1996. évi LIII. törvény | naturportal 1996. évi LIII. törvény – naturportal
Az Országgyűlés felismerve, hogy a természeti értékek és természeti területek a nemzeti vagyon sajátos és pótolhatatlan részei, fenntartásuk, kezelésük, állapotuk javítása, a jelen és jövő nemzedékek számára való megőrzése, a természeti erőforrásokkal történő takarékos és ésszerű gazdálkodás biztosítása, a természeti örökség és a biológiai sokféleség oltalma, valamint az ember és természet közötti harmonikus kapcsolat – nemzetközi kötelezettségvállalásainkkal összhangban történő – kialakítása, mint az emberiség fennmaradásának alapvető feltétele, a természet hatékony védelmének létrehozását igényli, ezért a következő törvényt alkotja:
§ E törvény célja:
§ (1) E törvény rendelkezéseit alkalmazni kell:
§ (1) A törvény hatálya kiterjed valamennyi természeti értékre és területre, tájra, továbbá a velük kapcsolatos minden tevékenységre, valamint a nemzetközi egyezményekből és együttműködésből fakadó természetvédelmi feladatokra, kivéve, ha nemzetközi egyezmény másként rendelkezik.
a) természeti érték: a természeti erőforrás [Kt. 4. § c) pont], az élővilág és a fennmaradásához szükséges élettelen környezete, valamint más – e törvényben meghatározott -, természeti erőforrásnak nem minősülő környezeti elem [Kt. 4. § a) pont], beleértve a védett természeti értéket is;
c) természetes állapot: az az élőhely, táj, életközösség, melynek keletkezésében az ember egyáltalán nem, vagy – helyreállításuk kivételével – alig meghatározó módon játszott szerepet, ezért a benne végbemenő folyamatokat többségében az önszabályozás jellemzi;
e) védett természeti érték (természetvédelmi érték): e törvény vagy más jogszabály által védetté, fokozottan védetté nyilvánított – kiemelt természetvédelmi oltalomban részesülő – élő szervezet egyede, fejlődési alakja, szakasza, annak származéka, illetőleg az élő szervezetek életközösségei, továbbá barlang, ásvány, ásványtársulás, ősmaradvány;
h)[2] Natura 2000 terület (európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű terület): külön jogszabályban meghatározott különleges madárvédelmi terület, különleges természetmegőrzési, valamint kiemelt jelentőségű természetmegőrzési területnek kijelölt terület, illetve az Európai Unió által jóváhagyott különleges természetmegőrzési, valamint kiemelt jelentőségű természetmegőrzési terület;
i)[3] élőhely: az a meghatározható térbeli egység, ahol adott élő szervezet és állománya (populáció), vagy élőlények életközössége a természeti rendszerben előfordul és a kialakulásához, fennmaradásához, szaporodásához, tenyésztéséhez szükséges környezeti feltételek adottak;
j)[4] biológiai sokféleség: az élővilág változatossága, amely magában foglalja az élő szervezetek genetikai (fajon belüli), valamint a fajok és életközösségeik közötti sokféleséget és maguknak a természeti rendszereknek a sokféleségét;
k)[5] természeti (ökológiai) rendszer: az élő szervezetek, életközösségeik, valamint ezek élettelen környezetének dinamikus és természetes egysége;
l)[6] életközösség (társulás): az élővilág egy meghatározott élőhelyen található olyan szerveződése, amelyben a különböző élő szervezetek állományai meghatározott kapcsolatrendszerben élnek együtt;
m)[7] fenntartható használat (hasznosítás): a természeti értékek olyan módon és ütemben történő használata, amely nem haladja meg megújuló képességüket, nem vezet a természeti értékek és a biológiai sokféleség csökkenéséhez, ezzel fenntartva a jelen és jövő generációk életlehetőségeit;
n)[8] természetkímélő megoldás (természetkímélő gazdálkodás): olyan, a fenntartható használat részét képező eljárás, módszer, gazdálkodási mód, technológia vagy más, a természettel kapcsolatos magatartás, amely csak olyan mértékben befolyásolja a természeti értékeket, területeket, a biológiai sokféleséget, hogy természetes vagy természetközeli állapotuk fennmaradjon;
p)[9] egyed (példány): élő szervezet, annak valamennyi fejlődési szakasza, alakja, állapota és származéka, valamint az elpusztult élőlény, illetve az a termék vagy készítmény, amelyről csomagolása vagy egyéb irat, adat, illetve körülmény alapján megállapítható, hogy a felsoroltak valamelyikéből készült, illetve ezek valamelyikéből származó összetevőt tartalmaz;
q)[10] natúrpark: az ország jellegzetes természeti, tájképi és kultúrtörténeti értékekben gazdag, a természetben történő aktív kikapcsolódás, felüdülés, gyógyulás, fenntartható turizmus és a természetvédelmi oktatás, nevelés, ismeretterjesztés, továbbá a természetkímélő gazdálkodás megvalósítását szolgáló nagyobb kiterjedésű területe, amely e jogszabályban foglaltaknak megfelelően jön létre.
§ (1) Minden természetes és jogi személy, valamint más szervezet kötelessége a természeti értékek és területek védelme. Ennek érdekében a tőlük elvárható mértékben kötelesek közreműködni a veszélyhelyzetek és károsodások megelőzésében, a károk enyhítésében, következményeik megszüntetésében, a károsodás előtti állapot helyreállításában.
(4)[11] Magyarország a természet védelme érdekében együttműködik más államokkal és nemzetközi szervezetekkel, illetve nemzetközi természetvédelmi szerződések részesévé válik. Magyarország nemzetközi egyezmény hiányában is figyelembe veszi más államoknak a természet védelméhez fűződő érdekeit.
§ (1) A táj a földfelszín térben lehatárolható, jellegzetes felépítésű és sajátosságú része, a rá jellemző természeti értékekkel és természeti rendszerekkel, valamint az emberi kultúra jellegzetességeivel együtt, ahol kölcsönhatásban találhatók a természeti erők és a mesterséges (ember által létrehozott) környezeti elemek.
(4)[12] Az egyedi tájértékek megállapítása és nyilvántartásba vétele a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv (a továbbiakban: igazgatóság) feladata.
(5)[13] A településrendezési terv tartalmazza a tervezési területen található egyedi tájértékek felsorolását.
§ (1) A történelmileg kialakult természetkímélő hasznosítási módok figyelembevételével biztosítani kell a természeti terület használata és fejlesztése során a táj jellegének, esztétikai, természeti értékeinek, a tájakra jellemző természeti rendszereknek és egyedi tájértékeknek a megóvását.
g) autópályát, valamint a vadon élő állatfajok ismert vonuló útvonalait keresztező vonalas létesítményt úgy kell építeni, hogy a vadon élő állatfajok egyedeinek átjutása – megfelelő térközönként – biztosítva legyen;
(3)[14] Külterületi ingatlan, különösen természeti terület belterületté, illetve beépítésre szánt területté minősítésére akkor kerülhet sor, ha annak következtében a táj jellege, esztétikai és természeti értéke nem károsodik helyreállíthatatlanul.
(4)[15] A táj jellege, a természeti értékek, az egyedi tájértékek és a tájképi adottságok megóvására vonatkozó részletes szabályokat az (1)-(3) bekezdésekben foglaltakra tekintettel a Kormány állapítja meg.
(5)[16] Elektromosenergia-szállító légvezetékek létesítésekor, valamint középfeszültségű szabad légvezeték teljes szakaszhosszra kiterjedő felújításakor olyan műszaki megoldásokat kell alkalmazni, amelyek a vadon élő madarakat nem veszélyeztetik.
§ (1) A vadon élő szervezetek, továbbá ezek állományai, életközösségei megőrzését élőhelyük védelmével együtt kell biztosítani.
(2) Őshonosak mindazok a vadon élő szervezetek, amelyek az utolsó két évezred óta a Kárpát-medence természetföldrajzi régiójában – nem behurcolás vagy betelepítés eredményeként – élnek, illetve éltek.
§ (1) A vadon élő szervezetek igénybevételével és terhelésével járó gazdasági, gazdálkodási és kereskedelmi tevékenységet a természeti értékek és rendszerek működőképességét és a biológiai sokféleséget fenntartva kell végezni.
(5) Az (1)-(3) bekezdésben meghatározott rendelkezések nem vonatkoznak az emberi egészség, a termesztett növények, valamint a tenyésztett állatok védelme érdekében végzett, az élő szervezetek állományának – külön jogszabályban meghatározott – szabályozására, valamint az élő szervezetekkel folytatott rendeltetésszerű gazdálkodásra.
(6) A biológiai sokféleséget befolyásoló, genetikailag módosított szervezetek létrehozása, az azokkal folytatandó kísérletek, termesztésük, tenyésztésük, terjesztésük, az országból történő kivitelük és behozataluk – e törvény rendelkezéseivel összhangban – külön törvényben meghatározott feltételekkel és módon történhet.
§ (1)[17] Vadon élő szervezet egyedének az országba történő behozatala, átszállítása, kivitele, mesterséges körülmények közötti szaporítása, tartása, termesztésbe, tenyésztésbe vonása, keresztezése, természetbe kijuttatása, értékesítése a Kormány által meghatározott feltételekkel és módon történhet.[18]
(2)[19]
§ (1) A vadgazdálkodás, vadászat, halgazdálkodás, halászat és horgászat során biztosítani kell a természet védelméhez fűződő érdekek érvényesülését, a fenntartható használatot, ami a vadon élő vadászható, halászható (horgászható) vad- és halfajok biológiai sokféleségre alapozott fenntartását jelenti.
(3)[20] A nem halászható (horgászható) fajokról, a halászati (horgászati) tilalmakról és fajok szerinti tilalmi időkről a halgazdálkodásért felelős miniszter a természetvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) egyetértésével kiadott rendeletben rendelkezik.
(5)[21] Az Európai Közösségek jogi aktusaiban meghatározott védettségi kategóriába tartozó vadászható állatfajok egyedeinek kereskedelme, behozatala, kivitele, valamint az Európai Közösségek jogi aktusaiban természetből begyűjthetőként, befoghatóként, valamint hasznosíthatóként meghatározott fajok egyedeinek befogása, begyűjtése, valamint hasznosítása a miniszter által meghatározottak szerint történhet.
§ (1)[22] Ha valamely területen a vadászható vadfaj, illetve a halászható (horgászható) halfaj állománya a vadászat, illetve halászat (horgászat) vagy más tényező miatt veszélyeztetetté válik, a természetvédelmi hatóság kezdeményezheti a vadászati, illetőleg a halászati hatóságnál vadászati, illetve halászati (horgászati) korlátozás vagy tilalom elrendelését.
(2)[23] A vadászható vad- és a halászható (horgászható) halfaj túlszaporodása esetén, illetve a nem őshonos, nem meghonosodott, a hazai állatvilágtól idegen állomány felszámolása érdekében, a természetvédelmi hatóság a vadászati (halászati) hatóságnál az állomány szabályozását vagy felszámolását kezdeményezi.
§ (1)[24] Ha természeti területen gazdasági tevékenység, így különösen a vadgazdálkodási, vadászati, halászati, horgászati tevékenység gyakorlásának módja a természet védelméhez fűződő érdekeket súlyosan sérti vagy veszélyezteti, a természetvédelmi hatóság a tevékenység korlátozását, megtiltását kezdeményezi.
(2)[25] Vadászható állatfajnak nem nyilvánított, nem őshonos vadon élő állatfaj betelepítéséhez, továbbá vadon élő állatfaj visszatelepítéséhez a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges.
(3)[26] A vadászati hatóság a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére kötelezheti a vadászatra jogosultat a tájidegen vadon élő állatfajok állományának vadászati módszerekkel történő csökkentésére vagy felszámolására.
(4)[27] A (2) bekezdésben foglalt kivétellel a nem őshonos élő szervezetek betelepítéséhez vagy élő szervezet visszatelepítéséhez a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges.
§ Tilos a nem őshonos halfajok természetes vagy természetközeli vizekbe telepítése, továbbá halgazdasági célú halastavakból az ilyen halfajok más élővizekbe való juttatása.
§ (1) Természeti területnek minősül, ha a 4. § d) pontjában meghatározott feltételeknek megfelel:
(2)[28] Az (1) bekezdés hatálya alá tartozó természeti területek jegyzékét a miniszter az agrárpolitikáért felelős miniszterrel együtt közzéteszi.
(3)[29] A (2) bekezdés szerint közzétett természeti terület kijelölésének tényét az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni, a kijelölés feloldását követően a feljegyzést törölni kell. A feljegyzést, illetve annak törlését a természetvédelmi hatóság hivatalból kezdeményezi.
§ (1) A mező-, erdő-, nád-, hal-, vadgazdálkodás (a továbbiakban: gazdálkodás) során biztosítani kell a fenntartható használatot, ami magában foglalja a tartamosságot, a természetkímélő módszerek alkalmazását és a biológiai sokféleség védelmét.
(3) Erdő telepítése – ha a termőhelyi adottságok lehetővé teszik – elsősorban őshonos fafajokkal, természetes elegyarányban, természetkímélő módon történjék.
(5) A vízfolyások és tavak természetes és természetközeli állapotú partjait – a vizes élőhelyek védelme érdekében – meg kell őrizni. A vízépítési munkálatok során a természetkímélő megoldásokat kell előnyben részesíteni.
§ (1) A 8. § (1) bekezdés rendelkezéseinek megfelelően a vadon élő szervezetek élőhelyeinek, azok biológiai sokféleségének megóvása érdekében minden tevékenységet a természeti értékek és területek kíméletével kell végezni.
(4)[30] A növényvédő szerek, bioregulátorok és egyéb irtószerek, valamint a talaj termékenységét befolyásoló vegyi anyagok forgalomba hozatalának, felhasználásának, alkalmazásának kísérleti célú, ideiglenes vagy végleges engedélyezése a külön jogszabályban meghatározott feltételekkel lehetséges.
(5) A talaj termékenységét befolyásoló vegyi anyagok természeti területen történő felhasználása – külön jogszabályban foglaltak szerint – csak indokolt esetben, talajvizsgálatok eredményeire alapozva, természetkímélő módon történhet.
(6)[31] Természeti területen a természeti értékek és a biológiai sokféleség fenntartása érdekében egyes növényvédő szerek vagy a talaj termőképességét befolyásoló vegyi anyagok alkalmazásának – külön jogszabály szerinti – korlátozását vagy megtiltását a természetvédelmi hatóság kezdeményezheti.
§ (1)[32] A természetes és természetközeli állapotú vizes élőhelyen, a természeti értékek fennmaradásához, a természeti rendszerek megóvásához, fenntartásához szükséges vízmennyiséget (ökológiai vízmennyiség) mesterséges beavatkozással elvonni nem lehet.
(2)[33] Az (1) bekezdésben meghatározott vízmennyiséget a természetvédelmi hatóság állapítja meg.
(3)[34] Természeti területen – a jogszerűen beépített területek, valamint vízjogi engedéllyel rendelkező építmények kivételével – tilos a természetes és természetközeli állapotú vízfolyások, vizes élőhelyek partvonalától számított 50 méteren, tavak partjától számított 100 méteren belül, valamint a vízfolyások hullámterében új építmények elhelyezése.
(4) Tilos a természetes és természetközeli állapotú vízfolyások, vizes élőhelyek partvonalától számított 1000 méteren belül – a vízkárelhárításhoz szükséges vegyi anyagok kivételével – a külön jogszabályban meghatározott, a vizekre és a vízben élő szervezetre veszélyes vegyi anyagok kijuttatása, elhelyezése.
§ (1) A földtani természeti értékek védelme a tájvédelmet, továbbá az élettelen és meg nem újítható természeti erőforrások és az élővilág létfeltételeinek megóvását szolgálja. A földtani természeti értékek általános védelme kiterjed a földtani, felszínalaktani képződményekre, ásványokra, ásványtársulásokra, ősmaradványokra.
(3) Nyílt (fedetlen) karsztos kőzetből álló felszínen tilos a karsztos kőzet, illetve a karsztvíz szennyezése vagy állapotának jogellenes megváltoztatása. A nyílt karszt területek jegyzékét a miniszter e törvény hatálybalépésétől számított 3 éven belül közzéteszi. A jegyzék tájékoztató jellegű, nem érinti az e törvény hatálybalépésével bekövetkező és az egyéb jogszabályok által biztosított védettségeket, korlátozásokat.[35]
§ (1) A bányászati tevékenységet a természeti területek lehető legkisebb mértékű igénybevételével kell folytatni. A felhagyott bányaterületen a felszíni tájsebeket folyamatosan meg kell szüntetni, és – ha lehetséges – természetszerű állapotot kell kialakítani.
(2)[36] A bányászati tevékenység folytatása alatt előkerült természeti érték megóvása érdekében – a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére – a bányafelügyelet a bányászati tevékenységet korlátozhatja, vagy megtilthatja, illetőleg a bányatelket módosítja.
§ (1)[37] Természeti területen a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges:[38]
(2)[39]
(3)[40]
(4)[41] A körzeti vadgazdálkodási terv természeti területet érintő részének kiadásához a miniszter egyetértése szükséges.
(5) A kiemelt természetvédelmi oltalom alatt álló természeti értékekre és természeti területekre – a 6-21. §-ban foglaltakon túl – külön rendelkezések vonatkoznak.
§ Kiemelt oltalmuk biztosítása érdekében védetté kell nyilvánítani a tudományos, kulturális, esztétikai, oktatási, gazdasági és más közérdekből, valamint a biológiai sokféleség megőrzése céljából arra érdemes
§ (1) Természeti érték és terület kiemelt oltalma a védetté nyilvánítással jön létre.
a) a barlang a földkérget alkotó kőzetben kialakult olyan természetes üreg, melynek hossztengelye meghaladja a két métert és – jelenlegi vagy természetes kitöltésének eltávolítása utáni – mérete egy ember számára lehetővé teszi a behatolást;
d)[42] a láp olyan földterület, amely tartósan vagy időszakosan víz hatásának kitett, illetőleg amelynek talaja időszakosan vízzel telített, és
e)[43] a szikes tó olyan természetes vagy természetközeli vizes élőhely, amelynek medrét tartósan vagy időszakosan legalább 600 mg/liter nátrium kation dominanciájú oldott ásványi anyag tartalmú felszíni víz borítja, illetve a területén sziki életközösségek találhatók;
f)[44] a kunhalom olyan kultúrtörténeti, kulturális örökségi, tájképi, illetve élővilág védelmi szempontból jelentős domború földmű, amely kimagasodó jellegével meghatározó eleme lehet a tájnak;
g)[45] a földvár olyan védelmi céllal létesített vonalas vagy zárt alakzatú földmű, amely azonosíthatóan fennmaradt domborzati elemként történeti, kulturális örökségi, felszínalaktani, illetve tájképi értéket képvisel.
(4)[46]
§ (1)[47] Természeti területet [15. § (1) bekezdés] és más – e törvény 22. §-a alapján – védelemre érdemes földterületet
a) országos jelentőségű terület esetén a miniszter[48]
b)[49] helyi jelentőségű terület esetén rendeletben a települési – Budapesten a fővárosi – önkormányzat
(2)[50] A miniszter nyilvánítja védetté, illetve fokozottan védetté a természeti értéket, továbbá fokozottan védetté a területet. A miniszter határozza meg az európai közösségi jogi aktusokban meghatározott védettségi kategóriába, illetve nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó növény- és állatfajok közül azokat, amelyek kiemelt oltalma szükséges, és az e fajokra vonatkozó részletes szabályokat. A miniszter a védett élő szervezet meghatározott fejlődési szakaszának, alakjának, állapotának vagy származékának kiemelt természeti oltalmát feloldhatja, ha annak fenntartását természetvédelmi szempontok nem indokolják.[51]
b)[52] terület esetében annak jellegét, kiterjedését, a védetté nyilvánítás indokát, természetvédelmi célját, a földrészletek helyrajzi számait, az e törvényben meghatározott egyes korlátozások és tilalmak alóli esetleges felmentést, továbbá a természetvédelmi hatóság engedélyéhez, illetve hozzájárulásához kötött – a 21. §-ban és a 38-39. §-ban nem szabályozott – tevékenységek körét, lehetőség szerint a földrészlet határvonalának töréspont koordinátáit, valamint a 36. § (1) bekezdésének megfelelően megállapított rendelkezéseket (természetvédelmi kezelési terv), továbbá;
c)[53] az Európai Közösségek jogi aktusaiban meghatározott védettségi kategóriába tartozás tényét.
§ (1)[54] Védetté nyilvánításra bárki javaslatot tehet.
(2) Terület védetté nyilvánítását – helyi jelentőségű védett természeti terület kivételével – az igazgatóság készíti elő. Ha az előkészítés helyi jelentőségű védett természeti területté nyilvánításra irányul, a helyi védetté nyilvánítást előkészítő települési önkormányzati jegyzőnek, főjegyzőnek (a továbbiakban együtt: jegyző), a terület védetté nyilvánításának indokoltságát alátámasztó iratok megküldése mellett meg kell keresnie az igazgatóságot, hogy kívánja-e a terület országos jelentőségű védett természeti területté nyilvánítását.
(3)[55] A helyi védetté nyilvánítás esetén a települési önkormányzat jegyzője, a fővárosban a főjegyző a védetté nyilvánító, illetve a védettség feloldásáról rendelkező önkormányzati rendeletet – nyilvántartási célból – hivatalból megküldi az érintett területen működő igazgatóságnak.
(4)[56] Az igazgatóság – a miniszter állásfoglalása alapján – a (2) bekezdés szerinti nyilatkozatát 60 napon belül megadja. Ha a terület országos jelentőségű védett természeti területté nyilvánítása indokolt, a védetté nyilvánítás előkészítését az igazgatóság folytatja le.
(5)[57] Természeti érték védetté, fokozottan védetté nyilvánítását a miniszter készíti elő.
(6)[58] A (2)-(4) bekezdésben szabályozott előkészítés során meg kell vizsgálni a védetté nyilvánítás indokoltságát, a védelem céljainak megvalósításához szükséges intézkedéseket és a védelemhez szükséges feltételek, pénzügyi eszközök biztosíthatóságát, valamint a védelem várható következményét.
(7)[59] A természeti terület védetté nyilvánításának előkészítése során az előkészítést végző – az érdekeltek álláspontjának megismerése érdekében – egyeztető megbeszélést és a szükséghez képest helyszíni szemlét tart, amelyre – a kitűzött időpont előtt legalább 15 nappal – meghívja az (1) bekezdésben említett javaslattevőt, valamennyi érdekelt hatóságot, továbbá mindazokat, akikre a védetté nyilvánításból jogok vagy kötelezettségek hárulnak, illetőleg akik jogos érdekét a védetté nyilvánítás közvetlenül érinti. Jelentős számú érdekelt esetén a meghívás történhet hirdetménynek a helyi önkormányzat hirdetőtábláján történő kifüggesztésével vagy más, helyben szokásos módon történő közhírré tétele útján is.
(8)[60] Az előkészítést végző az egyeztető tárgyalásról jegyzőkönyvet és összefoglalót készít, amelyet a védetté nyilvánításra vonatkozó javaslattal együtt előterjeszt a védetté nyilvánításra jogosulthoz.
(9)[61] Helyi jelentőségű védett természeti terület országos jelentőségűvé nyilvánítása esetén a (6)-(7) bekezdésben foglaltakat akkor kell alkalmazni, ha a védelmi előírások az e törvényben foglaltaknál, illetve korábbi önkormányzati rendeletben meghatározottaknál szigorúbb rendelkezéseket tartalmaznak.
(10)[62] A 24. § (1) bekezdése alapján alkotott önkormányzati rendeletben, a felmentésre vonatkozó szabályok [24. § (3) bekezdés b) pont] alkalmazásával biztosítani kell a területen a védetté nyilvánítás előtt megkezdett közérdekű tevékenységnek – a közérdekű cél megvalósításához szükséges mértékű – folytatását.
§ (1)[63] A védett természeti területet és a Natura 2000 területet a természetvédelmi hatóságnak – a természetvédelmi kezelést ellátó szerv útján – táblával meg kell jelölnie, amellyel fel kell hívnia a figyelmet a védettség tényére, valamint az ebből fakadó főbb korlátozó rendelkezésekre.
(2)[64] Terület védetté, fokozottan védetté nyilvánításának tényét az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni, védettség feloldását követően a védettség tényét pedig törölni kell. A feljegyzést, illetve annak törlését a természetvédelmi hatóság hivatalból kezdeményezi.
(3)[65] A 23. § (2) bekezdésének hatálya alá tartozó védett természeti terület kiterjedését a természetvédelmi hatóság ingatlan-nyilvántartási feljegyzésre alkalmas módon, hatósági határozatban állapítja meg.
(4)[66] A természetvédelmi hatóság a (3) bekezdésben meghatározott határozatot az érintett ingatlan tulajdonosának és vagyonkezelőjének, valamint a feladat- és hatáskör szempontjából külön törvény alapján érintett hatóságnak, továbbá az igazgatóságnak kézbesíti.
(5)[67] Nem kell hatósági határozatban megállapítani a (3) bekezdésben meghatározott védett természeti terület kiterjedését abban az esetben, ha a terület természetvédelmi oltalma a 24. § (1) bekezdésében meghatározott külön jogszabály alapján is fennáll.
§ (1)[68] Ha valamely védelemre tervezett terület jelentős károsodásának veszélye áll fenn, a természetvédelmi hatóság – az érdekelt hatóságok véleményének kikérése mellett – a területet fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozattal, egy alkalommal ideiglenesen védetté nyilváníthatja. A határozatban előírhatja a terület kezelésével, a természeti értékek megóvásával kapcsolatos kötelezettségeket, továbbá a veszélyeztető tevékenység folytatását korlátozhatja, felfüggesztheti, illetve megtilthatja.
(2) Az ideiglenes védettség a végleges védettséget kimondó jogszabály hatálybalépéséig, de legfeljebb 3 hónapig tartható fenn. Országos jelentőségű védelemre tervezett természeti terület esetén a miniszter – egy ízben – további 2 hónappal meghosszabbíthatja az (1) bekezdés alapján elrendelt ideiglenes védettséget, ha a védetté nyilvánításról szóló miniszteri rendelet kihirdetése folyamatban van.
(3)[69] Ha valamely terület időszakosan fokozottan védett élő szervezetek élőhelyéül szolgál, amelyek megóvása másként nem biztosítható, a természetvédelmi hatóság a területet, vagy annak egy részét meghatározott időre – de legfeljebb 3 hónapra az érdekelt hatóságok véleményének kikérése mellett -, fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható határozattal átmenetileg védetté nyilváníthatja.
§ (1) A védett természeti terület a védelem kiterjedtségének, céljának, hazai és nemzetközi jelentőségének megfelelően lehet:
(7)[70] Valamennyi nemzeti park területét – a nemzetközi előírásokkal összhangban a miniszter által meghatározott elvek szerint – természeti övezetbe, természetkímélő hasznosítás övezetébe és szolgáltató övezetbe kell besorolni.
(8)[71] Az (1) bekezdés a)-c) pontjaiban meghatározott országos jelentőségű védett természeti területet, vagy annak meghatározott részét a miniszter tudományos célokra kijelölheti (tudományos rezervátum). E terület fokozottan védetté nyilvánításáról a kijelölő kell rendelkezni.
§ (1)[72] Nemzeti parkot, tájvédelmi körzetet, természetvédelmi területet, vagy azok meghatározott részét – ha az nemzetközileg kiemelkedő tudományos értéket képvisel – a miniszter nemzetközi kötelezettségvállalásainkkal összhangban bioszféra-rezervátummá minősíthet.[73]
(3)[74] A természetes vagy természetközeli állapotú erdei életközösség megóvását, a természetes folyamatok szabad érvényesülését, továbbá a kutatások folytatását szolgáló erdőterületeket a miniszter – a 28. § (1) bekezdése szerinti védett természeti területi kategóriába sorolva – erdőrezervátummá nyilvánítja. Az erdőrezervátum magterületét a (2) bekezdésben foglaltak szerint kell kijelölni.[75]
29/A. §[76] Természeti terület, védett természeti terület, valamint ezen területek meghatározott része tekintetében a miniszter – ha annak nemzetközi gyakorlatban kialakult és elfogadott feltételei fennállnak – a natúrpark elnevezés használatához hozzájárulhat.
§ (1) Védett természeti területet – szükség esetén – védőövezettel kell ellátni. A védőövezet kiterjedéséről – a 24. § (3) bekezdésének b) pontja figyelembevételével – a védettséget kimondó jogszabályban kell rendelkezni.
(2)[77] A védőövezetben a természetvédelmi hatóság engedélyéhez vagy hozzájárulásához kötött tevékenységek körét
b) helyi jelentőségű védett természeti terület esetében a települési önkormányzat – fővárosban a fővárosi önkormányzat –
§ Tilos a védett természeti terület állapotát (állagát) és jellegét a természetvédelmi célokkal ellentétesen megváltoztatni.
§ (1) A védett természeti területen lévő erdő elsődlegesen védelmi rendeltetésű.
(2)[78] Az e törvény hatálybalépése után védett természeti területté nyilvánított erdők esetében a már meglévő üzemterv érintett részét a védetté nyilvánítást követően az erdészeti hatóság haladéktalanul felülvizsgálja és szükség szerint módosítja.
(3)[79] E törvény hatálybalépése előtt védett természeti területté nyilvánított erdők üzemterveit – ha azokat a védetté nyilvánítás előtt hagyták jóvá – az erdészeti hatóság a törvény hatálybalépésétől számított 1 éven belül felülvizsgálja és szükség szerint módosítja.
§ (1)[80] Fokozottan védett természeti területen lévő erdőben erdőgazdálkodási beavatkozás csak a természetvédelmi kezelés részeként, a kezelési tervben [36. § (3) bekezdés] foglaltakkal összhangban végezhető.
b) erdőfelújítást a termőhelynek megfelelő őshonos fajokkal és – az (5) bekezdés a) pontja kivételével – természetes felújítási (fokozatos felújító vágás, szálalás, szálaló vágás) módszerekkel
(4)[81] Védett természeti területen lévő erdőben a fakitermelést vegetációs időszak alatt csak, természetvédelmi kezelési, növény-egészségügyi, erdővédelmi okból vagy havária helyzetben, a természetvédelmi hatóság engedélyével lehet végezni.
a) tarvágás csak nem őshonos fafajokból álló, vagy természetes felújulásra nem képes állományokban – összefüggően legfeljebb 3 hektár kiterjedésben – engedélyezhető,
§ (1) A miniszter kezdeményezésére – a természet védelméhez fűződő érdekből – külön törvény szerinti különleges rendeltetésű vadászterületté nyilvánítható az a vadászterület, vagy annak az a része, ahol
(3)[82] A természet védelméhez fűződő közérdekből különleges rendeltetésű vadászterületté nyilvánított területeken a vad állományszabályozását, a vadászatot a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére, illetve az általa meghatározott természetvédelmi feltételekkel a vadászati hatóság határozata alapján a vadászatra jogosult köteles elvégezni.
(4)[83] Ha a védett természeti érték megóvása más módon nem érhető el, a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére a vadászati hatóság állományszabályozást rendel el.
§ (1) Védett természeti területen a 7. § (2) bekezdésében foglaltakon túl
c)[84] a terület vagy annak meghatározott része felett a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére repülés számára tiltott vagy korlátozott légteret kell kijelölni;
d)[85] a helyhez kötött kültéri mesterséges megvilágítást külterületen, illetve beépítésre nem szánt területen – a közcélú közlekedési létesítmények biztonságos üzemeltetéséhez szükséges megvilágítástól eltekintve – úgy kell kialakítani, hogy a védett vagy a közösségi jelentőségű állatfajokat ne zavarja, veszélyeztesse, károsítsa.
§ (1)[86] A természetvédelmi kezelési módokat, korlátozásokat és tilalmakat, továbbá az egyéb kötelezettségeket (természetvédelmi kezelési terv) országos jelentőségű védett természeti területre vonatkozóan a miniszter, helyi jelentőségű védett természeti területre vonatkozóan a települési – Budapesten a fővárosi – önkormányzat rendeletben állapítja meg.
(3)[87] Valamennyi védett természeti területre – az ott tevékenységet folytatókra kötelező erejű – természetvédelmi kezelési tervet kell készíteni. A természetvédelmi kezelési tervet 10 évenként felül kell vizsgálni.
(4)[88] A természetvédelmi kezelési tervek készítésére, tartalmára, jóváhagyására, a terv készítésére kötelezettre vonatkozó szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg.[89]
§ (1)[90] Védett természeti területen lévő közúton a közlekedést (tartózkodást) – ha az a védett természeti területet vagy értéket zavarja, veszélyezteti, károsítja – a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére az útügyi hatóság korlátozza vagy megtiltja. A védett természeti területen lévő vagy azt érintő víziúton a hajózási tevékenység folytatását – ha az a védett természeti területet vagy a természeti értéket zavarja, veszélyezteti, illetve károsítja – az illetékes természetvédelmi hatóság kezdeményezésére a hajózási hatóság korlátozza vagy megtiltja.
(2) Védett természeti területen vagy annak meghatározott részén a közlekedést és a tartózkodást, az (1) bekezdésben foglalt kivétellel – ha a védelem érdekei szükségessé teszik – a természetvédelmi hatóság korlátozhatja, illetve megtilthatja.
(4) Védett természeti területen a hatáskörrel rendelkező hatóság – szükség esetén a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére – építési, telekalakítási tilalmat, illetőleg egyéb, jogszabályban meghatározott használati korlátozást köteles elrendelni.
§ (1) Védett természeti területen a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges különösen:
a)[91] kutatás, gyűjtés, kísérlet végzéséhez, kivéve, ha a kutatást országos jelentőségű védett természeti területen az igazgatóság végzi;
f)[92] nád és más vízinövényzet égetéséhez, irtásához, aratásához, gyep- és parlagterület, tarló és szalma égetéséhez, valamint – a kijelölt és kiépített tűzrakóhely kivételével – erdőterületen tűz gyújtásához;
j)[93] járművel történő közlekedéshez, az arra kijelölt utak, az engedélyezett tevékenységek végzéséhez szükséges munkagépek, valamint a feladatukat ellátó – külön jogszabályokban erre feljogosított – személyek járművei kivételével.
(2)[94]
38/A. §[95] (1) A védett természeti területre közvetlen kihatással lévő vagy azt közvetlenül érintő eljárásokban a természetvédelmi szempontok érvényesülését szakhatósági eljárás keretében vagy szakkérdésként kell vizsgálni.
§[96] (1)[97] Védett természeti területre közvetlen kihatással lévő vagy azt közvetlenül érintő hatósági eljárás során a természetvédelmi hatóság – kivéve, ha a tevékenység környezeti hatásvizsgálat- vagy egységes környezethasználati engedélyköteles -, ha a szakhatósági közreműködés törvényben meghatározott eljárási feltételei fennállnak, szakhatóságként működik közre:[98]
f)[99] bányatelek megállapításának, módosításának, az ásványi nyersanyag feltárására, kitermelésére, valamint a meddőhányó hasznosítására, a kitermelés szünetelésére, a bánya bezárására vonatkozó műszak üzemi tervek és a tájrendezési terv jóváhagyásának, továbbá a bányászati létesítmények építésének és üzembe helyezésének engedélyezésekor;
i)[100] kormányrendeletben meghatározott esetekben a vízgazdálkodási, vízvédelmi tevékenységek, létesítmények
(2)[101] A természetvédelmi hatóság a Natura 2000 területre közvetlen kihatással lévő vagy azt közvetlenül érintő más hatósági eljárás során – kivéve, ha a tevékenység környezeti hatásvizsgálat- vagy egységes környezethasználati engedélyköteles – kormányrendeletben meghatározott esetekben szakhatóságként működik közre a vízgazdálkodási, vízvédelmi hatósági eljárásokban.
§ (1)[102] Fokozottan védett természeti területre történő belépéshez – a jelzett turistautak és tanösvények kivételével – a természetvédelmi hatóságnak az igazgatóság szakértői véleményének figyelembevételével kiadott engedélye szükséges. A külön jogszabályok alapján erre feljogosított személyek – feladatuk ellátásához szükséges mértékben – engedély nélkül beléphetnek.
(2) Fokozottan védett természeti területen csak természetvédelmi kezelés, a 38. § (1) bekezdése alapján engedélyezett tevékenység, továbbá – a lehetőséghez képest – a természetvédelmi hatósággal egyeztetett közvetlen élet- és vagyonvédelmi beavatkozás végezhető.
§ (1)[103] A tulajdonos, vagyonkezelő, használó köteles tűrni a természetvédelmi hatóságnak, az igazgatóságnak, illetve a természetvédelmi kezelést ellátó szervnek a védett természeti érték, terület, valamint egyedi tájérték oltalma, tudományos megismerése, bemutatása érdekében végzett tevékenységét, így különösen a természetvédelmi érték vagy egyedi tájérték megközelítését, bemutatását, őrzését, állapotának ellenőrzését, és a hatósági tájékoztató, valamint eligazító táblák elhelyezését.
(2)[104] A tulajdonos, vagyonkezelő, használó köteles tűrni, hogy a természetvédelmi hatóság, az igazgatóság, illetve a természetvédelmi kezelést ellátó szerv a természeti érték oltalma, tudományos megismerése érdekében ingatlanát időlegesen használja, arra használati jogot szerezzen, vagy tulajdonjogát egyébként korlátozza.
Az Európai Közösségek jogi aktusaiban meghatározott védettségi kategóriába tartozó területek kijelölése[105]
41/A. §[106] (1)[107] A Natura 2000 területeket a Kormány jelöli ki és teszi közzé, valamint határozza meg az e területekre vonatkozó szabályokat. A Natura 2000 területeken lévő földrészleteket a miniszter hirdeti ki.[108]
(2)[109] Az (1) bekezdésben meghatározott kijelölés tényét az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni, a kijelölés feloldását követően a feljegyzést törölni kell. A feljegyzést, illetve annak törlését a természetvédelmi hatóság hivatalból kezdeményezi.[110]
§ (1) Tilos a védett növényfajok egyedeinek veszélyeztetése, engedély nélküli elpusztítása, károsítása, élőhelyeinek veszélyeztetése, károsítása.
(3)[111] A természetvédelmi hatóság engedélye szükséges védett növényfaj:[112]
b)[113] egyedének birtokban tartásához, adásvételéhez, cseréjéhez, kertekbe, botanikus kertekbe történő telepítéséhez;
e)[114] egyedének betelepítéséhez, visszatelepítéséhez, termesztésbe vonásához;
(4)[115] Védett növényfajokból álló gén- és szaporítóanyag bank létrehozásához, védett növényfaj gén- és szaporítóanyag bankban történő elhelyezéséhez a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges.
(5)[116] Védett fasorban lévő, valamint egyes védett fák és cserjék természetes állapotának megváltoztatásához, kivágásához a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges. A természetvédelmi hatóság az engedélyezés tárgyában hozott határozatot – a cserjék esetének kivételével – közli az erdészeti hatósággal.
(6)[117] Fokozottan védett növényfaj egyedének, virágának, termésének vagy szaporításra alkalmas szervének eltávolításához, elpusztításához, megszerzéséhez a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges.
(7)[118] Fokozottan védett növényfajok esetén a (3), illetőleg (6) bekezdés szerinti engedély csak természetvédelmi vagy más közérdekből adható meg.
(8)[119]
§ (1) Tilos a védett állatfajok egyedének zavarása, károsítása, kínzása, elpusztítása, szaporodásának és más élettevékenységének veszélyeztetése, lakó-, élő-, táplálkozó-, költő-, pihenő- vagy búvóhelyeinek lerombolása, károsítása.
(2)[120] A természetvédelmi hatóság engedélye szükséges védett állatfaj[121]
c)[122] egyedeinek szaporításához;
(4)[123] Fokozottan védett állatfajok esetén a (2) bekezdés szerinti engedély csak természetvédelmi vagy más közérdekből adható meg.
(5)-(6)[124]
§[125] (1)[126] A természetvédelmi hatóság engedélye szükséges állatgyűjtemények, állatkertek, illetve egyéb vadon élő védett állatok tartására, idomítására szolgáló létesítmények, telephelyek kialakításához, fenntartásához, üzemeltetéséhez.
(2) Elhullott, elejtett védett állat egyedét a megtalálónak – ha e törvény másként nem rendelkezik – az igazgatósághoz be kell jelentenie.
(3)[127] Védett állat- és növényfaj egyedének károsítása, veszélyeztetése vagy jogellenes zavarása esetén a természetvédelmi hatóság köteles az ilyen magatartás tanúsítóját a tevékenység folytatásától eltiltani. Amennyiben a védett egyedet károsító, veszélyeztető, zavaró tevékenységet más hatóság engedélye alapján végzik, a hatóság a természetvédelmi hatóság megkeresésére az engedélyezési eljárást ismételten lefolytatja. Az eljáró hatóság – amennyiben az nem a természetvédelmi hatóság – a tevékenység folytatását az eljárás jogerős befejezéséig felfüggeszti.
(4)[128] Rendszeresen hasznosított védett állatfaj állományának hosszú távú fenntartható hasznosítása érdekében a miniszter meghatározza az adott faj állománya hasznosításával kapcsolatos szabályokat.[129]
(5)[130] Fokozottan védett élő szervezetek élőhelyén, valamint élőhelye körül – a miniszter által rendeletben meghatározottak szerint – használati, gazdálkodási korlátozást rendelhet el a természetvédelmi hatóság. Az ebből eredő károk megtérítésére a 72. § rendelkezései az irányadóak.
(6)[131] A védett és a közösségi jelentőségű fajok védelmére, tartására, bemutatására, hasznosítására vonatkozó részletes szabályokat, feltételeket a Kormány állapítja meg.[132]
§ (1) A visszatelepülő élő szervezetek védetté nyilvánítására a 24. § (2) bekezdését és a 25. § (4) bekezdését megfelelően alkalmazni kell.
(3)[133] Védett, illetve fokozottan védett fajnak minősülnek a védett, illetve fokozottan védett növényfajok, illetőleg állatfajok keresztezései és kereszteződései (hibridjei). Az ilyen fajok védettségére a magasabb védettségi szinthez tartozó szülőfajra vonatkozó szabályok az irányadóak.
§ (1) Régi hazai (őshonos) háziállatfaj és fajta az, amelynek kialakulása a Kárpát-medence természetföldrajzi területén történt, vagy tartása, tenyésztése történelmi múltra tekint vissza.
(2)[134] A védett régi hazai háziállatfajok és fajták megőrzésére, egyedei törzskönyvezésére vonatkozó szabályokat, tenyésztési és teljesítményvizsgálati elveket az agrárpolitikáért felelős miniszter és a miniszter állapítja meg.
§ (1)[135] A védett és fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozások és tilalmak körét a Kormány állapítja meg.[136] Eltérő rendelkezés hiányában e fejezet rendelkezései értelemszerűen irányadóak a védett életközösségekre is.
§ (1) Barlang védettsége kiterjed bejáratára, teljes járatrendszerére, a befoglaló kőzetére, képződményeire, formakincsére, bármilyen halmazállapotú kitöltésére, természetes élővilágára, továbbá a mesterségesen létrehozott, bejárati vagy barlangrészeket összekötő szakaszára.
(2)[137] Azokat a teljesen vagy túlnyomóan mesterséges üregeket, amelyeknek a felületén utólag létrejött szakmai, tudományos szempontból jelentős képződmények alakultak ki, vagy természetvédelmi szempontból kiemelkedő jelentőségűek, a miniszter védetté nyilváníthatja. A védetté nyilvánított mesterséges üregekre e fejezet előírásait kell megfelelően alkalmazni.
(3)[138] Barlang vagy a (2) bekezdés szerinti üreg védettségét, vagy fokozott védettségét a miniszter feloldhatja, ha a védelmének, fokozott védelmének fenntartásához természetvédelmi érdek többé nem fűződik.
(4)[139] Ha a barlang természetes állapotának fenntartása szükségessé teszi, felszíni területére jogszabály, a természetvédelmi hatóság, vagy a természetvédelmi hatóság kezdeményezésére más, hatáskörrel rendelkező hatóság korlátozást rendelhet el, illetve az védett természeti területté nyilvánítható. Felszíni területnek minősül a földfelszínnek az a része, amely a barlang természetes állapotára közvetlen kihatással van.
(5)[140] Barlang védőövezetét a felszíni területen a miniszter állapítja meg, és rendelkezik a védőövezetre irányadó korlátozásokról is.
(6)[141] Barlangot, barlangszakaszt az egészségügyért felelős miniszter által jogszabályban kijelölt szerv határozatban gyógybarlanggá nyilváníthat. Egyidejűleg meghatározhatja a gyógybarlang éghajlati tényezőinek védelme és a gyógyítás zavartalanságának biztosítása érdekében szükséges intézkedéseket.
(7)[142] A gyógybarlanggá nyilvánítás és gyógyászati célú hasznosítás feltételeinek és eljárási rendjének meghatározásához a miniszter egyetértése szükséges.
§ (1)[143] A barlangokat és a 48. § (5) bekezdése szerinti védőövezetet az ingatlan-nyilvántartásban, külön jogszabályokban meghatározottak szerint – a természetvédelmi hatóság kezdeményezése alapján – fel kell tüntetni.
(2)[144] A barlangokról – az ingatlan-nyilvántartástól függetlenül – közhiteles nyilvántartást kell vezetni, az ennek vezetésére jogosult szervet, illetve a nyilvántartás tartalmát és vezetésének módját a miniszter határozza meg.[145]
§ (1)[146] Az ingatlan tulajdonosa (vagyonkezelője, használója) tűrni köteles, hogy az igazgatóság, a természetvédelmi hatóság, illetve az általuk erre feljogosított személyek, továbbá az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv felhatalmazásával eljáró személyek a barlangot megközelítsék, az idegenforgalom számára kiépített barlangot meglátogassák. Az e tevékenység során okozott tényleges kárt az ingatlantulajdonos (vagyonkezelő, használó) részére meg kell téríteni.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak biztosítására az igazgatóságot szolgalmi jog illeti meg, illetve annak az ingatlannak a tulajdonosát (vagyonkezelőjét, használóját), amelyről a barlang nyílik, szolgalmi jog terheli (szolgáló telek). Ennek tényét az ingatlan-nyilvántartásba – az igazgatóság kezdeményezésére – be kell jegyezni.
(5)[147] Bármilyen ingatlanon végzett tevékenység következtében feltárult barlangok esetén, a (3) bekezdés szerinti barlangbiztosítási munkák költségeit annak kell fedeznie, akinek érdekében, ennek hiányában beavatkozása nyomán a barlangkiépítési munkák elvégzése szükségessé vált.
(6)[148] A barlang (5) bekezdés szerinti fellelésétől a biztosítási munkák elvégzéséig, illetve annak kiépítéséig az ingatlanon folytatott tevékenység nem folytatható. Amennyiben a biztosítási munkák elvégzéséhez, illetve a barlang kiépítéséhez szükséges engedélyek jogerőssé válnak, valamint az (5) bekezdés szerinti költségek fedezete az igazgatóság részére átadásra kerül, akkor a természetvédelmi hatóság az ingatlanon végzett tevékenység folytatását engedélyezheti.
§[149] (1)[150] A természetvédelmi hatóság engedélye szükséges
(2)[151]
(3)[152] A természetvédelmi hatóság engedélye szükséges a barlangban végzett, az (1) bekezdés hatálya alá nem tartozó tevékenységhez, továbbá a barlang állagára, állapotára, természetes élővilágára kiható valamennyi tevékenység megkezdéséhez, így különösen:
(5)[153] A miniszter határozza meg az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott barlang, barlangszakasz kiépítése körébe tartozó műtárgyak és tevékenységek körét, valamint azokat a barlangokat, amelyeknek látogatása a (4) bekezdés alapján vagyonkezelői hozzájáruláshoz kötött. A (4) bekezdés alapján vagyonkezelői hozzájáruláshoz kötött barlangokban történő túravezetés, az engedélyköteles barlangi búvármerülés, valamint a barlangok kutatásának képesítési feltételeit a miniszter állapítja meg.
(6)[154]
(7)[155]
§ (1)[156] A ritka, különleges nagyságú, kifejlődésű, vagy szakmai, tudományos szempontból kiemelkedő jelentőségű ásványok, ásványtársulások (a továbbiakban együtt: ásványok) és ősmaradványok körét, pénzben kifejezett értékét a miniszter állapítja meg.[157]
(4)[158] Védett ásványok, ősmaradványok gyűjtéséhez, forgalomba hozatalához, külföldre viteléhez a természetvédelmi hatóság engedélye szükséges.
(5)[159] Védett ásványok, ősmaradványok külföldre vitele esetén végleges kiviteli engedély nem adható.
§ (1) A természet védelmével, a biológiai sokféleség megőrzésével kapcsolatos állami feladatok és politika meghatározása, a természeti és táji értékek, természetes élőhelyek, vadon élő növény- és állatfajok, valamint más természeti értékek felmérésének, értékelésének, védelmének és helyreállításának biztosítása, az ezzel kapcsolatos tevékenységek összehangolása érdekében a Nemzeti Környezetvédelmi Program (Kt. 40. §) részét képező Nemzeti Természetvédelmi Alaptervet (a továbbiakban: Alapterv) kell készíteni.
a)[160] ökológiai (zöld) folyosó az egyes védett természeti területek, valamint egyes védett természeti területek védőövezete, Natura 2000 területek, érzékeny természeti területek és természeti területek között a biológiai kapcsolatot biztosító, vagy ezt elősegítő területeket, területsávokat és területmozaikokat, és ezek láncolatát, valamint az ezeken található élőhelyeket;
b)[161] ökológiai hálózat egyes védett természeti területek, valamint egyes védett természeti területek védőövezete, Natura 2000 területek, érzékeny természeti területek és természeti területek ökológiai (zöld) folyosókkal biztosított biológiai kapcsolatainak egységes elnevezését jelenti; továbbá az
(5)[162] A miniszter az Alapterv végrehajtása érdekében az agrárpolitikáért felelős miniszter és a közlekedésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben jelöl ki ökológiai (zöld) folyosókat, és határozza meg az e területekre vonatkozó szabályokat. Az érzékeny természeti területek létesítésére és fenntartására vonatkozó részletes szabályokat a miniszter az agrárpolitikáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben határozza meg.[163]
(6)[164] Ökológiai (zöld) folyosóvá történő kijelölés tényét az ingatlan-nyilvántartásba fel kell jegyezni, a kijelölés feloldását követően a feljegyzést törölni kell. A feljegyzést, illetve annak törlését a természetvédelmi hatóság hivatalból kezdeményezi.
§ (1)[165] Területrendezési, területfejlesztési, vízrendezési, meliorációs és a táj jellegét megváltoztató egyéb terv jóváhagyására, módosítására a külön jogszabályok rendelkezései szerint, a miniszter, illetve az igazgatóság bevonásával kerülhet sor.
(2)[166]
(4)[167] Település külterületének belterületbe vonásához a természetvédelmi hatóság előzetes véleménye szükséges. A külterület bevonásáról szóló önkormányzati rendelet egy elfogadott példányát meg kell küldeni a természetvédelmi hatóságnak.
§ (1) A települési önkormányzat – fővárosban a fővárosi önkormányzat – az illetékességi területén található helyi jelentőségű védett természeti területek fenntartására tervet készít. A tervnek az országos, a regionális tervekkel összhangban kell lennie. A tervet a települési önkormányzat képviselő-testülete, a fővárosban és a megyei jogú városban a közgyűlés (a továbbiakban együtt: képviselő-testület) rendelettel fogadja el.
§ A miniszter
j)[168] külön megállapodás alapján közreműködik a természetvédelmi célú agrár-vidékfejlesztési támogatások előkészítésében és a megvalósításhoz szükséges feladatok ellátásában.
§[169] (1)[170] A természetvédelmi igazgatás feladatait e törvény és más jogszabályok rendelkezései alapján a miniszter, az államigazgatási szervek, valamint a jegyző, a fővárosban a főjegyző látják el.
(2)[171]
§[172]
§ (1)[173] A természeti értékek és területek, különösen a védett természeti értékek és területek őrzése, megóvása, károsításának megelőzése érdekében – egyenruhával és szolgálati lőfegyverrel ellátott tagokból álló – természetvédelmi őrszolgálat működik.
(2)[174] A természetvédelmi őrszolgálat tagjainak jogait és kötelezettségeit külön törvény határozza meg.
(3) A kizárólag honvédelmi célokat szolgáló és honvédelmi szervek kezelésében álló ingatlanok területére történő belépését – a halaszthatatlan eljárási cselekmények kivételével – a természetvédelmi őr előzetesen egyezteti a kezelő szervvel.
(4)[175] Az (1)-(2) bekezdésben meghatározott keretek között a természetvédelmi őrszolgálatra vonatkozó részletes szabályokat a Kormány állapítja meg.[176] A természetvédelmi őrszolgálat szolgálati szabályzatát a miniszter határozza meg.[177]
§ (1) Az ügyész a büntetőeljárásról szóló törvényben meghatározottak szerint jár el a természeti területek, értékek, különösen a védett természeti területek és értékek a Büntető Törvénykönyvben tilalmazott módon való megsértése esetén.
(3)[178] Az ügyészség az irányadó jogszabályok szerint közreműködik a természetvédelmi hatóságok eljárásai és döntései törvényességének biztosításában.
§ (1) A megyei önkormányzat gondoskodik a megye területén található helyi jelentőségű védett természeti területek védelmével kapcsolatos tevékenységek összehangolásáról.
§ (1) Törvényben meghatározott esetekben természetvédelmi feladatokat települési önkormányzatok is ellátnak.
§ (1)[179] A települési – fővárosban a fővárosi – önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati természetvédelmi őrszolgálatot működtethet. A települési – fővárosban a fővárosi – önkormányzat az önkormányzati természetvédelmi őrszolgálat megalakítása előtt az egyes rendészeti feladatokat ellátó személyek tevékenységéről, valamint egyes törvényeknek az iskolakerülés elleni fellépést biztosító módosításáról szóló törvényben meghatározott együttműködési megállapodást köt a rendőrséggel.
(3)[180] Az (1)-(2) bekezdésekben foglalt keretek között az önkormányzati természetvédelmi őrszolgálat tagjaira vonatkozó részletes szabályokat a Kormány határozza meg. Az 59. § (4) bekezdésében meghatározott szolgálati szabályzat hatálya az önkormányzati természetvédelmi őrre is kiterjed.[181]
A nyilvánosság részvétele a természet védelmében[182]
§ (1) A Kt. 54-55. §-ában foglaltakon túl, a természet védelmével kapcsolatos ismereteket valamennyi oktatási intézményben oktatni kell, azok a Nemzeti Alaptanterv részét képezik. Ezeknek az ismereteknek az oktatásával – az állami, önkormányzati intézmények és más szervezetek bevonásával – elő kell segíteni, hogy a társadalom természetvédelmi kultúrája növekedjen.
§ (1)[183] A természeti területek és értékek jogellenes károsítása, veszélyeztetése esetén a természet védelme érdekében a természetvédelmi célú egyesületek jogosultak fellépni, és
§ (1) Az igazgatóságok, önkormányzatok természetvédelmi tevékenységét polgári természetőrök segíthetik.
(3)[184] Nem lehet polgári természetőr az a személy, aki
(4)[185] Azt a tényt, hogy vele szemben nem áll fenn a (3) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott kizáró ok,
b)[186] a polgári természetőrnek megbízott személy – az igazgatóság vagy a települési önkormányzat írásbeli felhívására, a felhívástól számított húsz napon belül, vagy ha e határidőn belül a megbízott polgári természetőrön kívülálló ok miatt nem lehetséges, az ok megszűnését követően haladéktalanul –
(5)[187] Az igazgatóság vagy a települési önkormányzat felhívhatja a polgári természetőrt annak igazolására, hogy vele szemben nem áll fenn a (3) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott kizáró ok. Ha a polgári természetőr igazolja, hogy vele szemben a (3) bekezdés a) vagy b) pontjában meghatározott kizáró ok nem áll fenn, az igazgatóság vagy a települési önkormányzat az igazolás céljából kiállított hatósági bizonyítvány kiadása iránti eljárásért megfizetett igazgatási szolgáltatási díjat részére megtéríti.
(6)[188] Nem lehet polgári természetőr az a személy sem,
b) akit természetvédelmi, illetve állatvédelmi bírsággal sújtottak, a határozat jogerőre emelkedésétől számított három évig.
(7)[189] A polgári természetőr megbízatásának időtartama alatt a természetvédelmi hatóság ellenőrizheti azt is, hogy a polgári természetőrrel szemben fennáll-e a (6) bekezdés a) pontjában meghatározott kizáró ok. A természetvédelmi hatóság az ellenőrzés céljából adatot igényelhet a szabálysértési nyilvántartásból. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a jogosulttal szemben fennáll-e a (6) bekezdés a) pontjában meghatározott kizáró ok.
(8)[190] Az igazgatóság vagy a települési önkormányzat a (4) bekezdés alapján megismert adatokat a polgári természetőr megbízásáról meghozott döntésig, az (5) és a (7) bekezdés alapján megismert személyes adatokat a polgári természetőr megbízatása megszűnéséig kezeli.
§ (1) A természet védelmével kapcsolatos egységes, a nemzetközi követelményeknek is megfelelő információs rendszert a miniszter az Országos Környezetvédelmi Információs Rendszer (Kt. 49. §) önálló részeként működteti.
(3)[191] A védett természeti területek és értékek nyilvántartása, törzskönyvének vezetése – a miniszter által meghatározottak szerint – a természetvédelmi hatóság feladata.[192]
§ (1) Kizárólagos állami tulajdonban áll és forgalomképtelen valamennyi barlang.
(5)[193] A barlang kivételével a védett természeti értékek és területek korlátozottan forgalomképesek.
(6) Védett természeti érték és terület tulajdonjogának változásakor az államot elővásárlási jog illeti meg, amelyet az igazgatóság – más jogosultakat megelőzően – jogosult gyakorolni. Helyi jelentőségű védett természeti terület esetében – sorrendben az igazgatóságot követően – a települési önkormányzatot is megilleti az elővásárlási jog.
(7)[194] A (6) bekezdésben meghatározott elővásárlási jog gyakorlásával kapcsolatos polgári jogi ügyekben a Magyar Államot az igazgatóság képviseli.
(8)[195] Állami tulajdonban álló
a) védett természeti terület elidegenítése – a miniszter egyetértésével, legalább azonos természetvédelmi értékű védett természeti területtel történő csere, vagy törvényben meghatározott más eset kivételével – nem lehetséges,
(9)[196] Barlang vagyonkezelői joga e törvény alapján az igazgatóságot illeti meg.
68/A. §[197] A mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló törvény szerinti külföldi természetes személy és jogi személy a földnek nem minősülő, a település külterületén fekvő védett természeti terület tulajdonjogát nem szerezheti meg.
§ (1) A központi költségvetés, az elkülönített állami és fejezeti kezelésű pénzalapokkal összhangban
(2)[198] A természet védelme céljainak eléréséhez szükséges pénzügyi fedezetet elsősorban a központi költségvetésben és a természet védelmét is szolgáló elkülönített állami és fejezeti kezelésű pénzalapokban, különösen a környezetvédelmi alap célfeladat fejezeti kezelésű előirányzatot kell biztosítani.
(3)[199] A védett élő szervezetek, életközösségek, ásványi képződmények pénzben kifejezett értékét a miniszter állapítja meg.
§ A védett természeti terület nevének, jelképének, illetve a természetvédelem jelképének felhasználásáért – a jogosult és a felhasználó közötti polgári jogi szerződésben meghatározottak szerint – a felhasználó díjat köteles fizetni.
§ (1) A védett természeti értékek és területek megőrzését állami támogatás nyújtásával, adókedvezmény biztosításával, a természetkímélő gazdálkodást segítő hitelrendszerrel is támogatni kell.
(3)[200] A támogatás eseteit, mértékét, feltételeit, a kifizetés módját – e törvény keretei között – a Kormány szabályozza.[201]
(4)[202] A kötelezettségek megtartását – a támogatás megfizetésének feltételeként – a természetvédelmi hatóság rendszeresen, de évente legalább egy alkalommal ellenőrzi.
§[203] (1) A védett természeti területeken természetvédelmi érdekből – az e törvény hatálybalépését követően – elrendelt gazdálkodási korlátozás, illetve tilalom esetén vagy a termelésszerkezet jelentős megváltoztatásának előírása következtében a tulajdonos vagy – amennyiben a tulajdonos a terület használatát átengedi – a jogszerű használó tényleges kárát meg kell téríteni.
a)[204] védett természeti területen a természeti kár megelőzése és megakadályozása érdekében jogszerűen előírt korlátozás vagy tilalom;
(3) Amennyiben az ideiglenes védetté nyilvánítást annak indokolatlansága miatt nem követi végleges védetté nyilvánítás, a tulajdonos vagy – amennyiben a tulajdonos a terület használatát átengedi – a jogszerű használó részére az ideiglenes védetté nyilvánításból eredő tényleges kárt meg kell téríteni. Ha az ideiglenes védetté nyilvánítást végleges védetté nyilvánítás követi, a teljes időre az (1) bekezdés szerint jár kártalanítás.
(4) Ha védett természeti területen kívül elrendelt természetvédelmi célú korlátozás, tilalom, egyéb hatósági kötelezés miatt a tulajdonos vagy – amennyiben a tulajdonos a terület használatát átengedi – a jogszerű használó jelentős mértékű termelésszerkezet változtatásra kényszerül, kártalanítására a (3) bekezdés első fordulatában meghatározottak az irányadóak.
(5)[205] A kártalanítási igény jogalapjáról és mértékéről a természetvédelmi hatóság dönt, amely ellen nincs helye fellebbezésnek.
(6)[206] Az (1), (3) és (4) bekezdés szerinti kártalanítás részletes szabályait – a 72/A. §-ban meghatározott kivétellel – a Kormány határozza meg.[207]
72/A. §[208] (1) A természeti értékek fenntartását, illetve a természeti állapot javítását vállaló tulajdonos, illetve jogszerű használó a 72. § (1), (3) és (4) bekezdésében meghatározott kártalanítás és a 71. §-ban meghatározott támogatások kérdéseire kiterjedő szolgáltatási megállapodást köthet az igazgatósággal.
(2)[209] Az (1) bekezdés szerinti szolgáltatási megállapodást az állami tulajdonú terület tekintetében a vagyonkezelési szerződést kötő felek köthetik meg.
Biztosíték és biztosítás[210]
§[211] (1) Aki a természeti érték állagára, állapotára veszélyt jelentő tevékenységet folytat, illetve védett természeti területen, valamint európai közösségi jelentőségű természetvédelmi rendeltetésű területen veszélyes anyagot használ, külön kormányrendeletben meghatározott biztosíték adására köteles, továbbá a tevékenységével okozható előre nem látható természeti károk felszámolása finanszírozásának biztosítása érdekében – külön jogszabályban meghatározott feltételek esetén – környezetvédelmi biztosítás kötésére kötelezhető.
(2)[212] Az (1) bekezdésben foglalt veszélyt jelentő tevékenységek, továbbá a veszélyes anyagok körét, valamint a biztosíték formáját és mértékét, felhasználásának feltételeit, elszámolásának és nyilvántartásának szabályait, továbbá a biztosítás szabályait a Kormány állapítja meg.
§[213] (1) Védett állatfaj egyede kártételeinek megelőzéséről, illetve csökkentéséről a kártétellel érintett ingatlan tulajdonosa, illetve használója a tőle elvárható módon és mértékben gondoskodik. Ha a kártételt a kötelezett nem képes megelőzni, kérheti a természetvédelmi hatóság hasonló célra irányuló intézkedését.
(2) Riasztási módszerek alkalmazása, illetve – kivételes esetben – a túlszaporodott állomány egyedeinek befogása vagy gyérítése csak a természetvédelmi hatóság engedélyével és felügyeletével végezhető.
(3) A természetvédelmi hatóság szükség esetén vagy a tulajdonos, használó kérésére gondoskodik a riasztásban, befogásban, gyérítésben kellő szakértelemmel rendelkező szerv bevonásáról. A természetvédelmi hatóság saját kezdeményezése esetén az ebből eredő költségeket maga viseli. Ha a természetvédelmi hatóság beavatkozásával a tulajdonos, használó kérésének tett eleget, a költségek viselésére a közöttük létrejött megállapodás az irányadó.
(4)[214] A természetvédelmi hatóság kártalanítást fizet, ha a védett állatfaj egyedének kártétele azért következett be, mert
A természetvédelmi hatóságot más esetben kártalanítási kötelezettség nem terheli.
§ (1)[215] A természetvédelmi hatósági engedélyt határozott időtartamra, de legfeljebb tíz évre lehet kiadni. Az engedélyben meghatározott időtartam lejártával vagy tíz év elteltével az engedélyek érvényüket vesztik.
(2)[216] A természetvédelmi hatósági engedély érvényességi időtartama legfeljebb tíz évvel meghosszabbítható, ha a jogosult a meghosszabbítás iránti kérelmét az (1) bekezdésben meghatározott időtartam lejárta előtt beadja, és a meghosszabbítás a természetvédelmi előírásokkal összeegyeztethető és más közérdeket nem sért.
(3)[217] Az engedély meghosszabbítására irányuló kérelem benyújtása az engedély (1) bekezdés szerinti érvényességi idejét nem hosszabbítja meg.
§[218] (1) A természetvédelmi hatósági engedélyezési eljárásokban az eljárási határidő hetven nap.
§[219] A természetvédelmi hatóság jogszabályban meghatározott előírások teljesítése érdekében az ügyfeleket kötelezheti az eredeti állapot helyreállítására, különösen a károsodott természeti érték és terület, továbbá a védett természeti érték és terület helyreállítására, illetve a 78/A. § esetében a Kt. és a külön jogszabályokban meghatározottak szerinti megelőzési, illetve helyreállítási intézkedésre.
§ (1)[220] A természetvédelmi hatóság korlátozhatja, felfüggesztheti vagy megtilthatja a védett természeti értéket és területet károsító vagy súlyosan veszélyeztető tevékenységeket. A határozat – a védett természeti érték, terület közvetlen vagy súlyos sérelme, illetve veszélyeztetése esetében – fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
(2)[221] A Natura 2000 területen élő közösségi jelentőségű faj állományának, valamint élőhelynek veszélyeztetése vagy súlyos sérelme esetén a külön jogszabályban meghatározott hatósági határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
(3)[222] Ha védett növénytársulások fennmaradásához szükséges jogszabályban foglalt kötelezettségének a földterület tulajdonosa (vagyonkezelője, használója) nem tesz eleget, a természetvédelmi hatóság kötelezheti a munkák elvégzésére. A határozat fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánítható.
(4)[223] A jogellenesen szerzett, birtokban tartott védett természeti értéket – ha az nem áll állami tulajdonban – a természetvédelmi hatóság birtokát ideiglenesen elvonja (a továbbiakban: lefoglalás), vagy birtokát véglegesen elvonja és azt állami tulajdonba veszi (a továbbiakban: elkobzás). Ha a védett természeti érték állami tulajdonban áll, akkor azt a természetvédelmi hatóság lefoglalja és az állam tulajdonosi jogait gyakorló szerv döntéséig az igazgatóság gondoskodik a megőrzéséről.
(5)[224] Az elkobzott védett természeti értékek csak a miniszter által meghatározottak szerint használhatók fel.[225]
78/A. §[226] Az egyes külön jogszabályokban meghatározott fajoknak és élőhelyeiknek, költő és pihenőhelyeinek, természetes élőhelyeknek, védett természeti területeknek és védett természeti értékeknek a Kt. 4. §-ának 10. pontjában meghatározott veszélyeztetése, valamint 13. pontjában meghatározott károsodása esetén a károsodás mértéke megállapításának szempontjait, valamint a környezetkárosodás megelőzésének és helyreállításának rendjét a Kormány határozza meg.
78/B. §[227] (1) A természetvédelmi hatóság állítja ki
a)[228] akinek a bíróság a büntetőjogi felelősségét
b) kéri, hogy az annak igazolására szolgáló adatokat, amely szerint a (2) bekezdésben meghatározott kizáró ok vele szemben nem áll fenn, a bűnügyi nyilvántartó szerv a természetvédelmi hatóság részére – annak az (1) bekezdésben meghatározott jogosultság megadásának elbírálása céljából benyújtott adatigénylése alapján – továbbítsa.
(6)[229] Az (1) bekezdésben meghatározott tevékenység időtartama alatt a természetvédelmi hatóság ellenőrizheti azt is, hogy a tevékenységet gyakorló személlyel szemben fennáll-e a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott kizáró ok. A természetvédelmi hatóság az ellenőrzés céljából adatot igényelhet a szabálysértési nyilvántartásból. Az adatigénylés kizárólag azon adatra irányulhat, hogy a tevékenységet gyakorló személlyel szemben fennáll-e a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott kizáró ok.
a) az (1) bekezdésben meghatározott jogosultság megadása iránti eljárás jogerős befejezéséig,
b) az (1) bekezdésben meghatározott jogosultság megadása esetén a hatósági ellenőrzés időtartamára vagy a jogosultság visszavonására irányuló eljárásban az eljárás jogerős befejezéséig
§ (1) Ha a jogszabályban meghatározott tevékenység megkezdése környezeti hatásvizsgálat (Kt. 67. §) elvégzéséhez kötött, annak részeként természeti állapotfelmérést kell készíteni.
b) a természeti értékeket – beleértve a védett természeti értékeket – jelentősen befolyásoló, veszélyeztető, károsító tevékenységek bemutatását;
§ (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával
(2)[230] A természetvédelmi bírságot a természetvédelmi hatóság szabja ki.
(4)[231] Ha a természetvédelmi bírságot
a)[232]
b)[233] a helyi védett természeti terület esetében szabták ki, akkor az önkormányzat környezetvédelmi alapja, vagy annak természetvédelmi célokat szolgáló részének [62. § (3) bekezdés] bevételi forrása. Ha a települési önkormányzat nem rendelkezik környezetvédelmi alappal, akkor a b) pontban foglalt bevétel is a központi költségvetés bevétele.
(5)[234] A természetvédelmi bírság nem mentesít a büntetőjogi, a kártérítési felelősség, valamint a tevékenység korlátozására, felfüggesztésére, tiltására, továbbá a helyreállításra vonatkozó kötelezettség teljesítése alól.
(6)[235] A természetvédelmi bírság kiszabására vonatkozó eljárási szabályokat, valamint a bírság mértékét és megállapításának módját a Kormány állapítja meg.[236]
§ (1)[237] Az, aki a természet védelmére vonatkozó jogszabályokat, egyedi hatósági előírásokat megszegve kárt okoz, a kárt a Polgári Törvénykönyv fokozott veszéllyel járó tevékenységre vonatkozó szabályai szerint köteles megtéríteni.
(3) Károkozás esetén elsősorban a természetbeni helyreállítást kell megkísérelni, és a kár ebben az esetben – hacsak a helyreállítást nem a károkozó végzi – magában foglalja az eredeti állapot helyreállításának költségeit is.
(4)[238] A (2) bekezdés e) pontja alapján a társadalom vagy csoportjainak életkörülményei romlásából fakadó nem vagyoni kár megtérítése iránt keresetet az ügyész indíthat [60. § (2) bekezdés], és a megítélt kártérítést a környezetvédelmi alap célfeladat fejezeti kezelésű előirányzat részére kell megfizetni.
81/A. §[239] Természetvédelmi célból történő kisajátításra a kisajátításról szóló külön törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
§ (1)[240] E törvény 1997. január 1-jén lép hatályba.
(2)[241]
(3)[242]
(4)-(7)[243]
(8)[244]
§[245]
§[246]
§[247] (1) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben szabályozza
a táj jellege, a természeti értékek, az egyedi tájértékek és a tájképi adottságok megóvására vonatkozó szabályokat;
a vadon élő szervezet egyede országba történő behozatalának, átszállításának, kivitelének, mesterséges körülmények közötti szaporításának, tartásának, termesztésbe, tenyésztésbe vonásának, keresztezésének, természetbe kijuttatásának, értékesítésének feltételeit és módját;
a Natura 2000 területek kijelölését, közzétételét, valamint az e területekre vonatkozó főbb rendelkezéseket;
a védett és a közösségi jelentőségű fajok védelmére, tartására, bemutatására, hasznosítására vonatkozó részletes szabályokat, feltételeket;
a védett és a fokozottan védett életközösségekre vonatkozó korlátozások és tilalmak körét;
a természetvédelmi őrszolgálatra és az önkormányzati természetvédelmi őrszolgálat tagjaira vonatkozó részletes szabályokat;
e törvény keretei között a támogatás eseteit, mértékét, feltételeit, a kifizetés módját;
a szolgáltatási megállapodás kivételével a természetvédelmi kártalanítás részletes szabályait;
a természeti érték állagára, állapotára veszélyt jelentő tevékenységek, továbbá a védett területre, Natura 2000 területre veszélyes anyagok körét, valamint a biztosíték formáját és mértékét, felhasználásának feltételeit, elszámolásának és nyilvántartásának szabályait, továbbá a biztosítás szabályait;
az egyes külön jogszabályokban meghatározott fajoknak és élőhelyeiknek, költő- és pihenőhelyeinek, természetes élőhelyeknek, védett természeti területeknek és védett természeti értékeknek a veszélyeztetése, károsodása esetén a károsodás mértéke megállapításának szempontjait, valamint a környezetkárosodás megelőzésének és helyreállításának rendjét;
11.[248] a természetvédelmi bírság kiszabására vonatkozó eljárási szabályokat, valamint a bírság mértékét és megállapításának módját;
a természetvédelmi hatóság vagy hatóságok, illetve a védett természeti területek természetvédelmi kezeléséért felelős szerv vagy szervek kijelölését;[249]
13.[250] a természetvédelmi eljárások során vizsgálandó szakkérdéseket és más hatósági eljárásban vizsgálandó természetvédelmi szakkérdéseket.
az Európai Közösségek jogi aktusaiban meghatározott védettségi kategóriába tartozó vadászható állatfajok kereskedelmi, behozatali és kiviteli szabályait a vadgazdálkodásért felelős miniszterrel egyetértésben;
az Európai Közösségek jogi aktusaiban természetből begyűjthetőként, befoghatóként, valamint hasznosíthatóként meghatározott fajok egyedei befogásának, begyűjtésének, valamint hasznosításának szabályait;
3.[251] természeti terület és más védelemre érdemes földterület országos jelentőségű védett természeti területté, illetve fokozottan védetté nyilvánítását, – erdő, fásítás esetén az erdőgazdálkodásért felelős miniszterrel, védett régészeti lelőhely esetén a régészeti örökség és a műemléki értékek védelméért felelős miniszterrel egyetértésben;[252]
védőövezet kijelölését és a védettség feloldását;[253]
természeti érték védetté és fokozottan védetté nyilvánítását és a kiemelt oltalom feloldását;
védett élő szervezet meghatározott fejlődési szakasza, alakja, állapota vagy származéka kiemelt természeti oltalmának feloldását;
az európai közösségi jogi aktusokban meghatározott védettségi kategóriába, illetve nemzetközi egyezmény hatálya alá tartozó növény- és állatfajok közül azokat, amelyek kiemelt oltalma szükséges, és az e fajokra vonatkozó részletes szabályokat;
8.[254] a nemzeti parkok területén a természeti, a természetkímélő hasznosítás és a szolgáltató övezeti kategóriákba sorolást, a besorolás egységes elveit, valamint az egyes övezetekre vonatkozó általános természetvédelmi előírásokat;[255]
nemzeti park, tájvédelmi körzet, természetvédelmi terület vagy azok meghatározott részének tudományos rezervátummá kijelölését;
nemzeti park, tájvédelmi körzet, természetvédelmi terület vagy azok meghatározott részének bioszféra-rezervátummá minősítését, azon belül a magterület kijelölését;
a természetes vagy természetközeli állapotú erdei életközösség megóvását, a természetes folyamatok szabad érvényesülését, továbbá a kutatások folytatását szolgáló erdőterületek erdőrezervátummá nyilvánítását az agrárpolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben; erdőrezervátum magterületének kijelölését;[256]
védőövezetben a természetvédelmi hatóság engedélyéhez vagy hozzájárulásához kötött tevékenységek körét;
országos jelentőségű védett természeti területek kezelési tervét;[257]
a természetvédelmi kezelési tervek készítésére, tartalmára, jóváhagyására, a terv készítésére kötelezettre vonatkozó szabályokat;
a Natura 2000 területekkel érintett földrészleteket;[258]
rendszeresen hasznosított védett állatfaj állományának hosszú távú fenntartható hasznosítása érdekében az adott faj állománya hasznosításával kapcsolatos szabályokat;
a fokozottan védett élő szervezetek élőhelyén, valamint élőhelye körül elrendelt használati, gazdálkodási korlátozásra vonatkozó szabályokat;
a teljesen vagy túlnyomóan mesterséges üregek – amelyeknek a felületén utólag létrejött szakmai, tudományos szempontból jelentős képződmények alakultak ki, vagy természetvédelmi szempontból kiemelkedő jelentőségűek – védetté nyilvánítását;[259]
barlang, illetve védetté nyilvánított mesterséges üreg védelmének, fokozott védelmének feloldását;
barlang védőövezetének kijelölését és a védőövezetre irányadó korlátozásokat;[260]
21.[261] a barlangok közhiteles nyilvántartását, az ennek vezetésére jogosult szervet, a nyilvántartás tartalmát és vezetésének módját, a nyilvántartásból történő adatszolgáltatást, valamint a barlangok természeti állapotfelvételének és kezelési tervük készítésének szabályait;
22.[262] azon barlangok körét, amelyek látogatásához az igazgatóság vagyonkezelői hozzájárulása szükséges, továbbá a vagyonkezelői hozzájárulás kérelmezésének és megadásának szabályait;
23.[263] a barlangok látogatásának, kutatásának, hasznosításának és a barlangi búvármerülés, barlangi mentés szabályait, a barlang, barlangszakasz kiépítése körébe tartozó műtárgyak és tevékenységek körét, a kiépítés szabályait, továbbá a barlangokkal kapcsolatos engedélyezés szabályait;
24.[264] az igazgatóság vagyonkezelői hozzájárulásával látogatható barlangokban történő túravezetés, a barlangi kutatás és barlangi búvármerülés képesítési feltételeit, valamint a barlangi túravezető és barlangi kutatásvezető jogait és kötelezettségeit;
a ritka, különleges nagyságú, kifejlődésű, vagy szakmai, tudományos szempontból kiemelkedő jelentőségű ásványok, ásványtársulások és ősmaradványok körét, pénzben kifejezett értékét;
a természetvédelmi őrszolgálat szolgálati szabályzatát;[265]
a polgári természetőrökre vonatkozó részletes szabályokat;
a védett természeti területek és értékek nyilvántartását;
a védett élő szervezetek, életközösségek, ásványi képződmények pénzben kifejezett értékét;
az elkobzott védett természeti értékek felhasználását.
(3)[266] Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben
jelölje ki a természeti területeket,
határozza meg az érzékeny természeti területek létesítésére és fenntartására vonatkozó részletes szabályokat.
(4)[267] Felhatalmazást kap a miniszter, hogy az agrárpolitikáért felelős miniszter és a közlekedésért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben jelöljön ki ökológiai (zöld) folyosókat és meghatározza az e területekre vonatkozó szabályokat.
(5)[268] Felhatalmazást kap az agrárpolitikáért felelős miniszter, hogy a miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza
1.[269]
a védett régi hazai háziállatfajok és fajták megőrzésére, egyedei törzskönyvezésére vonatkozó szabályokat, tenyésztési és teljesítményvizsgálati elveket.
85/A. §[270]
§[271] Ez a törvény a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
c)[272] az Európai Parlament és a Tanács 2004/35/EK irányelve (2004. április 21.) a környezeti károk megelőzése és helyreállítása tekintetében a környezeti felelősségről.
[1] Kihirdetve: 1996. VII. 3.
[2] Beiktatta: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §. Hatályos: 2005. XII. 23-tól.
[3] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[4] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[5] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[6] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[7] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[8] Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[9] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 10. §. Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[10] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 10. §. Jelölését módosította: 2005. évi CXXVII. törvény 7. §.
[11] Módosította: 2011. évi CCI. törvény 120. §.
[12] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 32. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[13] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 32. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[14] Megállapította: 1999. évi CXV. törvény 36. § (4). Hatályos: 2000. III. 1-től.
[15] Megállapította: 2008. évi XCI. törvény 16. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[16] Beiktatta: 2008. évi XCI. törvény 16. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[17] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[18] Lásd: 348/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet, 292/2008. (XII. 10.) Korm. rendelet.
[19] Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 133. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
[20] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2010. évi CXXX. törvény 44. § (38).
[21] Megállapította: 2008. évi XCI. törvény 17. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[22] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[23] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[24] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[25] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[26] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[27] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[28] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2), (4).
[29] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 12. §. Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[30] Módosította: 2009. évi XXVIII. törvény 17. § (8) c). Végre nem hajtható módosítására lásd: 2009. évi LVI. törvény 133. §.
[31] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[32] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 13. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[33] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 35. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[34] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 35. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 133. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
[35] Lásd: 8002/2005. (MK 138.) KvVM tájékoztató. Megjelent: Magyar Közlöny 2005/138.
[36] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[37] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[38] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c).
[39] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[40] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[41] Módosította: 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[42] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[43] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[44] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[45] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (1). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[46] Hatályon kívül helyezte: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2). Hatálytalan: 2008. XII. 28-tól.
[47] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[48] Lásd: 31/1997. (IX. 23.) KTM rendelet, 34/1997. (XI. 20.) KTM rendelet, 4/1998. (II. 20.) KTM rendelet, 7/1998. (III. 18.) KTM rendelet, 11/1998. (V. 6.) KTM rendelet, 19/1998. (VI. 25.) KTM rendelet, 20/1998. (VI. 25.) KTM rendelet, 23/1998. (VII. 10.) KTM rendelet, 24/1998. (VII. 10.) KTM rendelet, 25/1998. (VII. 10.) KTM rendelet, 26/1998. (VII. 10.) KTM rendelet, 27/1998. (VII. 10.) KTM rendelet, 1/1998. (VIII. 15.) KöM rendelet, 3/1998. (XII. 17.) KöM rendelet, 1/1999. (I. 18.) KöM rendelet, 4/1999. (V. 5.) KöM rendelet, 11/1999. (X. 29.) KöM rendelet, 19/2000. (VII. 24.) KöM rendelet, 21/2000. (VIII. 31.) KöM rendelet, 2/2001. (II. 9.) KöM rendelet, 18/2001. (VIII. 27.) KöM rendelet, 20/2001. (IX. 21.) KöM rendelet, 1/2002. (I. 15.) KöM rendelet, 4/2002. (II. 27.) KöM rendelet, 14/2003. (X. 21.) KvVM rendelet, 20/2003. (XII. 16.) KvVM rendelet, 13/2004. (VII. 21.) KvVM rendelet, 18/2004. (X. 25.) KvVM rendelet, 8/2005. (III. 23.) KvVM rendelet, 16/2005. (VII. 14.) KvVM rendelet, 17/2005. (VII. 14.) KvVM rendelet, 8/2006. (II. 8.) KvVM rendelet, 14/2006. (III. 21.) KvVM rendelet, 15/2006. (III. 21.) KvVM rendelet, 21/2006. (IV. 5.) KvVM rendelet, 23/2006. (IV. 20.) KvVM rendelet, 28/2006. (V. 22.) KvVM rendelet, 34/2006. (VIII. 1.) KvVM rendelet, 44/2006. (XI. 17.) KvVM rendelet. 9/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 10/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 11/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 12/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 14/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 15/2007. (III. 30.) KvVM rendelet, 16/2007. (IV. 20.) KvVM rendelet, 19/2007. (VI. 1.) KvVM rendelet, 26/2007. (VIII. 9.) KvVM rendelet, 29/2007. (X. 6.) KvVM rendelet, 98/2007. (XII. 23.) KvVM rendelet, 5/2008. (II. 19.) KvVM rendelet, 9/2008. (IV. 10.) KvVM rendelet, 26/2008. (X. 22.) KvVM rendelet.
[49] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[50] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 37. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2). A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2). A korábbi negyedik mondatot hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 133. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
[51] Lásd: 19/2006. (III. 31.) KvVM rendelet.
[52] Megállapította: 2003. évi LI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[53] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (2). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[54] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 38. § (1). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[55] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 38. § (2). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[56] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 38. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m).
[57] Számozását módosította: 2004. évi LXXVI. törvény 15. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m).
[58] Számozását módosította: 2004. évi LXXVI. törvény 15. §.
[59] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 38. § (3). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[60] Számozását módosította: 2004. évi LXXVI. törvény 15. §.
[61] Számozását módosította: 2004. évi LXXVI. törvény 15. §.
[62] Számozását módosította: 2004. évi LXXVI. törvény 15. §.
[63] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 39. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[64] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[65] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (4). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[66] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 39. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[67] Beiktatta: 2003. évi LI. törvény 1. § (4). Hatályos: 2003. VII. 18-tól.
[68] Módosította: 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[69] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[70] Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 25. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.
[71] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[72] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[73] Lásd: 7/2007. (III. 22.) KvVM rendelet.
[74] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[75] Lásd: 11/2007. (III. 31.) KvVM rendelet, 12/2007. (III. 31.) KvVM rendelet, 29/2007. (X. 6.) KvVM rendelet, 19/2008. (VIII. 22.) KvVM rendelet.
[76] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 16. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[77] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[78] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 146. § d).
[79] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 146. § d).
[80] Módosította: 2009. évi LVI. törvény 133. §.
[81] Módosította: 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[82] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[83] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[84] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 146. § d).
[85] Beiktatta: 2008. évi XCI. törvény 19. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[86] Megállapította: 2008. évi XCI. törvény 20. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[87] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[88] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[89] Lásd: 30/2001. (XII. 28.) KöM rendelet, 13/2006. (III. 3.) KvVM rendelet, 34/2006. (VIII. 1.) KvVM rendelet, 3/2008. (II. 5.) KvVM rendelet.
[90] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 146. § d).
[91] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 40. § (1). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[92] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 40. § (2). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[93] Beiktatta: 2005. évi CXXXI. törvény 40. § (3). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[94] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[95] Beiktatta: 2015. évi VI. törvény 9. § (1). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
[96] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 41. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[97] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2), 2015. évi VI. törvény 9. § (3).
[98] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[99] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[100] Beiktatta: 2013. évi CCL. törvény 26. § (1). Hatályos: 2013. XII. 31-től.
[101] Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 26. § (2). Hatályos: 2013. XII. 31-től.
[102] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 42. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[103] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 43. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[104] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 43. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[105] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 17. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[106] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 17. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[107] Megállapította: 2005. évi CXXVII. törvény 8. §. Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[108] Lásd: 45/2006. (XII. 8.) KvVm rendelet, 269/2007. (X. 18.) Korm. rendelet.
[109] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[110] Lásd: 275/2004. (X. 8.) Korm. rendelet.
[111] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[112] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 18. § (1). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c).
[113] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 18. § (1). Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[114] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 18. § (2). Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[115] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 18. § (3). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) b), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[116] Módosította: 2009. évi LVI. törvény 132. §.
[117] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[118] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 19. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[119] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[120] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[121] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 20. § (1). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c).
[122] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 20. § (1). Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[123] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 20. § (2). Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[124] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[125] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 44. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[126] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[127] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 146. § d).
[128] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[129] Lásd: 19/2006. (III. 31.) KvVM rendelet, 24/2008. (X. 8.) KvVM rendelet.
[130] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[131] Megállapította: 2008. évi XCI. törvény 21. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[132] Lásd: 348/2006. (XII. 23.) Korm. rendelet.
[133] Az első mondat szövegét megállapította: 2005. évi XCI. törvény 28. §. Hatályos: 2005. IX. 1-től.
[134] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[135] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[136] Lásd: 67/1998. (IV. 3.) Korm. rendelet.
[137] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[138] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[139] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[140] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[141] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 146. § d), 170. § (2) m).
[142] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (4).
[143] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[144] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[145] Lásd: 13/1998. (V. 6.) KTM rendelet.
[146] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 45. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[147] Beiktatta: 2011. évi LXX. törvény 1. § (1). Hatályos: 2011. VII. 24-től.
[148] Beiktatta: 2011. évi LXX. törvény 1. § (2). Hatályos: 2011. VII. 24-től.
[149] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 46. § (1). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[150] Módosította: 2011. évi CLXXIV. törvény 18. §.
[151] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[152] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[153] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[154] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[155] Hatályon kívül helyezte: 2009. évi LVI. törvény 133. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
[156] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[157] Lásd: 21/2007. (VI. 20.) KvVM rendelet.
[158] Megállapította: 1997. évi CXL. törvény 108. §. Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[159] Beiktatta: 1997. évi CXL. törvény 108. §. Hatályos: 1998. I. 1-től.
[160] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 22. § (1). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) d).
[161] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 22. § (1). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) d).
[162] Megállapította: 2003. évi LI. törvény 1. § (6). Az első mondat szövegét megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 22. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m). Módosítva: 2008. évi XCI. törvény 27. § (4) alapján. Módosította: 2010. évi CXXX. törvény 44. § (38).
[163] Lásd: 2/2002. (I. 23.) KöM-FVM együttes rendelet.
[164] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 22. § (3). Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[165] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m).
[166] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[167] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[168] Beiktatta: 2008. évi XCI. törvény 22. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[169] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 47. §. Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[170] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[171] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[172] Hatályon kívül helyezte: 2006. évi CIX. törvény 146. § d). Hatálytalan: 2007. I. 1-től.
[173] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 146. § d).
[174] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 49. § (1). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[175] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 49. § (2). Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[176] Lásd: 4/2000. (I. 21.) Korm. rendelet.
[177] Lásd: 9/2000. (V. 19.) KöM rendelet, 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet.
[178] Megállapította: 2011. évi CLXIII. törvény 52. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
[179] Megállapította: 2012. évi CXX. törvény 30. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
[180] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[181] Lásd: 4/2000. (I. 21.) Korm. rendelet, 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendelet.
[182] Módosította: 2004. évi XXIX. törvény 148. § (1) h).
[183] Módosította: 2011. évi CLXXV. törvény 110. §.
[184] Megállapította: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (1). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[185] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[186] Módosította: 2010. évi CLII. törvény 2. § (27).
[187] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[188] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[189] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (2). Módosította: 2012. évi XXXI. törvény 37. § 8.
[190] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (2). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[191] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 170. § (2) m), 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[192] Lásd: 13/1997. (V. 28.) KTM rendelet.
[193] A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2004. évi XXXVI. törvény 6. § (2) c). Hatálytalan: a Magyar Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló nemzetközi szerződést kihirdető törvény hatálybalépésének napjától.
[194] Beiktatta: 2008. évi XCI. törvény 23. § (1). Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[195] Számozását módosította: 2008. évi XCI. törvény 23. § (1).
[196] Beiktatta: 2008. évi XCI. törvény 23. § (2). Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[197] Beiktatta: 2013. évi CCXII. törvény 132. §. Hatályos: 2014. V. 1-től.
[198] Módosította: 1998. évi XC. törvény 103 § (1).
[199] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[200] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[201] Lásd: 276/2004. (X. 8.) Korm. rendelet.
[202] Módosította: 2005. évi CXXXI. törvény 88. § (1) c), 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[203] Megállapította: 2004. évi LXXVI. törvény 24. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[204] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[205] Megállapította: 2009. évi LVI. törvény 131. § (1). Hatályos: 2009. X. 1-től. Ezt követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
[206] Számozását módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 291. §. Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[207] Lásd: 276/2004. (X. 8.) Korm. rendelet.
[208] Beiktatta: 2004. évi LXXVI. törvény 25. §. Hatályos: 2004. VII. 16-tól.
[209] Módosította: 2007. évi CVI. törvény 56. § (1) j).
[210] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 50. § (1). Hatályos: 2005. XII. 30-tól.
[211] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 50. § (2). Hatályos: 2005. XII. 30-tól. Ezt követően indult ügyekben kell alkalmazni azzal, hogy az eljárásjogi rendelkezéseket a folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.
[212] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[213] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 51. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[214] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[215] Megállapítva: 2011. évi LXX. törvény 2. § alapján. Hatályos: 2011. VII. 24-től.
[216] Megállapítva: 2011. évi LXX. törvény 2. § alapján. Hatályos: 2011. VII. 24-től. Lásd: 2011. évi LXX. törvény 4. § (3).
[217] Megállapítva: 2011. évi LXX. törvény 2. § alapján. Hatályos: 2011. VII. 24-től.
[218] Megállapította: 2015. évi CLXXXVI. törvény 37. §. Hatályos: 2016. I. 1-től. Rendelkezéseit a hatálybalépést követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
[219] Megállapította: 2007. évi XXIX. törvény 14. §. Hatályos: 2007. IV. 30-tól. Alkalmazására lásd: ugyane törvény 23. § (2).
[220] Megállapította: 2005. évi LXXXIII. törvény 293. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 146. § d), 2009. évi LVI. törvény 133. §.
[221] Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 294. §. Módosította: 2009. évi LVI. törvény 133. §.
[222] Beiktatta: 2005. évi LXXXIII. törvény 294. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2009. évi LVI. törvény 133. §.
[223] Megállapította: 2005. évi CXXXI. törvény 53. §. Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i), 2009. évi LVI. törvény 132. §, 133. §.
[224] Számozását módosította: 2005. évi LXXXIII. törvény 294. §. Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[225] Lásd: 19/1997. (VII. 4.) KTM rendelet.
[226] Beiktatta: 2007. évi XXIX. törvény 15. §. Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[227] Beiktatta: 2009. évi CXLIX. törvény 53. § (3). Hatályos: 2010. I. 1-től.
[228] Megállapította: 2012. évi CCXXIII. törvény 266. §. Hatályos: 2013. VII. 1-től.
[229] Módosította: 2012. évi XXXI. törvény 37. § 8.
[230] Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 6. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
[231] Módosította: 2006. évi CIX. törvény 145. § (5) i).
[232] Hatályon kívül helyezte: 2000. évi CXXXIII. törvény 110. § (1) e). Hatálytalan: 2001. I. 1-től.
[233] Megállapította: 2000. évi CXXXIII. törvény 97. §. Hatályos: 2001. I. 1-től.
[234] Módosítva: 2012. évi II. törvény 254. § (1) i) alapján.
[235] Módosította: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2).
[236] Lásd: 33/1997. (II. 20.) Korm. rendelet, 292/2008. (XII. 10.) Korm. rendelet.
[237] Megállapította: 2013. évi CCLII. törvény 48. §. Hatályos: 2014. III. 15-től.
[238] Módosította: 1998. évi XC. törvény 103 § (3).
[239] Beiktatta: 2007. évi CXXIII. törvény 42. § (2) h). Hatályos: 2008. I. 1-től.
[240] A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 252. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
[241] Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 252. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
[242] Hatályon kívül helyezte: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2). Hatálytalan: 2008. XII. 28-tól.
[243] Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 3. § (5) 2. Hatálytalan: 2008. I. 2-től.
[244] Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 252. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
[245] Hatályon kívül helyezte: 2013. évi XXVI. törvény 4. § (2). Hatálytalan: 2014. III. 31-től.
[246] Hatályon kívül helyezte: 2007. évi LXXXII. törvény 2. § 252. Hatálytalan: 2007. VII. 1-től.
[247] Megállapította: 2008. évi XCI. törvény 24. §. Hatályos: 2008. XII. 28-tól.
[248] Megállapította: 2011. évi CLXVI. törvény 6. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
[249] Lásd: 481/2013. (XII. 17.) Korm. rendelet 18-25. §, 28-29. §, 71/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 6., 8.,11. alcím.
[250] Beiktatta: 2015. évi VI. törvény 9. § (2). Hatályos: 2015. IV. 1-től.
[251] Módosította: 2012. évi CXCI. törvény 3. §.
[252] Lásd: 4/2009. (IV. 10.) KvVM rendelet, 15/2009. (IX. 17.) KvVM rendelet, 18/2009. (XI. 20.) KvVM rendelet, 71/2011. (VII. 27.) VM rendelet, 129/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 131/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 6/2012. (II. 21.) VM rendelet, 7/2012. (II. 21.) VM rendelet, 8/2012. (II. 21.) VM rendelet, 9/2012. (II. 21.) VM rendelet, 10/2012. (II. 21.) VM rendelet, 12/2012. (II. 21.) VM rendelet, 13/2012. (II. 21.) VM rendelet, 14/2012. (II. 21.) VM rendelet, 15/2012. (II. 21.) VM rendelet, 16/2012. (II. 21.) VM rendelet, 89/2012. (VIII. 28.) VM rendelet, 146/2012. (XII. 27.) VM rendelet, 125/2013. (XII. 17.) VM rendelet, 5/2014. (IX. 1.) FM rendelet, 6/2014. (IX. 1.) FM rendelet, 17/2014. (X. 27.) FM rendelet, 55/2015. (IX. 18.) FM rendelet.
[253] Lásd: 71/2011. (VII. 27.) VM rendelet, 6/2014. (IX. 1.) FM rendelet.
[254] Megállapította: 2013. évi CCL. törvény 27. §. Hatályos: 2013. XII. 31-től.
[255] Lásd: 134/2013. (XII. 29.) VM rendelet.
[256] Lásd: 4/2009. (IV. 10.) KvVM rendelet.
[257] Lásd: 4/2009. (IV. 10.) KvVM rendelet, 8/2009. (VI. 9.) KvVM rendelet, 9/2009. (VI. 9.) KvVM rendelet, 12/2009. (VIII. 19.) KvVM rendelet, 13/2009. (VIII. 19.) KvVM rendelet, 15/2009. (IX. 17.) KvVM rendelet, 18/2009. (XI. 20.) KvVM rendelet, 2/2010. (I. 14.) KvVM rendelet, 5/2010. (III. 23.) KvVM rendelet, 6/2010. (III. 31.) KvVM rendelet, 71/2011. (VII. 27.) VM rendelet, 127/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 128/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 129/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 130/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 131/2011. (XII. 21.) VM rendelet, 6/2012. (II. 21.) VM rendelet, 7/2012. (II. 21.) VM rendelet, 8/2012. (II. 21.) VM rendelet, 9/2012. (II. 21.) VM rendelet, 10/2012. (II. 21.) VM rendelet, 12/2012. (II. 21.) VM rendelet, 13/2012. (II. 21.) VM rendelet, 14/2012. (II. 21.) VM rendelet, 15/2012. (II. 21.) VM rendelet, 16/2012. (II. 21.) VM rendelet, 89/2012. (VIII. 28.) VM rendelet, 146/2012. (XII. 27.) VM rendelet, 9/2013. (II. 20.) VM rendelet, 125/2013. (XII. 17.) VM rendelet, 5/2014. (IX. 1.) FM rendelet, 6/2014. (IX. 1.) FM rendelet, 17/2014. (X. 27.) FM rendelet, 55/2015. (IX. 18.) FM rendelet 4. §.
[258] Lásd: 14/2010. (V. 11.) KvVM rendelet, 6/2014. (IX. 1.) FM rendelet.
[259] Lásd: 63/2015. (X. 16.) FM rendelet.
[260] Lásd: 16/2009. (X. 8.) KvVM rendelet.
[261] Megállapította: 2013. évi XXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. IV. 4-től.
[262] Megállapította: 2013. évi XXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. IV. 4-től.
[263] Megállapította: 2013. évi XXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. IV. 4-től.
[264] Megállapította: 2013. évi XXVI. törvény 3. §. Hatályos: 2013. IV. 4-től.
[265] Lásd: 17/2014. (X. 27.) FM rendelet.
[266] Módosította: 2010. évi CXXX. törvény 44. § (38).
[267] Módosította: 2010. évi CXXX. törvény 44. § (38).
[268] Módosította: 2010. évi CXXX. törvény 44. § (38).
[269] Hatályon kívül helyezte: 2013. évi CII. törvény 77. § (1). Hatálytalan: 2013. IX. 1-től.
[270] Hatályon kívül helyezte: 2008. évi XCI. törvény 27. § (2). Hatálytalan: 2008. XII. 28-tól.
[271] Beiktatta: 2005. évi CXXVII. törvény 10. §. Hatályos: 2005. XII. 23-tól.
[272] Beiktatta: 2007. évi XXIX. törvény 17. §. Hatályos: 2007. IV. 30-tól.
GYERMEKLÁNCFŰ levél gyógyhatásai
A jótékony avokádó, avagy csokipuding főzés nélkül...
Kék zónák- a hosszú élet zálogai