text:
IV/01747/2019
. IV/01747/2019
Az indítványozó - az abtv. 27. § alapján - a Kúria Mfv.II.10061/2019/5. számú végzése és a Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú ítélete megsemmisítését kérte.
Az indítványozó - perbeli alperes - a perbeli felperes munkáltatója. A perbeli felperes keresetében közalkalmazotti illetmény-különbözet megfizetésére kérte kötelezni az indítványozót. Az elsőfokú bíróság a leresetet elutasította, a másodfokú bíróság az ítéletet helybenhagyta. Az indítványozó felülvizsgálati kérelmében a Tatabányai Törvényszék illetékességének hiányát sérelmezte. A Kúria az indítványozó felülvizsgálati kérelmét elutasította.
Az indítványozó szerint sérült a tisztességes eljáráshoz való joga, mivel az elsőfokú ítélettel szembeni fellebbezést nem a törvény által megállapított, kizárólagos illetékességgel eljárni jogosult Fővárosi Bíróság bírálta el..
Kúria Mfv.II.10061/2019/5. számú végzése
Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú ítélete
IV_1747_2_2019_indkieg_anonimizált.pdf IV_1747_0_2019_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3120/2020. (V. 8.) AB végzés
3120_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Kúria Mfv.II.10061/2019/5. számú végzése, illetve a Tatabányai Törvényszék
2.Mf.20.058/2018/3. számú jogerős ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó (Komárom-Esztergom Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz. Alkotmányjogi panaszában a Kúria Mfv.II.10061/2019/5. számú végzése, illetve a Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú jogerős ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
[2]	Az alkotmányjogi panasz előzményeként az indítványozó a vele határozatlan idejű jogviszonyban álló közalkalmazott illetményét csökkentette. A közalkalmazott keresete alapján a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2017. május 11. napján jogerőre emelkedett 1.M.322/2016/7. számú ítéletében megállapította, hogy az alperes indítványozó a 2013–2016. években a jogszabályi rendelkezések megsértésével állapította meg a felperes illetményét, ezért az alperest a felmerült különbözet megfizetésére kötelezte. Miután az alperes nem teljes mértékben rendezte az elmaradt illetmény megfizetésére irányuló kötelezettségét, a közalkalmazott a különbözeti összegekre vonatkozóan ismételt keresetet terjesztett elő. Bár az alperes indítványozó a keresetlevél benyújtását követően, még a per első tárgyalása előtt maradéktalanul megfizette a felperes által kért elmaradt illetményt (a felperes által igényelt perköltséggel együtt), a felperes – sem a per érdemi tárgyalása előtt, sem az érdemi tárgyalás megkezdése után – nem állt el a keresetétől, holott a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 160. § (1) bekezdése ezt lehetővé tette volna. Az alperes kérte ezért a felperes keresetének elutasítását. A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.M.303/2017/11-II. számú elsőfokú ítéletével a keresetet elutasította. Az alperes ezt úgy ítélte meg, hogy az elsőfokú ítélet értelmében ő lett a pernyertes, perköltsége megfizetéséről azonban az elsőfokú bíróság a régi Pp. 77. §-án alapuló alperesi kérelem ellenére nem rendelkezett.
[3]	Az elsőfokú ítélettel szemben a törvényben nyitva álló határidőn belül a felperes terjesztett elő fellebbezést, melyben kérte az elsőfokú bíróság ítéletének megváltoztatását és az alperesi teljesítésre tekintettel perköltségigénye megállapítását, melynek összegét 10 000 Ft-ban határozta meg. A felperes úgy vélte, hogy a bíróság vizsgálni köteles, hogy az alperes a per fő tárgya tekintetében pervesztesnek tekinthető-e, ha a felperes a keresetét a perköltségre szállítja le. Az elsőfokú ítélettel szemben a törvényben nyitva álló határidőn belül az alperes is fellebbezést terjesztett elő, és kérte, hogy javára a felperest 10 000 Ft összegű perköltség megfizetésére kötelezzék.
[4]	A fellebbezések alapján eljáró Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú jogerős ítéletével az elsőfokú ítélet nem fellebbezett részét nem érintette, a megfellebbezett rendelkezését helybenhagyta. A törvényszék szerint a fellebbezések kizárólag a perköltség megfizetésének megítélésére irányultak. Megállapította egyrészről, hogy a kereset leszállítását követően az alperes a perköltség megfizetésére irányuló felperesi követelést is teljesítette (még az első tárgyalást megelőzően), ezért megalapozatlan a perköltségigényének megállapítására irányuló felperesi fellebbezés. Másrészről rögzítette a törvényszék azt is, hogy az alperes jogerős ítéleti kötelezés ellenére nem tett eleget a jogszabály szerinti illetmény-fizetési kötelezettségének, így helyesen állapította meg az elsőfokú bíróság, hogy az alperes a perre okot adott, és a régi Pp. 80. § (1) bekezdésére figyelemmel helyesen döntött arról is, hogy az alperes javára perköltséget nem ítélt meg.
[5]	A jogerős bírói döntést a felperes önállóan nem támadta, felülvizsgálati kérelmet az alperes indítványozó nyújtott be, kérve a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és elsődlegesen a Fővárosi Törvényszék másodfokú eljárásra kötelezését, másodlagosan az elsőfokú ítélet megváltoztatásával a perköltsége megállapítását. Felülvizsgálati kérelmében az alperes arra hivatkozott, hogy a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157. § (2) bekezdése alapján 2018. január 1. napját követően a közigazgatási ügyekben a Fővárosi Törvényszék kizárólagos illetékességgel jár el, ezért a Tatabányai Törvényszék illetékességének hiányában meghozott ítéletét hatályon kívül kell helyezni. Sérelmezte továbbá, hogy kérelme ellenére az elsőfokú bíróság nem döntött perköltségének a megfizetéséről, és erre a törvényszék sem kötelezte az elsőfokú bíróságot. A felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő perköltsége ítéletben történő megállapítását kérve.
[6]	A Kúria Mfv.II.10.061/2019/5. számú végzésével az alperes indítványozó felülvizsgálati kérelmét, továbbá a felperes csatlakozó felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasította. A Kúria kifejtette, hogy a Kp. 5. § (2) bekezdését és 4. §-át is figyelembe véve az adott ügyben a fellebbezés elbírálására a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvényt (a továbbiakban: Pp.) kellett alkalmazni, és így a Pp. 630. §-a és a régi Pp. 10. § (2) bekezdése értelmében az adott jogvitában a Tatabányai Törvényszék a fellebbezés elbírálására kizárólagos illetékességgel rendelkezett. Ezért az alperes felülvizsgálati kérelemben megalapozatlanul panaszolta a Tatabányai Törvényszék illetékességének hiányát. A Kúria így a felek felülvizsgálati és csatlakozó felülvizsgálati kérelmét úgy értékelte, hogy azok kizárólag a perköltségre vonatkozó ítéleti rendelkezést kifogásolták, amelyeket a régi Pp. 273. § (2) bekezdése alapján hivatalból elutasított.
[7]	Az indítványozó alperes a felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasító kúriai végzést követően fordult alkotmányjogi panasszal az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó szerint sérült az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz való joga azáltal, hogy az elsőfokú ítélettel szembeni fellebbezést nem a Fővárosi Bíróság bírálta el, hanem a Tatabányai Törvényszék; állítása szerint ugyanis a Fővárosi Bíróság jogszabályokból következő kizárólagos illetékessége miatt a Tatabányai Törvényszék nem lett volna jogosult eljárni. Az indítványozó szerint a felülvizsgálati kérelmét a régi Pp. 273. § (2) bekezdés a) pontja alapján, a régi Pp. 271. § (1) bekezdés c) pontjára hivatkozva hivatalból elutasító kúriai végzés az Alaptörvény R) cikk (2) bekezdésébe is ütközik, miután a kizárólagos illetékességi szabály megsértéséből származó jogsérelmét a Kúria nem orvosolta. Ennek következtében az indítványozó szerint az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való joga is sérült.
[9]	Az Abtv. 30. § (1) bekezdése értelmében az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül kell benyújtani, mégpedig az Abtv. 53. § (2) bekezdésének megfelelően az ügyben első fokon eljáró bírósághoz címezve. Az Abtv. 55. § (4) bekezdés a) pontja értelmében az indítvány nem kerül érdemi elbírálásra, ha az indítványozó az indítvány előterjesztésére a törvényben meghatározott határidőt elmulasztotta. Az Ügyrend 30. § (2) bekezdés d) pontja alapján az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt visszautasítja, ha az indítvány elkésett és az indítványozó igazolási kérelmet nem terjesztett elő.
[10]	Jelen esetben az indítványozó a Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú jogerős ítéletét 2018. december 12-én, a Kúria Mfv.II.10.061/2019/5. számú végzését 2019. augusztus 21-én elektronikus úton vette át. Az indítványozó az alkotmányjogi panaszát 2019. október 18-án elektronikus úton nyújtotta be, majd az Alkotmánybíróság felhívására kiegészített alkotmányjogi panaszát 2019. december 19-én terjesztette elő.
[11]	Az indítványozó az Abtv. 27. §-a alapján fordult alkotmányjogi panasszal az Alkotmánybírósághoz, mégpedig a Kúriának a felülvizsgálati kérelmet hivatalból elutasító végzését követően, de panaszában a jogerős ítéletet hozó Tatabányai Törvényszék illetékességének hiányát sérelmezve. Az indítványozó panaszában ugyanakkor nem hivatkozott arra, és a Tatabányai Törvényszék jogerős ítéletéből sem következik, hogy a törvényszék illetékességét már a másodfokú eljárásban vitatta volna; ezt a felülvizsgálati kérelmében, illetve a felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasító kúriai végzéssel szemben előterjesztett alkotmányjogi panaszában sérelmezte. Megállapítható továbbá, hogy az indítványozó az eljáró törvényszék illetékességének hiányával összefüggő állítólagos jogsérelme miatt az alapügyet érdemben befejező jogerős törvényszéki ítélettel szemben alkotmányjogi panaszt nem terjesztett elő, jóllehet az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet előterjeszteni. Miután a jelen indítványozó a jogerős törvényszéki ítéletet – a törvényszék illetékességének hiánya miatt – támadó panaszát nem az ítélet kézbesítésétől számított hatvan napon belül (hanem csak a felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasító kúriai döntést követően) terjesztette elő, ezért panasza e vonatkozásban elkésett.
[12]	Az Ügyrend 32. § (4) bekezdése értelmében: ha a jogerős döntést megtámadó alkotmányjogi panaszt az Alkotmánybíróság a Kúria folyamatban lévő eljárására tekintettel visszautasította, majd a Kúria a felülvizsgálati kérelmet, illetve indítványt elutasító döntést hozott a hiánypótlás vagy kiegészítés elmaradása, vagy a felülvizsgálatra nyitva álló határidő indítványozó általi elmulasztása miatt, vagy azért, mert a felülvizsgálat kizárt, akkor a Kúria ezen döntését az Abtv. 26. § (1) bekezdése vagy 27. §-a alapján megtámadó – és az Abtv. 30. § (1) bekezdésében foglalt határidőn belül benyújtott – alkotmányjogi panaszt, amennyiben az a jogerős döntésre is kiterjed, nem lehet elkésettnek tekinteni e határozat vonatkozásában. Miután azonban a jelen indítványozó a jogerős döntést támadó panaszt a kúriai felülvizsgálati eljárás előtt nem terjesztett elő, a felülvizsgálati kérelmét hivatalból elutasító kúriai végzéssel szemben előterjesztett panasza, melyben alapvetően a jogerős ítéletet hozó törvényszék illetékességének hiányát kifogásolta, szintén elkésettnek minősül.
[13]	Az Alkotmánybíróság mindezek alapján megállapította, hogy a Kúria Mfv.II.10061/2019/5. számú végzése, illetve a Tatabányai Törvényszék 2.Mf.20.058/2018/3. számú jogerős ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló elkésetten előterjesztett alkotmányjogi panasz az Abtv. 55. § (4) bekezdés a) pontja alapján érdemben nem bírálható el.
[14]	3. A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt az Abtv. 55. § (4) bekezdés a) pontja, illetve az Ügyrend 30. § (2) bekezdés d) pontja alapján visszautasította.
. Constitutional complaint against the ruling No. Mfv.II.10061/2019/5 of the Curia (arrears of remuneration)
. 3120/2020. (V. 8.)

matches: Kúria bíróság bíróság Kúria Bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


g)2 állami vagy helyi önkormányzati fenntartású közgyűjtemény (muzeális intézmény, levéltár, közgyűjteményként működő kép- és hangarchívum, valamint könyvtár) saját gyűjteményében nyilvántartott kulturális javak körébe tartozó dolog, kivéve, ha a dolog más tulajdonában áll,
ag)14 országos törzshálózati vasúti pályát működtető többségi állami tulajdonú gazdasági társaság,
ah)15 a törvény által kijelölt egyedileg meghatározott jogi személy.
ba)16 nemzetiségi önkormányzat, helyi vagy nemzetiségi önkormányzati társulás, valamint ezek fenntartása vagy irányítása alá tartozó intézmény,
bb)17 költségvetési szerv,
bd)18 az állam, a helyi önkormányzat, a ba) alpontban meghatározott személyek együtt vagy külön-külön 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet,
c)19 az egyházi jogi személy a tevékenysége ellátásához szükséges nemzeti vagyon tekintetében.
20.20 összetett vízilétesítmény: olyan vízilétesítmény, mely más létesítményeket, vizeket is magába foglal; az összetett vízilétesítmény része a létesítmények, vizek között lévő földterület is.
(2)21 Az (1) bekezdés 1. pont b) és c) alpontjában foglalt feltételeknek való megfelelésről a szerződő félnek cégszerűen aláírt módon nyilatkoznia kell. A valótlan tartalmú nyilatkozat alapján kötött szerződés semmis.
(4)22 E törvény alkalmazásában 100%-os állami vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdálkodó szervezetnek, illetve ezen gazdálkodó szervezet 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezetnek minősül az a gazdasági társaság is, amelyben az állam, a helyi önkormányzat vagy ezek 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet mellett kizárólag maga a gazdasági társaság rendelkezik – a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.), az üzletrészeknek a társaság által történő megszerzésére, valamint a Ptk. saját részvények megszerzésével kapcsolatos korlátozásra vonatkozó szabályozása szerinti – üzletrésszel vagy részvénnyel.
f)23 az országos közutak és azok műtárgyai, ide nem értve a közút tartozékát képező, az ingatlan-nyilvántartásban várakozóhelyként, pihenőhelyként feltüntetett önálló ingatlant, valamint a közúti közlekedésről szóló törvény szerinti útcsatlakozást,
g)24 állami tulajdonban álló terek, parkok, közkertek,
l)25 a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény szerinti biztonsági földgáztároló.
(4)27 Korlátozottan forgalomképes nemzeti vagyonnak minősül a 2. melléklet I. pontja szerinti nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyon körébe nem tartozó, többségi állami tulajdonban álló, a közbeszerzésekről szóló törvényben meghatározott közszolgáltatási tevékenységet ellátó gazdasági társaságban fennálló, állami tulajdonban lévő társasági részesedés.
(5)28 A (4) bekezdés szerinti nemzeti vagyon – a (6) bekezdésben foglalt kivétellel – kizárólag helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás részére idegeníthető el. A korlátozott forgalomképesség a (4) bekezdés szerinti nemzeti vagyon tekintetében addig áll fenn, amíg a gazdasági társaság közszolgáltatási tevékenységet lát el.
(6)29 A (4) bekezdés szerinti gazdasági társaságban fennálló állami tulajdonban álló társasági részesedés vagy annak egy része az állam, helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás együtt vagy külön-külön 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság részére nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátható, vagy – ezen társaság részére – más jogcímen történő átruházás útján elidegeníthető.
(7)30 A (6) bekezdés szerinti társasági részesedés tulajdonjogát megszerző gazdasági társaságban fennálló társasági részesedés – mindaddig, amíg a (6) bekezdés szerinti társasági részesedés az azt megszerző gazdasági társaság tulajdonában áll – kizárólag az állam, helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás részére idegeníthető el.
b)31 a helyi önkormányzat tulajdonában álló terek, parkok, közkertek,
(5)32 A helyi önkormányzat korlátozottan forgalomképes törzsvagyonát képezi
(6)33 A korlátozottan forgalomképes törzsvagyoni minősítés az (5) bekezdés a)–c) pontja szerinti nemzeti vagyon tekintetében addig áll fenn, amíg az adott vagyontárgy közvetlenül önkormányzati feladat és hatáskör ellátását vagy a közhatalom gyakorlását szolgálja.
(7)34 Az (5) bekezdés szerinti korlátozottan forgalomképes vagyon önkormányzati hitelfelvétel és kötvénykibocsátás esetén annak fedezetéül nem szolgálhat, és kizárólag az állam, másik helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás részére idegeníthető el.
(8)35 Az (5) bekezdés c)–d) pontja szerinti gazdasági társaságban fennálló önkormányzati tulajdonban álló társasági részesedés vagy annak egy része a (7) bekezdésben foglaltakon kívül az állam, helyi önkormányzat vagy önkormányzati társulás együtt vagy külön-külön 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság részére nem pénzbeli vagyoni hozzájárulásként rendelkezésre bocsátható, vagy – ezen társaság részére – más jogcímen történő átruházás útján elidegeníthető.
(9)36 A (7) bekezdésben meghatározott feltételek szerint korlátozottan forgalomképes az azon gazdasági társaságban fennálló részesedés is, amely a (8) bekezdés alapján társasági részesedés tulajdonjogát megszerezte.
6. § (1)37 Az állam vagy a helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyon – a (2)–(3c) bekezdésben és a 14. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel – nem idegeníthető el, vagyonkezelői jog, jogszabályon alapuló, továbbá az ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati jog, vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a helyi önkormányzat javára alapított vezetékjog kivételével nem terhelhető meg, biztosítékul nem adható, azon osztott tulajdon nem létesíthető. Ezen tilalom az állam vagy a helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyonba tartozó javak teljes terjedelme tekintetében fennáll.
(3a)38 Az állam és a helyi önkormányzat közös tulajdonában álló, az 1. mellékletben meghatározott csatornák, tározók, árvízvédelmi fővédvonalak, egyéb vízi létesítmények és vízi közművek, valamint terek és parkok tulajdonközössége – közös tulajdon megszüntetés jogcímén – megszüntethető. A közös tulajdon megszüntetésére kizárólag az egyik tulajdonostárs tulajdoni hányadának ingyenesen, nyilvántartási értéken a másik tulajdonostárs részére történő átruházásával kerülhet sor, feltéve, ha a tulajdon átruházása a közfeladat ellátását nem veszélyezteti.
(3b)39 Az állami tulajdonban álló országos közutak és műtárgyai, valamint az állami tulajdonban álló terek és parkok tulajdonjogát az állam a helyi önkormányzat javára ingyenesen átruházhatja, ha a tulajdon átruházása a közfeladat ellátását nem veszélyezteti.
(3c)40 A helyi önkormányzati tulajdonban álló helyi közutak és műtárgyai, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló terek és parkok tulajdonjogát a helyi önkormányzat az állam, illetve más helyi önkormányzat javára ingyenesen átruházhatja, ha a tulajdon átruházása a közfeladat ellátását nem veszélyezteti.
(3d)41 A (3b) és (3c) bekezdés szerint ingyenesen átruházott eszközöket az új tulajdonosnak az átvett könyv szerinti értéken kell nyilvántartásba vennie.
(4)42 A 2. mellékletben megjelölt nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyon e törvény erejénél fogva, a (7) bekezdésben, valamint a 14. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel, elidegenítési és – vagyonkezelői jog, jogszabályon alapuló, továbbá az ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati jog, vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a helyi önkormányzat javára alapított vezetékjog kivételével – terhelési tilalom alatt áll, biztosítékul nem adható, azon osztott tulajdon nem létesíthető.
(5)43 Törvényben, kormányrendeletben vagy – a helyi önkormányzati vagyon tekintetében – a helyi önkormányzat rendeletében nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyonként meghatározott vagyonelem az erről rendelkező jogszabály erejénél fogva, a 14. § (1) bekezdésében foglalt kivétellel, elidegenítési és – vagyonkezelői jog, jogszabályon alapuló, továbbá az ingatlanra közérdekből külön jogszabályban feljogosított szervek javára alapított használati jog, vezetékjog, vagy ugyanezen okokból alapított szolgalom, továbbá a helyi önkormányzat javára alapított vezetékjog kivételével – terhelési tilalom alatt áll, biztosítékul nem adható, azon osztott tulajdon nem létesíthető.
(7)44 A 2. melléklet II. pont d) alpontja szerinti nemzeti vagyon az állam és a helyi önkormányzat között átruházható.
(8)45 Az olyan – pályázat alapján megkötött – szerződés, amelynek nemzeti vagyon a tárgya, a pályázati kiírástól, illetve a nyertes pályázattól eltérő tartalommal nem módosítható, kivéve a szerződés időtartama jogszabályban meghatározott meghosszabbításának esetét.
7. § (1)46 A nemzeti vagyon alapvető rendeltetése a közfeladat ellátásának biztosítása, ideértve a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátását és e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását. A nemzeti vagyonnal felelős módon, rendeltetésszerűen kell gazdálkodni.
(2)47 A nemzeti vagyongazdálkodás feladata a nemzeti vagyon megőrzése, értékének és állagának védelme, rendeltetésének megfelelő, az állam, az önkormányzat mindenkori teherbíró képességéhez igazodó, elsődlegesen a közfeladatok ellátásához és a mindenkori társadalmi szükségletek kielégítéséhez szükséges, egységes elveken alapuló, átlátható, hatékony és költségtakarékos működtetése, értéknövelő használata, hasznosítása, gyarapítása, továbbá az állam vagy a helyi önkormányzat feladatának ellátása szempontjából feleslegessé váló vagyontárgyak elidegenítése, azzal, hogy a nemzeti vagyon megőrzése érdekében végzett bontás vagy átalakítás nem minősül az állag védelmi kötelezettség megszegésének. A kiemelt kulturális örökségvédelmi és természetvédelmi szempontok – kulturális és természeti értékek jövő nemzedékek számára való megőrzése érdekében történő – érvényesítésének nem akadálya a vagyon értékváltozása.
7/A. §48 (1) Az állam tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében tulajdonosi joggyakorló kizárólag
c)49 az állam 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezet
d)50 az állam és a c) pontban meghatározott szervezet együttesen 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság vagy
e)51 az a)–d) pontban nem nevesített, a Kormány egyedi határozatában meghatározott személy
a)52 miniszter,
(6)53 A 100%-os állami vagy önkormányzati tulajdonban álló gazdasági társaság azon közfeladat végzésére, amelynek ellátására alapították – az állami vagyonról szóló törvény szerinti tulajdonosi joggyakorló társaságok, valamint a (8) bekezdés szerinti eset kivételével – gazdasági társaságot nem alapíthat.
(7)54 Gazdasági társaságban fennálló állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő társasági részesedés nem lehet vagyonkezelés tárgya. A társasági részesedés tulajdonosi joggyakorlója nevében és helyett más személy megbízáson alapuló meghatalmazással járhat el a tulajdonosi jogok egészének vagy meghatározott részének gyakorlása során. Meghatalmazás kizárólag a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott személyek részére adható.
(8)55 Az a nonprofit gazdasági társaság, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen legalább az e törvény szerinti többségi befolyással rendelkezik – a hulladékgazdálkodási tevékenységet végző nonprofit gazdasági társaságot és a főtevékenységként kutatás-fejlesztési tevékenységet végző közhasznú nonprofit gazdasági társaságot ide nem értve –, csak többségi állami vagy önkormányzati tulajdonú nonprofit gazdasági társaságban szerezhet részesedést, és csak olyan nonprofit gazdasági társaságot alapíthat, amelyben többségi tulajdoni részesedéssel rendelkezik.
(10)56 Ahhoz a tőkeemeléshez, amely az állam vagy az önkormányzat tulajdoni részarányának csökkenését eredményezi olyan gazdasági társaságban, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen több mint 50%-os tulajdoni részaránnyal rendelkezik, a tulajdonosi joggyakorló előzetes hozzájárulásán kívül
(11)57 Amennyiben az állam és a helyi önkormányzat együttesen rendelkezik 50%-ot meghaladó tulajdoni részaránnyal, akkor az állam és az önkormányzat tulajdoni hányadának együttes összegét kell figyelembe venni a részarány-csökkenés vonatkozásában.
(12)58 A (10) bekezdés alkalmazásában saját tőke alatt a tőkeemelést megelőző évre vonatkozóan elfogadott éves beszámolóban kimutatott saját tőke összegét kell érteni.
(13)59 A (10) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni abban az esetben, ha az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen 100%-os tulajdonában álló gazdasági társaság részesedésszerzésével valósul meg a tőkeemelés. A részesedésszerző gazdasági társaságban fennálló társasági részesedésre e törvény erejénél fogva – az állam és a helyi önkormányzat által történő tulajdonszerzést kivéve – 5 évig elidegenítési és terhelési, valamint a gazdasági társaság tagjain kívüli harmadik személy általi tőkeemelési tilalom áll fenn.
(14)60 Azon gazdasági társaság esetén, amelyben az állam vagy a helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen e törvény szerinti többségi befolyással rendelkezik, a következő döntések kizárólag a társaság legfőbb szervének hatáskörébe tartozhatnak:
(15)61 Azon gazdasági társaság, amelyben az állam vagy helyi önkormányzat külön-külön vagy együttesen e törvény szerinti többségi befolyással rendelkezik – ide nem értve a kockázati tőkebefektetéssel üzletszerűen foglalkozó állami vagy önkormányzati többségi befolyással rendelkező gazdasági társaságokat, valamint azon gazdasági társaságokat, amelyekben a részesedésszerzés fejlesztési célú tőkefinanszírozás útján valósul meg –, az állami vagy a helyi önkormányzati tulajdonoson kívül más tulajdonosnak szavazatelsőbbséget vagy más olyan különleges jogot nem biztosíthat, amely a tulajdoni arányoktól eltérő mértékű szavazati jogot eredményez. Az ezzel ellentétes létesítő okiratban lévő vagy más szerződés kikötés semmis.
11. § (1)62 A vagyonkezelői jog az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel vagyonkezelési szerződéssel jön létre. A nemzeti vagyon tekintetében vagyonkezelési szerződés az (5) bekezdésben meghatározott kivétellel, továbbá a 12. §-ban foglaltak szerinti korlátozásokkal, kizárólag a 3. § (1) bekezdés 19. pont a) alpont aa)–ag) alpontjában, valamint b) és c) alpontjában felsorolt személyekkel köthető, és a vagyonkezelői jog kizárólag általuk gyakorolható.
(2)63 A nemzeti vagyon tekintetében haszonélvezeti jogot alapító szerződés a 12. §-ban foglaltak szerinti korlátozásokkal, kizárólag a 3. § (1) bekezdés 19. pont a) alpont aa)–ag) alpontjában, valamint b) és c) alpontjában felsorolt személyekkel köthető és a haszonélvezeti jog kizárólag általuk gyakorolható.
(5)64 A vagyonkezelői jog kivételesen törvényben történő kijelöléssel, a törvényben megjelölt – a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában felsoroltak körébe tartozó – személyekkel, vagy a törvényben egyedileg meghatározott jogi személlyel jön létre. Az állam és a helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyon, a 2. mellékletben meghatározott nemzetgazdasági szempontból kiemelt jelentőségű nemzeti vagyon, valamint az állam és a helyi önkormányzat kizárólagos gazdasági tevékenysége tekintetében a 3. § (1) bekezdés 19. pont a) alpont aa)–ag) alpontjában, valamint b) és c) alpontjában felsorolt személyeken kívül kijelölés nem alkalmazható.
(6)65 Központi költségvetési szerv a működéséhez szükséges, az államháztartási számvitelről szóló kormányrendelet szerinti immateriális jószág, tárgyi eszköz (különösen műszaki berendezés, gép, felszerelés, készlet) valamint egyéb ingóság megvásárlására – ingatlan kivételével – adásvételi szerződést köthet. Ezen vagyonelem e törvény erejénél fogva az állam tulajdonába és vagyonkezelési szerződés megkötése nélkül a központi költségvetési szerv vagyonkezelésébe és a fennálló vagyonkezelési szerződése hatálya alá kerül azzal, hogy a központi költségvetési szerv köteles – a vagyon-nyilvántartási szabályoknak megfelelő – írásbeli nyilatkozattal bejelenteni a tulajdonosi joggyakorló felé a fennálló vagyonkezelési szerződése hatálya alá került új vagyonelemet.
(6a)66 A vagyonkezelőt e törvény erejénél fogva változatlan feltételekkel megilleti a vagyonkezelői jog mindazon vagyonelemre, amely a vagyonkezelésében lévő vagyonból bármely módon – így különösen kitermelés, bontás, megosztás útján – újonnan jön létre, feltéve hogy az újonnan létrejövő vagyonelem és a vagyonkezelő vagyonkezelésében lévő vagyonelem tulajdonosa megegyezik. A felek eltérő megállapodásának hiányában a vagyonkezelői jog e törvény erejénél fogva kiterjed arra a vagyonelemre is – ideértve a tartozékot és az alkotórészt is –, amely a vagyonkezelői jogviszony fennállása alatt válik a vagyon részévé.
(7)67 Törvény alapján kijelöléssel létrejött vagyonkezelői jog – ha a törvény másként nem rendelkezik – az adott törvényben meghatározott feltételek teljesülésének, ennek hiányában a törvény hatálybalépésének napján keletkezik. A kijelölés során rendelkezni kell arról, hogy a vagyonkezelői jog létesítése ingyenesen vagy visszterhesen történik. A vagyonkezelésre vonatkozó részletes szabályokat a tulajdonosi joggyakorlóval megkötött vagyonkezelési szerződés tartalmazza. A Ptk. jogszabály által megállapított szerződéskötési kötelezettségre irányadó szabályozásának rendelkezése a szerződés létrehozása tekintetében nem alkalmazható. A vagyonkezelési szerződés megkötésének időpontjáig a vagyonkezelői jog az ingatlan-nyilvántartásban nem jegyezhető be, és a vagyonkezelői jogot a kijelölt személy nem gyakorolhatja.
(7a)68 Ha a vagyonkezelő törvényi kijelölése nem egyedileg, hanem az érintett vagyoni kör megjelölésével határozza meg a kijelölt személy vagyonkezelésébe kerülő nemzeti vagyont, az a vagyonkezelő, aki az érintett vagyoni körre vonatkozóan már rendelkezik vagyonkezelési szerződéssel, köteles írásbeli nyilatkozattal bejelenteni a tulajdonosi joggyakorló felé a fennálló vagyonkezelési szerződése hatálya alá került, a nemzeti vagyon körébe tartozó új vagyonelemet. A vagyonkezelői jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére – újabb szerződés megkötése nélkül – a vagyonkezelő egyoldalú nyilatkozatát tartalmazó kérelme alapján kerülhet sor.
(8)69 A vagyonkezelőt – ha jogszabály vagy a vagyonkezelési szerződés másként nem rendelkezik – megilletik a tulajdonos jogai, és terhelik a tulajdonos kötelezettségei – ideértve a számvitelről szóló törvény szerinti könyvvezetési és beszámoló-készítési kötelezettséget is – azzal, hogy
(10)70 A nemzeti vagyon hasznosítására vonatkozó szerződés csak természetes személlyel vagy átlátható szervezettel köthető. A hasznosításra irányuló szerződés határozatlan vagy legfeljebb 15 éves határozott időre köthető, amely időszak egy alkalommal legfeljebb 5 évvel meghosszabbító abban az esetben, ha a hasznosításra jogosult valamennyi kötelezettségét szerződésszerűen, késedelem nélkül teljesítette. E bekezdés szerinti korlátozás nem vonatkozik az állammal, költségvetési szervvel, önkormányzattal vagy önkormányzati társulással kötött szerződésre.
(10a)71 A Kormány kiemelt nemzetgazdasági érdekből nyilvános határozatban dönthet az állami vagyon hasznosítására irányuló szerződés legfeljebb 30 éves határozott időre történő megkötéséről, amennyiben az állami vagyont érintő beruházás megtérülési ideje ezt kifejezetten indokolja.
(13)72 Nemzeti vagyon ingyenesen kizárólag közfeladat ellátása, a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátása, valamint e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítása céljából az ahhoz szükséges mértékben hasznosítható, valamint adható vagyonkezelésbe.
(14)73 Nemzeti vagyonba tartozó állami tulajdonú ingatlant használó központi költségvetési szerv – a (15) bekezdésben meghatározott eseteket kivéve – a rábízott állami tulajdonú ingatlant vagy ingatlanrészt nem hasznosíthatja, az ingatlanra vagy annak bármely részére vonatkozóan a használatot bármely címen átengedő szerződést nem köthet, továbbá a rábízott állami tulajdonú ingatlanon beruházást, felújítási tevékenységet nem végezhet, és nem végeztethet.
(15)74 A (14) bekezdésben foglalt tilalom nem vonatkozik arra az esetre, ha:
(16)75 Törvényben, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében törvényben76 vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott értékhatár feletti nemzeti vagyont hasznosítani – ha törvény kivételt nem tesz – csak versenyeztetés útján, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet.
(17)77 Mellőzhető a versenyeztetés abban az esetben, ha a hasznosítás
d)78 a közfeladatot ellátó, az állam közvetlen vagy közvetett tulajdonában álló gazdasági társaság vagyonkezelésében lévő, az állam tulajdonában álló lakások tekintetében a vagyonkezelővel vagy a vagyonkezelő tulajdonában álló gazdasági társasággal foglalkoztatásra irányuló jogviszonyban álló személyek
(18)79 A (16) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni, amennyiben természetes személy vagy 100%-ban magántulajdonban álló gazdálkodó szervezet a nemzeti vagyon használója, és a használatában álló nemzeti vagyont hasznosítja.
d)80 a csatornák, az állami tulajdonban álló víziközművek, valamint a regionális közműrendszerek létrehozása és működtetése,
k)81 a földgáz biztonsági készletezéséről szóló 2006. évi XXVI. törvény szerinti biztonsági földgáztároló létrehozása és annak működtetése,
l)82 dohánytermékek kiskereskedelme, illetve a dohánykiskereskedelem-ellátási tevékenység,
m)83 az a)–l) pontban nem szereplő, az állam kizárólagos tulajdonába tartozó dolog létrehozása és működtetése.
c)84 a menetrend szerinti helyi személyszállítási szolgáltatás és a menetrend szerinti helyi különcélú személyszállítási szolgáltatás,
(3)85 Az állam és a helyi önkormányzat a kizárólagos gazdasági tevékenysége gyakorlásának időleges jogát, a (4)–(12) bekezdésben meghatározottak kivételével kizárólag koncesszió útján, külön törvényben szabályozott módon engedheti át. A kizárólagos gazdasági tevékenységek közül az (1) bekezdés d), és h)–k) pontja esetén az állam, a (2) bekezdés a)–b), d)–e) pontja esetén a helyi önkormányzat a nemzeti vagyon létrehozását és működtetését vagy kizárólag annak működtetését engedheti át e törvény rendelkezései szerint. A koncesszióról szóló törvény szerinti koncessziós szerződés határozott időtartamra köthető, amelynek leghosszabb ideje harmincöt év. Az ágazati törvény megengedheti külön pályázat kiírása nélkül a koncessziós törvény szerinti koncessziós szerződés egy alkalommal – eredeti időtartamának legfeljebb felével – történő meghosszabbítását abban az esetben, ha a koncesszióba vevő és a koncessziós társaság valamennyi kötelezettségét szerződésszerűen, késedelem nélkül teljesítette. A közbeszerzésekről szóló törvény szerinti építési, illetve szolgáltatási koncesszió a nemzeti vagyon tekintetében határozott időre, legfeljebb 35 évre adható.
(6)86 Az országos törzshálózati vasúti pályát és tartozékát magában foglaló pályahálózat vagy olyan vasúti pályahálózat működtetését, amelynek országos törzshálózati vasúti pálya vagy annak tartozéka a része, kizárólag az állam vagy az a gazdasági társaság végezheti, amelynek egyedüli tagja vagy részvényese az állam, vagy amely az állam közvetlen vagy közvetett többségi tulajdonában áll.
(8)87 Az (1) bekezdés a)–g) pontjában és a (2) bekezdés c), d) pontjában meghatározott tevékenységi körök mint gyűjtőfogalmak keretein belüli azon tevékenységcsoportok, amelyek az e törvény hatálybalépésekor hatályban lévő egyes ágazati törvénybeli rendelkezések szerint koncessziós pályázat kiírása vagy koncessziós szerződés megkötése nélkül is folytathatók, e törvény hatálybalépését követően is koncessziós pályázat kiírása vagy koncessziós szerződés megkötése nélkül folytathatók. E törvény hatálybalépését követően az (1) bekezdés a)–d), f), g) pontjában, és a (2) bekezdés c), d) pontjában meghatározott tevékenységi körök mint gyűjtőfogalmak keretein belül egyes további tevékenységtípusok folytatatását koncessziós pályázat kiírása vagy koncessziós szerződés nélkül kizárólag e törvény teheti lehetővé. Nem szükséges továbbá koncessziós pályázat kiírása vagy koncessziós szerződés kötése közvetlenül alkalmazandó európai uniós jogi aktus által eltérően szabályozott tevékenységek körében.
(10)88 Az (1) bekezdés e) pontjában meghatározott tevékenység gyakorlásának joga koncessziós szerződés megkötése nélkül kizárólag a (12) bekezdésben felsorolt személyeknek, szerveknek, valamint
(11a)89 Az (1) bekezdés l) pontjában meghatározott kizárólagos gazdasági tevékenység gyakorlásának joga külön ágazati törvényben szabályozott módon másnak átengedhető.
13. § (1) Törvényben, valamint a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tekintetében törvényben90 vagy a helyi önkormányzat rendeletében meghatározott értékhatár feletti nemzeti vagyon tulajdonjogát átruházni – ha törvény kivételt nem tesz – csak versenyeztetés útján, az összességében legelőnyösebb ajánlatot tevő részére, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás értékarányosságával lehet.
(3)91 A nemzeti vagyon tulajdonjogát ingyenesen átruházni csak törvényben meghatározott esetekben és feltételekkel lehet. A nemzeti vagyonba tartozó leselejtezett tárgyi eszközt – amennyiben az a közfeladat ellátásához nem szükséges – a tulajdonosi joggyakorló ingyenesen átruházhatja, ebben az esetben a (4) bekezdés b) pontját nem kell alkalmazni.
a)92 a nemzeti vagyoni körből ingyenesen tulajdonba adott ingatlant a tulajdonjog megszerzésétől számított 15 évig nem idegenítheti el, és a juttatás céljának megfelelően köteles hasznosítani, valamint állagát megóvni azzal, hogy a juttatási cél megvalósítása érdekében végzett bontás vagy átalakítás nem minősül az állagmegóvási kötelezettség megszegésének;
(5)93 Az ingyenesen tulajdonba adott ingatlanon e törvény erejénél fogva 15 évig elidegenítési tilalom áll fenn. Az elidegenítési tilalomnak az átruházó javára szóló ingatlan-nyilvántartásba történő feljegyzését a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem benyújtásával egyidejűleg a vagyont átruházó szerv kérelmezi.
(7)94 Amennyiben megállapítást nyer, hogy a (4) bekezdés szerinti tulajdonjogot megszerző fél a célhoz kötött hasznosításra vonatkozó törvényi előírásnak részben vagy egészben nem tesz eleget, köteles a vagyont átadó szervezet felszólítására, az abban meghatározott határidőig a jogsértő állapotot megszüntetni. A jogsértő állapot megszüntetésére szabott határidő elmulasztása esetén a tulajdonjogot megszerző fél köteles az átadási megállapodásban rögzített forgalmi értéknek a kötelezettség megsértésének napjától számított mindenkori jegybanki alapkamattal növelt összegét a vagyont átadó szervezet felszólítására, az abban meghatározott határidőig nemteljesítési kötbérként megfizetni.
(8)95 A vagyont átadó szervezet a jogsértő állapot határidőre történő megszüntetésének elmulasztása esetén a (7) bekezdés szerinti nemteljesítési kötbér követelése helyett az ingyenes tulajdonjog átruházást eredményező szerződéstől elállhat.
(9)96 A (4)–(5) bekezdésben foglalt rendelkezést nem kell alkalmazni
(10)97 Az ingyenesen átadott ingatlan tekintetében az (5) bekezdés szerint fennálló elidegenítési tilalom azon személlyel szemben nem áll fenn, aki az ingatlant az ingatlan tulajdonosára ingyenesen átruházta.
(11)98 A (3) bekezdés szerint ingyenesen átruházott nemzeti vagyon felett az átruházás időpontjában tulajdonosi jogokat gyakorló személy az átruházást követően, az elidegenítési tilalom hatálya alatt – a tulajdonjogot megszerző fél kezdeményezésére – egyedi döntéssel hozzájárulhat az átruházott vagyon fejlesztését, korszerűsítését, felújítását szolgáló hitelfelvétel vagy állami, valamint európai uniós támogatás érdekében történő megterheléséhez, továbbá ezen teherrel biztosított igény kielégítése érdekében történő elidegenítéséhez.
(12)99 A sportcélú ingatlanok vonatkozásában a (11) bekezdés szerinti egyedi döntést a sportigazgatási szerv hozza meg.
(13)100 A nemzeti vagyon vonatkozásában osztott tulajdon létesítésére az állami illetve az önkormányzati vagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó jogszabályok szerinti értékesítési eljárási szabályokat kell alkalmazni a Ptk. szerinti, a földtulajdonos és az építkező között kötött megállapodás létrehozása, valamint a hozzá kapcsolódó földhasználati jog alapítása tekintetében. A földhasználati jogért a föld forgalmi értékéhez viszonyított arányos ellenértéket kell fizetni.
14. §101 (1) Amennyiben törvény a helyi önkormányzat feladatát más helyi önkormányzat feladataként vagy állami feladatként, illetve állami feladatot helyi önkormányzat feladataként állapít meg, a feladat ellátását közvetlenül szolgáló és ahhoz szükséges helyi önkormányzati, illetve állami vagyonnak a feladatot átvevő részére történő tulajdonba adása nyilvántartási értéken való átvezetéssel, ingyenesen történik. Ez a rendelkezés arra az esetre is vonatkozik, ha az állam vagy az önkormányzat a közfeladat részét képező feladatot ad át, és ennek a feladatnak az ellátását közvetlenül szolgáló és ahhoz szükséges vagyonelem tulajdonjoga kerül ingyenesen átruházásra.
15/A. §102
q)103 a Magyar Export-Import Bank Zrt. és a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. feletti tulajdonosi joggyakorlás módját a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló törvény,
r)104 a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság vagyonáról, a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság feletti tulajdonosi joggyakorlás módjáról szóló szabályokat a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló törvény
17. § (1)105 E törvény hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket e törvény rendelkezései nem érintik. Az e törvény hatálybalépése előtt létrejött szerződések időtartamának e törvény hatálybalépését követően történő meghosszabbítása új jogviszony létesítésének minősül, kivéve a 6. § (8) bekezdésében, a 11. § (10) bekezdésében, valamint a 12. § (3) bekezdésében meghatározott eseteket.106
(1a)107 Az e törvény hatálybalépése előtt létrejött vagyonkezelési szerződések – amennyiben a szerződés szerinti vagyonkezelő nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott jogi személy – a felek közös megegyezésével, új vagyonelemmel való bővítés nélkül – ide nem értve a 11. § (6a) bekezdésében foglalt eseteket – a hatályos jogszabályoknak megfelelő tartalommal módosíthatóak.
(3)108 Nemzetközi szerződés eltérő rendelkezése hiányában, Magyarország határa által körbezárt területen lévő nemzeti vagyonra vonatkozó polgári jogi szerződésben a nemzeti vagyonnal rendelkezni jogosult irányadóként kizárólag a magyar nyelv és a magyar jog alkalmazását, jogvita esetére kizárólag a magyar bíróság joghatóságát kötheti ki. A magyar bíróság joghatóságának kizárólagossága nem érinti a választottbíróság kikötésének jogát.
(4)109 A (3) bekezdés nem alkalmazható a nemzeti vagyont érintő, a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek szabályairól szóló törvényben meghatározott következő pénzügyi eszközökre vonatkozó nemzetközi pénz- és tőkepiaci ügyletekre:
(5)110 Ha a (4) bekezdés szerinti ügylethez kapcsolódóan két- vagy többoldalú polgári jogi szerződés kerül megkötésére, e szerződést magyar nyelven is alá kell írni.
(3)111 A (2) bekezdésben meghatározott kötelezettség elmulasztása esetén a tulajdonosi joggyakorló a szerződést kártalanítás nélkül és azonnali hatállyal felmondja.
(7)112 2012. július 1. napját megelőzően állami vagy önkormányzati tulajdonban lévő társasági részesedések tekintetében a tulajdonosi joggyakorlás tárgyában létrejött szerződéseket 2012. december 31-ig a 8. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően módosítani kell.
(8)113 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött szerződés vagyonkezelője nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontjában meghatározott személy vagy szerv, úgy a (7) bekezdés rendelkezését a már megkötött szerződésre nem kell alkalmazni.
(9)114 Amennyiben a 2012. július 1. napját megelőzően megkötött vagyonkezelési vagy haszonélvezeti jogot alapító szerződés nem a 3. § (1) bekezdés 19. pontja szerinti személlyel vagy szervvel jött létre, és a szerződés megkötését követően beállott körülmény folytán a vagyonkezelő vagy a haszonélvező 2012. december 31. napján nem minősül átlátható szervezetnek, a tulajdonosi joggyakorló a szerződést kártalanítás nélkül és azonnali hatállyal felmondja.
(10)115 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény és a hozzá kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi LXXXIV. törvény (a továbbiakban: Módtv.) rendelkezései a hatálybalépését116 megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik.
(11)117 A Módtv. által megállapított 5. § (7) bekezdését a Módtv. hatálybalépésekor118 folyamatban lévő hitelfelvételi és kötvénykibocsátási ügyekben nem kell alkalmazni.
(12)119 A Módtv. által megállapított 5. § (5)–(7) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a helyi önkormányzat képviselő-testülete köteles 2012. október 31-ig módosítani rendeletét.
(13)120 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló 2015. évi CCXVI. törvény rendelkezései a hatálybalépését megelőzően jogszerűen és jóhiszeműen szerzett jogokat és kötelezettségeket nem érintik.
18/A. §121 A 4. § (1) bekezdés l) pontja és 12. § (1) bekezdés k) pontja szerinti rendelkezést a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvény hatálybalépését követően létrehozott vagy a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvénynek a földgáz biztonsági készletezéssel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CCXVIII. törvénnyel megállapított 124/A. §-a szerint megvásárolt biztonsági földgáztárolókra kell alkalmazni.
18/B. §122 E törvénynek a Paksi Atomerőmű kapacitásának fenntartásával kapcsolatos beruházásról, valamint az ezzel kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló 2015. évi VII. törvénnyel (a továbbiakban: Módtv2.) megállapított 17. § (3) bekezdését alkalmazni kell a Módtv2. hatálybalépését123 megelőzően megkötött nemzetközi szerződésekre és az azok alapján megkötött megállapodásokra is.
18/C. §124 E törvénynek a nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény módosításáról szóló 2016. évi LXII. törvény (a továbbiakban: Módtv3.) 1. §-ával módosított 2. mellékletét a Módtv3. hatálybalépésekor125 folyamatban levő ügyekben is alkalmazni kell.
a)126 I. Fejezete, 4. §-a, 6–8. §-a, 10–11. §-a, 12. § (1) és (3)–(15) bekezdése, 13. §-a, 17. § (2) bekezdése, 18. §-a, 18/A. §-a és 18/C. §-a, valamint 1. és 2. melléklete az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése alapján,
c)127 14. §-a, 15. §-a és 17. § (1)–(1a) bekezdése az Alaptörvény 38. cikk (1) és (2) bekezdése, valamint az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján
(3)128 A 11. § (15) bekezdése, valamint a 25. § (2) és (9) bekezdése 2013. január 1-jén lép hatályba.
(4)129 A 11. § (16) bekezdése 2012. március 2-án lép hatályba.
21–24. §130
25. § (1)131
(3)–(8)133
(9)134
26–27. §135
28–29. §136
30–31. §137
32–33. §138
1. melléklet a 2011. évi CXCVI. törvényhez139
Ipolydamásdi
Letkési
Ipolytölgyesi
Ipolyvecei
Dejtári
Tatai Öreg-tó Vecserei zsilip
Dunakiliti duzzasztómű és hajózsilip
Hernádszurdoki duzzasztó
Lajta duzzasztó (Mosonmagyaróvár)
Rajkai (I. sz.) vízkivételi zsilip
Iparcsatorna árvízkapu
Tassi duzzasztómű és hajózsilip
Biharugrai duzzasztó
Sió Torkolati Mű
8. Összetett vízilétesítmények
2. melléklet a 2011. évi CXCVI. törvényhez140
Nemzeti Filmintézet Zrt.
2 Az 1. § (2) bekezdés g) pontja a 2018: CXXVIII. törvény 17. §-ával megállapított szöveg.
14 A 3. § (1) bekezdés 19. pont a) alpont ag) alpontja a 2019: CXIV. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
15 A 3. § (1) bekezdés 19. pont a) alpont ah) alpontját a 2019: CXIV. törvény 35. § (2) bekezdése iktatta be.
16 A 3. § (1) bekezdés 19. pont ba) alpontja a 2015: CCXVI. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 3. § (1) bekezdés 19. pont bb) alpontja a 2015: CCXVI. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 3. § (1) bekezdés 19. pont bd) alpontja a 2015: CCXVI. törvény 2. §-a szerint módosított szöveg.
19 A 3. § (1) bekezdés 19. pont c) alpontja a 2013: CXXXIII. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 3. § (1) bekezdés 20. pontját a 2019: CXIV. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
21 A 3. § (2) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 2. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 3. § (4) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 2. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 38. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
23 A 4. § (1) bekezdés f) pontja a 2012: LXXXIV. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 4. § (1) bekezdés g) pontja a 2019: CXIV. törvény 36. §-ával megállapított szöveg.
25 A 4. § (1) bekezdés l) pontját a 2012: CCXVIII. törvény 5. §-a iktatta be.
26 A 4. § (3) bekezdését a 2013: LXXX. törvény 9. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 4. § (4) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2019: CXIV. törvény 44. § a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 4. § (5) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
29 A 4. § (6) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
30 A 4. § (7) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
31 Az 5. § (3) bekezdés b) pontja a 2019: CXIV. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
32 Az 5. § (5) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
33 Az 5. § (6) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
34 Az 5. § (7) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
35 Az 5. § (8) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
36 Az 5. § (9) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
37 A 6. § (1) bekezdése a 2019: LXIV. törvény 35. §-a szerint módosított szöveg.
38 A 6. § (3a) bekezdését a 2018: CXXVIII. törvény 18. §-a iktatta be.
39 A 6. § (3b) bekezdését a 2019: LXIV. törvény 33. §-a iktatta be.
40 A 6. § (3c) bekezdését a 2019: LXIV. törvény 33. §-a iktatta be.
41 A 6. § (3d) bekezdését a 2019: LXIV. törvény 33. §-a iktatta be.
42 A 6. § (4) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 6. § (5) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 A 6. § (7) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 5. § (3) bekezdése iktatta be.
45 A 6. § (8) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 5. § (3) bekezdése iktatta be.
46 A 7. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 376. §-ával megállapított szöveg.
47 A 7. § (2) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 38. §-ával megállapított szöveg.
48 A 7/A. §-t a 2013: LXXX. törvény 5. §-a iktatta be.
49 A 7/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2018: XXXVII. törvény 1. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
50 A 7/A. § (1) bekezdés d) pontja a 2018: XXXVII. törvény 1. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 7/A. § (1) bekezdés e) pontját a 2018: XXXVII. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
52 A 7/A. § (3) bekezdés a) pontja a 2019: CXIV. törvény 44. § b) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 8. § (6) bekezdése a 2018: CXXVIII. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 8. § (7) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 8. § (8) bekezdése a 2019: LXVIII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
56 A 8. § (10) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése iktatta be.
57 A 8. § (11) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése iktatta be.
58 A 8. § (12) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése iktatta be.
59 A 8. § (13) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése iktatta be.
60 A 8. § (14) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 6. § (3) bekezdése iktatta be.
61 A 8. § (15) bekezdését a 2018: CXXVIII. törvény 19. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 11. § (1) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 44. § c) pontja szerint módosított szöveg.
63 A 11. § (2) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 44. § c) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 11. § (5) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 44. § c) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 11. § (6) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 39. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 11. § (6a) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 14. § (1) bekezdése iktatta be.
67 A 11. § (7) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított, a 2013: CCLII. törvény 38. § (2) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 11. § (7a) bekezdését a 2013: CXIV. törvény 14. § (2) bekezdése iktatta be.
69 A 11. § (8) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 11. § (10) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 11. § (10a) bekezdését a 2019: CXIV. törvény 39. § (2) bekezdése iktatta be.
72 A 11. § (13) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 377. §-ával megállapított szöveg.
73 A 11. § (14) bekezdését a 2012: V. törvény 59. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan e módosító törvény 35. § (4) bekezdése iktatta be.
74 A 11. § (15) bekezdése a 2012: V. törvény 35. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 11. § (16) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
76 Az értékhatárt a 2011: CLXXXVIII. törvény 5. § (11) bekezdés b) pontja alapján 2012. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték képezi; a 2012: CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés b) pontja alapján 2013. évben a hasznosítással érintett rész tekintetében 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték képezi.
77 A 11. § (17) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
78 A 11. § (17) bekezdés d) pontját a 2019: CXIV. törvény 39. § (3) bekezdése iktatta be.
79 A 11. § (18) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 7. § (5) bekezdése iktatta be.
80 A 12. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: LXXXIV. törvény 8. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
81 A 12. § (1) bekezdés k) pontja a 2012: CCXVIII. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
82 A 12. § (1) bekezdés l) pontját a 2012: CXXXIV. törvény 25. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCV. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
83 A 12. § (1) bekezdés m) pontját a 2012: CCXVIII. törvény 7. § (1) bekezdése iktatta be.
84 A 12. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: LXXXIV. törvény 8. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
85 A 12. § (3) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 8. § (4) bekezdésével megállapított, a 2012: CCXVIII. törvény 7. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
86 A 12. § (6) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 8. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
87 A 12. § (8) bekezdése a 2013: CLXXXV. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
88 A 12. § (10) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 8. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 12. § (11a) bekezdését a 2012: CXXXIV. törvény 25. § (2) bekezdése iktatta be.
90 Az értékhatárt a 2011: CLXXXVIII. törvény 5. § (11) bekezdés c) pontja alapján 2012. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték képezi; a 2012: CCIV. törvény 6. § (5) bekezdés c) pontja alapján 2013. évben 25,0 millió forint egyedi bruttó forgalmi érték képezi.
91 A 13. § (3) bekezdése a 2019: CXIV. törvény 40. §-ával megállapított szöveg.
92 A 13. § (4) bekezdés a) pontja a 2019: LXIV. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
93 A 13. § (5) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
94 A 13. § (7) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
95 A 13. § (8) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
96 A 13. § (9) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
97 A 13. § (10) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
98 A 13. § (11) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
99 A 13. § (12) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
100 A 13. § (13) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 9. § (4) bekezdése iktatta be.
101 A 14. § a 2012: LXXXIV. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
102 A 15/A. §-t a 2012: LXXVI. törvény 81. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2012: LXXXIV. törvény 14. §-a.
103 A 16. § (1) bekezdés q) pontját a 2012: XLV. törvény 2. §-a iktatta be.
104 A 16. § (1) bekezdés r) pontját a 2016: XCI. törvény 14. §-a iktatta be.
105 A 17. § (1) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
106 Lásd a 14/2013. (VI. 17.) AB határozatot.
107 A 17. § (1a) bekezdését a 2019: CXIV. törvény 41. §-a iktatta be.
108 A 17. § (3) bekezdése a 2015: VII. törvény 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 17. § (4) bekezdését a 2012: CLXXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
110 A 17. § (5) bekezdését a 2012: CLXXIX. törvény 3. §-a iktatta be.
111 A 18. § (3) bekezdése a 2018: CXXVIII. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
112 A 18. § (7) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
113 A 18. § (8) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
114 A 18. § (9) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
115 A 18. § (10) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
116 A hatálybalépés időpontja 2012. június 30.
117 A 18. § (11) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
118 A hatálybalépés időpontja 2012. június 30.
119 A 18. § (12) bekezdését a 2012: LXXXIV. törvény 12. §-a iktatta be.
120 A 18. § (13) bekezdését a 2015: CCXVI. törvény 3. §-a iktatta be.
121 A 18/A. §-t a 2012: CCXVIII. törvény 8. §-a iktatta be.
122 A 18/B. §-t a 2015: VII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
123 A hatálybalépés időpontja 2015. március 19.
124 A 18/C. §-t a 2016: LXII. törvény 2. §-a iktatta be.
125 A hatálybalépés napja 2016. július 1.
126 A 19. § a) pontja a 2015: CCXXVI. törvény 10. §-ával megállapított, a 2016: LXII. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
127 A 19. § c) pontja a 2019: CXIV. törvény 42. §-ával megállapított szöveg.
128 A 20. § (3) bekezdése a 2012: V. törvény 35. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
129 A 20. § (4) bekezdését a 2012: V. törvény 35. § (3) bekezdése iktatta be.
130 A 21–24. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
131 A 25. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
132 A 25. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
133 A 25. § (3)–(8) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
134 A 25. § (9) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
135 A 26–27. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
136 A 28-29. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
137 A 30–31. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
138 A 32-33. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
139 Az 1. melléklet a 2013: LXXX. törvény 6. §-a és a 9. § b) pontja, a 2019: CXIV. törvény 43. §-a és 44. § d) pontja szerint módosított szöveg.
140 A 2. melléklet a 2012: XLVIII. törvény 1. §-a, a 2012: LXXVI. törvény 81. § (2) bekezdése, a 2012: LXXXIV. törvény 13–14. §-a, a 2012: CCII. törvény 5. §-a, a 2013: LXXX. törvény 6. §-a és a 9. § c) pontja, a 2013: CLVII. törvény 5. §-a, a 2016: LXII. törvény 1. §-a, a 2017: XXXI. törvény 6. §-a, a 2017: LXXIV. törvény 4. §-a, a 2018: CXXVIII. törvény 22. §-a, a 2019: XXX. törvény 9. §-a, a 2019: CVI. törvény 20. §-a a 2019: CXIV. törvény 45. és 46. §-a, a 2020: XVI. törvény 8. §-a szerint módosított szöveg.


text:
Külföldiekkel szembeni követelések érvényesítése | Cégvezetés
Számtalan magyar vállalkozás szembesült már azzal a problémával, hogy a külföldi partner nem fizette ki a tartozását, vagy egyéb módon megszegte a szerződést. Mi ilyenkor a teendő, kihez fordulhatnak a magyar cégek, hogy követeléseiket eredményesen érvényesíthessék?
Jogválasztás - már a szerződéskötéskor
Már a szerződés megkötésekor célszerű számításba venni azt, hogy a külföldi partnerrel - bármilyen okból - jogvitába is keveredhetünk. Ugyanakkor, ha külföldi elemet tartalmaz a szerződés, nem egyértelmű, hogy melyik fél jogát kell alkalmazni az adott esetben.
Ezt a kérdéskört a kollíziós normák, hazánkban a nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. törvényerejű rendelet (tvr.) szabályozza. A tvr. szerint azokra a szerződéses jogviszonyokra, amelyekben külföldi személy, vagyontárgy vagy jog szerepel - és emiatt több állam joga is alkalmazható lenne -, azt a jogot kell alkalmazni, amelyet a felek a szerződés megkötésekor vagy később választottak. Mivel konfliktushelyzetben csekély az esélye annak, hogy az érintettek meg tudnak állapodni az alkalmazandó jog kérdésében, a legjobb, ha ezt már a szerződéskötéskor tisztázzák, és megállapodásukat a szerződésben rögzítik is.
Lényeges szempontja a jogválasztásnak, hogy abban az államban célszerű perelni, ahol az adósnak végrehajtható vagyontárgyai vannak.
A választáskor ügyelni kell arra, hogy külföldön az üzleti kapcsolatokban sokkal elterjedtebb az általános szerződési feltételek (ászf) alkalmazása, mint hazánkban. Ezek szinte kivétel nélkül tartalmazzák a jogválasztást és a jogvita elbírálására jogosult bíróság meghatározását. A megrendeléssel többnyire a külföldi partner üzletszabályzatát (általános szerződési feltételek, vásárlási feltételek stb.) is elfogadja a megrendelő, ezért előzetesen át kell azt tanulmányozni.
Fontos, hogy a külföldi partner által meghatározott általános szerződési feltétel nem csak akkor alkalmazandó, ha a szerződéskötésre írásban kerül sor. Telefonon vagy szóban történő megrendelés és annak bármilyen módon történő visszaigazolása is létrehozza a szerződést, ami egyben az ászf. elfogadását is jelenti, ha erre utal a visszaigazolás.
Bíróságválasztás
Az, hogy a magyar vagy a partner államának a joga legyen irányadó, attól függ, hogy mely ország bírósága előtt akarják a felek a jogvitát rendezni.
Magyar bíróság előtti eljárásban a magyar jog tűnik a legmegfelelőbb választásnak, hiszen a magyar bíróságok nem rendelkeznek kellő jártassággal a külföldi jogszabályok alkalmazásában, erről az adott ország hatóságaitól szereznek be tájékoztatást.
Ez fordítva is igaz, külföldi jog kikötése esetén a külföldi államban célszerű lefolytatni az eljárást. Ennek költségei azonban a hazánkban felmerülő perköltséghez képest lényegesen magasabbak lehetnek.
Természetesen harmadik állam joga is választható. Ez leggyakrabban a svájci magánjogot jelenti.
Az ügyvédkényszer is sokkal elterjedtebb külföldön, mint nálunk. Külföldön történő pereskedés esetén a jogi képviselet akkor is tanácsos, ha az nem kötelező. A megfelelő ügyvéd kiválasztásában és a kapcsolattartásban a magyar jogi képviselőnek is szerepe lehet.
A jogvita rendezésére vonatkozó jog - előzetes megállapodás hiányában
Ha a szerződés nem rendelkezik arról, hogy milyen jogot kell alkalmazni, akkor annak az államnak a joga irányadó, amelyben a szerződés megkötésének időpontjában
- a bank- és hitelügyletekre vonatkozó szerződésnél a banki szolgáltatást nyújtó pénzintézetnek,
- ajándékozási szerződésnél az ajándékozónak
Ingatlanra vonatkozó szerződésre az ingatlan fekvési helyének jogát, lajstromozott vízi vagy légi járműre vonatkozó szerződésre pedig annak az államnak a jogát kell alkalmazni, amelynek lobogója vagy más felségjelvénye alatt a jármű közlekedik.
Vállalkozási (tervezési, szerelési, bérmunka stb.) szerződésre annak az államnak a joga alkalmazandó, amelynek területén a szerződés értelmében a vállalkozási tevékenységet kifejtik, illetve a szerződésben meghatározott eredményt létrehozzák.
A társasági szerződést annak az államnak a joga szerint kell elbírálni, amelynek területén a társaság a tevékenységét kifejti.
A jogi személyt alapító társasági szerződésre a jogi személy személyes jogát kell alkalmazni. A jogi személy személyes joga annak az államnak a joga, amelynek területén nyilvántartásba vették. Ha több állam joga szerint vették nyilvántartásba, vagy az alapszabályban megjelölt székhelyen irányadó jog szerint nyilvántartásba vételére nincs szükség, személyes joga az alapszabályban megjelölt székhelyen irányadó jog. Ha a jogi személynek az alapszabály szerint nincs székhelye, vagy több székhelye van, és egyik állam joga szerint sem vették nyilvántartásba, személyes joga annak az államnak a joga, amelynek területén a központi ügyvezetés helye van.
Ha az alkalmazandó jogot a fentiek alapján nem lehet meghatározni, a szerződést az elsősorban jellemző szolgáltatás kötelezettje lakóhelyének, szokásos tartózkodási helyének, illetve székhelyének (telephelyének) joga szerint kell elbírálni.
A választott, illetve a fentiek alapján alkalmazandó jog kiterjed a kötelmi jogviszony minden elemére, különösen a szerződés megkötésére, anyagi és alaki érvényességére, kötelmi hatásaira, továbbá - ha a felek másként nem állapodtak meg - a szerződést biztosító megállapodásokra (zálogszerződésre, kezességi szerződésre stb.), a szerződéssel kapcsolatos követelések beszámíthatóságára, engedményezésére és átvállalására. Ha a felek másban nem állapodtak meg, a szerződés szerinti szolgáltatás jogosultját terhelő megvizsgálási kötelezettség fennállására, a megvizsgálás módjára, az ebből eredő kifogások határidejére és mindezek jogi hatásaira a rendeltetési, illetve az átvételi hely államának jogát kell irányadónak tekinteni.
Ha a szerződés a szerződésre vonatkozó jog szerint alaki okokból nem érvényes, a bíróság a szerződést érvényesnek tekinti, amennyiben az eljáró bíróság államának vagy annak az államnak a joga szerint érvényes, amelynek területén kötötték, vagy ahol a célzott joghatásoknak be kell állniuk. Lényeges szabály, hogy követelés elévülésére azt a jogot kell alkalmazni, amely a követelésre egyébként irányadó.
Az alkalmazandó jog mellett azt sem árt meghatározni, hogy mely ország bírósága járjon el a jogvitában.
Ennek szabályait polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló 44/2001/EK rendelet (a továbbiakban: R), valamint a tvr. tartalmazza. A R. kötelező és közvetlenül alkalmazandó közösségi jogi aktus, ami azt jelenti, hogy a tagállami jog esetleges eltérő szabályai nem alkalmazhatók, helyettük a R. szabályait kell a tagállami bíróságnak figyelembe venni és a szerint eljárni. A tvr. joghatósági szabályai összhangban vannak a rendelettel.
A joghatóság kikötésének formai kellékei
A szerződő felek vagyonjogi jogvitájukra vagy meghatározott jogviszonyból eredő jövőbeli jogvitájuk esetére kiköthetik valamely állam bíróságainak vagy egy meghatározott bíróságának a joghatóságát. Vagyonjogi jogvitának az a jogvita minősíthető, amelyben az ügy értéke pénzben meghatározható. A joghatósági kikötés történhet:
- szóban, írásbeli megerősítéssel,
- olyan formában, amely megfelel a felek között kialakult üzleti szokásoknak, vagy
- a nemzetközi kereskedelemben olyan formában, amely megfelel az olyan kereskedelmi szokásoknak, amelyeket a felek ismertek vagy ismerniük kellett, és amelyeket az ilyen típusú szerződést kötő felek a szóban forgó üzletágban általánosan ismernek és rendszeresen figyelembe vesznek.
Eltérő megállapodás hiányában a kikötött bíróság vagy bíróságok kizárólagos joghatósággal rendelkeznek. A kizárólagos joghatóság azt jelenti, hogy más bíróság egyáltalán nem jogosult eljárni az ügyben. Ha a felek nem magyar bíróság joghatóságát kötötték ki, és e bíróság a joghatóságának hiányát állapítja meg, a magyar bíróság az általános szabályok szerint megállapíthatja joghatóságát.
Ingatlannal kapcsolatos dologi jogi hatályú jog érvényesítése iránti eljárásban, valamint bérleti és haszonbérleti szerződést érintő eljárásban kizárólag az ingatlan fekvése szerinti állam bírósága járhat el, ettől a felek nem térhetnek el, az ilyen kikötés érvénytelen.
A magyar bíróság illetékessége
A polgári perrendtartás szerint az eljáró bíróság illetékességét (azaz, hogy az azonos hatáskörű bíróságok közül melyik jogosult eljárni) az alperes (aki ellen a pert megindítják) lakóhelye, ill. székhelye határozza meg. Jogi személyek esetében a jogi személy képviseletére jogosított szerv székhelye is megalapíthatja az illetékességet.
Ha a beperelt külföldi partner magánszemély, és nincs Magyarországon lakóhelye, akkor az illetékesség a külföldi alperes tartózkodási helyéhez igazodik. Ha a tartózkodási helye ismeretlen, vagy külföldön van, az utolsó belföldi lakóhely irányadó, ha pedig ez nem állapítható meg, vagy belföldön lakóhelye nem is volt, az illetékességet a felperes (a pert indító fél) lakóhelye, illetőleg ennek hiányában tartózkodási helye alapítja meg. Ha a felperes nem természetes személy, akkor a felperes székhelyéhez igazodik az illetékesség.
Ha az alperes külföldi jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, akkor a belföldi jogi személy felperes által indított perben az illetékességet a felperes jogi személynek a székhelye alapítja meg. Ha a felperes belföldi természetes személy, a bíróság illetékességét a felperes lakóhelye, illetve ennek hiányában a tartózkodási helye is megalapítja.
Határozatok elismerése és végrehajtása más államokban
A polgári és kereskedelmi ügyekben hozott határozatok elismerésére és végrehajtására vonatkozó szabályokat is az előbb említett rendelet tartalmazza. "Határozat" alatt minden tagállami bíróság által hozott határozatot érteni kell, függetlenül annak elnevezésétől.
Az egyik tagállamban hozott jogerős, illetve végrehajtható határozatot minden más tagállamban külön eljárás nélkül elismerik anélkül, hogy azt érdemben felülvizsgálnák.
A határozat csak akkor nem ismerhető el, ha
- az elismerés nyilvánvalóan ellentétes annak a tagállamnak a közrendjével, ahol az elismerést kérik,
- a határozatot az alperes távollétében hozták, amennyiben az eljárást megindító iratot vagy azzal egyenértékű iratot nem kézbesítették az alperes részére megfelelő időben ahhoz, hogy védelméről gondoskodhasson, kivéve, ha az alperes elmulasztotta a határozatot megtámadó eljárás kezdeményezését, annak ellenére, hogy lehetősége lett volna rá,
- összeegyeztethetetlen az azonos felek közötti jogvitában abban a tagállamban hozott határozattal, amelyben az elismerést kérik,
- összeegyeztethetetlen más tagállamban vagy harmadik államban, azonos jogalapból származó, azonos felek közötti eljárásban hozott korábbi határozattal, feltéve hogy a korábbi határozat a címzett tagállamban az elismerés feltételeinek megfelel,
- a határozat nem ismerhető el akkor sem, ha azt a kizárólagos joghatóságra vonatkozó szabályok megsértésével hozták.
Valamely tagállamban hozott és ebben az államban végrehajtható határozatot más tagállamban természetesen csak akkor hajtanak végre, ha azt bármely érdekelt fél kérelmére ott végrehajthatónak nyilvánították. Az Egyesült Királyságban azonban az ilyen határozatot Angliában és Walesben, Skóciában vagy Észak-Írországban akkor hajtják végre, ha azt bármely érdekelt fél kérelmére az Egyesült Királyság érintett részén végrehajtás céljából nyilvántartásba vették.
A végrehajtási kérelem benyújtása
A végrehajtási kérelmet a rendelet mellékletben szereplő listán megjelölt bírósághoz vagy hatáskörrel rendelkező hatósághoz kell benyújtani. Az illetékességet annak a félnek a lakóhelye alapján határozzák meg, akivel szemben a végrehajtást kérik, vagy a végrehajtás helye alapján. A kérelem benyújtására szolgáló eljárást annak a tagállamnak a joga szabályozza, amelyben a végrehajtást kérték (ha tehát Németországban kérik egy magyar ítélet végrehajtását, akkor a német jogot kell alkalmazni).
A végrehajtható határozat
A határozatot az alaki követelmények teljesítését követően nyomban végrehajthatónak nyilvánítják. Az a fél, aki ellen a végrehajtást kérték, az eljárásnak ebben a szakaszában a kérelemre nem tehet észrevételt.
A végrehajthatóság megállapítására irányuló kérelem tárgyában hozott határozatot haladéktalanul megküldik a kérelmezőnek - ha a végrehajthatóságot megállapítják -, és annak a félnek is, aki ellen a végrehajtást kérték.
A végrehajthatóság megállapítására irányuló kérelem tárgyában hozott határozat ellen bármely fél jogorvoslatot nyújthat be. A jogorvoslatot a rendelet mellékletében szereplő listán megjelölt bírósághoz kell benyújtani.
A végrehajtás elleni jogorvoslat
A végrehajthatóság megállapítása elleni jogorvoslatot a végrehajthatóságot megállapító határozat kézbesítésétől számított egy hónapon belül kell benyújtani. Ha az a fél, akivel szemben a végrehajtást kérik, más tagállamban rendelkezik lakóhellyel, mint ahol a végrehajthatóságot megállapították, a jogorvoslatra nyitva álló időtartam akár a személyes, akár a lakóhelyen történő kézbesítés időpontjától számított két hónap. Ez az időtartam a távolságra tekintettel nem hosszabbítható meg.
Amennyiben a határozatot a rendelet alapján el kell ismerni, a kérelmező a kérelmezett tagállam jogának megfelelően a végrehajthatóságot megállapító határozat nélkül is minden esetben ideiglenes intézkedéseket - beleértve a biztosítási intézkedéseket is - vehet igénybe. A végrehajthatóság megállapítása elleni jogorvoslatra meghatározott időtartam alatt, annak elbírálásáig, végrehajtási intézkedés nem tehető, kivéve annak a félnek a vagyona elleni biztosítási intézkedést, aki ellen a végrehajtást kérték.
Költségkedvezmény és mentesség a végrehajtási eljárásban
Az a kérelmező, aki a származási tagállamban teljes vagy részleges költségkedvezményben, illetve költség- és illetékmentességben részesült, a másik tagállamban folyó végrehajtási eljárásban jogosult végrehajtás szerinti tagállam joga alapján járó legkedvezőbb költségkedvezményre, illetve költség- és illetékmentességre.
Egy másik tagállamban hozott határozat végrehajtását kérelmező fél semmiféle biztosíték, óvadék, letét megfizetésére nem kötelezhető azzal az indokkal, hogy külföldi állampolgár, vagy hogy nem rendelkezik lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel abban az államban, ahol a végrehajtást kérte.
Abban a tagállamban, ahol a végrehajtást kérték, a végrehajthatóságot megállapító határozat kibocsátására irányuló eljárásban semmiféle, a tárgy értéke alapján kiszámított díj vagy illeték nem számítható fel.
Külföldi határozatok elismerése és végrehajtása Magyarországon
Az alább bemutatásra kerülő szabályok - az illetékesség kivételével - csak abban az esetben alkalmazandók, ha a határozatot nem valamelyik uniós tagállamban hozták, mert ebben az esetben a rendelet szabályait kell alkalmazni.
Külföldi bíróságnak vagy más hatóságnak a vagyonjogi ügyekben hozott határozatát Magyarországon el kell ismerni, ha
- az eljárt külföldi bíróság vagy más hatóság joghatósága a magyar törvényben megállapított joghatósági szabályok valamelyike alapján megalapozott volt,
- a határozat azon állam joga szerint, amelyben azt meghozták, jogerőre emelkedett,
- Magyarország és a határozatot hozó bíróság vagy hatóság állama között viszonosság áll fenn,
- és a lenti megtagadási okok egyike sem áll fenn.
A viszonosság fennállása nem feltétele a hazai elismerésnek, ha a vagyonjogi ügyben eljárt külföldi bíróság joghatósága a felek kikötésén alapult, és ez a kikötés jogszerű.
A külföldi határozat elismerése külön eljárást nem igényel. Az elismerhetőség kérdését jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az a bíróság vagy hatóság vizsgálja, amelynek eljárásában ez felmerül.
Az érdekelt külön eljárásban is kérheti a bíróságtól annak megállapítását, hogy a külföldi határozat Magyarországon elismerhető. Az ilyen kérelem tárgyában a bíróság nemperes eljárásban határoz. Az eljárásra
- az ellenérdekű fél belföldi lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye szerinti megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság (Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság), külföldi választott bírósági határozat esetén megyei bíróság (Budapesten a Fővárosi Bíróság),
- ennek hiányában a kérelmező belföldi lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye szerinti megyei bíróság székhelyén működő helyi bíróság (Budapesten a Budai Központi Kerületi Bíróság), külföldi választott bírósági határozat esetén megyei bíróság (Budapesten a Fővárosi Bíróság),
- ha pedig a kérelmezőnek sincs belföldön lakóhelye (székhelye) vagy szokásos tartózkodási helye, a Budai Központi Kerületi Bíróság, külföldi választott bírósági határozat esetén a Fővárosi Bíróság
A külföldi határozat érdemi felülvizsgálatának nincs helye. Amennyiben a külföldi marasztaló határozat hazai elismeréséhez megkívánt feltételek fennállnak, a határozatot belföldön az erre irányadó jogszabály rendelkezései szerint lehet végrehajtani.
El nem ismerhető külföldi határozatok
Nem ismerhető el a külföldi határozat, ha
- annak elismerése a magyar közrendbe ütközne,
- az, akinek terhére a határozatot hozták, az eljárásban sem személyesen, sem meghatalmazott képviselője útján nem vett részt, azért mert az idézést és a keresetlevelet vagy az eljárás megindításának alapjául szolgáló egyéb iratot részére lakóhelyén vagy szokásos tartózkodási helyén nem kézbesítették szabályszerűen és olyan időben, hogy a védekezésre módjában állt felkészülni,
- a határozat olyan eljárás eredményeként került meghozatalra, amely a magyar eljárási jog alapvető elveit súlyosan sértette,
- ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog iránt azonos felek között magyar bíróság vagy más hatóság előtt a perindítás hatályai a külföldi eljárás megindítását megelőzően beállottak (perfüggőség),
- ugyanabból a ténybeli alapból származó ugyanazon jog tárgyában magyar bíróság vagy más hatóság azonos felek között korábban jogerős érdemi határozatot hozott.
Az illetékes bíróságok "lelőhelye"
Az illetékes bíróság megtalálásához minden szükséges információ rendelkezésre áll a HYPERLINK "http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_hu.htm?countrySession=21&" http://ec.europa.eu/justice_home/judicialatlascivil/html/index_ hu.htm?countrySession=21& honlapon. Itt a formanyomtatványok és egyéb, a követelések érvényesítésével kapcsolatos információk is megtalálhatók magyar nyelven

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság