következménye. A rendeltetésellenes joggyakorlás, kötelességteljesítés nemcsak tevlegesen, hanem mulasztással is megvalósítható. Az áthelyezéshez pl. nélkülözhetetlen a munkáltató beleegyezése, ami viszont magában rejti a joggal való visszaélés lehetségét. Ezt azonban rendkívül nehéz bizonyítani. Az egyenl bánásmód követelménye (Munka tv. 5. )
6 6. oldal Az egyenl bánásmódról és az esélyegyenlség elmozdításáról szóló évi CXXV. törvény január 27-ei hatályba lépéséig a Munka tv. a hátrányos megkülönböztetés tilalmára és az elnyben részesítés kötelezettségére vonatkozó szabályok betartását követelte meg a munkáltatóktól. Az alkotmányos alapjogból következen, e szabályozási megközelítés is tiltotta a közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatosan hátrányos megkülönböztetést. Így tilos volt hátrányos megkülönböztetést tenni a közalkalmazottak között nemük, koruk, családi vagy fogyatékos állapotuk, anyaságuk, nemzetiségük, fajuk, származásuk, vallásuk, politikai meggyzdésük, munkavállalói érdekképviseleti szervhez való tartozásuk vagy ezzel összefügg tevékenységük, részmunkaids foglalkoztatásuk, közalkalmazotti jogviszonyuk határozott idtartama, s minden egyéb - a közalkalmazotti jogviszonnyal össze nem függ - körülmény miatt. A hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó szabályokat alkalmazni kellett a közalkalmazotti jogviszony létesítésénél, a jogviszony tartama alatti jogok és kötelezettségek gyakorlása során, a felelsség érvényesítésével, illetve a foglalkoztatási jogviszony megszüntetésekor is. A Munka tv. arról is rendelkezett, hogy a hátrányos megkülönböztetés következményeit megfelelen orvosolni kellett, az orvoslás módját a törvény azonban nem szabályozta. Az egyenl bánásmódról és az esélyegyenlség elmozdításáról szóló törvény hatályba lépését követen a Munka tv. úgy rendelkezik, hogy az egyenl bánásmód követelményét meg kell tartani. Az egyenl bánásmód követelménye megsértésének következményeit megfelelen orvosolni kell, amely nem járhat más munkavállaló jogainak megsértésével, illetve csorbításával. Az egyenl bánásmódról és az esélyegyenlség elmozdításáról szóló törvény szerint közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minsül az olyan rendelkezés, amelynek eredményeként egy személy vagy csoport valós vagy vélt neme, faji hovatartozása, brszíne, nemzetisége, nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozása, anyanyelve, fogyatékossága, egészségi állapota, vallási vagy világnézeti meggyzdése, politikai vagy más véleménye, családi állapota, anyasága (terhessége) vagy apasága, szexuális irányultsága, nemi identitása, életkora, társadalmi származása, vagyoni helyzete, foglalkoztatási jogviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának részmunkaids jellege, illetve határozott idtartama, érdekképviselethez való tartozása, egyéb helyzete, tulajdonsága vagy jellemzje miatt részesül más, összehasonlítható helyzetben lev személyhez vagy csoporthoz képest kedveztlenebb bánásmódban. Ugyanakkor közvetett hátrányos megkülönböztetésnek minsül az a közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek nem minsül, látszólag az egyenl bánásmód követelményének megfelel rendelkezés, amely az elbb említett tulajdonságokkal rendelkez egyes személyeket vagy csoportokat más, összehasonlítható helyzetben lév személyhez vagy csoporthoz képest lényegesen nagyobb arányban hátrányosabb helyzetbe hoz. A törvény szabályozza a zaklatás, a jogellenes elkülönítés, a megtorlás, valamint az elnyben részesítés fogalmi körébe tartozó magatartásokat is. A törvény önálló fejezete foglalkozik az egyenl bánásmód követelményének megsértése miatt indított eljárások kérdéskörével. Emellett a jogszabály részletesen kitér az egyenl bánásmód követelményének egyes szektorális területeken való érvényesítésére is. A foglalkoztatás, így a közalkalmazottak foglalkoztatása területén is az egyenl bánásmód követelményének sérelmét jelenti különösen, ha a munkáltató a közalkalmazottal szemben közvetlen vagy közvetett hátrányos megkülönböztetést alkalmaz, különösen: - a munkához való hozzájutásban, különösen nyilvános álláshirdetésben, a munkára való felvételben, az alkalmazási feltételekben; - a közalkalmazotti jogviszony létesítését megelz, azt elsegít eljárással összefügg rendelkezésben; - a közalkalmazotti jogviszony létesítésében és megszüntetésében; - a munkavégzést megelzen vagy annak folyamán végzett képzéssel kapcsolatosan; - a munkafeltételek megállapításában és biztosításában; - a közalkalmazotti jogviszony alapján járó juttatások, így különösen az illetmény megállapításában és biztosításában; - a tagsággal vagy részvétellel kapcsolatban a munkavállalók szervezeteiben; - az elmeneteli rendszerben; - a kártérítési, valamint a fegyelmi felelsség érvényesítése során. Ugyanakkor nem jelenti az egyenl bánásmód követelményének megsértését a munka jellege vagy természete alapján indokolt, az alkalmazásnál számba vehet minden lényeges és jogszer feltételre alapított arányos megkülönböztetés, illetve a vallási vagy más világnézeti meggyzdésen, illetve nemzeti vagy etnikai hovatartozáson alapuló, a szervezet jellegét alapveten meghatározó szellemiségbl közvetlenül adódó, az adott foglalkozási tevékenység tartalma vagy természete miatt indokolt, arányos és valós foglalkoztatási követelményen alapuló megkülönböztetés. Az egyenl bánásmódról és az esélyegyenlség elmozdításáról szóló törvény lehetvé teszi, hogy törvény, vagy törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet, illetve kollektív szerzdés a munkavállalók meghatározott körére - a foglalkoztatási jogviszonnyal, így a közalkalmazotti jogviszonnyal összefüggésben is - elnyben részesítési kötelezettséget írhasson el. A problémakörhöz kapcsolódóan fontos kiemelni, hogy a közalkalmazottakat foglalkoztató munkáltatóknál is lehetség van arra, hogy a munkáltató és a képviselettel rendelkez szakszervezet - szakszervezet hiányában az üzemi tanács - együttesen, meghatározott idre szóló esélyegyenlségi tervet dolgozzon ki és fogadjon el (Munka tv. 70/A. ). Az esélyegyenlségi terv két f részbl áll. Egyrészt tartalmazza a munkáltatóval munkaviszonyban álló, hátrányos helyzet munkavállalói csoportok, így különösen a nk, a negyven évnél idsebb munkavállalók, a romák, a fogyatékos személyek, valamint a két vagy több, tíz éven aluli gyermeket nevel munkavállalók vagy tíz éven aluli gyermeket nevel egyedülálló munkavállalók foglalkoztatási helyzetének elemzését. Az elemzésben mindenképpen indokolt kitérni a bérekkel, a munkakörülményekkel, a szakmai elmenetellel, képzéssel, illetve a gyermekneveléssel és a szüli szereppel kapcsolatos kedvezményekkel összefügg kérdésekre. A terv második része a munkáltatónak az esélyegyenlség biztosítására vonatkozó, az adott évre megfogalmazott céljait és az azok eléréséhez szükséges eszközöket, így különösen a képzési, munkavédelmi, valamint a foglalkoztatás feltételeit befolyásoló programokat tartalmazza. A jognyilatkozat alakszerségéhez, illetve az indoklási kötelezettséghez kapcsolódó szabályok alkalmazásának követelményei (Munka tv. 6. )
7 7. oldal Általános szabály, hogy jognyilatkozatot alaki kötöttség nélkül lehet tenni. Ha azonban közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabály alaki kötöttséget ír el, az e nélkül tett jognyilatkozat érvénytelen. A felmentésnek például kötelez alaki kelléke az írásbeliség, ezért a felmentést a közalkalmazottal minden esetben írásban kell közölni. Az írásbeliség szempontjából gyakran nehéz eldönteni, hogy mit kell lényeges jognyilatkozatnak tekinteni. Garanciális okok miatt nem lehet eltekinteni az írásbeliségtl azokban az esetekben, amikor a közalkalmazott jogai, illetve kötelezettségei módosulnak. A közalkalmazottnak pontosan kell ismernie, hogy a közalkalmazotti jogviszony alapján vele szemben milyen igények fogalmazódnak meg, illetve milyen jogokra tarthat igényt. Ennek a követelménynek írásbeliség nélkül nem lehet eleget tenni. Mindezek alapján lényeges a közalkalmazotti jogviszonyt érint jognyilatkozatnak azt a nyilatkozatot tekinthetjük, amely a közalkalmazott számára jogot vagy kötelezettséget keletkeztet. A kinevezést és annak elfogadását, valamint a vezeti megbízást, s annak elfogadását minden esetben írásba kell foglalni. A vezeti megbízás visszavonása esetén a közalkalmazott 3 napon belül kérheti, hogy a munkáltató írásban közölje a visszavonás indokait. Szintén csak írásban kerülhet sor a vezeti megbízásról történ lemondásra, valamint írásban kell tájékoztatni a közalkalmazottat arról, hogy jogutód nélküli megsznés esetén az új munkáltató vállalja-e a közalkalmazott továbbfoglalkoztatását. Írásba kell foglalni az összeférhetetlenség megszüntetésére irányuló felszólítást. Ha az írásbeliség hiánya miatt az érvénytelenséget a munkába lépés eltt állapítják meg, annak orvoslása nélkül a közalkalmazott nem állítható munkába, ha pedig az érvénytelenségre a munka megkezdése után derül fény, a közalkalmazottat az érvénytelenség orvoslásáig a munkavégzéstl el kell tiltani. Ha az érvénytelenséget egyáltalán nem lehet orvosolni, a közalkalmazott kártérítés címén hat hónapi felmentési idre járó illetményre és végkielégítésre tarthat igényt. A közalkalmazott kérésére a jognyilatkozatot akkor is írásba kell foglalni, ha egyébként az nem lenne kötelez. Az írásba foglalási kötelezettség elmulasztásával tett jognyilatkozat érvénytelen, hozzá joghatások nem fzdnek. Ebbl a szempontból közömbös, hogy az írásba foglalást jogszabály írta el, vagy a nyilatkozatot a közalkalmazott kérése miatt kellet írásba foglalni. Indokolási kötelezettség terheli a munkáltatót, ha intézkedése ellen a közalkalmazott jogorvoslatot kezdeményezhet. Ebben az esetben tájékoztatni kell a közalkalmazottat a jogorvoslat elterjesztésének helyérl és határidejérl. A tájékoztatási kötelezettség elmulasztása megakadályozza a munkáltatói döntés jogerre emelkedését. Felmentés esetén azonban a jogorvoslati lehetség feltüntetésének elmulasztása önmagában még nem teszi jogellenessé az intézkedést. Ugyanakkor a közalkalmazotti jogvita kezdeményezésére nyitva álló határid esetleges elmulasztását a közalkalmazott - a jogorvoslati kioktatás hiányára hivatkozva - sikerrel mentheti ki. A jognyilatkozat közléséhez kapcsolódó szabályok alkalmazásának követelményei Az írásbeli jognyilatkozat a másik féllel történt közléssel válik hatályossá. Az írásbeli jognyilatkozat akkor tekinthet közöltnek, ha azt a félnek vagy az átvételre jogosult személynek átadták. A jognyilatkozat közléséhez fzd joghatások nem az elküldéshez, illetve a tudomásszerzéshez, hanem a tényleges és szabályszer átadáshoz fzdnek. Az elküldés után ugyanis a jognyilatkozat elveszhet, megsemmisülhet, mieltt még az érdekelthez eljuthatott volna. Az írásbeli jognyilatkozat átvételére jogosultnak kell tekinteni az érdekelt hozzátartozóját, valamint, akit az átvételre feljogosított. Elfordulhat az is, hogy az érintett a jognyilatkozat átvételét megtagadja, vagy szándékosan megakadályozza. Ebben ez esetben a közlés az irat átvétele nélkül is hatályos lesz. A postai úton történ kézbesítési szabályokat egyébként a Postai Szabályzat tartalmazza. A jognyilatkozat érvénytelenségéhez kapcsolódó szabályok alkalmazásának követelményei Azok a jognyilatkozatok, amelyek nem felelnek meg a jogszabályban meghatározott feltételeknek, s emiatt lényeges hibában szenvednek, érvénytelenek. Ennek az a következménye, hogy a jognyilatkozat nem váltja ki a hozzá fzött joghatást (pl. nem jön létre a kinevezés, nem történik meg a besorolás, nem beszélhetünk címadományozásról stb.). Bizonyos esetekben azonban a jognyilatkozat érvénytelenségének megállapításához külön eljárási cselekményre van szükség. Ezeket a jognyilatkozatokat megtámadható jognyilatkozatoknak nevezzük, mivel csak feltételesen az arra jogosult megtámadásának eredményétl függen válnak érvénytelenné. A jognyilatkozatok másik csoportjának esetében nincs szükség külön eljárásra az érvénytelenség megállapítására, arra feltétel nélkül bárki hivatkozhat. Ezeket a jognyilatkozatokat semmis jognyilatkozatnak nevezzük. A megtámadható jognyilatkozat (Munka tv. 7. ) Ha a fél a megállapodás megkötésekor lényeges tény vagy körülmény tekintetében tévedésben volt, feltéve, hogy tévedését a másik fél okozta, vagy tévedését felismerhette, vagy ha mindkét fél ugyanabban a téves feltevésben volt, akkor azt megtámadhatja. Megtámadható a jognyilatkozat akkor is, ha annak megtételére a felek jogellenes fenyegetéssel vették rá. A jognyilatkozat megtámadására a jogalkotó azért nyújt lehetséget, mert a jog csak olyan nyilatkozatokhoz fz következményeket, amelyek megfelelnek a nyilatkozó akaratának. Amennyiben valamelyik fél tévedésben volt, vagy a nyilatkozatot kényszer, fenyegetés hatás alatt és nem szándéka szerint tette, akkor az azon alapuló megállapodás érvénytelen. A Kjt. értelmében a közalkalmazottat iskolai végzettségének és a közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött idejének megfelelen a munkaköréhez igazodóan kell besorolni. A közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött id tartamát megfelelen igazolni kell. Ennek kapcsán, ha a közalkalmazott szándékosan félrevezeti a munkáltatóját, s így a valóságosnál hosszabb idt ismernek el számára, a megtévesztésen alapuló besorolási intézkedés késbb megtámadható. Más megítélés alá esik azonban az az eset, amikor a közalkalmazott tévesen jelöli meg az iskolai végzettségét tanúsító oktatási intézmény nevét, mivel a besorolás szempontjából a tévedés nem lényeges, azt érdemben nem befolyásolja. Ilyenkor még akkor sincs lehetség a megtámadásra, ha a tévedést a közalkalmazott egyébként felismerhette volna. A tévedés vagy megtévesztés szempontjából azt a tényt, vagy körülményt kell lényegesnek tekinteni, ami a közfelfogás szerint lényeges, amely a téved fél akaratelhatározására dönt hatással bírt. Fontos jogelv, hogy saját felróható magatartására elnyök szerzése végett senki sem hivatkozhat. Emiatt nem támadhatja meg a jognyilatkozatot az, aki a megtévesztést, illetve a fenyegetést elidézte. A megtámadás lehetsége a tévedés és a megtévesztés felismerésétl, illetve a kényszerhelyzet megsznésétl számított 30 napig áll fenn. Hat hónap elteltével a megtámadás joga már nem gyakorolható. A jognyilatkozat megtámadását írásban kell közölni a másik féllel, majd közösen kell megállapodni a megtámadott jognyilatkozat következményeinek felszámolásáról. Megegyezés hiányában a közalkalmazotti jogviták elbírálásának szabályai szerint a bíróság dönt. A semmis jognyilatkozat (Munka tv. 8. )
8 8. oldal Semmis a jognyilatkozat, illetve a megállapodás, ha jogszabály elírásaiba ütközik. Ilyenkor a feleket terhel együttmködési kötelezettség alapján meg kell kísérelni rövid idn belül a semmisség orvoslását, feltéve, ha az a felek és a közérdek sérelmével nem jár. Amennyiben erre nincs mód, a jognyilatkozatot a törvény erejénél fogva semmisnek kell tekinteni. Ha a közalkalmazott kinevezésére az alkalmazási feltételek megsértésével kerül sor, a közalkalmazott nem állítható munkába. A munkavégzéstl mindaddig el kell tiltani, amíg az érvénytelenség okát nem orvosolják. Így pl. az irányadó iskolai végzettség rövid idn belül nyilvánvalóan nem szerezhet meg, ám az ennek hiányából fakadó jogellenes állapotot hosszú távon nem lehet fenntartani a közérdek sérelme nélkül, ezért az érvénytelen közalkalmazotti jogviszonyt a közigazgatási szerv köteles felszámolni. Más a helyzet azonban, amikor a magyar állampolgárság hiánya miatt nem jöhetett létre érvényesen a közalkalmazotti jogviszony (pl. ha a miniszter az adott munkakör betöltését magyar állampolgárságtól teszi függvé, ilyen szabályozás érvényesül a büntetés-végrehajtás területén is). Ha a kinevezett közalkalmazott honosítási eljárása folyamatban van, s remény van arra, hogy az állampolgárságot rövid idn belül megszerzi, az érvénytelenségi okot orvosolni lehet a közérdek sérelme nélkül is. Ha a jognyilatkozatnak csak bizonyos része semmis, ennek helyébe a jogszabályi rendelkezések lépnek, feltéve, hogy a felek az érvénytelen rész nélkül is megtették volna a jognyilatkozatot. Ellenkez esetben a jognyilatkozat egészében semmis. Így pl. ha a közalkalmazott kinevezésében heti 42 órás munkaidt állapítottak meg, ez önmagában a kinevezést még nem teszi érvénytelenné, ugyanakkor a heti munkaid tartamára a törvényes elírás lesz az irányadó. Ezzel szemben viszont ha a miniszter felntt korhoz köti a kinevezést, a 15 éves gépíró kinevezése teljes egészében érvénytelen, mivel cselekvképesség hiányában a kinevezésre nem kerülhet sor. Az érvénytelen jognyilatkozatok következményei (Munka tv ) A közalkalmazotti jogviszony jellegébl következik, hogy érvénytelensége esetén a következményeket csak a jövre nézve lehet rendezni. Az érvénytelen közalkalmazotti jogviszonyból származó jogok és kötelezettségek szempontjából az érvénytelen jogviszonyt is érvényesnek kell tekinteni, s a következményeket a jövre nézve kell felszámolni. Az érvénytelen közalkalmazotti jogviszony felszámolása miatt mindkét félnek kára származhat. Ha az érvénytelenség a munkáltató hibájára vezethet vissza, a közalkalmazottat olyan helyzetbe kell hozni, mintha jogviszonyát felmentéssel szüntették volna meg (felmentési id, végkielégítés). Ha kár merül fel bármelyik oldalon, ezen túlmenen is érvényesíthet kártérítés. Az elévülés (Munka tv. 11. ) Az elévülés jogintézménye a jogok és kötelezettségek gyakorlásához, illetve teljesítéséhez fzd érdekmúlással függ össze. Az id múlásával ugyanis csökkenhet, illetve meg is sznhet a félnek a teljesítéshez fzd érdeke, valamint megnehezülnek a jogok és kötelezettségek tisztázásának lehetségei. Feledésbe merülhetnek a körülmények, megsemmisülhetnek az iratok. Indokolt ezért, hogy az igények érvényesítésére a törvény határidt állapítson meg. Ez a határid az elévülés. Azt határozza meg, hogy a közalkalmazotti jogviszony tartalmát képez jogokat meddig lehet érvényesíteni. A közalkalmazotti jogviszonnyal kapcsolatos igény három év alatt évül el. A fszabály alól azonban kivételt is megállapít a törvényalkotó, ugyanis a bncselekménnyel okozott kárért való felelsség, elévülési ideje 5 év. Ha a büntethetség elévülési ideje ennél hosszabb, akkor annak elévülése az ennek megfelel id. Az elévülési id az igény esedékessé válásakor kezddik. Ez lehet a sérelmes munkáltatói intézkedés idpontja, a kár bekövetkezésének ideje, az illetmény fizetésének esedékességi ideje stb. Az elévülést minden esetben hivatalból kell figyelembe venni. Az elévült követelést azonban az elévülési idn túl is lehet érvényesen teljesíteni, de bírósági úton már nem lehet kikényszeríteni. Mind ennek az a következménye, hogy az elévült követelés teljesítését nem lehet jogalap nélküli gazdagodásnak tekinteni. A Kjt. értelmében a közalkalmazott a fizetési osztályához igazodó alapszabadságra jogosult, emellett a besorolásától függen további pótszabadság is megilleti. A munkaterhek növekedése miatt jelentsen megnehezült a szabadság tárgyévben történ kiadása [Munka tv (3)]. A szabadságot csak a közalkalmazotti jogviszony megsznésekor, illetleg sorkatonai vagy polgári szolgálatra történ behíváskor lehet pénzben megváltani [Munka tv (1)]. Egyéb esetekben tehát a pénzbeli megváltásra nem kerülhet sor, ezért, ha a szabadságot a munkáltató az esedékesség évében nem tudja kiadni, a közalkalmazott a három éves elévülési idn belül igényelheti a fennmaradó rész kiadását. Ha a közalkalmazott igényét menthet okból nem tudja érvényesíteni (pl. tartós külföldi távollét, hosszan tartó kórházi ápolás) az akadály megsznésétl számított hat hónapon belül ezt akkor is megteheti, ha az elévülési id már eltelt, vagy abból hat hónapnál kevesebb van hátra [Munka tv. 11. (3)]. Ezt a szabályt azonban csak akkor lehet alkalmazni, ha a közalkalmazott az igényét neki fel nem róható okból nem tudta érvényesíteni, s az érvényesítésben valóban akadályoztatva volt. Bizonyos cselekmények az elévülési idt megszakítják, s emiatt az elévülés újra kezddik. Az igény érvényesítésére irányuló írásbeli felszólítás, az igénynek a bíróság eltti érvényesítése, a megállapodással történ módosítás, az egyezségkötés, valamint a kötelezettség elismerése elévülést megszakító eljárási cselekménynek minsül [Munka tv. 11. (4)]. A közalkalmazott minden naptári évben - külön juttatásként - egyhavi illetményére jogosult, amennyiben január 1-jén közalkalmazotti jogviszonyban áll. A juttatás kifizetésérl január 16-án kell rendelkezni. (Kjt. 68. ). Ha a munkáltató a határidt elmulasztja a külön juttatás iránti igény elévülési ideje megkezddik. Amennyiben a közalkalmazott igényét bíróság eltt érvényesíti a keresetlevél benyújtásának idpontjában az elévülési id megszakad, s újra elkezddik. A határidk számítása (Munka tv. 12. )
9 9. oldal A határidk számításánál általában naptári napot kell érteni, kivéve ha a közalkalmazotti jogviszonyra vonatkozó szabály eltéren nem rendelkezik. Így pl. a közalkalmazottat megillet alapszabadságot vagy a pótszabadságot munkanapban kell számolni. A napokban megállapított határidbe nem számít be az a nap, amelyen a határid megkezdésére okot adó intézkedés történt [Munka tv. 12. (2)]. A közalkalmazotti jogviszony megszüntetésérl rendelkez munkáltatói intézkedés kézbesítésének napja nem számítható be a közalkalmazotti jogvita kezdeményezésére nyitva álló határidbe. A hetekben megállapított határid azon a napon jár le, amely elnevezésénél fogva a kezd napnak számít. Ha pl. a határid számítása hétfi napon kezddik, az egy hetes határid a következ hét hétfi napján jár le. Hónapokban vagy években megállapított határid lejáratának napja az a nap, amely számánál fogva a kezd napnak megfelel. Ha pl. a határid számítása szeptember 1-jén kezddik, az egy hónapos határid október 1-jén jár le. Ha a kezd nap számának megfelel nap a lejárat hónapjában hiányzik, a hónap utolsó napját kell tekinteni a határid végének. Pl. ha a határid január 31-én kezddik, egy hónapos határid esetén február 28-át kell a határid utolsó napjának tekinteni. A hetekben, hónapokban, illetve években megállapított határidnél a határid számítására okot adó esemény napját figyelmen kívül kell hagyni. Amennyiben a jognyilatkozat megtételére az elírt határid utolsó napja szombat, vasárnap vagy munkaszüneti nap, a határid a következ munkanapon jár le. A határidk jogvesztek, ami azt jelenti, hogy az elírt határid elmulasztását csak akkor lehet kimenteni, ha azt a törvény kifejezetten megengedi [Munka tv. 12. (5)] II. rész Kjt. 4. -ához: A munkaügyi kapcsolatok (4-19. ) Alapvet társadalmi érdek a munkáltatók és az általuk foglalkoztatott közalkalmazottak közötti konfliktusmentes viszony. Ennek fontosságát az is kiemeli, hogy a törvény hatálya alá többek között olyan munkáltatók tartoznak, amelyek mködésének zavara esetén a közérdek súlyos kárt szenvedne. Mindenki számára nyilvánvaló, hogy pl. az egészségügyi vagy oktatási intézmények mködésének zavarai súlyos társadalmi kárt okoznának. A törvény ennek megfelelen a konfliktusok megelzésének, illetve az esetleges, már létrejött ellentétek intézményes és békés feloldása céljából szabályozza a munkaügyi kapcsolatok rendszerét. A Kjt. összhangban az Alkotmánnyal és a nemzetközi egyezményekben foglaltakkal biztosítja a munkáltatók, valamint a közalkalmazottak számára is az egyesülési szabadság jogát. Fontos azonban kiemelni, hogy a Kjt. által szabályozott munkaügyi kapcsolatok rendszere számos lényegi elemében eltér a Munka tv. rendszerétl. A különbségek alapvet oka a munkáltatók költségvetési jellegében és az általuk ellátott feladatokhoz fzd közérdekben keresend, melynek következtében a közalkalmazotti jogállás szabályozása a jogszabályokban tartalmilag részletesen megtörténik. A jogi rendezés sajátossága, és ebbl adódóan a munkáltató és a szakszervezet, illetve a közalkalmazottak közössége közötti korlátozott megegyezési és szabályozási lehetség meghatározó a munkaügyi kapcsolatok rendszerének kialakításánál. A Kjt júliusi módosítása az érdekegyeztetési fórumok közé bevezette az Országos Közszolgálati Érdekegyeztet Tanácsot, amely a közszféra országos szint érdekegyeztetés fóruma. Az Országos Közszolgálati Érdekegyeztet Tanácsban a Kormány azoknak az országos szakszervezeti szövetségeknek és országos önkormányzati érdek-képviseleti szervezeteknek a képviselivel egyeztet, amelyeket a tanács az alapszabályában meghatároz. Kjt. 5. -ához: július 1-jétl a közalkalmazottakat érint szabályozási és bér kérdések országos érdekegyeztetési fórumaként kezdte meg mködését a Költségvetési Intézmények Érdekegyeztet Tanácsa. A Tanács mködésére vonatkozó törvényi szint szabályozás azonban nem volt július 1-jétl a Költségvetési Intézmények Érdekegyeztet Tanácsa helyébe az országos érdekegyeztetési fórumként a Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanács lépett. A Kjt. rendezi a Közalkalmazottak Országos Munkaügyi Tanácsával kapcsolatos alapvet kérdéseket, elírva, hogy a tanács az alapszabályában meghatározott országos szakszervezeti szövetségek és országos önkormányzati érdek-képviseleti szervezetek képviselivel egyeztet. Kjt. 6. -ához: A jogalkotó az országos szint érdekegyeztetés átalakítását követen kiemelt jelentség kérdésként kezeli az ágazat irányításáért felels miniszter, valamint az önkormányzatok és a szakszervezetek, továbbá az önkormányzati érdekszövetségek közötti viszonyt. Ennek megfelelen a Kjt. a munkáltatói szint felett megvalósuló érdekegyeztetés két formáját nevesíti: - az ágazati sajátosságoknak megfelel ágazati (alágazati) fórumban az ágazati miniszter az országos önkormányzati érdek-képviseleti szervezetek bevonásával ágazati jelentség kérdésekben egyeztet az érintett megfelel szint szakszervezetekkel; - az önkormányzati érdekegyeztet fórumban az önkormányzat területi és települési jelentség kérdésekben egyeztet az érintett megfelel szint szakszervezetekkel [Kjt. 6. (1)]. A közalkalmazottak nagyobb csoportját érint döntések tervezetét a miniszternek az országos önkormányzati érdek-képviseleti szervezetek bevonásával az érintett megfelel szint szakszervezetekkel véleményeztetnie kell [Kjt. 6. (3)]. A területi és települési jelentség kérdésekben a szakszervezetekkel történ egyeztetés kötelezettsége az önkormányzatot terheli. Az önkormányzatnak a döntéshozatalt megelzen véleményeztetnie kell a megfelel szint szakszervezetekkel, egyrészrl a közalkalmazotti illetmény-elmeneteli rendszer pénzügyi fedezetéül szolgáló költségvetést, másrészrl a közalkalmazottak nagyobb csoportját érint intézkedések tervezeteit [Kjt. 6. (3)]. A Kjt. szabályozza a törvényben említett érdekegyeztet fórumok létrehozásával, mködtetésével, valamint személyi, tárgyi és anyagi feltételeinek biztosításával kapcsolatos kérdéseket is. Így az érdekegyeztet fórumok létrehozása, mködtetése, továbbá személyi, tárgyi és anyagi feltételeinek biztosítása a miniszter, illetve az önkormányzat kötelessége. Ugyanakkor az érdekegyeztet fórumok a mködésükre vonatkozó szabályokat - megállapodás útján - maguk alakítják ki. A törvény azt is elírja, hogy az érdekegyeztet fórumok létrehozására és mködésére vonatkozó szabályokat megfelelen alkalmazni kell akkor is, ha az önkormányzati érdekszövetségekkel, az érintett költségvetési intézményekkel, illetve az érintett megfelel szint szakszervezetekkel kötött megállapodás alapján, az ágazaton belül a tárcaszint társadalmi párbeszéd egyéb fórumait alakítják ki [Kjt. 6. (5)].
10 10. oldal Felvetdik a kérdés, hogy mely szervezetek tartoznak a törvény által használt szakszervezeti fogalomkörbe. A Magyar Köztársaság Alkotmányának 63. (1) bekezdése kimondja, a Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetleg azokhoz csatlakozni. Az egyesülési jogról szóló évi II. törvény az egyesülési jogot, mint mindenkit megillet alapvet szabadságjogot definiálja, amelyet az állam elismer, és biztosítja annak zavartalan gyakorlását. Ennek alapján mindenkinek joga van arra, hogy másokkal szervezeteket, illetve közösségeket hozzon létre vagy azok tevékenységében részt vegyen (1989. évi II. törvény 1. ). A törvény azt is kimondja, hogy a magánszemélyek, a jogi személyek, valamint ezek jogi személyiséggel nem rendelkez szervezetei társadalmi szervezetet hozhatnak létre és mködtethetnek (1989. évi II. törvény 2. ). Azt alapul véve, hogy az egyesülési törvény a szakszervezetek megalakításával kapcsolatosan nem tartalmaz speciális szabályokat, egyértelm, hogy az egyesülési törvény az egyesülési jog alapján létrejött szervezetek között nem tesz különbségeket. A Munka tv. elírásai szerint szakszervezet a munkavállalóknak minden olyan szervezete, amelynek f célja a munkavállalók munkaviszonnyal kapcsolatos érdekeinek elmozdítása és megvédése (Munka tv. 18. ). Így a munkavállalók érdekvédelme, illetve érdekképviselete szakszervezetek, illetve nem szakszervezeti elnevezés szervezetek által egyaránt ellátható. Az évi 9. törvényerej rendelettel kihirdetett Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya a szakszervezeti szabadságjogok deklarálása mellett rendelkezik az egyesülés szabadságáról és a szervezkedési jog védelmérl szóló 87. számú nemzetközi munkaügyi egyezmény alkalmazásáról is, amelynek 10. cikkelye elírja, hogy érdek-képviseleti szervezeten minden olyan szervezeten érteni kell, amelynek célja a munkavállalói érdekek elmozdítása és védelme. A munkáltatóknak, valamint a munkavállalóknak joga, hogy gazdasági és társadalmi érdekeik elmozdítása, védelme érdekében mindennem megkülönböztetés nélkül, másokkal együtt érdek-képviseleti szervezetet alakítsanak, illetve az általuk választott szervezetbe belépjenek vagy attól távolmaradjanak. Az érdek-képviseleti szervezetek szövetségeket vagy szövetkezéseket létesíthetnek, illetve azokhoz csatlakozhatnak, ideértve a nemzetközi szövetségeket is (Munka tv. 15. ). Kjt. 6/A. -ához: A Kjt július 1-je óta tartalmaz rendelkezést arra vonatkozóan, hogy mely szakszervezetet kell reprezentatívnak tekinteni a Kjt. 6. -ában meghatározott jogosítványok tekintetében. Reprezentatív az a szakszervezet, amely a közalkalmazotti tanács választáson az érvényes szavazatok 10%-át megszerezte [Kjt. 6/A. ]. Kjt. 7. -ához: A Kjt. a közalkalmazottakat érint országos érdekegyeztetéssel kapcsolatosan a fentiekben már kifejtett módon speciális szabályokat tartalmaz, ezért a Munka tv. országos érdekegyeztetésrl szóló rendelkezései a közalkalmazottak tekintetében nem alkalmazhatóak. Kjt. 8. -ához: A szakszervezeti jogosultságokat a Munka Törvénykönyve tartalmazza. A kommentár egységes szemlélete alapján az alábbiakban röviden áttekintjük e jogosultságok körét: - a szakszervezet jogosult a munkaszervezeten belül szerveket mködtetni, s ezek mködésébe tagjait bevonni [Munka tv. 19. (1)]; - tájékoztathatja a munkavállalókat anyagi, szociális és kulturális, valamint életkörülményeiket érint jogaikról és kötelezettségeikrl [Munka tv. 19. (2)]; - a munkaügyi kapcsolatokat és a munkaviszonyt érint körben képviselheti tagjait a munkáltatóval szemben, illetleg az állami szervek eltt [ Munka tv. 19. (2)]; - a szakszervezeti tag élet- és munkakörülményeit érint kérdésekben - meghatalmazás alapján - képviseletet láthat el bíróság, más hatóság, illetve egyéb szervek eltt [Munka tv. 19. (3)]; - jogosult a kollektív szerzdés megkötésére (Munka tv. 20. ); - minden olyan kérdésben tájékoztatást kérhet a munkáltatótól, amely a munkavállalók munkaviszonnyal összefügg gazdasági és szociális érdekeivel kapcsolatos. Ezen túlmenen jogosult a munkáltatói intézkedéssel (döntéssel) kapcsolatos álláspontját, véleményét a munkáltatóval közölni, továbbá ezzel összefüggésben konzultációt kezdeményezhet [Munka tv. 22. (1)]; - ellenrizheti a munkakörülményekre vonatkozó szabályok megtartását [Munka tv. 22. (2)]; - felhívhatja a végrehajtásért felels szervek figyelmét az ellenrzés során észlelt hibákra és mulasztásokra, továbbá amennyiben azok a szükséges intézkedéseket kell idben nem teszik meg, kezdeményezheti a megfelel eljárást [Munka tv. 22. (3)]; - közzé teheti az általa szükségesnek tartott információkat, felhívásokat, valamint a tevékenységével kapcsolatos adatokat [Munka tv. 24. (1)]; - a munkáltatóval kötött megállapodás alapján használhatja a munkáltató helységeit az érdek-képviseleti tevékenység céljából [Munka tv. 24. (2)]; - a szakszervezet tisztségviseljét a törvényben meghatározott körben munkaid-kedvezmény illeti meg [Munka tv. 25. (1)]. Külön kiemelést érdemel a szakszervezet által a jogellenes munkáltatói intézkedés (mulasztás) ellen benyújtott kifogás jogintézménye. A munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet jogosult a munkavállalókat, illetve ezek érdekképviseleti szerveit közvetlenül érint jogellenes munkáltatói intézkedés (mulasztás) ellen kifogást benyújtani. Szakszervezeti kifogás benyújtására az alábbi feltételek együttes fennállása esetén kerülhet sor: - a sérelmezett munkáltatói intézkedés (vagy mulasztás) jogellenes legyen; - e jogellenes munkáltatói intézkedés közvetlenül érintse a közalkalmazottakat, illetve a közalkalmazotti érdekképviseleti szerveket; - a közalkalmazott a munkáltató jogellenes intézkedése ellen egyéni jogvitát ne kezdeményezhessen.
11 11. oldal A kifogás benyújtására csak a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet jogosult. A törvény eligazítást nyújt abban a kérdésben, hogy mely szakszervezet minsül a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezetnek. E körbe az a szakszervezet tartozik, amelyik alapszabálya szerint a munkáltatónál képviseletére jogosult szervet mködtet illetleg tisztségviselvel rendelkezik. A kifogás benyújtására nyitva álló határid a kifogásolt intézkedésrl való tudomásszerzéstl számított öt munkanap, nincs helye azonban kifogásnak az intézkedés megtételétl számított egy hónapon túl. Ugyancsak nincs helye kifogás benyújtásának, ha az intézkedéssel szemben a munkavállaló jogvitát kezdeményezhet. Ez alól kivétel az az eset, amikor a munkáltató a szakszervezeti tisztségvisel munkaviszonyát a közvetlen felsbb szakszervezeti szerv elzetes egyetértése hiányában szüntette meg rendes felmondással, és a kifogást a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet nyújtotta be A kifogást a munkáltató vezetjéhez kell benyújtani. Amennyiben a munkáltató a kifogással nem ért egyet, egyeztetésre kerülhet sor, amelyet a kifogás benyújtásától számított három munkanapon belül meg kell kezdeni. Abban az esetben, ha az egyeztetés hét napon belül nem vezet eredményre, az eredménytelenség megállapításától számított öt napon belül a szakszervezet bírósághoz fordulhat. A bíróság nem peres eljárás keretében 15 napon belül dönt. Fontos megjegyezni, hogy a kifogásolt intézkedést a munkáltató és a szakszervezet közötti egyeztet tárgyalás befejezéséig, illetve a jogers bírósági döntésig nem lehet végrehajtani, illetve a végrehajtást fel kell függeszteni [Munka tv. 23. ]. A Munka Törvénykönyve a munkáltatónál mköd szakszervezeti szervek hatékony érdekképviseleti tevékenységének biztosítása érdekében több munkáltatói kötelezettséget is elír. Ezek közül az alábbiakat emeljük ki: - köteles biztosítani a szakszervezet érdekében eljáró, a munkáltatóval munkaviszonyban nem álló személynek a munkáltató területére történ belépését, amennyiben a szakszervezet a munkáltatóval munkaviszonyban álló taggal rendelkezik és a szakszervezet minderrl a munkáltatót elzetesen értesítette (Munka tv. 19/A. ); - az állami szervekhez, valamint a helyi önkormányzatokhoz hasonlóan kötelesek a szakszervezetekkel együttmködni és együttmködés keretében érdekképviseleti tevékenységüket az ehhez szükséges információk biztosításával elsegíteni, valamint észrevételeikre, javaslataikra vonatkozó részletes álláspontjukat és ennek indokait 30 napon belül velük közölni (Munka tv. 21. ); - csoportos létszámleépítés esetén az intézkedés megtétele eltt a szakszervezetet tájékoztatnia kell [Munka tv. 21. (2)]; - tájékoztatási kötelezettség terheli a munkáltató személyében bekövetkez jogutódlás esetén is a jogutódlás okára, a közalkalmazottakat érint jogi, gazdasági és szociális követelményeire vonatkozóan, fleg azért, hogy a foglalkoztatási jogviszony váltásával kapcsolatos álláspontját minden közalkalmazott a körülményes teljes kör mérlegelésével legyen képes kialakítani [Munka tv. 21. (3)]; - biztosítania kell, hogy a szakszervezet az általa szükségesnek tartott információkat, felhívásokat, valamint a tevékenységével kapcsolatos adatokat közzé tehesse [Munka tv. 24. (1)]; - köteles a szakszervezet tisztségviselje számára a törvényben meghatározott munkaid-kedvezményt biztosítani (Munka tv. 25. ). A munkáltatónál mköd szakszervezet egyik legfontosabb jogosítványa a kollektív szerzdés megkötésének jogosultsága. A Kjt. kizárólag a szakszervezetek számára biztosítja, hogy a közalkalmazottak közössége oldaláról kollektív szerzdést köt félként lépjenek fel (Kjt. 8. ). Fontos kiemelni, hogy a Kjt. hatálya alá tartozó intézményeknél csak munkahelyi szint kollektív szerzdés köthet és nincs lehetség az 1992 eltti munkajogi szabályok szerinti kollektív keretszerzdés megkötésére. A munkáltatóknál csak egy kollektív szerzdés megkötésére van lehetség, így az intézmény egyes szervezeti egységeire, vagy telephelyeire vonatkozóan nincs lehetség külön-külön kollektív szerzdést kötni. Nincs azonban jogszabályi akadálya annak, hogy az egyes szervezeti egységekre nézve bizonyos kérdésekben (pl. munkarend) eltér szabályozást tartalmazzon. A kollektív szerzdés a munkaviszonyból származó jogokat és kötelezettségeket, ezek gyakorlásának, illetve teljesítésének módját és az azzal kapcsolatos eljárási rendet, valamint a kollektív szerzdést köt felek közötti kapcsolatrendszer tartalmi kérdéseit szabályozhatja. Garanciális szabály, hogy csak olyan szakszervezet köthet kollektív szerzdést, amely érdekképviseleti tevékenységében a szerzdést köt másik féllel, vagyis a munkáltatóval szemben teljes függetlenséget élvez. Amennyiben a munkáltatónál egy munkahelyi szakszervezet mködik, a kollektív szerzdés megkötésére akkor válik jogosulttá, amelynek jelöltjei a közalkalmazotti tanács választáson a leadott szavazatok több mint felét megszerezték. Abban az esetben, ha a munkáltatónál több szakszervezet rendelkezik képviselettel, együttesen köthetik meg a kollektív szerzdést, amennyiben jelöltjeik a közalkalmazotti tanács választáson együttesen megszerezték a leadott szavazatok több mint a felét. Ha az együttes kollektív szerzdés-kötés nem lehetséges, a reprezentatív szakszervezetek együttesen kötik meg a kollektív szerzdést. Ennek azonban az a feltétele, hogy a szakszervezetek jelöltjei a közalkalmazotti választáson együttesen megszerezzék a leadott szavazatok több, mint a felét. A gyakorlatban elfordulhat, hogy ilyen feltételekkel sincs lehetség az együttes kollektív szerzdéskötésre. Ebben az esetben az a szakszervezet vagy szakszervezetek kötik meg a kollektív szerzdést, feltéve, hogy jelöltjei a közalkalmazotti tanács választáson együttesen megszerezték a leadott szavazatok több mint 65%-át január 1-jétl a közalkalmazottakat foglalkoztató munkáltatók estében is irányadó az a szabály, hogy a kollektív szerzdést a szerzd felek együttesen kötelesek bejelenteni nyilvántartásba vételre a Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Minisztériumnak. A bejelentési kötelezettségnek a kollektív szerzdés megkötésétl számított 30 napon belül kell eleget tenni a kapcsolódó adatszolgáltatás teljesítésével. A felek kötelesek bejelenteni a kollektív szerzdés módosítását, felmondását, hatályának változását, továbbá a szerzdés hatályának megsznését is [Munka tv. 41/A. ]. Kjt. 9. -ához: A Kjt. a munkáltatói szint reprezentatív szakszervezet fogalmát mind a Munka tv. szabályozásától, mind a Kjt. 6/A. -ában az országos, ágazati és önkormányzati reprezentativitás fogalmától eltéren szabályozza. A reprezentativitás mérésére a törvény két mérési lehetséget biztosít. Mindkét eset a közalkalmazotti részvételi jogosítványok gyakorlási módjától függ. Az els esetben a közalkalmazotti tanács választáson, a leadottakból megszerzett érvényes szavazatok száma a dönt, így az a szakszervezet minsül reprezentatívnak, amelynek jelöltjei a közalkalmazotti tanács választáson a leadott szavazatok legalább 10%-át megszerzik. Lehetség van arra is, hogy az érdekképviseleti jogokat olyan kisebb szakszervezetek is gyakorolhassák, amelyek a minimálisan szükséges 10%-os alsó határt a közalkalmazotti tanácsi választáson ugyan, szerezték meg, de tömörítik a munkáltatónál egy foglalkozási csoporthoz tartozó közalkalmazottak legalább kétharmadát [Kjt. 9. (1)]. A törvény rendezi azt a problémakört is, hogy mi történik akkor, ha a közalkalmazotti tanács választáson valamely jelöltet több szakszervezet támogat. Ebben az esetben a jelöltre leadott szavazatok az egyes szakszervezetek között - eltér megállapodás hiányában - egyenl arányban oszlanak meg [Kjt. 9. (2)]. Kjt ához:
12 12. oldal A szakszervezeti választott tisztséget betölt közalkalmazott védelmét szolgálja a Kjt.-nek az a szabálya, hogy amennyiben az ilyen tisztséget betölt közalkalmazott ellen fegyelmi eljárást indítanak, az eljárás megindításáról a közvetlen felsbb szakszervezeti szervet elzetesen értesíteni kell. A szakszervezeti tisztségviselkre vonatkozó törvényi védelem valamennyi szakszervezetet megilleti, vagyis nem függ a reprezentativitástól ( Kjt. 10. ). Kjt ához: A Kjt. meghatározza a Munka tv.-nek azokat a rendelkezéseit is, amelyek a szakszervezetek tekintetében a közalkalmazottak esetében nem alkalmazhatók [Kjt. 11. (1)]. A gyakorlati tapasztalatok azt mutatták, hogy a közalkalmazottakat foglalkoztató intézményeknél az érdekegyeztetési tevékenységre önkormányzati szinten is sor kerülhet, st néhány területen az önkormányzati szint egyeztetés nagyobb jelentség, mint a munkáltatóknál folyó érdekegyeztet munka. E felismerésbl kiindulva a törvényalkotó január 1-jétl lehetséget teremtett az egyes munkáltatóknál meglév szakszervezeti taglétszám alapján járó munkaid kedvezmény összevonására. A munkaid kedvezmény összevonásának nélkülözhetetlen alapfeltétele azonban az önkormányzat, az érintett munkáltatók és a szakszervezet erre irányuló megállapodása. Felhívjuk a figyelmet azonban arra, hogy az összevont munkaid-kedvezmény mértéke a munkaidalap védelme érdekében nem korlátlan, így az a szakszervezeti tisztségvisel havi munkaidejének 50%-át nem haladhatja meg [Kjt. 11. (2)]. Kjt ához: A Kjt. a Munka tv.-tl részben eltér szabályokat tartalmaz a kollektív szerzdés hatályát illeten. A kollektív szerzdés rendelkezéseit az adott intézménnyel közalkalmazotti jogviszonyban álló valamennyi közalkalmazott tekintetében alkalmazni kell. Ennek megfelelen a kollektív szerzdés személyi hatálya az intézménynél foglalkoztatott összes közalkalmazottra kiterjed függetlenül attól, hogy a szakszervezeti tag-e vagy sem. Amennyiben a munkáltatónál több szakszervezet mködik a személyi hatály szempontjából annak sincs jelentsége, hogy a közalkalmazott melyiknek a tagja. Az július 1-jétl hatályos törvénymódosítás szerint a kollektív szerzdés hatálya arra a munkáltatóra terjed ki, amely a kollektív szerzdést megkötötte vagy a kollektív szerzdés megkötése idején a szerzdést köt munkáltatói érdekképviseleti szervezetnek tagja, illetleg késbb a munkáltatói érdekképviseleti szervhez csatlakozott [Kjt. 12. (1)]. Csatlakozás esetén a kollektív szerzdés hatálya csak abban az esetben terjed ki a munkáltatóra, ha a munkáltatónál képviselettel rendelkez szakszervezet ezzel egyetért [Kjt. 12. (2)]. Az esetleges jogviták megelzése érdekében a törvény külön rendelkezése alapján a kollektív szerzdésben azt is meg kell határozni, hogy azon munkáltatók közül, amelyek a szerzdés megkötésekor az azt megköt munkáltatói érdekképviseleti szervezet tagjai, mely munkáltatókra terjed ki a kollektív szerzdés hatálya [Kjt. 12. (3)]. Amennyiben a kollektív szerzdést köt valamelyik fél jogutód nélkül megsznik, a Munka tv. szabályait kell alkalmazni a szerzdés hatálya tekintetében. A jogutód nélküli megsznés problematikája a gyakorlatban leggyakrabban abban az esetben jelentkezik, amikor a szerzdést több szakszervezet együttesen kötötte meg, és e szakszervezetek közül sznik meg valamelyik. A szakszervezet jogutód nélkül akkor sznik meg, ha a tagjai kimondják szakszervezeti alapszervezetük jogutód nélküli megsznését, illetve a bíróság mondja ezt ki. Amennyiben az adott intézményben több szakszervezet együttesen kötötte meg a kollektív szerzdést, a Munka tv. szabályai szerint a szerzdést köt valamelyik szakszervezet jogutód nélküli megsznése nem vonja maga után a kollektív szerzdés hatályának a megsznését. A kollektív szerzdés hatályát csak az érinti, ha a kollektív szerzdés megkötésében résztvev valamennyi szakszervezet jogutód nélkül megsznik. Ebben az esetben a munkáltatóval már egyetlen szakszervezet sem áll szerzdéses kapcsolatban, így a kollektív szerzdés értelemszeren hatályát veszti, azaz rendelkezései nem alkalmazhatók az adott munkáltatónál. Végezetül a kollektív szerzdés hatályával kapcsolatosan felhívjuk a figyelmet arra, hogy a kollektív szerzdést a felek határozott, illetve határozatlan idtartamra is megköthetik. Kjt ához: A Kjt. elrendeli a Munka tv.-nek a kollektív szerzdésrl szóló rendelkezéseinek alkalmazását is, felsorolva azokat a rendelkezéseket is, amelyek a közalkalmazottak tekintetében nem alkalmazhatók (Kjt. 13. ). Kjt ához: A törvény biztosítja a közalkalmazottak közösségének részvételi jogát a munkáltatói szervezet mködtetésében. Egyben meghatározza e részvétel formáit is. A közalkalmazottak által közvetlenül választott közalkalmazotti tanács, illetve közalkalmazotti képvisel gyakorolja a részvételi jogokat a munkáltatóval közalkalmazotti jogviszonyban álló közalkalmazottak közössége nevében [Kjt. 14. (1)]. A közalkalmazotti tanács, mint a közalkalmazotti részvételi jog gyakorlásának szervezeti formája elssorban a közalkalmazottak jóléti, szociális érdekeivel összefügg kérdésekben játszik jelents szerepet. E szerepkör különbözteti meg az érdekképviseleti szervektl, amelyek tevékenységében tagjaik védelme és a kollektív szerzdés tárgyalásánál játszott szerepük kapja a nagyobb hangsúlyt. Ugyanakkor a közalkalmazotti tanács és a szakszervezetek nem egymást kizáró szervezetek, ezt bizonyítja az is, hogy együttesen alkotják a közalkalmazotti érdekérvényesítés intézményrendszerét. A közalkalmazottakat foglalkoztató munkáltatók dönten költségvetési jellegére tekintettel szabályozza a törvény a részvétel tartalmi elemeit, elkülönítve e jogosítványokat az érdekképviseleti jogoktól. A 15 fnél kevesebb közalkalmazottat foglalkoztató munkáltatónál közalkalmazotti képviselt kell választani. Ezzel szemben, ahol a közalkalmazottak létszáma a 15 ft eléri, közalkalmazotti tanácsot kell választani [Kjt. 14. (2)]. A törvényalkotó szükségtelennek tartotta a viszonylag kis számú közalkalmazottat foglalkoztató munkáltatóknál a tanács létrehozását, ezért csak a 15 ft meghaladó létszám esetén kötelez a közalkalmazotti tanács létrehozása. Fontos kiemelnünk, hogy a törvény ugyan jogi kötelezettségként írja el a közalkalmazotti tanács, illetve közalkalmazotti képvisel megválasztását, mégis e kötelezettség megszegéséhez közvetlenül semmilyen jogi szankció nem fz. Az érdekképviseleti intézmények létrehozásának elmaradása csak azzal a jogkövetkezménnyel jár, hogy az esetben a közalkalmazottak részvételi jogaikat nem gyakorolhatják.
13 13. oldal A törvény deklarálja, hogy mindkét részvételi forma esetében ugyanazon részvételi jogosítványok illetik meg a joggyakorlókat [Kjt. 14. (3)]. Kjt ához: A közalkalmazotti tanács választások eredménye alapveten meghatározza, hogy melyik szakszervezet válik jogosulttá a munkavállalók érdekeinek képviseletére az országos, az ágazati, illetve a helyi érdekegyeztetés folyamatában. Ezt figyelembe véve a Kjt. felhatalmazást adott a Kormány részére, hogy az érintett országos szakszervezetek véleményének meghallgatásával meghatározza a közalkalmazotti tanács választás szavazólapjának tartalmát, és a reprezentativitás érdekében a területi, ágazati és országos szavazatösszesítés rendjét [Kjt. 15. (1)]. A Kjt. hatálybalépését követen a Kormány e törvényi felhatalmazásnak elször a 72/1993. (V. 7.) Korm. rendelettel tett eleget, majd e szabályozást március 27-étl felváltotta a közalkalmazotti tanácsi választással kapcsolatos egyes kérdésekrl szóló 29/1995. (III. 24.) Korm. rendelet szeptember 2-án lépett hatályba a kérdéskört újraszabályozó, jelenleg hatályos 175/1998. (IX. 30.) Korm. rendelet. Az alábbiakban e szabályozás legfontosabb elemeit ismertetjük: a) a közalkalmazotti tanács megválasztásához szükséges szavazólap tartalmazza: - a munkáltató elnevezését; - a jelöltek nevét alfabetikus sorrendben; - szakszervezeti jelöltnél a jelölt nevét, a szakszervezet nevét, továbbá annak megjelölését, hogy a szakszervezet mely ágazati, valamint országos szervezet, illetve helyi önkormányzati, ágazati vagy országos szint választási koalíció tagja; - nem szakszervezeti jelölt neve után a nem szakszervezeti jelölt megnevezést; - a munkáltatónál megválasztható közalkalmazotti tanácstagok számát, valamint utalást arra, hogy érvénytelen a szavazat, ha a szavazólapon ennél több jelölt neve szerepel. b) Az országos, ágazati, illetve helyi (területi) önkormányzati reprezentativitás meghatározásakor a szakszervezet jelöltjeire leadott érvényes szavazatok számát el kell osztani az adott közalkalmazotti tanácstagoknak a Kjt., illetve a Munka tv. szerint megválasztható számával. A számítást egytizedes pontossággal kell elvégezni. c) A közalkalmazotti tanács választásról készült jelentés tartalmazza: - a választás helyét és idpontját; - a munkáltató megnevezését és címét, törzsszámát vagy a költségvetési intézmények Pénzügyi Információs Rendszerében (PIR) meghatározott törzsszámát, valamint a munkáltató tevékenysége szerinti szakmacsoport számjelét; - a közalkalmazotti tanács megválasztható tagjainak számát, illetve annak megjelölését, hogy a közalkalmazotti képvisel választására került sor; - a szakszervezet jelöltjére leadott összes érvényes szavazatok számát; - a nem szakszervezetek által állított jelöltekre leadott érvényes szavazatok összesített számát; - az érvényes szavazatok összesített számát; - annak az ágazatnak, alágazatnak, szakágazatnak, fcsoportnak, valamint szakmacsoportnak az elnevezését és TEÁOR számjelét, amelyben a szakszervezet tevékenységét kifejti. d) A helyi önkormányzat által fenntartott munkáltatónál mköd választási bizottság a választást követen, legkésbb a választási idszak zárónapját (az évet követ minden harmadik év november 30.) követ 20. napig, a jelentésének egy példányát a munkáltató fenntartójának, a jelentés és a választásról készült jegyzkönyv egy példányát pedig az országos szavazatösszesít bizottságnak küldi meg. Az elbb említettek körébe nem tartozó munkáltatónál mköd választási bizottság a jegyzkönyv egy példányát az országos szavazatösszesít bizottságának küldi meg. Minden esetben a jelentés egy példányát a választási bizottságnak meg kell küldenie a közalkalmazotti tanácsi választáson jelöltet állító szakszervezet munkahelyi szervének és a választáson résztvev szakszervezet ágazati (szakmai) központjának. e) A közalkalmazotti tanács a választás eredményének megállapításától számított 3 évig köteles megrizni a jelentés egy példányát, valamint a választásról készült jegyzkönyvet, emellett köteles a választáson leadott szavazólapokat a választás eredményének megállapításától számított 90 nap elteltével megsemmisíteni. A közalkalmazotti tanács megalakulásáig az elbb említett kötelezettségeknek a választási bizottság köteles eleget tenni. Amennyiben a közalkalmazotti tanács megsznik e kötelezettségek a munkáltatót terhelik. f) Országos, ágazati, önkormányzati szinten, továbbá a fcsoportokban és a szakmacsoportokban a szavazatösszesít bizottság végzi a szavazatok összesítését. A bizottság tagjai: - országos és ágazati szinten, valamint a fcsoportokban és szakmacsoportokban a Gazdasági és Közlekedési Minisztérium, az Egészségügy, Szociális és Családügyi Minisztérium, az országos szint érdekegyeztetésben résztvev szakszervezet, valamint a Költségvetési Intézmények Érdekegyeztet Tanácsa önkormányzati oldalának képviseli; - a helyi önkormányzatnál a jegyz, a fjegyz, illetve a helyi önkormányzati szint érdekegyeztetésben résztvev szakszervezet által kijelölt képviselk. A szavazatösszesít bizottság munkájában a részvételi szándékot bejelent szakszervezet egy képviselvel jogosult részt venni, de nincs akadálya annak sem, hogy a szakszervezetek közös képviselt bízzanak meg. A szavazatszed bizottság mandátuma a választási idszak zárónapját (az évet követ minden harmadik év november 30.) megelz 30. napig tart. g) Az országos szint szavazatösszesít bizottság legkésbb a választási idszak zárónapját (az évet követ minden harmadik év november 30.) követ 60. napig meghatározza a szakmacsoportokban, fcsoportban, valamint országos és ágazati (alágazati, szakágazati) szinten az érvényes szavazatok, valamint a szakszervezet jelöltjére leadott érvényes szavazatok összesített számát. A helyi önkormányzati szint szavazatösszesít bizottságnak legkésbb a választási idszak zárónapját követ 40 napon belül kell meghatározni a területi szint érvényes szavazatok, valamint a szakszervezeti jelöltekre leadott érvényes szavazatok összesített számát. Az összesítéseknek tartalmazniuk kell: - az érvényes szavazatok összesített számát; - a szakszervezeti jelöltre leadott összes érvényes szavazatok számát; - a nem szakszervezet által jelöltekre leadott érvényes szavazatok összesített számát. h) A szavazatösszesít bizottság megállapítja a szavazás eredményét, és a reprezentatív szakszervezeteket, valamint a szakmacsoportokban elért eredmény alapján az érdekegyeztetésben résztvev szakszervezeteket. i) A szavazatösszesít bizottság jelentése alapján a Magyar Közlöny Hivatalos Értesítjében és a Gazdasági Minisztérium hivatalos lapjában közzé kell tenni az országos és ágazati (alágazati, szakágazati) reprezentatív szakszervezetek névsorát. A jegyz, fjegyz hirdetményben közzéteszi az önkormányzat területén reprezentatív szakszervezetek névsorát. Ezzel párhuzamosan közzé kell tenni a megfelel szint érdekegyeztetésben résztvev szakszervezetek névsorát is.
14 14. oldal A közalkalmazotti tanácsok, illetve közalkalmazotti képviselk mandátumával kapcsolatosan fontos kiemelni, hogy az november 16. és november 27. között, valamint az azt követen megválasztott közalkalmazotti tanácsok, illetve közalkalmazotti képviselk megbízatása október 31-ig szól [Kjt. 91. ]. Kjt ához: A Kjt. hatálybalépésekor a közalkalmazotti tanácsot egyetértési jog illette meg a kollektív szerzdésben meghatározott jóléti célú pénzeszközök felhasználása, illetve az ilyen jelleg intézmények és ingatlanok hasznosítása tekintetében áprilisától a közalkalmazotti tanács jogosultsága úgy módosult, hogy a közalkalmazotti tanácsot együttdöntési jog illeti meg az elbb említett kérdésekben [Kjt. 16. (1)]. A munkaügyi jogszabályok nem határozzák meg a jóléti, illetleg a szociális cél fogalmát, ezek meghatározását a kollektív szerzdés szabályozási tárgykörébe utalják. Ebbl arra a következtetésre juthatunk, hogy az együttdöntési jog szempontjából jóléti, szociális célú pénzeszköznek, illetve ingatlannak az minsül, amelyet a kollektív szerzdésben ilyennek nyilvánítottak. Ezek meghatározásához szükség van a kollektív szerzdést köt felek közös megegyezésére, és ez azt jelenti, hogy a jóléti és szociális cél kritériumait is k állapíthatják meg. A gyakorlatban jóléti, illetleg szociális célúnak minsül minden ingatlan, intézmény, anyagi eszköz, amely a közalkalmazottak életszínvonala emelését, illetleg szükségleteinek kielégítését szolgálja. Ugyancsak a jóléti és szociális célú pénzeszközök ismérvének tekinthetjük a közalkalmazottak részére a munkabéren, illetményen, jutalmon, illetleg prémiumon felül adott juttatásokat. Felhívjuk a figyelmet azonban arra, hogy a közalkalmazotti tanács kizárólag a kollektív szerzdésben meghatározott jóléti intézmények és ingatlanok hasznosítása tekintetében gyakorolhatja együttdöntési jogát. Ebbl következleg abban az esetben, ha a munkáltató rendelkezik olyan intézménnyel vagy pénzeszközzel, amelyet e célra hasznosít, de az a kollektív szerzdésben nem szerepel, illetleg a munkáltatónál nem kötöttek kollektív szerzdést, e tekintetben a közalkalmazotti tanács sem gyakorolhatja együttdöntési jogosítványát. Ugyancsak nem terjed ki a közalkalmazotti tanács együttdöntési joga arra az esetre sem, amikor a munkáltató az egyébként nem jóléti célú ingatlanait hasznosítja, s az ebbl származó bevételeket szociális vagy jóléti célra kívánja felhasználni. A problémakörhöz kapcsolódóan alapvet kérdésként merül fel, hogy miben különbözik az együttdöntési jog az egyetértési jogtól. Egyetértési jog gyakorlása esetén a munkáltató általában önállóan készíti el az intézkedés tervezetét és a tervezettel kapcsolatban gyakorolhatja a közalkalmazotti tanács az t megillet egyetértési jogot. Egyetértés jogosultság esetén a gyakorlatban a közalkalmazotti tanács a döntés-elkészítési folyamatban nem vett részt. Megjegyezzük, hogy a megalapozottabb döntés-elkészítés érdekében több munkáltató már az elkészít tevékenységbe vagy annak meghatározott fázisába is bevonta a közalkalmazotti tanácsot. Az egyetértési jognál az együttdöntési jog sokkal aktívabb munkavállalói részvételt követel meg. Az együttdöntési jog esetében ugyanis a közalkalmazotti tanács a döntési folyamat összes fázisában együttmködik az intézkedés tervezetének kialakításától egészen a végs döntésig. Az elzekben említettek alapján azt a konzekvenciát szrhetjük le, hogy az egyetértési jog viszonylagos passzivitást feltételez szemben az együttdöntési jog gyakorlásával. Az együttdöntési jog beiktatását a közalkalmazotti tanács jogosítványai közé az is indokolta, hogy az üzemi tanácsok Munka Törvénykönyve alapján már gyakorolták ezt a jogosítványt, s semmi sem indokolta, hogy a költségvetési szférában szkebb jogosítvánnyal rendelkezzenek a közalkalmazotti tanácsok A Kjt. tételesen felsorolja azokat a munkáltatói döntéseket, amelyek esetében arra kötelezi a munkáltatót, hogy döntése eltt a közalkalmazotti tanáccsal véleményeztesse a döntéstervezetet [Kjt. 16. (2)]. Az elbbi kérdés úgy is feltehet, hogy mi a különbség az együttdöntési jog és a véleményezési jog között. A Kjt.-ben e két kifejezés eltér tartalmat hordoz. Amíg az együttdöntési jog biztosítása esetén a munkáltató az együttdöntési jog gyakorlásának hiányában az adott intézkedést érvényesen nem teheti meg, addig a véleményezési jog megállapítása esetén a munkáltatót a közalkalmazotti tanács véleménye nem köti, attól jogszeren eltérhet. Ugyanakkor a véleményezési jog gyakorlása az egész közalkalmazotti közösség nevében történik. A munkáltató a döntését megelzen azokban a kérdésekben köteles a közalkalmazotti tanács véleményét kikérni, amelyek a közalkalmazottak egzisztenciáját hosszabb távon is meghatározzák, illetve a közalkalmazottak jelents részét érintik. A törvény ennek megfelelen nem a mindennapi, a folyamatos rendes ügymenetet sorolja fel munkáltatói intézkedésekrl rendelkezik, hanem a közalkalmazotti jogviszonyt közvetlenül vagy közvetve, de alapjaiban érint döntések meghozatala eltt biztosítja a közalkalmazotti tanács részére a véleményezés jogát. Ennek megfelelen a munkáltató döntése eltt a közalkalmazotti tanáccsal köteles véleményeztetni: - a munkáltató gazdálkodásából származó bevétel felhasználásának tervezetét; - a munkáltató bels szabályzatának tervezetét; - a közalkalmazottak nagyobb csoportját érint munkáltatói intézkedés tervezetét; - a korengedményes nyugdíjazásra és a megváltozott munkaképesség közalkalmazottak rehabilitációjára vonatkozó elképzeléseket; - a közalkalmazottak képzésével összefügg terveket; - a munkáltató munkarendjének kialakítását és az éves szabadságolási tervet. Ez a kör azonban még tovább bvíthet, ehhez viszont az ágazati, valamint az egészségügyi, szociális és családügyi miniszter együttes döntésére van szükség. A részvételi jogok kiterjesztése a közalkalmazottak közössége, vagy meghatározott csoportja részére történhet. Amennyiben a munkáltató véleménykérési kötelezettségének nem tesz eleget, akkor intézkedése érvénytelen lesz és ennek megállapítása érdekében a közalkalmazotti tanács a bírósághoz fordulhat. A közalkalmazotti tanács az egyetértési, illetve véleményezési joga gyakorlásával összefüggésben betekinthet a munkáltató nyilvántartásaiba. A betekintési jog azonban szigorúan célhoz kötött, ami azt jelenti, hogy kizárólag a közalkalmazotti tanács egyetértési, valamint véleményezési jogának érvényesítése érdekében gyakorolható. Emellett a közalkalmazottak közalkalmazotti jogviszonyával összefügg kérdésekben a közalkalmazotti tanács tájékoztatást kérhet a munkáltatótól, amelynek teljesítését a munkáltató nem tagadhatja meg. Alapvet követelmény azonban, hogy a közalkalmazotti tanácsot, illetve tagjait a birtokukba jutott adatok, információk tekintetében titoktartási kötelezettség terheli. Ezeket az adatokat csak abban az esetben hozhatják nyilvánosságra, ha ezzel nem veszélyeztetik a munkáltató jogos gazdasági érdekeit és nem sértik meg a közalkalmazottak személyiségi jogait. Amennyiben a közalkalmazotti tanács vagy tagja e titoktartási kötelezettséget megsérti, mind a munkáltatóval, mind a közalkalmazottal szemben felelsség terheli. Ez a felelsség a kérelem súlyától és formájától függen akár polgárjogi, illetve büntetjogi is lehet. A munkáltató köteles biztosítani annak lehetségét, hogy a közalkalmazotti tanács az általa szükségesnek tartott információkat, felhívásokat, továbbá a tevékenységével összefügg adatokat a munkáltatónál szokásos vagy más megfelel módon közzé tegye július 1-jétl - a vonatkozó Európai Uniós joganyaggal összhangban - a munkáltató legalább félévenként köteles tájékoztatni a közalkalmazotti tanácsot a határozott idej, valamint a részmunkaids foglalkoztatás helyzetérl [Kjt. 16. (3)].
15 15. oldal A Kjt. azokat a részvételi jogokat szabályozza, amelyek valamennyi közalkalmazotti közösséget megilletnek. A törvény felhatalmazza az ágazati minisztereket, hogy a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszterrel egyetértésben a közalkalmazottak közössége, illetve meghatározott csoportja részére az eddigiekben kifejtetteken túl - mint azt korábban már említettük - további részvételi jogokat is megállapítson. E felhatalmazás alapján a 24/1992. (XII. 18.) FM rendelet szerint a közalkalmazotti tanács véleményezi a személyügyi nyilvántartás körére, rendjére, a személyi anyagok kezelésének módjára vonatkozó bels szabályzat tervezetét [24/1992. (XII. 18.) FM rendelet 2. ]. Kjt ához: A közalkalmazotti tanács fontos jogosítványa, hogy a munkáltatóval együttesen megalkossa a közalkalmazotti szabályzatot, amely új bels szabályozási forma a munkáltatóknál. A törvény behatárolja a közalkalmazotti szabályzatban rendezhet kérdések körét. Alapvet szabály, hogy a közalkalmazotti szabályzatban azok a kérdések szabályozhatók, amelyek a közalkalmazotti tanács jogkörébe tartoznak [Kjt. 17. (1)]. A Kjt. lehetvé teszi azonban azt is, hogy a közalkalmazotti szabályzat állapítsa meg a közalkalmazotti tanács és a munkáltató kapcsolatrendszerének egyes kérdéseit is. Ilyen kérdés lehet pl. a munkáltató és a közalkalmazotti tanács tárgyalásaival összefügg eljárási rend [Kjt. 17. (2)]. Fentiek alapján a közalkalmazotti szabályzat meghatározhatja a szociális jelleg juttatások (segélyek, üdülési hozzájárulás, munkáltatói lakástámogatás stb.) odaítélésének a módját, a közalkalmazotti tanács egyetértési, véleményezési jogának gyakorlására vonatkozó eljárási szabályokat, a munkáltatóval folytatott tárgyalások rendjét, eljárási szabályait. Gyakorlati kérdésként merül fel az, hogy lehet-e a kollektív szerzdésre tartozó kérdéseket a közalkalmazotti szabályzatban szabályozni. A Kjt. a hatályba lépésekor úgy rendelkezett, hogy a közalkalmazotti szabályzat és a kollektív szerzdés hatálya nem terjedhet ki ugyanazokra a kérdésekre. A törvényalkotó már ekkor is megkívánta elzni az esetleges párhuzamosságok miatti rendezetlen jogi helyzet kialakulását. A Kjt a azonban lehetséget biztosított arra, hogy abban az esetben, ha a munkáltatónál nincs a kollektív szerzdés megkötésére jogosult szakszervezet, a kollektív szerzdésben szabályozható kérdéseket a közalkalmazotti szabályzat rendezze. Alapveten más megítélés alá tartozott az az eset, amikor volt a munkáltatónál a kollektív szerzdés megkötésére jogosult szakszervezet, de az érintett felek nem tudtak megegyezni a kollektív szerzdés szabályozási körébe tartozó kérdésekben. Ebben az esetben a kollektív szerzdésben szabályozandó kérdéseket nem lehetett a közalkalmazotti szabályzatban rendezni április 27-étl alapveten megváltozott a kérdéskörrel kapcsolatos jogi szabályozás. A Kjt át hatályon kívül helyezték, és ezzel párhuzamosan a törvény 17. -át úgy módosították, hogy a kollektív szerzdésre tartozó kérdéseket a közalkalmazotti szabályzat nem szabályozhatja [Kjt. 17. (3)]. A Kjt. a közalkalmazotti szabályzatra vonatkozóan szintén elrendeli a Munka tv. egyes szabályainak megfelel alkalmazását [Kjt. 17. (4)]. Kjt ához: A Kjt. meghatározza a Munka tv.-nek a munkavállalók részvételi jogáról szóló rendelkezései közül azokat, amelyek a közalkalmazotti jogviszony tekintetében nem alkalmazhatók. III. rész I. fejezet Kjt ához: A közalkalmazotti jogviszony létesítése és módosítása ( ) A közalkalmazotti jogviszony a munkáltató és a közalkalmazott között létesül. Ennek megfelelen a jogviszony alanyai a munkáltató és a közalkalmazott [Kjt. 20. (1)]. A Munka tv. rendelkezése szerint munkáltató csak az lehet, aki jogképességgel rendelkezik. A közalkalmazotti jogok és kötelezettségek teljesítésének elengedhetetlen feltétele az, hogy egyértelmen meghatározzák a munkáltatói jogkört gyakorló személyét. Ez a munkáltató feladata, mely kötelezettségének célszer, ha írásban tesz eleget, mivel a munkáltatói jogkör gyakorlójának változása minden esetben a kinevezési okirat módosítását tenné szükségessé. Az intézményekben általában az els számú vezett (igazgatót, figazgatót stb.) illeti meg a munkáltatói jogkör gyakorlásának joga. A kisebb szervezetekben rendszerint ersen központosítottak a munkáltatói jogkörök. A nagyobb intézményeknél az els számú vezet intézkedhet a munkáltatói jogkör gyakorlásának átruházásáról. Természetesen olyan megoldás is lehetséges, hogy az els számú vezet a fbb munkáltatói jogköröket (kinevezés, jogviszony megszüntetés, fegyelmi jogkör gyakorlás stb.) magánál tartja, az egyéb munkáltatói jogköröket (jutalmazás, szabadság engedélyezés stb.) pedig leadja a szervezeti egységek vezetinek. A közalkalmazottal azonban minden esetben közölni kell a megosztott munkáltatói jogkör gyakorlására jogosított személyek nevét. Itt hívjuk fel a figyelmet arra, hogy az oktatási miniszter külön végrehajtási rendeletbe szabályozta a rektorokkal és a fiskolai figazgatókkal kapcsolatos munkáltatói jogkörök gyakorlásának kérdéskörét. A végrehajtási rendelet szerint az állami felsoktatási intézmények tekintetében, ide nem értve a katonai és rendészeti felsoktatási intézményeket, az oktatási miniszter saját hatáskörben gyakorolja a rektorokkal és fiskolai figazgatókkal kapcsolatosan a munkáltatói jogköröket, így különösen a rektori pótlék, figazgatói pótlék megállapítását, a 300 naptári napon túli, megszakítás nélküli külföldi kiküldetés vagy távollét engedélyezését, a munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítéséhez való hozzájárulást, illetleg annak megtiltását, az intézményvezeti tevékenység minsítését, a fegyelmi eljárás megindítását, lefolytatását, a kártérítési eljárás megindítását. A miniszter a hatáskörébe tartozó ügyekben a felsoktatási intézmény véleményének ismeretében dönt. Átruházott hatáskörben az intézmény tanácsa, az intézményi szabályzatban meghatározott módon, gyakorolja a közalkalmazotti fizetési osztályba és fokozatba történ besorolásával, az illetmény és illetménypótlékok megállapításával, az intézményi, vállalkozási vagy egyéb keretbl történ jutalmazással, a rendes évi szabadság kiadása idpontjának meghatározásával, a fizetés nélküli szabadság engedélyezésével, a 300 naptári napon belüli külföldi kiküldetés vagy távollét engedélyezésével, a munkáltatói engedélyhez nem kötött munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítésének tudomásulvételével, a magángépkocsi használatának hivatalos célra történ engedélyezésével kapcsolatos munkáltatói jogköröket [1/1995. (III. 17.) MKM rendelet].
16 16. oldal Általános szabály, hogy a közalkalmazotti jogviszony létesítésére vonatkozóan a Munka Törvénykönyve munkaviszony létesítésére vonatkozó szabályai az irányadók. Így augusztus 17-ig - f szabály szerint - csak az lehetett munkavállaló, aki tankötelezettségét teljesítette. A közoktatásról szóló évi LXXIX. törvény módosításával - meghatározott esetekben - változott a tankötelezettségi korhatár. Eszerint egyrészt megmaradt a 16. életévig tartó tankötelezettségi korhatár, de emellett új szabály, hogy aki az 1998/1999. tanévben kezdte meg az általános iskola els osztályát, tankötelezettsége annak a tanévnek a végéig áll fenn, melyben a 18. életévét betöltötte. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy a Munka tv. már nem a tankötelezettség teljesítéséhez köti a munkaviszony létesítésének feltételét, hanem életkorhoz, azaz egyértelmen meghatározza, hogy munkavállaló csak az lehet, aki a 16. életévét betöltötte. Az elzekben ismertetett általános szabály alól korábban is voltak kivételek, így az általános iskolában, szakiskolában, középiskolában nappali rendszer képzés keretében tanulmányokat folytató tanuló az iskolai szünet alatt munkaviszonyt már akkor is létesíthet, ha a 15. életévét betöltötte. Ezekben az esetekben a munkáltatónak be kell szereznie a törvényes képvisel (pl. szül, gyám, gondnok, stb.) hozzájárulását is. Kiemeljük, hogy a hozzájáruló nyilatkozat beszerzése nem csak az els, hanem a 15. és 16. életév között, bármely újonnan létesítend munkaviszony megkezdése eltt kötelez. A Munka tv. alapján a korlátozottan cselekvképes személyek bármiféle hozzájárulás nélkül lehetnek munkavállalók. A korlátozott cselekvképesség polgári jogi alapfogalom. Korlátozottan cselekvképes egyrészt az a kiskorú, aki 14. életévét már betöltötte, de 18. életévét még nem érte el, és nem cselekvképtelen, illetve még nem kötött házasságot. Másrészt korlátozottan cselekvképesnek minsül az a nagykorú személy is, akit a bíróság ilyen hatállyal gondnokság alá helyezett július 1-tl a 94/33/EK irányelvvel összhangban kerültek módosultak a munkavállalói jogalanyiságra vonatkozó egyes szabályok is. A Munka tv. a munkajog területén bevezeti a fiatal munkavállaló fogalmát, így ez könnyebben elhatárolható a más jogterületek által használt fogalmaktól (kiskorú, gyermek, fiatalkorú, stb.). Kiemeljük, hogy a Munka tv. speciális szabályokat tartalmaz a nkkel és a fiatalkorúakkal kapcsolatban, tekintettel arra, hogy k munkavégzésük során az életkoruk, az egészségi, fizikai adottságaik miatt az érdekeiket véd jogszabályok nélkül hátrányos helyzetbe kerülnének. Így külön jogszabály határozza meg, a különös védelmet igényl (sérülékeny) munkavállalói csoportok, így a nk (különös tekintettel a fogamzó képes korúakra és a terhesekre) a fiatalkorúak, valamint az öregségi nyugdíjkorhatár felettiek milyen feltételekkel foglalkoztathatók [33/1998. (VI. 24.) NM rendelet. Ugyancsak külön jogszabály szabályozza a megváltozott munkaképesség dolgozók alkalmazásának feltételeit [8/1983. (VI. 29.) EüM-PM együttes rendelet]. Annak ellenére, hogy a Kjt. fszabályként nem fogalmaz meg a Munka Törvénykönyvén kívüli speciális kritériumokat, a közalkalmazotti jogviszony létesítésénél, tekintettel a munkáltatók által ellátott tevékenység közfeladati jellegére az ágazat szerint illetékes miniszter meghatározhatja azt a munkakört, ahol csak magyar állampolgárral, büntetlen elélet, valamint a 18. életévét betöltött személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony, illetve azokat a munkaköröket, amelyek betöltéséhez a közalkalmazottnak vagyonnyilatkozatot kell tennie [Kjt. 20. (2)]. Egyes intézmények tevékenységi köre, illetve a munkakör jellege indokolttá teheti, hogy csak büntetlen elélet, magyar állampolgársággal rendelkez személlyel létesíthessen a munkáltató közalkalmazotti jogviszonyt. A magyar állampolgárság a magyar állampolgárságról szóló évi LV. törvény szerint csak lemondás és a magyar állampolgárság visszavonása útján sznik meg. A külföldön lakó magyar állampolgár - a köztársasági elnökhöz intézet nyilatkozatában - lemondhat a magyar állampolgárságról, amennyiben külföldi állampolgársággal is rendelkezik, vagy annak megszerzését valószínsíteni tudja. Az érintettl visszavonható a magyar állampolgárság, ha magyar állampolgárságát a jogszabályok megszegésével, így különösen valótlan adatok közlésével, illetve adatok vagy tények elhallgatásával a hatóságot félrevezetve szerezte meg. Nem kerülhet sor az állampolgárság visszavonására, amennyiben a magyar állampolgárság megszerzésétl számított 10 év eltelt. A belügyminiszter elterjesztése alapján a köztársasági elnök dönt a magyar állampolgárság visszavonással történ megszüntetésérl. Abban az esetben, ha valaki többes állampolgárságú személy, s a magyar állampolgársággal is rendelkezik, nincs akadálya annak, hogy közalkalmazotti jogviszonyt létesítsen. A gyakorlatban kivételesen elfordulhat, hogy magyar állampolgársággal nem rendelkez személyt neveznek ki közalkalmazottnak olyan munkakörbe, amelyben alkalmazási feltétel a magyar állampolgárság. Ez a kinevezés azonban mindaddig érvénytelen, amíg az érvénytelenség okát nem orvosolják [Munka tv. 8 (1), 9. ]. Az érvénytelenség okának orvoslásáig a jogviszonyból ered jogok és kötelezettségek elbírálására vonatkozó szabályok szerint kell eljárni [Munka tv. 10. (1)]. Ugyancsak össztársadalmi, illetve egyes esetekben munkáltatói érdek fzdhet ahhoz, hogy csak büntetlen elélet munkavállalóval lehessen közalkalmazotti jogviszonyt létesíteni. Amennyiben büntetett elélet munkavállalóval létesít a munkáltató közalkalmazotti jogviszonyt olyan munkakörbe, amelyben a büntetlen elélet alkalmazási feltétel az érvénytelenségre vonatkozó szabályok szerint kell eljárni [Munka tv. 10. (1)] A Büntet Törvénykönyvrl szóló évi IV. törvény 54. -ának (2) bekezdése szerint a közügyektl eltiltott személy az ítélet jogerre emelkedésével elveszti mindazt a már meglév tagságát, állását, tisztségét vagy megbízatását, amelynek elnyerését az eltiltás, a hivatkozott rendelkezés az (1) bekezdésnek megfelelen kizárja. A közügyektl eltiltás tartama az erre vonatkozó bírósági ítélet jogerre emelkedésével kezddik. Ennek megfelelen közalkalmazott jogviszonya a közügyektl eltiltást kimondó ítélet jogerre emelkedésének napján azonnali hatállyal megsznik. Ezen az a tény sem változtat, hogy az elítéltet az elítélés következményei alól mentesítik vagy kegyelemben részesítik. Ezekben az esetekben ugyanis nem téves elitélés történt, ezért az ítélet hátrányai alól mentesítés a közalkalmazotti jogviszonyra semmilyen vonatkozásban nem hat ki (MK 13. számú állásfoglalás). A jogalkalmazási munka segítése érdekében áttekintjük azokat a jogszabályokat, amelyekben az ágazati miniszterek éltek az e felhatalmazásban biztosított jogosultságukkal és a közalkalmazotti jogviszony létesítésére vonatkozó speciális követelményeket írtak el: - a központi költségvetési szervként mköd kutató- és kutatást kiegészít intézeteknél és a kutatókat foglalkoztató egyes intézményeknél a tudományos kutatói, az érdemi feladatokat ellátó pénzügyi, számviteli, munkaügyi, társadalombiztosítási, adóügyi, valamint pénztárosi, portás és rendész munkakörökben csak büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony [49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet 2. ]; - közmveldési és közgyjteményi intézményben csak 18. életévét betöltött, büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony. Levéltárban, illetve közgyjteményben vagyonvédelmi biztonsági tevékenység ellátására irányuló közalkalmazotti jogviszony csak magyar állampolgárral létesíthet. Megjegyezzük, hogy e korlátozás alól csak a mveldési és közoktatási miniszter adhat felmentést. Kulturális intézményeknél a gazdasági, mszaki, igazgatási területen foglalkoztatott, valamint vagyonkezeléssel megbízott közalkalmazott csak 18. életévét betöltött, büntetlen elélet személy lehet [150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet 2. ]; - a helyi önkormányzatok által fenntartott szolgáltató feladatokat ellátó egyes költségvetési intézményeknél az A fizetési osztályba sorolt rendszeres pénz- és értékkezelési feladat ellátását igényl valamint a B - J fizetési osztályokba sorolt munkakörökben csak büntetlen elélet közalkalmazott foglalkoztatható [77/1993. (V. 12.) Korm. rendelet 2. ]; - a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó szerveknél a rendelet mellékletében felsorolt munkakörökbe csak 18. életévét betöltött, büntetlen elélet, magyar állampolgárral létesíthet közalkalmazotti jogviszony [62/1997. (XI. 7.) BM rendelet 2., 3. számú melléklet];
17 17. oldal - a honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazottak jogviszonyára vonatkozó ágazati szabályozás szerint közalkalmazottként csak magyar állampolgárral, valamint büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony. A büntetlen elélettl el lehet tekinteni abban az esetben, ha a bírói ítélettel elbírált cselekmény miatt a közalkalmazottat a közalkalmazotti jogviszony fennállása esetén sem lehetne felelsségre vonni fegyelmi eljárás keretében. A szakiskolai és a szakmunkás képesítéssel betölthet munkakörök kivételével középiskolai vagy ennél magasabb végzettséghez kötött munkakörben közalkalmazottként csak a 18. életévét betöltött személy foglalkoztatható. A magyar állampolgárság a büntetlen elélet, valamint a középiskolai vagy ennél magasabb végzettséghez kötött munkakörökre vonatkozó életkori korlátozás alól a közvetlen elöljáró katonai szervezet parancsnoka, figazgatója, illetve igazgatója, vezetje a Magyar Honvédség Parancsnoksága tekintetében a Magyar Honvédség parancsnoka, a Honvédelmi Minisztérium közvetlen felügyelete alá tartozó szervek esetében pedig a honvédelmi miniszter felmentést adhat. A felmentés korlátját jelenti, hogy büntetlen elélet esetén a felmentési lehetség csak egyes közalkalmazotti osztályokba tartozó munkakörökre vonatkozik [25/1992. (XI. 25.) HM rendelet 3. (1)-(4)]; - a büntetés-végrehajtás szerveinél közalkalmazotti jogviszony csak azzal a büntetlen elélet magyar állampolgárral létesíthet, aki betöltötte 18 életévét. A magyar állampolgárság alkalmazási feltétele alól az igazságügyminiszter felmentést adhat [7/1993. (III. 9.) IM rendelet 2. ]; - a környezetvédelmi miniszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben a rendelet mellékletében meghatározott közalkalmazotti jogviszony csak büntetlen elélet és csak 18. életévüket betöltött személyekkel létesíthet. E szabály alól kivételt jelentenek az adminisztratív és a fizikai körökben foglalkoztatottak. Magasabb vezet beosztást csak magyar állampolgár tölthet be [5/1993. (II. 7.) KTM rendelet 2., melléklet]; - a közlekedési és vízügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben magasabb vezet beosztást csak magyar állampolgár tölthet be. A rendelet mellékleteiben meghatározott munkakörökben közalkalmazotti jogviszony az 5. számú melléklet segédmunkás munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottjai kivételével büntetlen elélet és - adminisztratív és fizikai munkakörben foglalkoztatottak kivételével - csak 18. életévét betöltött személlyel létesíthet [24/1992. (XII. 2.) KHVM rendelet 2., 2-5. számú melléklet]; - a Külügyminisztérium jóléti intézményeiben csak büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony [1/1993. (IX. 29.) KüM rendelet 2. ]; - a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben az E - J fizetési osztályba tartozó munkakör betöltésére csak büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony [1/1993. (IV. 20.) MüM rendelet 2. ]; - a felsoktatási intézményekben oktatói munkakörben közalkalmazotti jogviszony csak büntetlen elélet személlyel létesíthet. A büntetlen eléletet igazolásához a közalkalmazott érvényes hatósági erkölcsi bizonyítvány köteles bemutatni. A közalkalmazott új munkakörbe való kinevezésekor ismételten köteles bemutatni érvényes hatósági erkölcsi bizonyítványát. [33/2000. (XII. 26.) OM rendelet 2. ]; - a Magyar Akkreditációs Bizottság Titkárságán, a Professzorok Házában, az Oktatási Minisztérium Szolgáltató Intézményében, a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központban, a Nemzeti Szakképzési Intézetben, a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodán, a Márton Áron Szakkollégiumban, a Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetben, a Balassi Bálint Intézetben, az Oktatási Minisztérium Alapkezel Igazgatóságán, az Idegennyelvi Továbbképz Központban, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Jogi és Továbbképz Intézetében, valamint a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Közgazdasági Továbbképz Intézetében - f szabály szerint - csak olyan személy foglalkoztatható, aki tizennyolcadik életévét betöltötte és büntetlen elélet. Megjegyezzük, hogy az intézményeknek lehetsége van fizikai munkakörökbe alkalmazni azokat a személyeket is, akikkel szemben a bíróság végrehajtható szabadságvesztésnél enyhébb büntetést szabott ki [ 30/2000. (X. 11.) OM rendelet 2. ]; - a pénzügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben a rendelet mellékletében felsorolt munkakörökben kizárólag büntetlen elélet személlyel létesíthet közalkalmazotti jogviszony. A Vám- és Pénzügyrség Országos Parancsnoksága alárendelt szerveinél közalkalmazotti jogviszony csak magyar állampolgárral létesíthet, ez alól csak a fizikai munkakörben foglalkoztatottak jelentenek kivételt [17/1993. (VI. 18.) PM rendelet 2., 2. számú melléklet] július 1-je óta egyes közalkalmazotti munkakörökben alkalmazási feltétel a vagyonnyilatkozat tétel. Ki kell hangsúlyozni, hogy a Kjt. nem ír el a közalkalmazottakra vonatkozó általános vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettséget. A törvény általánosságban úgy rendelkezik, hogy e kötelezettség teljesítésére azt a közalkalmazottat lehet kötelezni, aki a költségvetési és egyéb pénzeszközökkel, az állami és önkormányzati vagyonnal való gazdálkodás tekintetében döntési jogosultsággal rendelkezik, valamint azon közalkalmazottat, aki a pénzeszközök felhasználására, a gazdálkodás ellenrzésére jogosult. A konkrét munkakörök meghatározására, valamint a vagyonnyilatkozatokat nyilvántartó és ellenrz szerv kijelölésére az ágazati miniszter jogosult. E kérdéseket rendezi: - a közalkalmazottak jogállását érint egyes kérdésekrl szóló 1/1993. (IV. 20.) MüM rendelet; - a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvénynek a pénzügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó szerveknél történ végrehajtásáról szóló 17/1993. (VI. 18.) PM rendelet; - a közalkalmazottak jogállásáról szóló évi XXXIII. törvény egészségügyi ágazatban történ végrehajtásáról szóló 233/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet; - a belügyminiszter irányítása alatt álló szervek közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételérl szóló 12/2002. (IV. 29.) BM rendelet; - a földmvelésügyi és vidékfejlesztési miniszter irányítása alatt álló szervek közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételérl szóló 73/2002. (VIII. 15.) FVM rendelet; - a nemzeti kulturális örökség minisztere felügyelete alatt álló intézmények közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételérl szóló 25/2002. (XII. 25.) NKÖM rendelet; - a gazdasági és közlekedési miniszter irányítása alatt álló szervek közalkalmazottainak vagyonnyilatkozat-tételérl szóló 4/2003. (I. 25.) GKM rendelet; - a vagyonnyilatkozat-tételére kötelezett közalkalmazotti munkakörökrl szóló 13/2003. (III. 24.) HM rendelet. Kjt ához:
18 18. oldal A közalkalmazotti jogviszony minden esetben írásbeli kinevezéssel létesül. Fszabályként a közalkalmazotti jogviszony határozatlan idre szóló kinevezéssel és annak elfogadásával jön létre, ha létesítésének általános és különös feltételei adottak, s nincs kizáró ok [Kjt. 21. (1)]. A kinevezés egyoldalú jognyilatkozat, de azt a kívánt joghatás érdekében a közalkalmazottnak el kell fogadnia. Kinevezés esetén a felek nincsenek alkupozícióban, hanem a munkáltató a jogszabály keretei között egyoldalúan határozza meg a kinevezés egyes feltételeit A leend közalkalmazott csak abban a kérdésben dönthet, hogy a munkáltató által felkínált munkakört elfogadja-e. Fontos azonban megjegyezni, hogy a kinevezés csak látszólag jelentkezik a közalkalmazotti jogviszonyt keletkeztet egyoldalú aktusként, hiszen annak elfogadása nélkül a közalkalmazotti jogviszony nem jön létre. Ebbl következleg téves az a megítélés, hogy a kinevezés azonos a közalkalmazotti jogviszonnyal, mert így egyszeri viszonyt (aktust) azonosítanánk, egy tartós kapcsolattal, amelyet éppen az aktus hozott létre. A közalkalmazotti jogviszony alapja, jogi oka tehát a kinevezés és annak elfogadása, amely nélkül a közalkalmazotti jogviszony nem jöhet létre. A kinevezést és annak elfogadását minden esetben írásba kell foglalni. Az írásbafoglalás garanciális jelleg követelmény, amennyiben a kinevezés nem írásos formában történik, érvénytelen a kinevezés. Fontos megjegyezni, hogy ellentétben a köztisztviselk kinevezésével a közalkalmazotti jogviszony létesítésénél nincs eskütételi kötelezettség, ezért a kinevezési aktus nem kívánja meg a munkáltatói jogkör gyakorlója és a közalkalmazott egyidej személyes jelenlétét. A kinevezéssel a közalkalmazotti jogviszony határozatlan idre jön létre. A határozatlan idre történ jogviszony létesítés célja a közalkalmazotti kar stabilitásának biztosítása. A kinevezéssel általában határozatlan idre létesül a közalkalmazotti jogviszony. Lehetség van azonban arra is, hogy kivételesen határozott idre létesítsen a munkáltató közalkalmazotti jogviszonyt, ha azt helyettesítés céljából, vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására létesítették [Kjt. 21. (2)]. Ilyen esetben a kinevezés idtartamát minden esetben meg kell jelölni, mert ezzel ellenkez esetben a létrehozott közalkalmazotti jogviszony határozatlan idre szól. A határozott idej közalkalmazotti jogviszony idtartamát naptárilag vagy más alkalmas módon kell meghatározni. A közalkalmazott hosszabb idej távolléte (pl. GYES, GYED) kisebb-nagyobb fennakadást okozhat a folyamatos munkavégzésben. Az intézmény érdeke, hogy a távollév közalkalmazott helyettesítésérl megfelel módon gondoskodjon. A munkavégzés szünetelése ez esetben nem végleges, csak átmeneti idre kell a helyettesítést megoldani. A határozott idre szóló kinevezés ezt a célt szolgálja. Fontos kiemelni, hogy január 1-jétl a Kjt. tágabb mozgásteret ad a munkaervel való hatékony gazdálkodásnak. Ettl az idponttól kezdden lehetség van arra, hogy ágazati törvények határozzák meg mely esetekben és feltételekkel létesíthet határozott idre közalkalmazotti jogviszony. A határozott idej kinevezések gyakorlati alkalmazásánál azonban több gond merül fel, a munkáltatók nem egy esetben nem a jogalkotói szándék és a törvényi megfogalmazás szerint járnak el. A közalkalmazottak részére a Kjt. azzal, hogy korlátozza a határozott idre való alkalmazás lehetségét, bizonyos biztonságot kíván nyújtani. Ezen alapelvbl kiindulva határozott idej kinevezés csak helyettesítés céljából, vagy meghatározott munka elvégzésére, illetve feladat ellátására pl. ftési idszakban a ftési feladatok elvégzésére alkalmazzák a dolgozót. Jogellenes azonban az a gyakorlat, ha a közalkalmazott munkakörét jelölik meg meghatározott feladatként (pl. egy iskola osztálytanítói feladatokra alkalmaz határozott idre egy tanítót). Sok közalkalmazottnak okoz bizonytalanságot, hogy csak határozott idre kap kinevezést azzal az ígérettel, hogy egy id eltelte után - a munkateljesítménytl függen - a kinevezést határozatlan idre alakítják át. A várt módosításra azonban utóbb sem kerül sor, a folyamatos foglalkoztatást a határozott idej közalkalmazotti jogviszony többszörös meghosszabbításával oldják meg. Ezzel kapcsolatban a Legfelsbb Bíróság Munkaügyi Kollégiumának 6. számú állásfoglalása külön kiemeli, hogy más jogi megítélés alá esik a határozott idre szóló második és az esetleg azt követ munkaszerzdés, ha a határozott idtartam kikötése a munkáltató részérl törvényes érdekek nélkül történik és ez a munkavállaló jogos érdeke csorbítására vezetne (pl. a terhes n az t megillet védelemtl elesne). A jogoknak ilyen, nem rendeltetésszer gyakorlása a Munka Törvénykönyve 4. -a értelmében nem megengedett, s a munkavállalót, akinek terhére ez az intézkedés történt, hátrány nem érheti. A megállapodásnak ez a része érvénytelen, s a munkaviszonyt határozatlan idre létesítettnek kell tekinteni. Mindezek alapján, abban az esetben, ha a feladat - amelyre a közalkalmazottat határozott idre alkalmazzák - nem csak egy meghatározott idszakban, hanem azon túlmenen rendszeresen és folyamatosan jelentkezik, s szervesen hozzátartozik az intézmény folyamatos mködéséhez, akkor a határozott idre létesített kinevezés tartamának letelte után az újabb határozott idre szóló kinevezés létrehozása, esetleg újbóli, többszörös megismétlése már csorbíthatja a közalkalmazott jogos érdekeit. A Kjt. a közalkalmazotti jogviszonyban is alkalmazni rendeli Munka tv. 4. -át, amelynek alapján a törvényben meghatározott jogokat és kötelezettségeket rendeltetésüknek megfelelen kell gyakorolni, illetleg teljesíteni. A határozott idej kinevezés többszöri és folyamatos meghosszabbítása esetén fokozottan kell vizsgálni, hogy az ismételt meghosszabbítás nem sérti-e a közalkalmazott jogos érdekeit. Az ismételt meghosszabbítás ugyanis azt támasztja alá, hogy a munkáltató valójában maga sem képes felmérni a határozott idej alkalmazás idtartamát, tekintettel arra, hogy az elvégzend feladatok már nemcsak alkalomszeren, hanem folyamatosan jelentkeznek a szerv mködésében. Ez a bizonytalan állapot pedig nyilvánvalóan sérti a közalkalmazott ahhoz fzd jogos érdekét, hogy a folyamatos alkalmazásban álló közalkalmazottal azonos elbírálás alá essék a közalkalmazotti jogok és kötelezettségek szempontjából. Ezt ersíti meg az a tény is, hogy a többszöri és folyamatos meghosszabbítás az egyszeri alkalommal jelentkez munkavégzéseket már valójában folyamatos szolgálattá egyesíti, amelynek legfontosabb garanciális eleme a határozatlan idej közalkalmazotti jogviszony. Abban az esetben tehát, ha az intézménynél az elvégzésre váró meghatározott feladat nem alkalomszeren, s nem meghatározható idtartamban jelentkezik, hanem rendszeresen és folyamatosan, akkor a Kjt. f szabálya az irányadó, vagyis határozatlan idej közalkalmazotti jogviszonyt kell létesíteni a munkavállalóval. A határozott idre létesített közalkalmazotti jogviszony határozatlan idejvé alakul át, ha a közalkalmazott közvetlen vezetje tudtával a határozott idtartam lejártát követen legalább egy napig tovább dolgozik. Kivétel ez alól a 30 napos, vagy ennél rövidebb idre létesített közalkalmazotti jogviszony, ebben az esetben csak annyi idvel hosszabbodik meg a közalkalmazotti jogviszony, amilyen idtartamra eredetileg azt létrehozták. Végezetül felhívjuk a figyelmet arra, hogy jogállását tekintve nincs különbség a határozatlan, illetve a határozott idre kinevezett közalkalmazott között, mindkettt ugyanazok a jogok illetik, illetve kötelezettségek terhelik. A határozott idre kinevezett közalkalmazottnak is rendelkeznie kell azonban az általános és a különös alkalmazási feltételekkel. A határozott idej kinevezés legfeljebb öt évre szólhat, amelyet nem lehet meghosszabbítani. A Kjt. lehetséget ad arra, hogy az ágazati miniszter az öt éves idtartam alól eltérést engedélyezzen [Kjt. 21. (2)]. Ennek megfelelen: - a közoktatási intézményben öt évnél hosszabb idre kinevezhet az a pedagógus, aki a gyermek gondozása céljából, illetleg a gyermek otthoni ápolása érdekében fizetés nélküli szabadságon lév pedagógust helyettesít, valamint akit olyan pedagógus munkakörbe neveznek ki, amelyre jogszabály kötelez órát állapít meg, feltéve, hogy az ily módon kinevezett közalkalmazott kötelez órája nem éri el a munkakörre megállapított kötelez óraszám 50%-át, továbbá az a nevel-oktató munkát közvetlenül segít alkalmazotti munkakörbe kinevezett közalkalmazott, akit a teljes munkaid 50%-ánál kevesebb munkaidre neveznek ki [138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet 3. ];
19 19. oldal - a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi ágazathoz tartozó intézményekben öt évnél hosszabb ideig is kinevezhet az a munkavállaló, aki olyan munkavállalót helyettesít, aki gyermek gondozása céljából, illetleg a gyermek otthoni ápolása érdekében fizetés nélküli szabadságon van [ 257/2000. (XII. 26.) Korm. rendelet 2..]. - a központi költségvetési szervként mköd kutató- és kutatást kiegészít intézeteknél és kutatókat foglalkoztató egyes intézményeknél a pályázati eljárásban elnyert határozott idej szerzdéses kutatómunka, illetve feladat elvégzésére - újabb közalkalmazotti jogviszony létesítését is ideértve - öt évet meghaladóan is létesíthet határozott idej közalkalmazotti jogviszony. A kutatómunkát, illetve feladatot azonban a kinevezési okmányban pontosan meg kell határozni [49/1993. (III. 26.) Korm. rendelet 3. ]; - a kulturális intézményekben, illetve a rendeletben meghatározott munkakörökben öt évet meghaladó idre is létesíthet határozott idre szóló közalkalmazotti jogviszony a rendelet mellékletében felsorolt munkakörökben [150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet 3., 1. számú melléklet]. Így pl. a bíróság döntése szerint a színház tánckarának tagja esetében a jogszabály nem zárja ki a határozott idej közalkalmazotti jogviszony létesítését; - a Belügyminisztérium Bevándorlási és Állampolgársági Hivatalának ideiglenes szálláshelyein foglalkoztatott közalkalmazottakat a munkáltató - a szálláshely fennállásáig - 5 évnél hosszabb idtartamra is foglalkoztathatja határozott idtartamra [62/1997. (XI. 7.) BM rendelet 3. ]; - a honvédségnél foglalkoztatott közalkalmazott határozott idre történ kinevezése a 10 évet nem haladhatja meg. Ennél az idtartamnál az újabb kinevezéseket is figyelembe kell venni [25/1992. (XI. 25.) HM rendelet 5. ]; - a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben a közalkalmazotti jogviszony öt évet meghaladó határozott idre is létesíthet instruktori munkakörben, továbbá a szülési szabadságon, a gyermek gondozása, ápolása érdekébe igénybe vett fizetés nélküli szabadságon lév, valamint a tartósan külföldi szolgálatot teljesít közalkalmazott helyettesítésére [1/1993. (IV. 20.) MüM rendelet 3. ]; - az állami felsoktatási intézményekben a határozott idej közalkalmazotti jogviszony az öt évet meghaladhatja, amennyiben a foglalkoztatásra helyettesítés vagy meghatározott munka elvégzése céljából kerül sor [33/2000. (XII. 26.) OM rendelet 3. (5)]; - a Magyar Akkreditációs Bizottság Titkárságán, a Professzorok Házában, az Oktatási Minisztérium Szolgáltató Intézményében, a Nyelvvizsgáztatási Akkreditációs Központban, a Nemzeti Szakképzési Intézetben, a Kutatás-fejlesztési Pályázati és Kutatáshasznosítási Irodán, a Márton Áron Szakkollégiumban, a Kodály Zoltán Zenepedagógiai Intézetben, a Balassi Bálint Intézetben, az Oktatási Minisztérium Alapkezel Igazgatóságán, az Idegennyelvi Továbbképz Központban, az Eötvös Loránd Tudományegyetem Jogi és Továbbképz Intézetében, valamint a Budapesti Közgazdaságtudományi és Államigazgatási Egyetem Közgazdasági Továbbképz Intézetében a határozott idej közalkalmazotti jogviszony az öt évet meghaladhatja, amennyiben a foglalkoztatásra helyettesítés vagy meghatározott munka, illetleg feladat elvégzése céljából kerül sor [30/2000. (X. 11.) OM rendelet 3. ]; - a pénzügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó intézményekben a rendelet szerint meghatározott feladat ellátására öt évet meghaladóan létesíthet határozott idre közalkalmazotti jogviszony [17/1993. (VI. 18.) PM rendelet 2/A. ]. A Kjt. elírja azokat a tartalmi elemeket, amelyeket a kinevezési okmánynak kötelezen tartalmaznia kell. Így a kinevezésnek tartalmaznia kell a közalkalmazott besorolásának alapjául szolgáló fizetési osztályt és fokozatot, illetményét, továbbá munkakörét és a munkavégzés helyét. A törvény lehetséget ad arra is, hogy a kinevezési okmányban más, a közalkalmazotti jogviszonyt érint kérdéseket is meghatározzanak a felek [Kjt. 21. (3)]. A besorolás alapjául szolgáló fizetési osztály és fokozat, valamint az illetmény problémakörével a késbbiekben foglalkozunk. A közalkalmazott által ellátandó munkakör rendszerint a végzend munka jellegét, az ellátandó tevékenységet, a konkrét munkafeladatot jelenti. A munkakör általában magával a munkakör megnevezésével határozható meg. Nincs akadálya azonban annak, hogy emellett kiegészítésül szolgáljon a közalkalmazott munkaköri leírása, amely részletesen felsorolja az adott munkaköri feladatokat is. A munkaköri leírásban célszer szerepeltetni a munkáltatói jogkör gyakorlójának konkrét meghatározását, valamint több munkáltatói jogkör gyakorló esetén a jogkörök pontos elhatárolását, a szükséges feladatellátáshoz kapcsolódó feladatokat, ezen belül a legfontosabb határids feladatokat, valamint az együttmködési kapcsolatokat és a közalkalmazott által ellátandó ellenrzési teendket. A gyakorlatban több esetben problémát okoz a közalkalmazott munkahelyének meghatározása. Tág értelemben a közalkalmazott munkahelyének az adott munkáltató teljes telephelye munkahelynek minsülhet, de a jogalkotói cél nem erre a tág értelmezésre irányult. A kinevezési okmányokban célszer a telephelyen belül a konkrét munkavégzés helyét vagyis a foglalkoztató osztály, részleg nevét is meghatározni. A közalkalmazotti jogviszony létesítésekor jogos érdek fzdhet ahhoz, hogy a munkáltató a közalkalmazott munkaképességével közvetlen tapasztalat alapján, a közalkalmazott pedig a munkakörülményekkel megismerkedjék. Ezt a célt segíti el a próbaid intézménye, amelynek a tartalma harminc nap. A közalkalmazotti kollektív szerzdés, illetve a felek ennél rövidebb vagy hosszabb, de legfeljebb három hónapig tartó próbaidt is megállapíthatnak. A próbaidt meghosszabbítani nem lehet. A három hónapos határid olyan kötelez erej szabály, melynek minden meghosszabbítását célzó megállapodás érvénytelen. A próbaid kikötését szintén a kinevezési okmányba kell foglalni. A próbaid alatt a közalkalmazotti jogviszonyt bármelyik fél megszüntetheti felmondási id és indokolás nélkül. A próbaid egyébként ugyanolyan közalkalmazotti jogviszonyban eltöltött idnek számít, mintha a felek próbaidt nem kötöttek volna ki. A kinevezési okmány elkészítése során a munkáltató nyilatkozattételre hívhatja fel a leend közalkalmazottat. Az alkalmazási feltételek (magyar állampolgárság, büntetlen elélet, 18. életév betöltése) csak közokirattal igazolhatók, a közalkalmazotti jogviszonyban töltött id közokirattal, illetve egyéb hitelt érdeml módon bizonyítható pl. munkakönyv, volt munkáltató igazolása stb. Külön kiemelést érdemel, hogy a közalkalmazottól csak olyan nyilatkozat megtétele vagy adatlap kérhet, amely nem sérti a személyiségi jogait, és a közalkalmazotti jogviszony létesítése szempontjából lényeges tájékoztatást nyújt. A Polgári Törvénykönyv példálózó jelleggel felsorol ugyan néhány személyiségi jogot, de e felsoroláson kívül valamennyi személyhez fzd jog védelemben részesül és megsértése jogsértésnek számít. Ilyen lehet pl. a jó hírnév, levéltitok, magántitok stb. A közalkalmazotti nyilvántartásokba csak a közalkalmazotti jogviszonnyal összefügg adatok és tények kerülhetnek bejegyzésre. Így pl. nem szerepelhet a nyilvántartásban az, hogy a közalkalmazott tagja-e valamelyik pártnak, és ha igen, melyik párt tagja. Amennyiben a közalkalmazott szándékosan hamis adatokat közöl, s ezzel megtéveszti leend munkáltatóját, az adat alapján hozott munkáltatói intézkedés, így pl. a kinevezés - eredményes megtámadása esetén - érvénytelen [Munka tv. 7. (1)]. A kinevezési okmányban egyéb kérdések is meghatározhatók, így pl. a szokásostól eltér munkafeltételek, a munkáltató által elírt továbbképzési követelmények, az elírt képesítés megszerzésének határideje stb. A gyakorlati jogalkalmazási munka segítése érdekében az alábbiakban ismertetjük a kinevezési okirat fbb tartalmi elemeit: - a munkáltató megnevezése, székhelye; - a közalkalmazotti jogviszonyba lép munkavállaló neve, anyja neve, születési helye és ideje; - a kinevezéssel létesített határozatlan (határozott) idre szóló közalkalmazotti jogviszony kezdete (vége); - az esetleges próbaidre történ utalás; - az esetleges gyakornoki idre történ utalás; - a közalkalmazott besorolása (besorolási és fizetési fokozat), a besorolás alapjául szolgáló közalkalmazotti jogviszony ideje; - a közalkalmazott illetménye (alapilletmény, illetménykiegészítés, illetménypótlék);
20 20. oldal - a következ magasabb besorolási és fizetési fokozatba lépés idpontja; - képesítési elírások (esetleges mentesítés, képesítés megszerzésére történ kötelezés); - a közalkalmazott munkaköre; - a közalkalmazott munkavégzésének helye; - a munkáltatói jogkör gyakorlójának megjelölése (csak abban az esetben, ha errl a munkáltató nem rendelkezett külön írásos formában); - a közalkalmazott munkaideje; - a munkavégzésre vonatkozó elírások; - utalás arra, hogy a kinevezésben nem szabályozott kérdésekre a Munka tv., a Kjt., a kapcsolódó jogszabályok és a kollektív szerzdés rendelkezései az irányadóak; - a kinevezés keltezése és hitelesítése (a munkáltató aláírása és pecsétje); - a közalkalmazott nyilatkozata arról, hogy a kinevezés elfogadja keltezéssel és aláírással; - értesítési záradék arról, hogy a kinevezési okiratból kik kapnak hiteles másolatot. Felhívjuk a figyelmet arra, hogy a kinevezés kötelez tartalmi elemeinek hiányában azonban a közalkalmazotti jogviszony akkor sem jön létre, ha a közalkalmazott munkavégzést már megkezdte. A kinevezés a közalkalmazotti jogviszony létesítésének aktusa, így a benne foglalt elemek alapveten meghatározzák a jogviszony tartalmát. A kinevezés érvényességéhez szükséges, hogy a közalkalmazotti jogviszonyt létesíteni kívánó személy nyilatkozattal elfogadja a kinevezést, elfogadó nyilatkozatával vállalja azt, hogy a kinevezésben foglaltak szerint teljesíti a közalkalmazotti jogviszonyból fakadó kötelezettségeit. Ebbl kiindulva érthet, hogy a jogalkotó a közalkalmazotti jogviszony módosítását is csak a felek közös megegyezése alapján ismeri el érvényesnek. A módosítást szintén írásba kell foglalni, hasonlóan a kinevezéshez. A módosításoktól meg kell különböztetni a kinevezés kiegészítésének esetét. Elfordul, hogy a kinevezésben jogszabály elírása ellenére bizonyos kérdésekrl nem rendelkeztek. Ezt - amint errl már szó volt - pótolni lehet azzal, hogy utólag a munkáltató kiegészíti intézkedését. Ehhez természetesen ugyanúgy szükség van a közalkalmazott elfogadó nyilatkozatára, mint ahogy szükség volt erre a kinevezéskor. Közös megegyezéssel a kinevezés valamennyi eleme módosítható, illetve kiegészíthet a közalkalmazotti jogviszonyt érint olyan rendelkezéssel, melyekben a munkáltató és a közalkalmazott közösen megállapodtak. Annak ellenére, hogy a módosításra a kinevezésre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni, módosítással sem helyezhet át a közalkalmazott olyan munkakörbe, ahová t érvényesen kinevezni nem lehet. Nem állapíthatók meg olyan feltételek, amelyeket a kinevezéskor sem lehetett már kikötni (pl. a közalkalmazott illetményét a munkakörére érvényes fizetési osztály és fokozat alsó határánál alacsonyabb vagy magasabb összegben). A gyakorlatban elfordulhat, hogy a kinevezés elfogadása után hatályba lép kollektív szerzdés a kinevezésben foglaltaknál kedveztlenebb feltételeket állapít meg a közalkalmazott részére. Ebben az esetben nem lehet a közalkalmazott hátrányára módosítani a kinevezést. Természetesen abban az esetben, ha a kollektív szerzdés kedvezbb rendelkezést tartalmaz a kinevezésben foglaltaknál, akkor annak megfelelen kell módosítani a kinevezés tartalmi elemeit. A közalkalmazott a terhessége megállapításától kérheti gyermeke 1 éves koráig az egészségi állapotának megfelel munkakörbe helyezését, illetve munkafeltételeinek módosítását. A közalkalmazott átlagkeresete új munkakörébe nem lehet kevesebb a korábbinál. A sorkatonai szolgálatból, a polgári szolgálatból, a közeli hozzátartozó ápolására vagy gondozására kapott fizetés nélküli szabadságról, illetve a gyermekápolás miatti fizetés nélküli szabadságról visszatér közalkalmazott személyi illetményét az azonos munkakörrel és gyakorlattal rendelkez közalkalmazottak részére idközben megvalósított átlagos éves bérfejlesztés összegével módosítani kell. Ilyen közalkalmazott hiányában a közalkalmazott illetményét a munkáltatónál ténylegesen megvalósult átlagos éves bérfejlesztés mértékével kell megemelni. Módosítani kell a közalkalmazott illetményét akkor is, ha megállapodás alapján - határozott idre - a kinevezéstl eltéren foglalkoztatják. A határozott id lejártát követen azonban a kinevezés szerint kell továbbfoglalkoztatni és illetményét az idközben bekövetkezett emelkedésre tekintettel kell módosítani. A munkahelyi balesetet szenvedett, illetve foglalkoztatási megbetegedés, illetve egészségi állapot romlás következtében megváltozott munkaképesség közalkalmazottat a munkáltató köteles az egészségi állapotának megfelel munkakörben továbbfoglalkoztatni, ez azonban a kinevezés módosításával jár együtt. Kjt ához: A miniszter meghatározza azokat a munkaköröket, ahol gyakornoki id kikötése és gyakornoki vizsga letétele kötelez, továbbá megállapíthatja a gyakornoki vizsga feltételeit. A gyakornoki id tartamát és a gyakornoki vizsga letételét csak a kinevezéskor lehet elírni [Kjt. 22. (1)]. A gyakornoki id és a gyakornoki vizsga jelentsége, hogy hosszabb távon is lehetséget nyújt a munkáltató részére a közalkalmazott munkájának, eredményeinek és általában alkalmasságának a megismerésére. A gyakornoki vizsga elírása esetén a vizsgafeltételek meghatározása miniszteri feladatat azért, hogy a megfelelés kritériumai az ágazat munkáltatóinál azonos munkakörben egyezek legyenek. Az e kérdéskörrel kapcsolatos ágazati szabályozás az alábbiakban foglalható össze: - könyvtárban és közmveldési intézményben tudományos munkatársi közalkalmazotti jogviszony létesítése esetén a kötelez gyakornoki id egy év. A gyakornoki id letelte után a közalkalmazott köteles gyakornoki vizsgát tenni kutatásmódszertanból, az általa választott szakterület ismereteibl, továbbá el kell készítenie els tudományos dolgozatát. A gyakornok vizsgájának megszervezésérl az t foglalkoztató könyvtári és közmveldési intézmény köteles gondoskodni [150/1992. (XI. 20.) Korm. rendelet 4. ]; - a büntetés-végrehajtás szerveinél kiemelt és a fels közalkalmazotti osztályba sorolt munkaköröket ellátó közalkalmazottaknál két év gyakornoki idt kell kikötni. A közalkalmazottnak a gyakornoki id letelte eltt büntetés-végrehajtási felsfokú szakvizsgát kell tennie [7/1993. (III. 9.) IM rendelet 3. (1)]; - a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter ágazati irányítása alá tartozó intézményeknél az E - H fizetési osztályba tartozó munkakört betölt pályakezd közalkalmazott kinevezésekor egy év gyakornoki idt kell kikötni. Pályakezd közalkalmazottnak tekintend, akit a munkaköre ellátásához szükséges iskolai végzettséget, képesítést igényl munkakörben közalkalmazotti jogviszonyának létesítését megelzen munkaviszony, közszolgálati jogviszony, szolgálati jogviszony, közalkalmazotti jogviszony, vagy munkavégzésre irányuló további jogviszony keretében nem foglalkoztattak [1/1993. (IV. 20.) MüM rendelet 4. ].
Hatály: 2006.IV.1. - Hatályos - 1992. évi XXXIII. törvény - a közalkalmazottak jogállásáról
1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról 1 I. rész BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) 2 E törvény hatálya - ha törvény eltérően nem rendelkezik - az állami és a helyi önkormányzati
1. oldal 1992. évi XXII. törvény a Munka Törvénykönyvérl 1 ELS RÉSZ BEVEZET RENDELKEZÉSEK A törvény hatálya 1. (1) E törvény hatálya - ha jogszabály eltéren nem rendelkezik - kiterjed minden olyan munkaviszonyra,

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság