Kapihttal 4. Oahpuid sisaváldin | Sámi allaskuvla
Dokumeanta galgá sihkkarastit ahte Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldimis lea alla kvalitehta.
Dát dokumeanta guoská ollislaččat Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldima hálddašeapmái ja čilge oktasaš osiid mat gullet dán bargui. Ph.D-oahpu sisaváldimii ii guoskka dát dokumeanta, dát čilgejuvvo sierra kapihttal 12. Prosedyrat ja rutiinnat mat gusket dán bargui leat gávdnamis oahppohálddahusa siidduin Sámi allaskuvlla ruovttusiiddus.
Lágat ja njuolggadusat mat gusket Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldima hálddašeapmái.
Čuovvovaš lágat ja njuolggadusat regulerejit Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldima hálddašeami:
Lov om universiteter og høyskoler (Universitehta ja allaskuvlaláhka) §§ 3-6, 3-7 og 3-10
< > (hálddašanláhka) §§ 24, 28, 29, 32
Oahpposajiohcamiid meannudeapmi lea juhkkon gaskkal oahppohálddahusa ja Sámi allaskuvlla sisaváldinlávdegottiid. Jus eaŋkil sisaváldimiidda orru eará ovddasvástádusjuohku eambbo heivvolaš, de sáhttá sierra ortnet ja sierra njuolggadusat šiehtaduvvot. Seamma guoská oahpuide mat fállojit ovttasbargun eará ásahusaiguin.
Oahppohálddahusa ovddasvástádus lea:
Ohcanproseassa, Sámi allaskuvlla oahpuid almmuheapmi báikkálaš sisaváldimis ja báberohcamiid registreren.
Oktasaš sisaváldima oahpuid dieđiheapmi.
Buot duođaštusaid vuostáiváldin, dárkkisteapmi ja vurkkodeapmi.
Árvvoštallat oppalaš lohkangelbbolašvuođa ja dán registreret studeantahálddašanvuogádahkii (FS:ii).
Ohcalit sisabeassanvuođu váilevaš duođaštusaid ja registreret váilevašvuođaid studeantahálddašanvuogádahkii (FS:ii).
Skánnet duođaštusaid mat sáddejuvvojit dokumeantaarkiivii FS:ii.
Oahpposajifálaldagaid sádden ja muđui sáddet vástádusaid oahpposajiohcamiidda. Fálaldagaid vástádusaid registreren.
Oahpporievtti juohkin.
Fágagođiid ovddasvástádus lea:
Mearridit dievasmahtti sisabeassangáibádusaid Sámi allaskuvlla sisaváldinnjuolggadusaid ja eará guoskevaš njuolggadusaid ja lágaid siskkobealde.
Evttohit fágabargiid lahttuid sisaváldinlávdegottiide Sámi allaskuvlla sisaváldinnjuolggadusaid vuođul.
Mearridit oahpuid oahpposajiid meari.
Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldin oppalaččat
Ohccit galget deavdit guoskevaš sisabeassangáibádusaid jus galget váldot sisa studeantan.
Ohccit eará davviriikkalaš riikkain leat maid kvalifiserejuvvon beassat studeantan oahpuide Norggas jus sis lea joatkkaskuvlla oahppu mii addá vuoigatvuođa beassat universitehtaide ja allaskuvllaide iežaset ruovtturiikkas.
Ohccit geain lea oahppoduogáš eará riikkain go davviriikkalaš riikkain ja ohcet beassat oahpuide Sámi allaskuvllas, galget dokumenteret máhtu dárogielas ja eŋgelasgielas lassin ohppui mii addá oppalaš lohkangelbbolašvuođa Norggas NOKUT:a GSU-listtu vuođul. Sii galget ohcat guoskevaš oahpuide báikkálaš sisaváldima dahje oktasaš sisaváldima bokte.
Sisaváldima gárvvisteapmi
Buot ohcciide galgá, nu guhkas go vejolaš, vástádus mannat oktanis. Dát mearkkaša ahte maiddái ohccit geat eai beasa ohppui ja ohccit geat leat vuordinlisttus galget oažžut vástádus oktanis singuin geat ožžot oahpposajifálaldaga.
Buot ohccit geat eai leat kvalifiserejuvvon oahpuide ja ohccit geat leat šaddan vuordinlistui sáhttát hálddašanlága § 24, 2. lađđasa, 3. čuoggá vuođul bivdit mearrádusa oažžut vuođuštuvvot golmma vahkku siste dan rájes go leat ožžon vástádusa. Sii sáhttet maiddái váidit mearrádus, vrd. Hálddašanlága § 28. Váidináigemearri lea maŋemusat 3 vahkku dan rájes go leat ožžon vástádusa oahpposajiohcamii, vrd hálddašanláhka § 29.
Oktasaš sisaváldin (Samordna opptak)
Áigemearri dieđihit oahpuid Oktasaš sisaváldimii lea 1. beaivvi juovlamánus jagi ovdal sisaváldima. Allaskuvlla stivra mearrida makkár prográmmaoahput galget fállojuvvot ja dasto maiddái dieđihuvvot Oktasaš sisaváldimii.
Buot bachelordási prográmmaoahpuide Sámi allaskuvllas lea sisaváldin Oktasaš sisaváldima bokte. Dáidda oahpuide sáhttá ohcat dušše Oktasaš sisaváldima ruovttusiiddu bokte guoskevaš áigemeriid siskkobealde. Váldosisaváldin dahkko suoidnemánus juohke jagi. Oahput mat eai leat dievvan váldosisaváldimii sáhttet almmuhuvvot Oktasaš sisaváldima “ledige studieplasser” bokte. Dát rahppo maŋŋel váldosisaváldima.
Vuođđooahpuid sisabeassannjuolggadusat, earret reálagelbbolašvuođa árvvoštallan ja oahpuid sisabeassangeahččaleamit, leat ollislaččat mearriduvvon departemeantta Forskrift om opptak til høyere utdanning bokte. Oahppohálddahus ovddasvástida ohcamiid, mat bohtet Oktasaš sisaváldima bokte, meannudeami. Reálagelbbolašvuođa árvvoštallama dahká sisaváldinlávdegoddi ja sisabeassangeahččalemiid fas fágasuorgi.
Oktasaš sisaváldin ovddasvástida buot oahpposajifálaldagaid sáddema ja oahpposajiohcamiid hilguma, maiddái reálagelbbolašvuođaohcciide ja ohcciide geat ohcet oahpuide main lea sisabeassangeahččaleapmi.
Báikkálaš sisaváldin
Buot oahput maidda lea báikkálaš sisaváldin galget almmuhuvvot allaskuvlla báikkálaš sisaváldima bokte ja oahpposajiohcan dáidda oahpuid galgá registrerejuvvot doppe. Ohccit geat iešguđet sivaid geažil eai sáhte ohcat dán bokte, galget váldit oktavuođa Sámi allaskuvlla oahppohálddahusain: studieadm@samiskhs.no.
Báikkálaš sisaváldima ohcanvuogádat rahppo dábálaččat 1. beaivvi guovvamánus oahpuide main lea álgin čakčalohkanbajis ja 1. beaivvi golggotmánus oahpuide main lea álgin giđđalohkanbajis.
Sisabeassanvuođu duođašteapmi
Oahpposajiohcamiidda mat bohtet Oktasaš sisaváldima bokte gávdnojit áigemearit ja prosedyrat oktasaš sisaváldima ruovttusiidduin.
Ohcamiin báikkálaš sisaváldimii galget duođaštusat biddjot ohcamii dahje sáddejuvvot jođánepmosit maŋŋel ohcama registrerema ja maŋemusat ovdal ohcanáigemearri manná. Oahppohálddahus sádde oktasaš muittuhusa ohcciide ovdal ohcanáigemearri manná. Váldonjuolggadus lea ahte dušše duođaštusat oahpuin, barggus jna. mat eai leat loahpahuvvon ovdal ohcanáigemearri manná sáhttet sáddejuvvot maŋŋel. Ohccit oahpuide maidda gáibiduvvo alit oahppu galget sáddet árvosátneduođaštusaid mat čájehit makkár eksámenat leat čađahuvvon ovdal ohcanáigemeari. Duođaštusat mat duođaštit loahpahuvvon oahpu galgá leat sáddejuvvon ja boahtán Sámi allaskuvlii ovdal oahpposajifálaldat sáhttá addot.
Oahpposajit sáhttet gáibidit ahte ohccit geat váldojit sisa buktet originála duođaštusaid vuosttaš lohkanbajis. Jus buktá duođaštusaid mat eai leat albma, de váido politiijaide ja fáhtehallo ráŋggáštusláhkii § 182 (straffeloven § 182).
Ohccit geat ohcet báikkálaš sisaváldima vuogádaga bokte ožžot dieđu e-boastta bokte maŋŋel go ohcan lea registrerejuvvon. E-boasttas leat dieđut duođaštusaid sáddema birra.
Sisaváldinvuođu duođaštusaid vurkkodeapmi
Allaskuvla galgá vurkkodit buot duođaštusaid mat gusket oahppoduođaštusaide, dát mearkkaša buot duođaštusaid mat leat vuođđun oahpuid sisaváldimii (oahppoduođaštusat, árvosátnečállosat, bargoduođaštusat ja eará mii guoská sisabeassama árvvoštallamii) ja maiddái duođaštusaid mat gusket sisaheivehanáššiide.
Oahppohálddahus ovddasvástida oahpuide sisaváldima guoskevaš duođaštusaid vurkkodeami, earret Ph.D oahpuid sisaváldima duođaštusaid. Ohcamiid meannudeami oktavuođas galget duođaštusat skánnejuvvot dokumeantavuorkái FS:s.
Duođaštusat main leat sensitiiva persovnnalaš dieđut eai galgga vurkejuvvot FS:ii. Jus lea dárbu vurkkodit dákkár duođaštusaid, de galget dát vurkkoduvvot ePhortes.
Sisaváldin reálagelbbolašvuođa vuođul
Láhkaásahusat ja mearrádusat
Universitehta ja allaskuvlalága § 3-6 nuppi lađđasa vuođul, sáhttá allaskuvla addit ohcciide geat leat 25 jagi dahje boarrásit guoskevaš sisaváldinjagi oahpposaji, jus sis lea reálagelbbolašvuođa bokte dárbbašlaš gelbbolašvuohta guoskevaš ohppui.
Sisaváldin reálagelbbolašvuođa vuođul lea spiehkastat oppalaš lohkangelbbolašvuođa gáibádusas. Árvvoštallan lea regulerejuvvon forskrift om opptak til høyere utdanning § 3-1 bokte. Ohccit geain lea oppalaš lohkangelbbolašvuohta eai sáhte ohcat sisabeassama oahpuid reálagelbbolašvuođa vuođul.
Ohccit geain lea olgoriikka duogáš sáhttet ohcat sisabeassama reálagelbbolašvuođa vuođul seamma eavttuiguin ja árvvoštallojuvvot seamma kriteriaid vuođul go Norgga ohccit.
Reálagelbbolašvuođa árvvoštallan dahkko oahpposajiohcamiin mat leat boahtán guoskevaš áigemeriid siskkobealde. Báikkálaš sisaváldimis ii galgga dát ádjánit guhkit go 6 vahkku.
Reálagelbbolašvuohtan lohkko máhttu ja gelbbolašvuohta maid ohccit lea háhkan bargama, bálkátkeahtes barggu, organisašuvdnabarggu, oahpu dahje eará vuogi vuođul. Oppalaš árvvoštallama vuođul galgá ohcci gelbbolašvuohta árvvoštallojuvvot guoskevaš oahpu ektui. Juohke ásahus mearrida ieš mii addá reálagelbbolašvuođa oahpuide. Seamma sorttat oahpuin sáhttet dán dihte leat iešguđet lágán gáibádusat reálagelbbolašvuhtii ja árvvoštallamat dahkko ovtta oahppoásahusas eai gusto nuppi ásahusas.
Sámi allaskuvla mearrida ieš, departemeantta mearriduvvon njuolggadusaid siskkobealde, siskkáldas njuolggadusaid ja gáibádusaid gelbbolašvuođa duođašteapmái. Dát addá vejolašvuođa mearridit fágalaš unnimus gáibádusaid ja/dahje gáibádusaid relevánta bargoduogáža ektui reálagelbbolašvuođa ohcciide iešguđet oahpuide. Fágalaš unnimusgáibádusain galgá leat relevánsa guoskevaš ohppui ja eai sáhte biddjot garraset njuolggadusat reálagelbbolašvuođaohcciide go eará ohcciide. Jus dákkár gáibádusat biddjojit, de galgá dán birra dieđihuvvot guoskevaš oahpu vuolde allaskuvlla ruovttusiiddus. Fágalaš gáibádusat galget leat devdon jogo cevzojuvvon oasseeksámeniiguin joatkkaskuvllas dahje eará vástideaddji oahpuin, bargoduogážiin, bálkátkeahtes bargguin dahje eará vugiin.
Dohkkehuvvon reálagelbbolašvuohta lea molssaeaktu kvalifiseret oahpuide. Oahpus leat oktasaš gáibádusat studeanttaide, beroškeahttá sisabeassanvuođus. Reálagelbbolašvuođa dohkkehemiin mii mieđihit ahte ohcci nagoda gárvet oahpu normerejuvvon áigái dábálaš bargoáŋgiruššamiin.
Dohkkehuvvon reálagelbbolašvuohta dihto ohppui ii automáhtalaččat atte oahpposajifálaldaga.
Reálagelbbolašvuođaohcciid árvvoštallama bargojuohku
Ohcamiid vuostáiváldima ja registrerema
Duođaštusaid vuostáiváldima ja registrerema
Ohcciid formála gelbbolašvuođa árvvoštallama oppalaš lohkangelbbolašvuođa gáibádusaid ja earenoamáš sisabeassangáibádusaid ektui
Ohcciid gelbbolašvuođa árvvoštallama fágalaš unnimusgáibádusaid ja/dahje relevánta bargoduogáža ektui, jus dákkárat leat mearriduvvon dihto oahpuide
Sáddet listtuid koordináhtoriin main boahtá ovdan geat leat ožžon oahpposajiid
Áššemeannudit áššiid sisaváldinlávdegoddái
Doaibmat čállin sisaváldinlávdegoddái
Oahpposajiohcamiid vástádusa sáddema reálagelbbolašvuođa ohcciide
Fágasuorggi ovddasvástádus:
Buot fágalaš árvvoštallamat
Árvvoštallat sisabeassangeahččalemiid
Árvvoštallat sisabeassanjearahallamiid ovttas sisaváldinlávdegotti ovddasteddjiin
Sisaváldinlávdegoddi ovddasvástida:
Árvvoštallat reálagelbbolašvuođaohcciid gelbbolašvuođa gáibádusaid ektui mat leat oahpu čađaheapmái
Árvvoštallat sisabeassanjearahallama ovttas fágasuorggi ovddasteddjiin
Reálagelbbolašvuođaohcciid rangeren
Oahppoovttadagaid sisaváldin
Sisaváldin oahppoovvtadagaide lea fálaldat ohcciide geat eai hálit lohkat gráda dahje geain eará sivaid geažil ii leat vejolaš ja áigumuš čuovvut oahppoprográmma. Oahppoovttadagaid studeanttat fertejit deavdit dábálaš sisabeassangáibádusaid Sámi allaskuvllas. Sisabeassangáibádus oahppoovttadagade lea dábálaččat oppalaš lohkangelbbolašvuohta dahje reálagelbbolašvuohta. Áššemeannudeapmi oahppoovttadagaid sisaváldimis dahkko ollislaččat oahppohálddahusas, earret reálagelbbolašvuođa ohcciid ohcamat. Dáid mearrida sisaváldinlávdegoddi.
Privatisttat
Privatistavuoigatvuohta (vrd. § 3-10 iuniversitehta ja allaskuvlaláhka) mielddisbuktá ahte son guhte deavdá gáibádusaid sisabeassamii ja eará gáibádusaid mat leat oahppoovttadaga ja oahpu eksámena váldimii, sus lea vuoigatvuohta váldit eksámena vaikko eai leatge váldon sisa guoskevaš oahppoovttadahkii dahje ohppui. Privatisttat galget máksit geahččalemiid ovddas maid váldet. Privatistadivvaga mearrida Sámi allaskuvlla dutkan- ja oahppostivra. Sámi allaskuvla ii oaččo boađusruđaid oahppočuoggáid ovddas maid privatisttat čađahit ja diva galgá gokčat buot goluid mat gusket privatisttaide.
Privatisttat galget ohcat beassat sisa ovdal 1. beaivvi juovlamánus oahpuide mat álget giđđalohkanbajis ja ovdal 1. beaivvi geassemánus oahpuide mat álget čakčalohkanbajis. Oahppohálddahus sádde kvalifiserejuvvon ohcciide rehkega privatistadivvaga ovddas. Diva galgá mákson ovdal 1. beaivvi čakčamánus čakčalohkanbajis ja 1. beaivvi guovvamánus giđđalohkanbajis. Go máksináigemearri lea mannan, de sádde oahppohálddahus koordináhtoriidda listtuid main boahtá ovdan geat leat máksán. Ohccit geat eai mávsse áigemearrái eai dieđihuvvo eksámenii ja eai beasa váldit eksámena.
Privatisttaide ii juolluduvvo oahppovuoigatvuohta ja sii eai beasa registrerehit iežaset studeantan. Sii ii leat stáhtus studeantan Sámi allaskuvllas.
Privatisttaid sisaváldin lea dábálaččat vuoigatvuohta mii guoská oahpuide maid lea vejolaš lohkat okto. Privatisttain ii leat vuoigatvuohta searvat bákkolaš hárjehallamii ja dán dihte ii juolluduvvo privatisttaide eksámenvuoigatvuohta oahpuin main lea hárjehallan.
Olgoriikka studeanttaid sisaváldin
Olgoriikka studeanttaid sisaváldin lea dán oktavuođas studeanttat geain lea olgoriikka duogáš geat váldojit sisa Sámi allaskuvlla oahpuide njuolga olgoriikkas. Ohccit galget deavdit guoskevaš sisabeassangáibádusaid, maiddái oppalaš lohkangelbbolašvuođa gáibádusaid NOKUT:a GSU-listtu vuođul. Iešguđet lágán olgoriikka studeanttat Sámi allaskuvllas leat lagabui čilgejuvvon vuollelis.
Stipendiáhtaid sisaváldin ii guoskkahuvvo dán kapihttalis.
Lonohallanstudeanttat
Lonohallanstudeanttat leat olggosmanni ja sisaboahtti studeanttat olgoriikkaide/olgoriikkain maiguin Sámi allaskuvllas lea ovttasbargošiehtadus. Lonohallanstudeanttat čilgejuvvojit sierra kapihttalis 7 ja eai guoskkahuvvo dán kapihttalis.
Kvohtastudeanttat
Kvohtastudeanttat leat studeanttat geat bohtet ovttasbargoásahusain ovdánahttinriikkain ja muđui riikkain gos brutto nasjonalprodukt lea vuollel gaskamutto. Áigumuš Kvohtaortnegiin lea lasihit Norgga ásahusaid oassálastima globála máhttoovttasbargui ja sihkkarastit gelbbolašvuođa sirdima studeanttaid ruovtturiikkaide. Máhttodepartemeanta ruhta doaimma ja SIU (Senter for internasjonalisering av høgre utdanning) hálddaša dán. Dát studeanttat ožžot oahppostipeandda Stáda loatnakássas. Stipeandasturrodat lea seamma go Norgga studeanttain.
Iešruhtaduvvon mastergrádastudeanttat
Sámi allaskuvla váldá maiddái sisa studeanttaid geat ieža ruhtadit oahpuideaset eŋgelasgielat mastergrádaoahpuide. Studeanttat geat fertejit ohcat orrunlobi Norggas (riikkat olggobealde EU/EØS), fertejit duođaštit ruhtadeami norgga immigrašuvdna eiseválddiide ovdal ožžot orrunlobi.
Free-moverat
Iešruhtaduvvon free-moverat bohtet Sámi allaskuvlii váldin dihte oahppoovttadagaid. Free-moverat leat olgoriikka studeanttat geain ii leat gullevašvuohta Sámi allaskuvlla ovttasbargoásahusaide ja dán dihte eai gula lonohallanstudeanttaide. Free-moverat sáhttet váldot sisa ovtta dahje eanemusat guovtti lohkanbadjái. Jus studeanta háliida joatkit oahpuiguin guhkit go mearriduvvon áigodat, ferte guoskevaš studeanta ohcat beassat sisa oahpuide nu mo dábálaš studeanttat.
Studeanttat geat fertejit ohcat orrunlobi Norggas (riikkat olggobealde EU/EØS), fertejit duođaštit ruhtadeami norgga eiseválddiide oažžun dihte orrunlobi.
Free-moveriidda addo dábálaččat oahpposadji sámegiela álgokurssaide. Jus ohccit geat gullet dán kategoriijii sáhttet duođaštit dohkálaš gelbbolašvuođa sámegielas, de ožžot sii vejolašvuođa váldit oahpuid mat leat sámegillii.
Ohccit geain lea olgoriikka duogáš ja ásset Norggas dábálaččat eai váldo sisa free-moverin. Oahppohálddahus árvvoštallá juohkehaččat oktagaslaččat.
Ovddasvástádusjuohku olgoriikka studeanttaid sisaváldimis
Oahppohálddahusa ovddasvástádus:
Vuostáiváldit ja registreret buot ohcamiid
Vuostáiváldit ja dárkkistit buot duođaštusaid
Earenoamáš diliin sáhttá váilevaš duođaštus ohcaluvvot. Áigemeriid geažil goitge dábálaččat gáibiduvvo ahte buot duođaštusat čuvvot ohcama
Árvvoštallat deavdá go ohcci buot formála gáibádusaid, sihke oppalaš lohkangelbbolašvuođa ja alit oahpu viidodaga, guhkkodaga ja dási ektui
Oahpposajifálaldagaid ja ohcamiid hilgumiid sáddet
Vuostáiváldit ja registreret oahpposajifálaldagaid vástádusaid ja juohkit oahpporivttiid
Buot gulahallan ohcciiguin praktihkalaš beliid oktavuođas dassá ohccit ollejit Sámi allaskuvlii.
Sisaváldinlávdegotti ovddasvástádus:
Árvvoštallat
Árvvoštallat sisabeassanjearahallamiid ovttas fágasuorggi ovddasteddjiin
Vuoruhit kvalifiserejuvvon ohcciid prográmmaide
Evttolaš sisaváldin
Vuođđooahpuid evttolaš sisaváldima mearrádusat leat addon forskrift om opptak til høyere utdanning § 5-1. Oahppohálddahus ja sisaváldinlávdegottis lea ovddasvástádus áššemeannudit ja čuovvolahttit dáid.
Oahppohálddahusas lea ovddasvástádus áššemeannudit ja čuovvolahttit studeanttaid geaidda addo evttolaš sisaváldin masteroahpuide, dakko bokte dárkkistit ahte studeanttat geat leat ožžon oahpposaji eavttuin devdet eavttu áigemearrái. Studeanttat geat gárvvistit oahpu vaikko eaktu ii leat devdojuvvon eai oaččo oahppoduođaštusa.
Studeanttaide geat váldojit sisa oahpuide riikkain gos gáibiduvvo visum dábálaččat ii addo evttolaš sisaváldin, go UDI ii atte orrunlobi dán vuođul.
Politiijaduođaštusat
Politiijaduođaštusa gáibádus
Forskrift om opptak til høyere utdanning, kapihttal 6, vuođul gáibiduvvo politiijaduođaštus oahpuin gos studeanttat leat oktavuođas mánáidgárdemánáiguin ja ohppiiguin dahje earáiguin oassin hárjehallamis. Sámi allaskuvllas dát gusto čuovvovaš oahpuide:
Mánáidgárdeoahpaheaddjeoahppu, Sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahppu 1.-7., Sámi vuođđoskuvlaoahpaheaddjeoahppu 5.-10. ja praktihkalaš pedagogalaš oahppu.
Politiijaduođaštus galgá čájehit leago guoskevaš olmmoš áššáiduhtton, áššálažžan dahje dubmejuvvon seksuála veagalašvuođa dahje roavva veahkaválddálašvuođa dihte. Dákkár dilálašvuođaid mearkkašumit politiijaduođaštusas sáhttet čuohcat oahpu čađaheapmái. Sierra kapihttalis čilgejuvvo mo mii galgá dahkkot jus politiijaduođaštusas fuomášuvvo relevánta mearkkašupmi.
Diehtojuohkin ohcciide ja studeanttaide
Studeanttat guđet váldojit sisa oahpuide Oktasaš sisaváldima bokte, ožžot dieđuid politiijaduođaštusa gáibádusa birra ja dán sisabuktima birra oahppoásahussii. Báikkálaš sisaváldimis galgá oahppohálddahus addit čálalaš dieđuid politiijaduođaštusa sisabuktima birra studeanttaide geat ožžot oahpposajifálaldaga ohppui gos gáibiduvvo ahte politiijaduođaštus bukto.
Politiijaduođaštus mas lea/leat mearkkašupmi/mearkkašumit: áigemearri sáddet/bukti politiijaduođaštusa lea seamma go áigemearri vástidit oahpposajifálaldahkii.
Politiijaduođaštus mas ii/eai leat mearkkašupmi/mearkkašumit: Politiijaduođaštus galgá sáddejuvvot/buktojuvvot ovdal oahpu álgima.
Politiijaduođaštus lea gustovaš golbma jagi ja ii galgga leat boarráset go golbma mánu go buktojuvvo/sáddejuvvo oahppoásahussii. Studeanttat prográmmain mat bistet guhkit go golbma jagi galget buktit ođđa duođaštusa maŋŋel goalmmát jagi oahpus. Buorit rutiinnat politiijaduođaštusaid hálddašeapmái, čuovvolahttimii ja vurkkodeapmái leat dárbbašlaččat sihkkarastin dihte ahte studeanttain lea gustovaš politiijaduođaštus nu guhka go sis lea oahpporiekti mii gáibida dán.
Njuolggadusat politiijaduođaštusaid main eai leat mearkkašumit gieđahallamii
Politiijaduođaštusaid vuostáiváldima
Politiijaduođaštusaid dárkkisteami guoskevaš njuolggadusaid vuođul
Dohkkehuvvon politiijaduođaštusaid (dáid main eai leat mearkkašumit) registrerema FS:s (undervisningsmodula, govva gos registrere liseanssa)
Ohcalit váilevaš politiijaduođaštusaid
Dieđihit studeanttaide guđet eai buvtte politiijaduođaštusa ahte sis ii leat vuoigatvuohta čađahit hárjehallama mii lea oassin oahpus
Dieđihit ođđa politiijaduođaštusa sisabuktima birra golmma jagi maŋŋel, jus oahppu bistá guhkit go dan. Politiijaduođaštusat mat eai šat gusto galget makulerejuvvot.
Politiijaduođaštusa vurkkodeapmi
Politiijaduođaštus galgá vurkkoduvvot dainna lágiin ahte ii leat olámuttos olbmuide geaidda ii guoskka ja galgá makulerejuvvot dakka maŋŋel go lea geavahuvvon dieđihuvvon ulbmilii. Son guhte boahtá dovdat dieđuid politiijaduođaštusa bokte, lea geatnegahttojuvvon hehttet ahte olbmot geaidda dát dieđut eai gula, eai boađe diehtit dáid dieđuid. Rihkkumat sáhttet ráŋggáštuvvot ráŋggáštuslága § 121 (Straffeloven § 121) vuođul.
Sámi allaskuvlla oahpuid sisaváldima áigemearit
Ohcamat oahpuide main lea sisaváldin Oktasaš sisaváldima bokte čuvvot áigemeriid maid departemeanta lea mearridan. Ohcanáigemeriid báikkálaš sisaváldimis mearrida oahppohoavda ovttasráđiid fágasurggiin.
Oahppohoavda ovttasráđiid fágasurggiin sáhttá addit dispensašuvnna báikkálaš sisaváldima ohcanáigemeriin.
Tabeallat vuollelis čájehit buot oahpuide guoskevaš áigemeriid Sámi allaskuvllas.
Ohcanáigemeari oahpuide mat álget čakčalohkanbajis
1. beaivi juovlamánus (jagi ovdal)
Báikkálaš sisaváldin:
Kvohtaohccit
Olgoriikka grádastudeanttat, iešruhtaduvvon
15. beaivi guovvamánus
áigemearri beassat lonohallanstudeantan, olggosmanni studeanttat
1. beaivi njukčamánus
Oktasaš sisaváldin:
Ohccit geain lea oahppu davviriikka olggobealde
Ohccit geat duođaštit dárbbu árra sisaváldimii
Reálagelbbolašvuođaohccit
15. beaivi cuoŋománus
Ohcanáigemearri buohkaide geain ii lean áigemearri 1. beaivvi njukčamánus
Buot oahpuide, jus eará ii leat mearriduvvon ja almmuhuvvon
1. beaivi miessemánus
sisaboahtti lonohallanstudeanttat
1. beaivi geassemánus
Sierra áigemearit
Olggobealde ruhtaduvvon oahput ja diŋgojuvvon oahput. Dieđut ohcanáigemeari ja ohcama birra addojit almmuheami oktavuođas.
1. beaivvi suoidnemánus
Sáddet sisabeassanvuođu duođaštusaid, jus gárve oahpu seamma jagi go lea sisaváldin.
Ohcanáigemearit oahpuide mat álget giđđalohkanbajis
1. beaivi golggotmánus
áigemearri ohcat lonohallama, olggosmanni studeanttat
1. beaivi juovlamánus
Ii makkárge áigemearri = farggamusat
Sámi allaskuvlla oahpuide ohcan:
Oktasaš sisaváldin


text:
A T‑544/13. RENV. sz. ügyben,
a Dyson Ltd (székhelye: Malmesbury [Egyesült Királyság], képviselik: F. Carlin barrister, valamint E. Batchelor és M. Healy solicitors, segítőjük: A. Patsa ügyvéd)
az Európai Bizottság (képviselik: L. Flynn, K. Herrmann és Talabér‑Ritz K., meghatalmazotti minőségben)
a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. május 3‑i 665/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2013. L 192., 1. o.) megsemmisítése iránt az EUMSZ 263. cikk alapján benyújtott kérelme tárgyában,
tekintettel az eljárás írásbeli szakaszára és a 2018. március 13‑i tárgyalásra,
1 A jelen kereset a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. május 3‑i 665/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2013. L 192., 1. o.; a továbbiakban: megtámadott rendelet) megsemmisítésére irányul, amely keresetet a felperes, az angol jog szerint bejegyzett, világszerte 4400 személyt foglalkoztató, és porzsák nélkül működő porgyűjtővel ellátott háztartási porszívókat fejlesztő, gyártó és azokat több mint hatvan országban forgalmazó Dyson Ltd terjesztett elő.
2 A megtámadott rendeletet az Európai Bizottság fogadta el az energiával kapcsolatos termékek energia‑ és egyéb erőforrás‑fogyasztásának címkézéssel és szabványos termékismertetővel történő jelöléséről szóló, 2010. május 19‑i 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL 2010. L 153., 1. o.) a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítése érdekében.
A 2010/30 irányelv
3 A 2010/30 irányelv az 1. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében „létrehozza a használat közbeni energia‑ és adott esetben egyéb alapvetőerőforrás‑fogyasztásra vonatkozó, különösen címkézés és szabványos termékismertető révén történő végfelhasználói tájékoztatásra, valamint az energiával kapcsolatos termékeket érintő kiegészítő információra vonatkozó nemzeti intézkedések összehangolásának kereteit, lehetővé téve ezáltal a végfelhasználók számára, hogy hatékonyabb termékeket választhassanak”, mivel az irányelvet „azokra az energiával kapcsolatos termékekre kell alkalmazni, amelyek használatuk során jelentős közvetlen vagy közvetett hatással vannak az energia‑ és – adott esetben – egyéb alapvetőerőforrás‑fogyasztásra”.
4 A 2010/30 irányelv 5. cikkének a) pontja szerint a tagállamok biztosítják, hogy „a felhatalmazáson alapuló jogi aktus hatálya alá tartozó termékeket forgalomba hozó vagy használatba vevő szállítók az […] irányelvnek és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusnak megfelelően címkét és adatlapot bocsássanak rendelkezésre”.
5 A 2010/30 irányelv „Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok” című 10. cikke az alábbiak szerint rendelkezik:
„(1) A címkére és az adatlapra vonatkozó részleteket a Bizottság a 11., 12. és 13. cikkel összhangban, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján határozza meg, az e cikk szerinti egyes terméktípusok vonatkozásában.
A felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak a használat közbeni energia‑ és egyéb alapvetőerőforrás‑fogyasztásról a címkén és az adatlapon megadott tájékoztatásra vonatkozó rendelkezéseinek lehetővé kell tenniük a végfelhasználók számára, hogy tájékozottabb vásárlói döntéseket hozhassanak, a piacfelügyeleti hatóságok számára pedig, hogy ellenőrizhessék, a termékek megfelelnek‑e a megadott tájékoztatásnak.
Ha egy felhatalmazáson alapuló jogi aktus rendelkezéseket tartalmaz mind a termék energiahatékonyságára, mind alapvetőerőforrás‑fogyasztására vonatkozóan, a címke megjelenésének és tartalmának a termék energiahatékonyságát kell hangsúlyoznia.
a) a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján és az uniós piacon forgalmazott mennyiségek ismeretében a termékeknek jelentős potenciállal kell rendelkezniük az energia‑ és – adott esetben – egyéb alapvető erőforrás‑megtakarítást illetően;
b) értékeli a jogi aktus hatását a környezetre, a végfelhasználókra és a gyártókra, beleértve a kis‑ és középvállalkozásokat (kkv‑k) is, az Unión kívüli piacokon is fennálló versenyképesség, az innováció, a piacra jutás és a költség‑haszon arány tekintetében;
d) meghatározza a végrehajtás időpontját, a fokozatos vagy átmeneti intézkedéseket vagy időszakokat, figyelembe véve különösen a kkv‑kre vagy az elsősorban kkv‑k által gyártott egyes termékcsoportokra gyakorolt lehetséges hatásokat.
d) a 4. cikkben említett címke megjelenése és tartalma, azzal, hogy a címkének lehetőség szerint egységes megjelenési jellemzőkkel kell rendelkeznie az egyes termékcsoportokon belül, és minden esetben jól láthatónak és olvashatónak kell lennie. A címke formátumának alapként meg kell tartania az A‑tól G‑ig terjedő besorolást; a besorolás fokozatainak a végfelhasználó szemszögéből nézve jelentős energia‑ és költségmegtakarításoknak kell megfelelniük.
Ha a műszaki fejlődés megkívánja, három további osztállyal bővíthető a besorolás. E további osztályok: A+, A++, és A+++ a leghatékonyabb osztály esetében; elvileg az osztályok teljes száma hétre fog korlátozódni, kivéve ha ennél több osztályban vannak még termékek.
g) a reklámozásra szolgáló címke részletes tartalma, beleértve a szóban forgó termék energiaosztályát és egyéb lényeges teljesítményszintjét (‑szintjeit) is, olvasható és jól látható formában;
j) a felhatalmazáson alapuló jogi aktus értékelésének és lehetséges felülvizsgálatának időpontja, figyelemmel a technológiai fejlődés ütemére.”
6 A 2010/30 irányelvnek „A felhatalmazás gyakorlása” című 11. cikke a következőket mondja ki:
„(1) A Bizottság felhatalmazást kap a 10. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. Ez a felhatalmazás a 2010. június 19‑én kezdődő ötéves időszakra vonatkozik. A Bizottság legkésőbb hat hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács a 12. cikk szerint nem vonja vissza a felhatalmazást, akkor az a korábbinak megfelelő időtartamra automatikusan meghosszabbodik.
7 A 2010/30 irányelvnek a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítése érdekében a Bizottság 2013. május 3‑án elfogadta a megtámadott rendeletet.
8 A megtámadott rendelet az 1. cikkének (1) bekezdése szerint „címkézési és kiegészítő termékinformációs követelményeket állapít meg a villamos hálózatról működtethető porszívókra vonatkozóan, beleértve a hibrid hajtású porszívókat is”.
9 A megtámadott rendeletnek „A szállítók kötelezettségei és időütemezésük” című 3. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) A szállítók kötelesek gondoskodni arról, hogy 2014. szeptember 1‑jétől:
a) minden porszívó el legyen látva egy, a II. mellékletben meghatározott formai és tartalmi követelményeket kielégítő nyomtatott címkével;
b) a terméket egy, a III. melléklet szerinti termékismertető adatlap kísérje;
c) a IV. mellékletben meghatározott műszaki dokumentációt kérésre a tagállami hatóságok és a Bizottság megkapják;
d) ha egy adott porszívómodellre vonatkozó reklámanyag energiafogyasztással vagy vételárral kapcsolatos információkat tartalmaz, akkor ez a reklámanyag tartalmazza az energiahatékonysági osztály megjelölését is;
e) az egyes porszívómodellek sajátos műszaki jellemzőit ismertető műszaki promóciós anyagokban szerepeljen az adott készülékek energiahatékonysági osztálya.
(2) A II. mellékletben meghatározott kivitelű címkéket a következő időütemezés szerint kell alkalmazni:
a) a 2014. szeptember 1‑je után forgalomba hozott porszívókra a II. mellékletben meghatározott 1. címkét kell felhelyezni;
b) a 2017. szeptember 1‑je után forgalomba hozott porszívókra a II. mellékletben meghatározott 2. címkét kell felhelyezni.”
10 A megtámadott rendelet „Mérési módszerek” című 5. cikke kimondja, hogy „[a] 3. és a 4. cikkben felsorolt információkat a VI. melléklet szerinti megbízható, pontos és megismételhető, az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszertanhoz igazodó mérési és számítási eljárásokkal kell megállapítani”.
11 A megtámadott rendelet „Felülvizsgálat” című 7. cikke a következőképpen rendelkezik:
„A Bizottság ezt a rendeletet a technológiai haladás fényében legkésőbb a hatálybalépése után öt évvel felülvizsgálja. Ennek során megvizsgálja különösen a VII. mellékletben meghatározott ellenőrzési tűréseket, azt, hogy a teljes értékű akkumulátoros porszívókat indokolt‑e a rendelet hatálya alá vonni, valamint azt, hogy lehetséges‑e az éves energiafogyasztásra, a porfelszívásra és a porvisszabocsátásra vonatkozóan olyan mérési módszereket alkalmazni, amelyek üres helyett részlegesen telített porgyűjtővel végrehajtott méréseken alapulnak.”
12 A megtámadott rendelet VI. mellékletének 1. pontja szerint:
„Az e rendeletben foglalt követelmények teljesülése és teljesülésük ellenőrzése céljából végzett méréseket és számításokat olyan megbízható, pontos és megismételhető módszerekkel kell végezni, amelyek figyelembe veszik az általánosan korszerűként elfogadott mérési és számítási módszereket, ideértve az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozási számú harmonizált szabványokban található módszereket is. E méréseknek és számításoknak meg kell felelniük az e mellékletben meghatározott műszaki fogalommeghatározásoknak, feltételeknek, összefüggéseknek és paramétereknek.”
13 A megtámadott rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2013. július 13‑án tették közzé.
14 A Törvényszék Hivatalához 2013. október 7‑én benyújtott keresetlevelével a felperes a megtámadott rendelet megsemmisítését kérte a Törvényszéktől.
15 Keresetének alátámasztására a felperes három jogalapra hivatkozott, mégpedig egyrészt a Bizottság hatáskörének hiányára, másrészt a megtámadott rendelet indokolásának hiányára, harmadrészt pedig az egyenlő bánásmód elvének megsértésére.
16 A Bizottság a Törvényszék Hivatalához 2013. november 18‑án ellenkérelmet nyújtott be, amelyben azt kérte, hogy a Törvényszék utasítsa el a keresetet, és a felperest kötelezze a költségek viselésére.
17 A 2015. november 11‑i Dyson kontra Bizottság ítéletében (T‑544/13, a továbbiakban: eredeti ítélet, EU:T:2015:836) a Törvényszék a kereset elutasította, és a felperest kötelezte a költségek viselésére.
18 A Bíróság Hivatalához 2016. január 25‑én benyújtott keresetlevelével a felperes fellebbezést nyújtott be az eredeti ítélettel szemben.
19 A 2017. május 11‑i Dyson kontra Bizottság ítéletében (C‑44/16 P, a továbbiakban: fellebbezés tárgyában hozott ítélet, EU:C:2017:357) a Bíróság az eredeti ítélet azon részét hatályon kívül helyezte, amely az első fokon felhozott első jogalap első részét és a harmadik jogalapot elutasította, és visszautalta az ügyet a Törvényszék elé annak érdekében, hogy az határozzon az első fokon felhozott első jogalap első részéről és a harmadik jogalapról, a költségekről pedig nem határozott.
Az eljárás és a felek kérelmei a visszautalást követően
20 A fellebbezés tárgyában hozott ítéletet követően a Törvényszék eljárási szabályzata 215. cikkének megfelelően az ügyet a Törvényszék ötödik tanácsa elé utalták.
21 Az eljárási szabályzat 217. cikke (1) bekezdésének megfelelően a felperes és a Bizottság a meghatározott határidőben benyújtotta írásbeli észrevételeit a fellebbezés tárgyában hozott ítéletből a jogvita megoldására nézve levonandó következtetésekre vonatkozóan.
22 Az eljárási szabályzat 217. cikke (3) bekezdésének megfelelően a felperes kérelmet terjesztett elő az iránt, hogy a Bizottság írásbeli észrevételeivel kapcsolatban kiegészítő beadványokat nyújthasson be.
23 A Törvényszék ötödik tanácsa elnökének 2017. augusztus 9‑i határozatával a Törvényszék elutasította a felperes kérelmét.
24 Az eljárási szabályzat 67. cikkének (2) bekezdése értelmében a felperes kérte, hogy a Törvényszék az ügyet soron kívül bírálja el.
25 A Törvényszék ötödik tanácsa elnökének 2017. augusztus 9‑i határozatával a Törvényszék úgy határozott, hogy a jelen ügyet soron kívül bírálja el.
26 Az eljárási szabályzat 106. cikkének (2) bekezdése értelmében a felperes és a Bizottság 2017. augusztus 29‑én, illetve 30‑án a tárgyaláson történő meghallgatását kérte.
27 A 2018. február 21‑i levelében a felperes műszaki eszközök használatát kérte annak érdekében, hogy a szóbeli előadását PowerPoint‑prezentáció kíséretében adhassa elő.
28 A Törvényszék ötödik tanácsa elnökének 2018. február 26‑i határozatával a Törvényszék engedélyezte a felperes számára a kért műszaki eszközök igénybe vételét.
29 A Bizottság, anélkül hogy formálisan ellenezte volna a műszaki eszközök tárgyaláson történő használatát, azt kérte, hogy a Törvényszék kötelezze a felperest arra, hogy a PowerPoint‑prezentációjában – elfogadhatatlanság terhe mellett – világosan jelölje meg az iratok hivatkozott pontjait.
30 Egyébiránt a Bizottság azt kérte, hogy a Törvényszék kötelezze a felperest arra, hogy a tárgyalást megelőző két munkanappal nyújtsa be a PowerPoint‑prezentáció másolatát.
31 A Törvényszék (ötödik tanács) egy 2018. március 7‑i pervezető intézkedésben arra kérte a felperest, hogy a tárgyalás megtartása előtt nyújtsa be a PowerPoint‑prezentáció kinyomtatott példányát.
32 2018. március 12‑én a felperes a Törvényszék Hivatalához benyújtotta a PowerPoint‑prezentációjának kinyomtatott példányát.
33 A felek a 2018. március 13‑i tárgyaláson előadták szóbeli előterjesztéseiket.
34 A Bizottság a tárgyaláson azzal érvelt, hogy a kereset harmadik jogalapjára vonatkozó, a PowerPoint‑prezentációban található diagramok nem felelnek meg a T‑544/13. sz. ügy, illetve a jelen ügy iratainak, és azt kérte, hogy a Törvényszék minősítse azokat elfogadhatatlannak.
35 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
– a Bizottságot kötelezze az összes költség viselésére.
36 A Bizottság azt kéri, hogy a Törvényszék:
A kereset visszautalást követő terjedelméről
37 Az első fokú keresetének alátámasztására a felperes három jogalapra hivatkozik. Az elsőt a Bizottság hatáskörének hiányára, a másodikat a megtámadott rendelet indokolásának hiányára, a harmadikat pedig az egyenlő bánásmód elvének megsértésére alapítja.
38 Márpedig a fellebbezés tárgyában hozott ítéletben a Bíróság egyrészt hatályon kívül helyezte az eredeti ítélet azon részét, amelyben a Törvényszék elutasította a felperes által első fokon felhozott első jogalap első részét, illetve a harmadik jogalapot, másrészt pedig visszautalta az ügyet a Törvényszék elé annak érdekében, hogy az ismételten határozzon az első fokon felhozott első jogalap első részéről és a harmadik jogalapról (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet rendelkező részének 1. és 2. pontja).
39 Az első kereseti jogalapot illetően az eredeti ítélet hatályon kívül helyezésének hatálya az első részére korlátozódik.
40 A Bíróság szerint a felperes által benyújtott fellebbezés nem a Törvényszék azon indokolásának vitatására irányult, amely e jogalap második részének elutasításához vezetett (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 48. pontja).
41 Ennélfogva a jelen ügyben a megtámadott határozat jogszerűségét kizárólag az első jogalap első része, illetve a harmadik jogalap fényében kell megvizsgálni.
A Bizottság hatáskörének hiányára alapított, első kereseti jogalapról
Az első kereseti jogalap minősítéséről
42 A fellebbezés tárgyában hozott ítéletben a Bíróság megállapította, hogy a Törvényszék, mivel nem foglalt állást a felperes egyik jogalapjával kapcsolatban, tévesen alkalmazta a jogot (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 54. pontja).
43 A Bíróság szerint ez a téves jogalkalmazás abból ered, hogy a Törvényszék az első kereseti jogalapot átminősítette annyiban, hogy a felperes – a Törvényszék szerint – konkrétan nem a Bizottság hatáskörének a megtámadott rendelet elfogadását érintő hiányára hivatkozott, hanem lényegében e hatáskör gyakorlását kifogásolta. A Törvényszék ily módon megállapította, hogy a kereset első jogalapja lényegében egy nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 51. pontja).
44 A Bíróság szerint azonban a kereseti kérelemből vitathatatlanul az tűnik ki, hogy az első megsemmisítési jogalap arra alapít, hogy a Bizottság nem rendelkezett hatáskörrel a megtámadott rendelet elfogadására (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 50. pontja).
45 Pontosabban a felperes a Bíróság szerint lényegében azt kifogásolta, hogy a Bizottság a megtámadott rendelet meghozatalakor nem tartotta tiszteletben a felhatalmazó jogi aktus egyik alapvető elemét, amikor a porszívók energiahatékonyságának mérési módszereként egy olyan módszert fogadott el, amely üres porzsákkal végzett teszteken alapul, jóllehet a 2010/30 irányelv 10. cikke azt követeli meg, hogy az említett módszer a szokásos használati körülményeket tükrözze (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 50. pontja).
46 A Bíróság hozzáfűzi, hogy a felhatalmazó jogi aktus által átruházott diszkrecionális jogkör terjedelme olyan jogkérdés, ami eltér a felhatalmazó jogi aktus által adott felhatalmazás korlátainak tiszteletben tartására vonatkozó jogkérdéstől (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 52. pontja).
47 Éppen ezért a fellebbezés tárgyában hozott ítéletnek megfelelően meg kell állapítani, hogy az első kereseti jogalap azon alapul, hogy a Bizottság nem tartotta tiszteletben a 2010/30 irányelv mint felhatalmazó jogi aktus egyik alapvető elemét, nem pedig azon, hogy a Bizottság a megtámadott rendelet elfogadásakor nyilvánvaló értékelési hibát követett el.
Az első kereseti jogalap arra alapított első részéről, hogy a Bizottság nem tartotta tiszteletben a 2010/30 irányelv mint felhatalmazó jogi aktus egyik alapvető elemét
48 Az első kereseti jogalap első részében a felperes azt állítja, hogy a megtámadott rendelet megtéveszti a fogyasztókat a porszívó energiahatékonyságával kapcsolatban, mert a takarításhatékonyság tesztelésére kizárólag üres porgyűjtővel, azaz nem „használat közben” kerül sor, így a megtámadott rendelet a porszívók energiahatékonyságát illetően sérti a 2010/30 irányelv tartalmát, céljait és általános rendszerét.
49 A Bizottság hatásköre hiányának alátámasztása érdekében a felperes először is megjegyzi, hogy a 2010/30 irányelv célja az energiahatékonyság előmozdítása azáltal, hogy a végfelhasználók a „használat közbeni” energia‑ és egyéb alapvetőerőforrás‑fogyasztásról pontos tájékoztatást kapnak.
50 A 2010/30 irányelv célja tehát egyrészt az, hogy lehetővé tegye a végfelhasználók számára, hogy hatékonyabb termékeket választhassanak, másrészt pedig az, hogy ösztönözze a gyártókat arra, hogy lépéseket tegyenek az energiafogyasztás csökkentésére.
51 A felperes továbbá azzal érvel, hogy a megtámadott rendelet nem felel meg sem a 2010/30 irányelv tartalmának, sem célkitűzéseinek, sem pedig az általános rendszerének.
52 A felperes szerint a megtámadott rendelet nem teszi lehetővé azt, hogy a fogyasztók pontos tájékoztatást kapjanak az energiahatékonyságról, mivel egyrészt a megtámadott rendeletben a porszívók energiahatékonyságának mérésére meghatározott tesztek téves eredményekhez vezetnek, amennyiben e teszteket üres porgyűjtővel, nem pedig részlegesen telített porgyűjtővel végzik el, másrészt pedig, mivel az üres porgyűjtővel végzett tesztek nem tükrözik hűen a porszívók energiahatékonyságát, hiszen e teszteket nem a valós használati körülmények között végzik el.
53 Egyébiránt a megtámadott rendelet nem készteti a gyártókat arra, hogy a legjobb tervet válasszák, mivel nem ösztönzi őket arra, hogy a szívóteljesítmény visszaesését kezeljék, ugyanígy arra sem, hogy csökkentsék a részlegesen telített porgyűjtő miatt megemelkedett energiafogyasztást.
54 Végül a felperes azt állítja, hogy a megtámadott rendelet az energiafogyasztás emelkedéséhez vezethet, holott a 2010/30 irányelv célja az energiafogyasztás csökkentése.
55 A fellebbezés tárgyában hozott ítélettel kapcsolatos észrevételeiben a felperes ezt az ítéletet úgy értelmezi, hogy a Törvényszéknek meg kell vizsgálnia, hogy a Bizottság – „hatáskörtúllépés” elkövetésének terhe mellett – bizonyítani tudja‑e azt, hogy a megtámadott rendelet elfogadásakor egyetlen tudományosan érvényes módszer sem volt alkalmazható a porszívó részlegesen telített porgyűjtővel mért energiahatékonyságának meghatározására.
56 A felperes hozzáteszi, hogy a Bizottság elismeri, hogy a részlegesen telített porgyűjtővel végzett teszt kellően megbízható, pontos és megismételhető, hogy ezt a módszert laboratóriumközi körteszteknek vetették alá, ami a megismételhetőségét tanúsítja, hogy a nemzeti hatóságok és a nemzeti bíróságok elismerték, hogy a részlegesen telített porgyűjtővel elvégzett tesztek tudományosan érvényesek, illetve hogy a Bizottságnak folytatnia kellett volna a részlegesen telített porgyűjtővel végzett teszteken alapuló mérési módszerek kidolgozását.
57 A fellebbezés tárgyában hozott ítélettel kapcsolatos észrevételeiben a Bizottság ezt az ítéletet úgy értelmezi, hogy a Törvényszéknek azt kell értékelnie, hogy a megtámadott rendeletben meghatározott módszer a valós használati körülményekhez a lehető legközelebb állt‑e, mégpedig a megtámadott rendelet elfogadásának időpontjában.
58 A Bizottság azt állítja, hogy a hatáskörének keretein belül járt el a 2010/30 irányelv alapvető elemét, mégpedig a valós használati körülményekhez a lehető legközelebb álló mérési módszer kidolgozását illetően.
59 Ez az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottságnak (Cenelec) adott felhatalmazásból, a Ceneleckel kötött támogatási megállapodásból és a későbbi tanulmányokból következik, mivel a Cenelec által – konkrét módszert előre meg nem határozva – elvégzett valamennyi vizsgálat arra a következtetésre vezetett, hogy csakis az üres porgyűjtővel végzett teszt nyújt a laboratóriumok között tudományosan összehasonlítható eredményt.
60 Ezt a következtetést a Bizottság szerint nem teheti kétségessé az, hogy a 2009/125/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók környezettudatos tervezésére vonatkozó követelmények tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2013. július 8‑i 666/2013/EU bizottsági rendeletben (HL 2013. L 192., 24. o.) a motor üzemi élettartamának vizsgálatára részlegesen telített porgyűjtővel végzett vizsgálatot ír elő.
61 Így az első jogalap keretében, az első részben, a Bizottság hatáskörének hiányát illetően a felperes azt állítja, hogy a Bizottság megsértette a 2010/30 irányelv 10. cikkének (1) bekezdésén alapuló, ráruházott hatáskörét.
62 Így elsősorban azt kell megvizsgálni, hogy a megtámadott rendelet tiszteletben tartotta‑e a 2010/30 irányelv alapvető elemeit, tekintettel annak tartalmára, és ha nem tartotta tiszteletben, másodsorban meg kell vizsgálni annak hatását.
63 Elsősorban meg kell állapítani, hogy a fellebbezés tárgyában hozott ítéletben a Bíróság pontosan azt állapította meg, hogy a fogyasztóknak a készülék használat közbeni energetikai hatékonyságával kapcsolatos tájékoztatása, amint az a 2010/30 irányelv 1. cikkéből és 10. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdéséből következik, ezen irányelv alapvető célját képezi, és az uniós jogalkotó saját felelősségi körébe tartozó politikai döntését tükrözi (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 64. pontja).
64 Egyrészt ugyanis a 2010/30 irányelv (5) és (8) preambulumbekezdéséből az következik, hogy a termékek „energiafogyasztására vonatkozó pontos, megfelelő és összehasonlítható információ” „kulcsfontosságú szerepet tölt be a piaci erők működésében”, ennélfogva pedig abban, hogy a fogyasztókat olyan készülékek javára befolyásolhatja, amelyek „kevesebb energiát fogyasztanak […] használat során” (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 64. pontja).
65 Másrészt, a 2010/30 irányelv 1. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy az irányelv célja a „használat közbeni” energiafogyasztással kapcsolatos végfelhasználói tájékoztatásra vonatkozó nemzeti intézkedések összehangolása annak érdekében, hogy a végfelhasználók „hatékonyabb” termékeket választhassanak (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 64. pontja).
66 Ráadásul, amint a fellebbezés tárgyában hozott ítéletből kitűnik, a 2010/30 irányelv 10. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében foglalt „használat közbeni” kifejezést akkénti értelmezése, hogy az a valós használati körülményeket jelenti, nem minősül ezen irányelv 10. cikke „túl tág” értelmezésének, hanem e pontosítás tényleges értelmének felel meg (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 66. pontja).
67 Ezt a megállapítást a fellebbezés tárgyában hozott ítélet szerint nem teszi kétségessé az, hogy a megtámadott rendelet csupán kiegészíti, nem pedig módosítja az irányelvet (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 65. pontja).
68 A Bíróság szerint éppen ezért a fentiekből az következik, hogy a Bizottság tehát köteles volt – a 2010/30 irányelv alapvető elemei megsértésének elkerülése érdekében – a megtámadott rendeletben olyan mérési módszert elfogadni, amely lehetővé teszi a porszívók energiahatékonyságának a valós használati körülményekhez a lehető legközelebb álló körülmények közötti mérését, ami azt jelenti, hogy a porszívó porgyűjtőjének részlegesen telítettnek kell lennie, figyelembe véve mindazonáltal a kapott eredmények tudományos érvényességéhez és a fogyasztóknak nyújtott olyan információkhoz fűződő követelményeket, mint amelyeket az említett irányelv (5) preambulumbekezdése és 5. cikkének b) pontja említ (a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 68. pontja).
69 E tekintetben a fellebbezés tárgyában hozott ítélet 68. pontjából kitűnik, hogy ahhoz, hogy a Bizottság által elfogadott módszer megfeleljen a 2010/30 irányelv alapvető elemeinek, két együttes feltételnek kell teljesülnie.
70 Egyfelől ahhoz, hogy a porszívók energiahatékonysága a valós használati körülményekhez a lehető legközelebb álló körülmények között legyen mérhető, a porszívó porgyűjtőjének bizonyos mértékig telítettnek kell lennie.
71 Másfelől, az elfogadott módszernek meg kell felelnie a kapott eredmények tudományos érvényességéhez és a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás pontosságához fűződő bizonyos követelményeknek.
72 Márpedig a jelen ügyben mind a megtámadott rendelet 7. cikkéből, mind pedig az ügyiratok összességéből kitűnik, hogy a Bizottság olyan mérési módszert fogadott el, amely a porszívók energiahatékonyságának üres porgyűjtővel történő mérésén alapul.
73 Éppen ezért meg kell állapítani, hogy a felhatalmazó jogi aktusban foglalt, a fellebbezés tárgyában hozott ítéletben értelmezett első feltétel nem teljesül.
74 Ez elegendő annak megállapításához, hogy a Bizottság nem tartotta tiszteletben a felhatalmazó jogi aktus egyik alapvető elemét.
75 Ugyanis, mivel a Bizottság által elfogadott módszer nem felel meg az első feltételnek, nem szükséges annak kérdéséről határozni, hogy ez a módszer megfelel‑e a 2010/30 irányelvben mint felhatalmazó jogi aktusban szereplő második feltételnek.
76 Ráadásul, amennyiben egyetlen, részlegesen telített porgyűjtővel végzett mérési módszer sem felelt meg a kapott eredmények tudományos érvényességéhez és a fogyasztóknak nyújtott tájékoztatás pontosságához fűződő követelményeknek, a Bizottság az EUMSZ 289. cikk (1) bekezdésének megfelelően gyakorolhatta volna a jogalkotás kezdeményezési jogát annak érdekében, hogy az uniós jogalkotónak javasolja a felhatalmazó jogi aktus módosítását.
77 Következésképpen az első jogalap első részének helyt kell adni.
78 Másodsorban, az ítélkezési gyakorlat szerint pusztán az a tény, hogy a Törvényszék a felperes által a megsemmisítés iránti keresetének alátámasztására hivatkozott jogalapot megalapozottnak minősíti, nem teszi lehetővé számára, hogy a megtámadott aktust automatikusan teljes egészében megsemmisítse. A teljes megsemmisítés ugyanis nem lehetséges akkor, ha nyilvánvaló, hogy az említett, kizárólag a vitatott aktus egy sajátos részére vonatkozó jogalap csak részleges megsemmisítés elérésére alkalmas (2008. december 11‑i Bizottság kontra Département du Loiret ítélet, C‑295/07 P, EU:C:2008:707, 104. pont).
79 Márpedig az állandó ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy valamely uniós aktus részleges megsemmisítése csak abban az esetben lehetséges, ha a megsemmisíteni kért elemek elválaszthatók az aktus többi részétől. Ez az elválaszthatósági követelmény nem teljesül, ha az aktus részleges megsemmisítése folytán annak lényeges tartalma megváltozik (lásd: 2008. december 11‑i Bizottság kontra Département du Loiret ítélet, C‑295/07 P, EU:C:2008:707, 105 és 106. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
80 A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy a megtámadott rendelet részleges, mégpedig csupán azon részének megsemmisítése, amelyben a Bizottság az üres porgyűjtővel végzett mérési módszert megállapította, nem lehetséges.
81 Ez utóbbi tényező ugyanis nem választható el a jogi aktus többi részétől, mivel a porszívók energiafogyasztása címkézésének alapjául szolgáló információk összességét e mérési módszer alapján kellene begyűjteni.
82 Éppen ezért a megtámadott rendeletet teljes egészében meg kell semmisíteni, anélkül hogy határozni kellene a kereset harmadik jogalapjáról vagy akár a tárgyaláson a harmadik kereseti jogalapra vonatkozóan ismertetett diagramok elfogadhatatlanságával kapcsolatban emelt kifogásról.
83 A Törvényszék eljárási szabályzatának 219. cikke szerint a Törvényszék megsemmisítést vagy visszautalást követő határozataiban a Törvényszék határoz az előtte indított eljárásokkal és a Bíróság előtti fellebbezési eljárásokkal kapcsolatos költségekről.
84 Az eljárási szabályzat 134. cikkének (1) bekezdése alapján a Bíróság a pervesztes felet kötelezi a költségek viselésére, ha a pernyertes fél ezt kérte. Mivel a Bizottság pervesztes lett, a felperes kérelmének megfelelően kötelezni kell a saját költségein felül a felperes részéről felmerült költségek viselésére, beleértve a Bíróság előtti fellebbezési eljárással kapcsolatban felmerült költségeket.
1) A Törvényszék a 2010/30/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a porszívók energiafogyasztásának címkézése tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2013. május 3‑i 665/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet megsemmisíti.
2) A Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezi a költségek viselésére, beleértve a Bíróság előtti fellebbezési eljárással kapcsolatos költségeket.
Kihirdetve Luxembourgban, a 2018. november 8‑i nyilvános ülésen.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A C-177/10. sz. ügyben hozott ítélet | hírek | Jogi Fórum
2011.09. 9. Jogi Fórum/ Európai Bíróság
Ezen időszakok elismeréséhez az ideiglenes köztisztviselőként ellátott feladatoknak összehasonlíthatóaknak kell lenniük a hivatásos köztisztviselők által végzett feladatokkal.
Az 1999/70 irányelv1 célja a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás végrehajtása, amely megállapodást általános iparági szervezetek (ESZSZ, UNICE és CEEP) kötöttek. E keretmegállapodás célja javítani a határozott ideig tartó munkaviszony minőségén. E keretmegállapodás tartalmazza tehát a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét, amelynek értelmében a határozott időre foglalkoztatott munkavállalók nem részesülhetnek kedvezőtlenebb bánásmódban, mint a határozatlan időre alkalmazott munkavállalók, kivéve ha az eltérő bánásmód objektív okokkal igazolható.
F. J. Rosado Santana 1989 és 2005 között ideiglenes köztisztviselőként2 a Junta de Andalucíánál (Andalúziai Autonóm Közösség, Spanyolország) dolgozott. 2005-ben vált az andalúziai közigazgatás hivatásos köztisztviselőjévé3.
Az andalúziai közigazgatás 2007-ben versenyvizsga-kiírást tett közzé, amelyben kihirdette, hogy vizsgákat rendez hivatásos köztisztviselőinek belső előléptetése érdekében. A kiírás meghatározta azokat a feltételeket, amelyeket a vizsgákra jelentkezőknek teljesíteniük kellett. A jelentkezőknek többek között „Bachiller Superior” végzettséggel (érettségi) kellett rendelkezniük, illetve annak megszerzésére lehetőséget adó helyzetben kellett lenniük, vagy ennek hiányában meghatározott beosztásban hivatásos köztisztviselőként eltöltött tízéves szolgálati idővel kellett rendelkezniük. A versenyvizsga kiírásban e tekintetben az szerepelt, hogy nem vehető figyelembe a közigazgatási szervnél ideiglenes köztisztviselőként vagy szerződéses alkalmazottként korábban eltöltött szolgálati idő, sem az ehhez hasonló korábbi szolgálati idő.
F. J. Rosado Santana, noha nem rendelkezett a versenyvizsgán való részvételhez előírt képesítéssel, sem pedig hivatásos köztisztviselőként eltöltött tízéves szolgálati idővel, részt vehetett a vizsgákon, és a versenyvizsgát sikerrel teljesítette. Neve szerepelt a sikeres pályázók 2008 novemberében közzétett végleges listáján. Az andalúziai közigazgatás 2009. március 25-én megsemmisítette az előléptetését abból az okból, hogy sem az előírt képesítéssel, sem pedig a hivatásos köztisztviselőként eltöltött tízéves szolgálati idővel nem rendelkezik. F. J. Rosado Santana, mivel úgy vélte, hogy e határozat sérti a hátrányos megkülönböztetésnek a keretmegállapodásban szereplő tilalmának elvét, keresetet terjesztett elő e határozat ellen. Álláspontja szerint ugyanis az általa (1989 és 2005 között) ideiglenes köztisztviselőként eltöltött szolgálati időt figyelembe kellene venni azon tízéves szolgálati idő kiszámításakor, amely az előléptetéshez szükséges vizsgákon való részvétel feltétele. A spanyol bíróság megítélése szerint F. J. Rosado Santana keresetét nem a versenyvizsga kiírás közzétételétől számított, a spanyol szabályozásban a versenyvizsga jogszerűségének vitatására előírt két hónapos határidőn belül terjesztette elő.
Az ügyben eljáró Juzgado de lo Contencioso Administrativo no12 de Sevilla (12. közigazgatási bíróság [Sevilla, Spanyolország]) ezzel összefüggésben több kérdést terjeszt előzetes döntéshozatalra a Bíróság elé. A spanyol bíróság lényegében azt szeretné megtudni, hogy valamely tagállam függővé teheti-e a közszolgálatban a kizárólag a hivatásos köztisztviselők esetében lehetséges belső előléptetéshez való jogot attól a feltételtől, hogy a jelentkezőknek korábban egy bizonyos időszakot hivatásos köztisztviselőként kellett eltölteniük, kizárva ugyanakkor az ideiglenes köztisztviselőként eltöltött szolgálati időszakok figyelembevételének lehetőségét.
A Bíróság a mai napon kihirdetett ítéletében pontosítja, hogy önmagában az a tény, hogy F. J. Rosado Santana időközben hivatásos köztisztviselővé vált – azaz már nem határozott időre alkalmazott munkavállaló – nem zárja ki a keretmegállapodás alkalmazhatóságát. E tekintetben a Bíróság úgy ítéli meg, hogy mivel az F. J. Rosado Santanát állítólag ért hátrányos megkülönböztetés az ideiglenes köztisztviselőként teljesített szolgálati időre vonatkozik, nincs jelentősége annak a ténynek, hogy a szóban forgó ideiglenes köztisztviselő időközben hivatásos köztisztviselővé vált.
A Bíróság ezt követően emlékeztet arra, hogy a keretmegállapodást alkalmazni kell a közigazgatási szervekkel és a közszféra egyéb jogalanyaival létesített, határozott idejű munkaszerződésekre és munkaviszonyokra. A keretmegállapodás pedig azt írja elő, hogy tilos a valamely tagállam összehasonlítható hivatásos és ideiglenes köztisztviselőivel való eltérő bánásmód, kivéve ha az eltérő bánásmód objektív okokkal igazolható. Ily módon annak megítélése érdekében, hogy a jelen esetben az F. J. Rosado Santana által ideiglenes köztisztviselőként eltöltött szolgálati idő el nem ismerése hátrányos megkülönböztetésnek minősül-e, a spanyol bíróság feladata elsőként annak megállapítása, hogy F. J. Rosado Santana ideiglenes köztisztviselőként azon hivatásos köztisztviselők helyzetével összehasonlítható helyzetben volt-e, akik számára engedélyezték az előléptetési eljárásban való részvételt. E vizsgálat keretében a nemzeti bíróságnak figyelembe kell vennie többek között az érintett által ideiglenes köztisztviselőként ellátott feladatok jellegét és az ezen a címen szerzett tapasztalat minőségét.
Ha tehát a nemzeti bíróság azt állapítja meg, hogy az F. J. Rosado Santana által ideiglenes köztisztviselőként ellátott feladatok nem feleltek meg a versenyvizsga kiírásban előírt beosztású hivatásos köztisztviselők feladatainak, akkor az érintett nem állíthatja, hogy őt hátrányosan megkülönböztették. Ezzel szemben, ha a nemzeti bíróság az F. J. Rosado Santana által ideiglenes köztisztviselőként ellátott feladatok vizsgálatát követően azt állapítja meg, hogy F. J. Rosado Santana a versenyvizsga kiírásban előírt beosztású hivatásos köztisztviselő helyzetével összehasonlítható helyzetben volt, a spanyol bíróságnak ezt követően azt kellene megvizsgálnia, hogy fennáll-e az e szolgálati időnek a szóban forgó kiválasztási eljárásban való figyelmen kívül
hagyását igazoló objektív ok.
E tekintetben a Bíróság emlékeztet arra, hogy annak értékeléséhez, hogy a megállapított eltérő bánásmód valós igényeknek felel-e meg, alkalmas-e a kitűzött cél elérésére, és ahhoz szükséges-e, az „objektív okok” fogalma megköveteli, hogy e bánásmódot a szóban forgó munkafeltételre jellemző, pontosan meghatározott és konkrét tényezők megléte igazolja. Az említett tényezők eredhetnek például azon feladatok különös jellegéből vagy sajátos jellemzőiből, amelyek ellátására a határozott időre szóló szerződéseket megkötötték, illetve – adott esetben – a valamely tagállam által elérni kívánt jogszerű szociálpolitikai célból.
Mindenesetre a közigazgatásban dolgozók munkavégzésének ideiglenes jellegére való hivatkozás nem felel meg ezeknek a követelményeknek, ekként pedig önmagában nem képezhet a keretmegállapodás szerinti objektív okot. A Bíróság végezetül pontosítja, hogy az uniós joggal főszabály szerint nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a hivatásos köztisztviselőnek a valamely versenyvizsgára való pályázatát elutasító határozat elleni, a keretmegállapodás megsértésére alapított keresetét a versenyvizsga-kiírás közzétételének időpontjától számított két hónapos jogvesztő határidőn belül kell előterjesztenie. Mindazonáltal ha csakúgy, mint a jelen esetben, a köztisztviselőnek engedélyezték a vizsgákon való részvételt, és a neve szerepelt a versenyvizsga sikeres pályázóinak végleges listáján, a spanyol jog szerinti két hónapos határidőnek a versenyvizsga-kiírás közzétételétől való számítása gyakorlatilag lehetetlenné vagy túlzottan nehézzé teheti a keretmegállapodás által biztosított jogok gyakorlását. Ha a jelen esetben ez volt a helyzet, amit a nemzeti bíróságnak kell megvizsgálnia, akkor a két hónapos határidőt csak a kinevezését megsemmisítő határozat közlésétől lehet számítani.
1 Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 6. kötet, 368. o.).
2 Olyan személy, akit valamely közigazgatási szervnél felmerült szükségszerű vagy sürgős okból e szervhez ideiglenes jellegű jogviszony köt (a köztisztviselők e kategóriáját tehát például hivatásos köztisztviselő ideiglenes helyettesítésére nevezhetik ki).
3 Olyan személy, akit valamely közigazgatási szervhez állandó jellegű jogviszony köt.

matches: Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
IV/00042/2016
. IV/00042/2016
Az ügy tárgya: A Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.266/2015/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (közigazgatási bírság)
Az indítványozó - az Abtv. 27. § alapján - a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.266/2015/6. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozóval szemben közigazgatási bírság kiszabására került sor engedély nélküli közigazgatási névhasználat miatt. Az indítványozó egyesület a jegyző - perbeli alperes - által, közigazgatási bírság ügyében hozott határozatával szemben bírósági felülvizsgálatot kezdeményezett. A Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.157/2015/5. számú ítéletében a perbeli alperes jegyző határozatát - amelyben a legmagasabb összegű bírságot szabta ki engedély nélküli névhasználat miatt - hatályon kívül helyezte, és a jegyzőt új eljárásra kötelezte, mivel álláspontja szerint nem volt megalapozott, hogy már az első alkalommal a legmagasabb összegű bírság került kiszabásra, amely nem felelt meg az arányosság és fokozatosság követelményének. A perbeli alperes megismételt eljárása során a bírság összegét mérsékelte. Az újabb határozat ellen az indítványozó ismét a bírósághoz fordul, azonban a bíróság 6. sorszám alatti ítéletével a keresetet elutasította, mivel a megismételt eljárás megfelelt a korábbi ítéletben foglalt iránymutatásnak.
Az indítványozó álláspontja szerint azonban sérült a tisztességes hatósági eljáráshoz való joga [XXIV. cikk (1) bekezdése). .
Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.266/2015/6. számú ítélete
IV_42_0_2016_inditvany_anonimizált.pdf
A határozat száma: 3081/2016. (IV. 18.) AB végzés
Az Alkotmánybíróság a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.266/2015/6. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az alkotmányjogi panaszt előterjesztő egyesület (a továbbiakban: indítványozó) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján 2016. január 11-én alkotmányjogi panaszt nyújtott be, melyben a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.266/2015/6. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte.
[2]	Az indítványozó előadta, hogy Keszthely Város Jegyzője 2014. július 3-án kelt 1/266/2014. számú határozatával 150 000 Ft közigazgatási bírságot szabott ki vele szemben, Keszthely Város Önkormányzata Képviselő-testületének a közösségi együttélés alapvető szabályairól szóló 21/2013. (V. 31.) önkormányzati rendelete 20. §-ának megsértése miatt, ugyanis az indítványozó nem rendelkezett engedéllyel a „Keszthely” elnevezés használatára. Az indítványozó a döntéssel szemben bírósági felülvizsgálatot kezdeményezett, mely során a Zalaegerszegi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.157/2015/5. sorszámú ítélete a döntést hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte. Keszthely Város Jegyzője 2015. június 4-én kelt 1/59-17/2015. számú határozatával az indítványozót 50 000 Ft közigazgatási bírsággal sújtotta, a döntéssel szemben az indítványozó bírósági felülvizsgálatot kezdeményezett. A bíróság a jelen ügyben támadott döntésével a keresetet elutasította.
[3]	Az indítványozó álláspontja szerint a hatóság prejudikálta a jogsértéssel érintett személyek körét, azzal kapcsolatban semmiféle bizonyítási eljárást nem folytatott le, ezt pedig az eljáró bíróság elfogadta, holott szankciót vélelemre alapozni törvénysértő. Az eljáró bíróság helytállónak ítélte meg azt is, mely szerint a törvénysértő körülmény hosszabb ideje fennállt, nem vette figyelembe, hogy az egyesület, amint tudomást szerzett a jegyzői határozatról, soron kívül rendkívüli közgyűlést tartott és 2014. november 28-án döntött a névváltoztatásról, arról pedig nem tehetnek, hogy a névváltozást a bíróság csak 2015. augusztus 28-án jegyezte be. Ugyanez a bíróság mindemellett hibázott az egyesület nyilvántartásba vételekor is, amikor nem észlelte, hogy az nem jogosult a névhasználatra. Az indítványozó álláspontja szerint az eljáró bíróságnak figyelembe kellett volna vennie, hogy az eljáró hatóság egyrészt nem tisztázta kellően a tényállást, másrészt pedig a meghozott döntés ellentétes a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94/A. § (1) bekezdésével is, mely taxatíve felsorolja, hogy mely mérlegelési szempontokra lehet döntést alapozni. A hatóság döntése ekként ellentétes az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való joggal is, amit szintén nem vett figyelembe az eljáró bíróság. Mindemellett a bíróság ítélete figyelmen kívül hagyta a fokozatosság és arányosság elveit is.
[4]	2. Az Abtv. 56. § értelmében az Alkotmánybíróság elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról dönt. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 50. § (1) bekezdése és az Alkotmánybíróság Ügyrendje 5. § (1) bekezdése alapján tanácsban jár el az ügyben. A tanács mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, különösen a 27. § szerinti érintettséget, a jogorvoslat kimerítését, valamint a 29–31. § szerinti feltételeket. A befogadás visszautasítása esetén a tanács rövidített indokolással ellátott végzést hoz, amelyben megjelöli a visszautasítás indokát.
[6]	Jelen esetben az indítványozó a közigazgatási perben felperesként szerepelt, így az egyedi ügyben érintett személynek minősül. Az ítéletet az indítványozó képviselője 2015. november 3-án vette kézhez, alkotmányjogi panaszát pedig 2015. december 31-én, az Abtv. 30. §-ában meghatározott hatvannapos határidőn belül adta postára. Az Abtv. 52. § (1) bekezdésének megfelelően az indítvány határozott kérelmet is tartalmazott, ugyanis megjelölte az Alaptörvényben biztosított jog sérelmét és indokolást arra nézve, miért sértette azt a sérelmezett bírói döntés.
[7]	2.2. Az Abtv. 29. §-a szerint az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség, vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés esetén fogadja be. E feltételnek az indítvány nem felel meg, az alábbiak miatt.
[8]	Az indítványozó két körülményt kifogásol a bíróság ítéletével kapcsolatban: egyrészt a hatósági tényállástisztázási kötelezettség elmulasztása bírói észlelésének hiányát, másrészt pedig a jogkövetkezmény megállapítása körében a mérlegelési szempontok vélelmezett hibái értékelésének hiányát. Mindezt az Alaptörvény XXIV. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes hatósági eljáráshoz való joggal hozza összefüggésbe. Az Alaptörvénynek ez a rendelkezése a közigazgatási hatósági eljárás és nem a bírósági felülvizsgálat vonatkozásában fogalmazza meg a tisztességes eljárás követelményét {ld. pl. 3010/2015. (I. 12.) AB végzés, Indokolás [13]}. A bírósági eljárás tisztességével összefüggésben nem a XXIV. cikkre, hanem a XXVIII. cikk (1) bekezdésére alapítható alkotmányjogi panasz. A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata során hozott ítélet miatti panaszban a XXIV. cikkre akkor lehet hivatkozni, ha a panaszos azt kifogásolja, hogy a bíróság nem vagy nem megfelelően értékelte a tisztességes közigazgatási hatósági eljáráshoz való joga megsértése miatt előterjesztett keresetét.
[9]	A panaszos első keresetének a bíróság helyt adott, és a közigazgatási hatóságot új eljárásra utasította. A megismételt eljárásban hozott hatósági döntés elleni keresetében a panaszos a hatósági döntés érdemét vitatta, és nem a hatósági eljárás tisztességességét támadta. Az alkotmányjogi panasz is a döntés érdeméhez tartozó körülményeket jelöl meg a XXIV. cikk megsértésének alátámasztására: az egyesület névviselésével okozott hátrány mérlegelését, a szankció arányosságára vonatkozó szabályt. A panasszal támadott ítélet indokolása mindezekre a körülményekre kitárt. A panaszban írtak tehát nem állnak összefüggésben a tisztességes hatósági eljáráshoz való joggal, hanem a döntés érdemét, a bizonyítékok mérlegelését és a jogkövetkezmény indokoltságát kifogásolják.
[10]	Az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint tartózkodik annak vizsgálatától, hogy a bírósági döntések indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket, vagy a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás megalapozott-e. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {3309/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [5]}. Az Alkotmánybíróságnak az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján az ítéleteknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálata során van jogköre a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenesség kiküszöbölésére, azonban nincs hatásköre a rendes bíróságok jogalkalmazásának felülbírálatára, így a bizonyítékok felülmérlegelésére, a tényállás megállapítására vagy a jogvitát lezáró határozat kizárólag szakjogi tartalmú kritikájára {3212/2015. (XI. 10.) AB határozat, Indokolás [11], 3024/2016. (II. 23.) AB határozat, Indokolás [29]}.
[11]	Mivel az alkotmányjogi panasszal támadott bírói döntés és a hivatkozott alaptörvényi rendelkezés közötti összefüggés nem állapítható meg, az Alkotmánybíróság az indítványt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés h) pontja alapján visszautasította.
. 3081/2016. (IV. 18.)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
1 EURÓPAI PARLAMENT 2004 Petíciós Bizottság KÖZLEMÉNY A KÉPVISELŐK RÉSZÉRE Tárgy: Christos Rinis (görög állampolgár) által benyújtott 0054/2004. sz. petíció gépjárművének a görög vámhatóságok általi elkobzásáról Anastasios Theodoridis (görög állampolgár) által benyújtott 0057/2005. sz. petíció Konstantinos Iatrou (görög állampolgár) által benyújtott 0060/2005. sz. petíció Carola Lemke-Leontoglou (német állampolgár) által benyújtott 0061/2005. sz. petíció Christina Tsichlaki (görög állampolgár) által benyújtott 0064/2005. sz. petíció Christos Rinis (görög) 0071/2005 sz. petíciója, gépjárművének a görög vámhatóságok általi önkényes elkobzásáról A Regina Vecchi, olasz állampolgár által előterjesztett, 0240/2005 sz. petíció gépjárműve jogtalan lefoglalásáról A Georgios Kourmouzas, görög állampolgár által benyújtott, 0397/2005 sz. petíció gépjárművének a görög hatóságok általi elkobzásáról Keith Salter (brit állampolgár) által előterjesztett 0547/2005 sz. petíció gépkocsija görög hatóságok általi elkobzásáról CM\ doc PE v01-00
2 A Krisztosz Krikonasz, görög állampolgár által benyújtott 0661/2005 sz. petíció gépkocsijának a görög hatóságok által való zár alá vételéről 1. A petíciók összefoglalása 0054/2004. számú petíció A petíció benyújtója számos azt követően bekövetkezett görögországi szabálytalanságról tesz említést, hogy a komotini vámhatóságok tájékoztatták őt arról, hogy Németországban regisztrált járműve csempészáru, és illegálisan került Görögországba. A járművet ennek megfelelően elkobozták, és őt csempészéssel vádolták. A petíció benyújtója közli, hogy Németországban van az állandó lakóhelye, és ott járműve tekintetében mind az adót, mind a jövedéki adót megfizette. 0057/2005. számú petíció A petíció benyújtója számos olyan szabálytalanságra hivatkozik, amelyekre 1994-ben került sor Görögországban, amikor egy ellenőrzés során a tesszaloniki vámhatóság azt állította, hogy a benyújtó Németországban bejegyzett gépjárműve csempészett, és illegálisan került Görögországba. Ezzel az indoklással a gépjárművet elkobozták, és a petíció benyújtója ellen eljárást indítottak csempészés vádjával. A petíció benyújtója azt is hangsúlyozza, hogy az ellene indított per tíz éve tart a görög bíróságokon, és a görög hatóságok nem vették figyelembe az Európai Bíróságnak a C-343/90. sz. ügyben (Manuel José Lourenço Dias kontra da Alfândega do Porto, portói vámhatóság igazgatója) hozott döntését az EGK- Szerződésben foglalt, a behozatali vámokkal és a megkülönböztető belső adókkal egyenlő hatású adókra vonatkozó rendelkezések értelmezését illetően. A petíció benyújtója az Európai Parlament közbenjárását kéri annak érdekében, hogy megszűnjön az uniós jogszabályoknak a görög hatóságok általi megsértése, és az érintett állampolgárok erkölcsi és anyagi kárpótlásban részesüljenek az elszenvedett károk miatt. 0060/2005. számú petíció A petíció benyújtója számos olyan szabálytalanságra hivatkozik, amelyekre 2003 decemberében került sor Görögországban, amikor egy ellenőrzés során a glifadai közlekedési rendőrség azt állította, hogy a benyújtó külföldön bejegyzett gépjárműve csempészett, és illegálisan került Görögországba. Ezzel az indoklással a gépjárművet elkobozták, és a petíció benyújtójára csillagászati összegű bírságot róttak ki. A petíció benyújtója úgy véli, hogy a görög hatóságok nem vették figyelembe az Európai Bíróságnak a C-262/99. sz. ügyben (Paraskevas Louloudakis kontra Görög Köztársaság) hozott döntését az egyes szállítóeszközök valamely tagállamba egy másik tagállamból történő ideiglenes behozatalának Közösségen belüli adómentességéről szóló 83/182/EGK tanácsi irányelv értelmezését illetően, különösképpen az arányosság elvét és az ítélet 77. pontját illetően, amely kimondja, hogy olyan esetben, amikor az alkalmazandó intézkedések meghatározása nehézségekbe ütközik, a tettes jóhiszeműségét kell figyelembe venni a pénzbüntetés összegének megállapításakor. A petíció benyújtója kéri az Európai Parlamentet, hogy biztosítsa az Európai Bíróság döntésének betartását a görög hatóságok által, és azt, hogy ő PE v /6 CM\ doc
3 erkölcsi és anyagi kárpótlásban részesüljön az elszenvedett károk miatt. 0061/2005. számú petíció A petíció benyújtója számos olyan szabálytalanságra hivatkozik, amelyekre 1997 márciusában került sor Görögországban, amikor egy ellenőrzés során az iraklioni vámhatóság azt állította, hogy a benyújtó külföldön bejegyzett gépjárműve csempészett, és illegálisan került Görögországba. Ezzel az indoklással a gépjárművet elkobozták, és a petíció benyújtójára csillagászati összegű bírságot róttak ki. A petíció benyújtója azért fordul az Európai Parlamenthez, hogy az biztosítsa az uniós jogszabályok betartását a görög hatóságok által, és azt, hogy ő erkölcsi és anyagi kárpótlásban részesüljön az elszenvedett károk miatt. 0064/2005. számú petíció A petíció benyújtója számos olyan szabálytalanságra hivatkozik, amelyekre 1999 szeptemberében került sor Görögországban, amikor egy ellenőrzés során a chaniai vámhatóság azt állította, hogy a benyújtó külföldön bejegyzett gépjárműve csempészett, és illegálisan került Görögországba. Ezzel az indoklással a gépjárművet elkobozták, és a petíció benyújtójára csillagászati összegű bírságot róttak ki. A petíció benyújtója az Európai Parlamenthez fordul, hogy az biztosítsa az uniós jogszabályok betartását a görög hatóságok által, és azt, hogy ő erkölcsi és anyagi kárpótlásban részesüljön az elszenvedett károk miatt. 0071/2005. számú petíció A kérelmező hivatkozik számos Görögországban tapasztalt szabálytalanságra azzal kapcsolatban, amikor 1999-ben a komotini vámhatóságok csempészés vádjával elkobozták gépjárművét novemberében a kérelmező érdeklődött a vámhatóságnál gépjárművének tárolásával kapcsolatban, és meglepetésére megtudta, hogy a gépjármű már nem volt a vámhatóság birtokában, hanem időközben bolgár rendszámmal vették nyilvántartásba. A kérelmező úgy véli, hogy a vámhatóságok jogellenesen cselekedtek, és felhívja az Európai Parlamentet, hogy vessen véget a görög hatóságok önkényes fellépéseinek, amely a kérelmező szerint közvetlenül sérti az uniós jogszabályokat. 0242/2005. számú petíció A petíció benyújtója jelzi, hogy a görög vámhatóság jogtalanul lefoglalta gépkocsiját Krétán, és bírósági keresetet kívánbenyújtani Görögország ellen a 83/182/EGK irányelv megsértése és károkozás miatt. 0397/2005. számú petíció A petíció benyújtója számos szabálytalanságra utal, amelyek januárban történtek Görögországban, amikor a patrasi vámhatóságok egy ellenőrzés során azt állították, hogy a Németországban bejegyeztetett autója jogellenesen van Görögországban. Ebből az okból a gépjárművet elkobozták, és felkérték a petíció benyújtóját, hogy dokumentumok sorát nyújtsa be, beleértve németországi adózására vonatkozó részletes adatokat, a legutolsó Olaszországból Görögországba irányuló három napos utazásából származó autó kompjegy másolatát, stb. A petíció benyújtója - aki groteszknek és teljesen aránytalannak tartja a görög CM\ doc 3/6 PE v01-00
4 hatóságok viselkedését - annak biztosítására kéri a Parlamentet, hogy a görög hatóságok tiszteletben tartják a vonatkozó EU jogszabályokat és, hogy erkölcsi és anyagi elégtételt kap járműve időleges elvesztéséért és a járulékos költségekért. 0547/2005. számú petíció A petíció benyújtója panasszal él, amiért a görög vámhatóság a vámvizsgálat során két alkalommal, 1998 szeptemberében és 2000 novemberében azt állította, hogy külföldön regisztrált járműve csempészett, és Görögországba illegálisan került. Ezen az alapon a petíció benyújtójára igen nagy összegű bírságot szabtak ki. A petíció benyújtója, aki a görög hatóságok eljárását az EU-jogszabályokkal ellentétesnek tartja, ezért az Európai Parlamenthez fordul segítségért. 0661/2005. számú petíció A petíció benyújtója jelzi, hogy 1994 júliusában egy görög vámellenőrzés során arról tájékoztatták, hogy Németországban nyilvántartott gépjárművét csempészárunak tekintik, amely illegálisan tartózkodik görög területen. Ezt követően a gépjárművet zár alá vették, és a petíció benyújtóját csillagászati összegre büntették. A petíció benyújtója azzal érvel, hogy ez az EU-jogszabályok megszegésével történt, és most az Európai Parlament segítségét kéri. 2. Elfogadhatóság 0054/2004. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: június /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: július /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: szeptember /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: október /2005. számú petíció: elfogadhatónak nyilvánítva: november 14. Felkérik a Bizottságot, hogy az eljárási szabályzat 192. cikkének (4) bekezdése szerint nyújtson tájékoztatást. 3. A Bizottságtól június 10-én kapott válasz. A Bizottság a fenti petíciókra válaszul amelyek mindegyike gépjárművek görögországi megadóztatásával vagy elkobzásával kapcsolatos felhívja a Petíciós Bizottság figyelmét a 596/2006., 650/2006., 722/2006. és 521/2007. számú petíciókra vonatkozó, közös bizottsági közleményre, amelyet a Parlament számára február 12-én küldtek meg. A Bizottságtól február 12-én kapott válasz. A görög gépjármű-adóztatási kérdések tekintetében a jelenlegi helyzet a következő: PE v /6 CM\ doc
5 - a C-74/06. sz. ügyben szeptember 20-án született határozat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy Görögország a használt autók regisztrációs adójának kiszámítására használt értékcsökkenési skálákat az EK 90. cikkét sértő módon alkalmazta. Emellett a Bizottság azt állította, hogy az értékcsökkenés kiszámítása során az átláthatóság hiánya és a járművek szakértői vizsgálata tekintetében felszámított 300 EUR szintén sérti a 90. cikket; - a Bíróság ítéletében elutasította a Bizottság két utóbbi állítását. Az értékcsökkenési skálára tekintettel azonban a Bíróság egyetértett a Bizottsággal, és azt a 90. cikkel összeegyeztethetetlennek ítélte; - a Bizottság október 9-én levelet küldött a görög hatóságoknak, amelyben tájékoztatást kért a görög hatóságok által a Bíróság határozatának való megfelelés érdekében hozott intézkedésekről; - a Bizottság levelére adott válasz december 24-én érkezett be, és ennek fordítása folyamatban van; - a görög hatóságok a Bizottságnak a C-156/04. sz. üggyel kapcsolatos levelére adott válaszukban tájékoztatták a Bizottságot, hogy az EB által a közösségi joggal összeegyeztethetetlennek talált két rendelkezés egy 2001-ben már hatályon kívül helyezett jogszabályban szerepelt, és hogy a hatályos jogszabályok megfelelnek a közösségi jognak; - a Bizottság október 30-án újabb levelet küldött a görög hatóságoknak, amelyben további információkat kért az EB által kritikával illetett rendelkezéseket felváltó jogszabályokról; - Görögország november 20-i levelében válaszolt a Bizottság további levelére; - ami a Bíróság első kritikáját illeti, a görög hatóságok leveleikben kifejtették, hogy a hatályos jogszabály a továbbiakban nem tekinti a Görögországban szokásos lakóhellyel rendelkező személyek által más uniós országokban regisztrált gépjárművek birtoklását vagy használatát bűncselekménynek, és hogy így nem tartalmaz olyan rendelkezést, amelyre alapozva az egyének bűnössége megállapítható ilyen bűncselekmény kapcsán, a büntetőeljárás elkerülése érdekében, ha megfizetik a kivetett regisztrációs díjat, és tartózkodnak a nemzeti jogban előírt jogorvoslat igénybe vételétől; - a második kritikára tekintettel a görög hatóságok kifejtették, hogy bár az új jogszabály szerint továbbra is mód van a görögországi lakosok más tagállamokban regisztrált gépjárműveinek ideiglenesen a használatból való kivonására, erre csak olyan esetekben kerülhet sor, amikor az államnak járó díjak beszedésére nincs garancia, szemben a korábbi rendelkezésekkel, amikor a használatból való kivonást minden esetben kötelezővé tették; és - a használatból való kivonás csak a legutolsó eszköz lehet, ha az elkövető nem hajlandó megfizetni a gépjármű regisztrációs adóját a gépjármű bejelentése érdekében, illetve kivinni a gépjárművet Görögországból, amely utóbbi lehetőséget a Bíróság előnyösnek tekintette az érintett személy számára (a C-156/04. sz. ügy 84. pontja). CM\ doc 5/6 PE v01-00
6 A Bizottság álláspontja szerint a beérkezett információk alapján a hatályos görög jogszabály megfelel a Bíróság határozatának, ezért a Szerződés 228. cikke szerinti eljárás megindítása nem indokolt. PE v /6 CM\ doc

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság