text:
ÚTMUTATÓ ÚJSÁGÍRÓKNAK A KÖZÉRDEKÛ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRÕL - PDF
Download "ÚTMUTATÓ ÚJSÁGÍRÓKNAK A KÖZÉRDEKÛ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRÕL"
1 ÚTMUTATÓ ÚJSÁGÍRÓKNAK A KÖZÉRDEKÛ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSRÕL
2 A Legal Leaks eszköztárat az Access Info Europe és a Network for Reporting on Eastern Europe n-ost készítette. Az eszköztárat Helen Darbishire, az Access Info Europe munkatársa, és Christian Mihr, az n-ost munkatársa szerkesztette, és Helen Darbishire írta Lydia Medland, Victoria Anderica, and Pamela Bartlett, az Access Info Europe munkatársainak segítségével. Az írásban közremûködtek még az n-ost munkatársai, Christian Mihr és Andreas Bock. A szerzõk köszönik a visszajelzéseket a projektben közremûködõ partnereiknek és a felhasználóknak. Az Eszköztár magyar vonatkozású kiegészítéseit Hüttl Tivadar, a TASZ Adatvédelmi és Információszabadság Programjának vezetõje készítette. A programot az Európai Biztonsági és Együttmûködési Szervezet sajtószabadságért felelõs képviselõje támogatta. Az eszköztár az Access Info Eszköztár-sorozatának a közérdekû adatok nyilvánosságához való jog gyakorlására vonatkozó útmutató része. A Legal Leaks eszköztár Creative Commons licensz alatt került közzétételre, amely a forrás megjelölésével (Access Info és n-ost Legal Leaks eszköztár) megengedi a megosztást és az átdolgozást, feltéve, hogy a közzétételre ugyanilyen feltételek mellett kerül sor.
3 A Legal Leaks program Európa-szerte segíti az újságírókat a közérdekû adatokhoz való hozzáférés jogának gyakorlásában mind saját országukban, mind más államokban. Az Access Info Europe (www.accessinfo.org) egy madridi székhelyû nemzetközi emberi jogi szervezet, amely Európában és nemzetközi téren a közérdekû adatok megismeréséhez való jog erõs és hatékony érvényesülését segíti elõ. Az Access Info célja, hogy a közérdekû adatok megismeréséhez való jogot a polgári szabadságjogok és az emberi jogok védelmének, a döntéshozatalban való állampolgári részvételnek, és a kormányzat felelõsségrevonásának eszközévé tegye. A Network for Reporting on Eastern Europe n-ost (www.n-ost.de) egy több mint húsz európai ország 250 újságíróját és médiakezdeményezését tömörítõ, berlini székhelyû szervezet. Az n-ost tagjai elleneznek minden olyan korlátozást, amely az újságírók munkáját akadályozza. Az n-ost fõ tevékenysége a részletes kelet-európai, illetve Kelet-Európáról szóló elemzések készítése, valamint a sajtószabadsággal és az európai közszférával és nyilvánossággal kapcsolatos újságírói programok szervezése. A Legal Leaks Eszköztár a média bármely területén - nyomtatott vagy online média, rádió, televízió - dolgozó újságíróknak, valamint azoknak a bloggereknek és más, információval foglalkozó szakembereknek szól, akiknek munkájuk során állami/kormányzati szervezetek vagy intézmények birtokában lévõ adatokat kell megszerezniük. A 45 ország közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvényeinek, valamint az Európai Unió vonatkozó dokumentumaihoz való hozzáférés szabályainak összehasonlító elemzésén alapuló Legal Leaks Eszköztár többek között az alábbiakat tartalmazza:» A legfontosabb tanácsokat újságírók számára a közérdekû adatok megismeréséhez való jogról,» Útmutatót arra vonatkozóan, hogy melyik a legmegfelelõbb idõpont az adatkérésre, és hogyan kell az adatokat igényelni,» Tanácsokat arról, hogy miként lehet cikket írni az adatigénylésbõl és az elutasításból;» Útmutatót lépésrõl-lépésre Európa valamennyi közérdekû adatra vonatkozó jogszabályához;» Információt a bírósági jogérvényesítésrõl és fellebbezési lehetõségrõl 45 országban és EU-szinten. Az EBESZ sajtószabadság-képviselõje figyelemmel kíséri a média alakulását az EBESZ mind az 56 tagországában. A képviselõ a szólásszabadság sérelmével kapcsolatos korai figyelmeztetéseket fogalmaz meg, valamint elõsegíti az EBESZ sajtószabadsággal kapcsolatos kötelezettségvállalásainak teljes érvényesülését.az Access Info célja, hogy a közérdekû adatok megismeréséhez való jogot a polgári szabadságjogok és az emberi jogok védelmének, a döntéshozatalban való állampolgári részvételnek, és a kormányzat felelõsségrevonásának eszközévé tegye. A Legal Leaks Eszköztárat az Access Info Europe és a Network for Reporting on Eastern Europe n-ost készítette az Európai Biztonsági és Együttmûködési Szervezet sajtószabadságképviselõjének támogatásával. A magyar fordítást a Társaság a Szabadságjogokért jogvédõ szervezet (TASZ) készítette. Jelen Eszköztár a Legal Leaks angol nyelvû kiadvány fordítása alapján készült, kiegészítve a vonatkozó nemzeti joggal. A hatályos magyar jogszabály (1992. évi LXIII. törvény a személyes adatok védelmérõl és a közérdekû adatok nyilvánosságáról) január 1-ig van érvényben. Ettõl a dátumtól kezdve a jogszabályt az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló törvény váltja fel. Az új törvény hatálybalépésekor a TASZ elkészíti és kiadja a Legal Leaks Eszköztár frissített változatát, melyet nyomtatott formátumban és online is elérhetnek majd a weboldalon. 5
4 ÁTTEKINTÉS: HASZNOS-E EZ NEKEM? A Legal Leaks Eszköztár a média bármely területén - nyomtatott vagy online média, rádió, televízió - dolgozó újságíróknak, valamint azoknak a bloggereknek és más, információval foglalkozó szakembereknek szól, akiknek munkájuk során állami/kormányzati szervezetek vagy intézmények birtokában lévõ adatokat kell megszerezniük. Az eszköztár azoknak az újságíróknak szól, akik vagy a saját országukban nyújtanak be közérdekû adatok megismerésére vonatkozó kérelmet, vagy ilyen kérelmet más országban terveznek benyújtani. Az eszköztár az Európai Biztonsági és Együttmûködési Szervezethez tartozó - Európában, Közép-Ázsiában és Észak-Amerikában összesen 56 országot átfogó - régió közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabályainak összehasonlító elemzésére épül. A fenti régióban 45 ország rendelkezik a közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabállyal, az elemzés ezekre is kitér. A közérdekû adatok megismerésére vonatkozó jogszabályok többsége megfelel a nemzetközi szabványoknak és elvárásoknak, de ez alól vannak kivételek. A szövegben minden esetben jeleztük, ha a nemzeti jogszabály vagy gyakorlat eltér a szabványtól. A nemzetközi keretjogszabályokról a B. melléklet tartalmaz bõvebb információt. A C. melléklet az illetékes felügyeleti hatóságokat (adatvédelmi bizottság vagy ombudsman) sorolja fel, amennyiben ilyen hatóság mûködik; a felügyeleti hatóságok részletesebb felvilágosítással szolgálnak a közérdekû adatok megismerésének nemzeti szabályaival kapcsolatban, és segítséget nyújthatnak az adatkereséshez. Csak oknyomozó újságíróknak szól-e ez a füzet? Nem, a közérdekû adatok megismerésének eszköztára minden újságíró számára hasznos. Az oknyomozó újságírók rendszeresen használják a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó jogszabályokat, de az eszköztár mindenkinek segítségére lehet, aki részletesen fel kíván tárni egy sztorit. Ugyanakkor a mindennapi történetetek, mint például egy kórház modernizálásáról, vagy a falusi iskola terveirõl szóló cikk is épülhet a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó jogszabályok alapján megszerezhetõ információkra. Ezek a sztorik gyakran legalább olyan érdekesek az olvasók, hallgatók vagy nézõk számára, mint a nagypolitikai eseményekrõl, vagy a nemzetközi szervezett bûnözés elleni küzdelemrõl szóló történetek. Mi a helyzet a területi vagy a helyi kormányzati szervekkel? Minden kormányzati szerv, így az önkormányzatok is rendelkeznek olyan adatokkal, amelyek a nyilvánosság számára relevánsak lehetnek. Néha a legfontosabb sztorik egy helyi vagy területi önkormányzatnak feltett, elsõre egyszerûnek és egyértelmûnek tûnõ kérdésbõl születnek. Használható-e az eszköztár akkor, ha az Európai Unióról vagy más nemzetközi szervezetrõl írok? A Legal Leaks Eszköztár tartalmazza az EU dokumentumaihoz való hozzáférés szabályait, és tartalmaz utalá- 6 7
5 sokat tarra vonatkozólag is, hogy hol található részletes információ más kormányközi szervezetek adataihoz való hozzáférésre vonatkozóan. TV-ben dolgozom, képekre van szükségem! A legtöbb közérdekû adatokról, illetve információszabadságról szóló jogszabály kiterjed a közintézmények kezelésében lévõ bármely formában rögzített adatra. Ez azt jelenti, hogy a közérdekû adatok megismeréséhez való jog a nyomtatott anyagok mellett az audiovizuális anyagokra is vonatkozik. A televíziós újságírók ezzel a jogukkal élve szereznek beszámolóikhoz képeket és audio-vizuális anyagokat, de a magyar szabályozás szerint az adatigénylés teljesítése nem teremthet aránytalan munkaterhet a teljesítõre nézve. Nincs túl sok idõm, kell-e ez nekem? Az újságíróknak általában a közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos legnagyobb aggálya a határidõ: esetenként borzasztó hosszú idõ 15, illetve 20 napot várni egy-egy válaszra úgy, hogy az újságírónak sokszor napi, illetve néhány órás határidõket kell tartaniuk. Az eszköztár bemutatja, hogy hogyan lehet könnyen és gyorsan adatot kérni, és miután az ember benyújtott egy pár kérelmet, a válaszra várva más munkával is lehet haladni. Amint a kért adat megérkezik, kiderülhet, hogy a történet meglepõen érdekes, és érdemes volt várni rá - tény ugyanakkor, hogy az adatok megszerzéséért indított perek Magyarországon közel egy évig is elhúzódhatnak. Minek vacakoljak ezzel? Úgysem válaszolnak a kérdéseimre! Meglepõ, hogy a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvények hatálya alatt milyen adatok ismerhetõk meg, úgyhogy érdemes az adatkérésekkel próbálkozni Még ha elutasítás vagy hallgatás is az egyedüli eredmény, abból is lehet cikket írni: a kormány hivatalosan megtagadta az adatszolgáltatást egy adott ügyben, illetve az állampolgári megkeresésre nem válaszolt. Az I. fejezet 15. pontja részletesen szól arról, hogy miként lehet az elutasító válaszokból cikkeket írni. Szerintem tényleg nem fognak válaszolni; nyújthatok-e be kérelmet egy másik országban? Igen, a legtöbb országban bárki benyújthat közérdekû adatok megismerésére vonatkozó kérelmet. Hasznos módja ez az átláthatóság nemzetközi összehasonlításának, amellyel az adatkérõ a saját kormányát is válaszra ösztönözheti. A hivatalos adatkérés tönkreteszi a kapcsolatomat a szóvivõvel Elsõsorban a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok kezdeti szakaszaiban gyakori, hogy az illetékesek neheztelnek a hivatalos megkereséseket benyújtó újságírókra. Az I. fejezet 3. pontja részletesebben foglalkozik ezzel a kérdéssel, és néhány olyan stratégiával is szolgál, amely segíthet megoldani ezt a problémát. Nem hiszem, hogy a fõnökeim örülnének neki, ha jogi eszközökhöz folyamodnék. Azt gondolnák, hogy perrel fenyegetem a köztisztviselõket, és a költségeket majd nekik kell állniuk Néha szükség van rá, hogy az ember meggyõzze a kollegáit, hogy mennyire hasznos a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvényt használni. Az I. fejezet 2. pontjában javaslatokat teszünk rá, hogy miként lehet megváltoztatni a szerkesztõség hangulatát és a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályokhoz való hozzáállását, valamint néhány tippet arról, hogy mit lehet csinálni addig is. Fontos tudni azt is, hogy a magyar eljárás illetékmentes, ezért nagy anyagi kockázatot nem jelent a peres eljárás megindítása. Perveszteség esetén jellemzõen maximum ezer forint ügyvédi költség merül csak fel, mert az rendkívül ritka, hogy szakértõt rendeljenek ki ilyen típusú eljárásban. A TASZ jogsegélyszolgálata pedig ingyenesen áll minden újságíró remdelkezésére jogi tanácsokkal, és esetenként jogi képviselettel is. Külföldi tudósítóként is kérhetek adatot? Igen, a legtöbb országban az adatkéréshez való jog mindenkit megillet. Elõfordulhat, hogy a megkereséshez ismerni kell az ország hivatalos nyelvét, de amennyiben valaki egy másik országban él, általában talál valakit, aki segít lefordítani az adatkérési megkeresést (lásd még a következõ bekezdést). Magyarországon idegen nyelven is lehet kérni közérdekû adatot, és jelezni kell, ha a választ is az adott idegen nyelven kéri az igénylõ, a fordítással kapcsolatban felmerülõ költségeket azonban meg kell fizetni. Szeretnék más országban adatot kérni, de nem beszélem az ország nyelvét. Ebben az esetben lehetséges a Legal Leaks hálózathoz fordulni (a részletekért lásd a hálózat olyan újságírót ajánl az adott országban, aki segít lefordítani az adatkérést, vagy adott esetben be is nyújtja azt (lásd a II. fejezet 4. pontját). Teljes adatbázisokhoz szeretnék hozzáférni. Lehetséges-e ez? Egyre inkább lehetõség van nem csak egyes adatok, hanem teljes adatbázisok megismerésére. Ez óriási lehetõséget jelenthet azoknak az újságíróknak, akik hajlandók az adatbázisokat feldolgozva kikutatni az abban foglalt érdemi adatokat. A II. fejezet 6. pontjában részletesebben olvashat a közelmúltban nyilvánosságra hozott kormányzati adatbázisokról. A Legal Leaks csapata pedig segít a Computer Assisted Reporting technikák képzési lehetõségeinek megismerésében. Aggódom a személyes adataim biztonságáért. Amennyiben az adatok számos különbözõ forrásból származnak - ideértve a közintézményeket és más kutatási módokat vagy forrásokat is - az információk kombinációja rendkívül kényessé válhat. A korrupt, vagy korrupcióval gyanúsított közintézmények közérdekû adatok kiadása iránti megkeresése a tisztviselõket agresszívvá teheti, és jogellenes reakciókat válthat ki belõlük. Az újságírónak esetleg lehallgatják a telefonját, betörhetnek a számítógépébe, követhetik, vagy más zaklatás áldozatává válhat. Magyarországon - ezt elkerülendõ - lehetõség van anonim adatigénylésre (ld. I. fejezet 9. pont). Az oknyomozó újságírók ugyanakkor a zaklatás kockázatának bizonyos fokig minden országban ki vannak téve. A kockázatot minden országban és minden esetben gondosan mérlegelni kell, megfelelõ adatbiztonsági technikák segíthetnek a kockázat csökkentésében. A Tactical Technology Collective kiegészítõ adatbiztonsági eszköztára további hasznos információkat tartalmaz e témáról (www.tacticaltech.org). 8 9
6 A LEGFONTOSABB TANÁCSOK KÖZÉRDEKÛ ADATOKKAL KAPCSOLATBAN Gyors útmutató a Legal Leaks eszköztárhoz 1. Tervezzen elõre, takarítson meg idõt! Ha információt keres, gondoljon rögtön a hivatalos adatkérésre. Jobb, ha nem várja meg, míg minden egyéb lehetõséget kimerített. Idõt takaríthat meg, ha a munka elején nyújtja be az adatigénylést, és ezzel egyidejûleg egyéb kutatási tevékenységet végez. viselt médium fejléces papírjára írhatja. Mielõtt ezt megtenné, gyõzõdjön meg róla, hogy munkáltatója ezzel egyetért-e. A másik lehetõség az, ha a levélben vagy ben megemlíti, hogy Ön újságíró és/vagy, hogy milyen szervezetnek dolgozik. Magyarországon, amennyiben az újságíró nem kíván személyesen szerepelni, mint adatigénylõ, az adatigénylést a szervezet képviselõjének - jellemzõen a fõszerkesztõnek - kell aláírnia. 6. vagy ne árulja el, hogy újságíró! Amennyiben a munkahelyérõl ben küldi az adatigénylést, gyakran egyértelmûen kiderül, hogy Ön újságíró. Ha nem akarja magát elárulni, érdemes más, például webalapú (gmail/hotmail/yahoo, stb.) címet használni. 2. Kezdje egyszerûen! Minden országban érdemes egyszerû adatkéréssel kezdeni, és az elsõ választ követõen benyújtani a további kérdéseket. Ezzel elkerülheti, hogy a válaszadó az összetett kérdésre való hivatkozással meghosszabbítsa az ügyintézési határidõt. 3. Nyújtson be egyidejûleg több kérelmet! Ha nem biztos abban, hogy hová kell benyújtani az adatigénylést, semmi akadálya annak, hogy egyidejûleg kettõ, vagy akár három helyre küldjön kérelmeket. Elõfordulhat, hogy a különbözõ szervek eltérõ válaszokat adnak, és ez akár segítségére is lehet az adott téma feldogozásában. A magyar információszabadság törvény 30. (6) bekezdése értelmében a közfeladatot ellátó szervnek a közérdekû adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjét rögzítõ szabályzatot kell készítenie. A szabályzat alapján megállapítható, hogy az adott szerv mely egységhez vagy dolgozójához lehet küldeni a közérdekû adatigénylést. Keresse meg az adatkezelõ honlapján a közérdekû adatigénylésrõl szóló útmutatót! 4. Tegyen említést a közérdekû adatok megismeréséhez való jogról! Rendszerint a jogszabályok nem követelik meg a közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabály, illetõleg az információszabadságról szóló törvényhely megjelölését, ez azonban hasznos lehet, mert kitûnik belõle, hogy a kérelem benyújtója tisztában van a jogaival, és ösztönzi a kérelem korrekt, jogszerû elbírálását. Magyarországon az adatigénylést az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló évi CXII. törvény 26., illetve ra kell alapítani. Megjegyzendõ, hogy az EU-hoz benyújtott kérelemben fel kell tüntetni, hogy az dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre irányul, és érdemes további pontos utalást tenni a 1049/2001/EK rendeletre. Javasolt a megkeresést a hivatalos közlések adott országban elfogadott nyelvezetének megfelelõen, udvariasan megfogalmazni. Emlékeztetõ: Magyarországon, és általában sehol sem kell megmondania, hogy miért kéri az adatot, mint ahogyan azokra a kérdésekre sem kell válaszolnia, hogy mi az adatkérés oka, illetve hogyan kívánja felhasználni a kért adatokat. 7. Rejtse el a kérdést egy általánosabb kérdésben! Ha úgy dönt, hogy a valós kérdést egy általánosabb kérdésben rejti el, akkor kérdését elég általánosan kell megfogalmaznia ahhoz, hogy megkapja rá a várt információt, de nem túl általánosan, nehogy a kérdés zavarossá váljon, vagy elriassza a válaszadót. Jellemzõen ugyanakkor a pontos és világos kérelmekre általában gyorsabb és jobb válasz érkezik. 8. Számoljon a kivételekkel! Ha úgy véli, hogy az adatigénylése a kivételek körébe tartozhat, a megkeresés megszövegezésekor válassza szét az esetleg érzékeny adatokra vonatkozó kérdést azoktól a kérdésektõl, amelyekre a józan észre hagyatkozva feltehetõ, hogy nem vonatkoznak a kivételek. Ezt követõen válassza ketté a kérdéseket és a két adatigénylést külön nyújtsa be. 9. Nézzen utána a költségekre vonatkozó szabályoknak! A kérelem benyújtását megelõzõen nézzen utána az adatigénylés benyújtását vagy kézhezvételét terhelõ díjakra, illetve illetékekre vonatkozó szabályoknak. Így ha egy köztisztviselõ hirtelen pénzt kér az adatszolgáltatásért, Ön tisztában lesz a jogaival és kötelezettségeivel. A magyar szabályozás szerint az adatot kezelõ szerv kizárólag a másolat készítéséért - legfeljebb az azzal kapcsolatban felmerült költség mértékéig terjedõen - állapíthat meg költségtérítést, amelynek összegét az igénylõ kérésére elõre közölni kell. 10. A másolási költségek elkerülése érdekében kérjen elektronikus dokumentumokat! A másolás és a postai küldemények költségeinek elkerülése érdekében az adatigénylésben említse meg, ha elektronikus formában szeretné megkapni a kért adatot. Így elkerülheti a díjfizetési kötelezettséget, kivéve persze, ha a kért adat elektronikusan nem áll rendelkezésre; napjainkban a még nem digitalizált dokumentumokat is rendszerint be lehet scannelni és e- mail csatolmányaként elküldeni. A magyar szabályok úgy rendelkeznek, hogy az adatigénylésnek közérthetõ formában és - amennyiben az aránytalan költséggel nem jár - az igénylõ által kívánt technikai eszközzel, illetve módon kell eleget tenni. Az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthetõ formában nem lehet eleget tenni. 5. Árulja el, hogy újságíró! Ha a vonatkozó jogszabály szerint csak magánszemély kérhet adatot, de Ön a közintézménnyel tudatni akarja, hogy újságíró, az adatigénylést az Ön által kép Kérjen betekintést az iratokba! Ha közel lakik ahhoz a helyhez, ahol az információt tárolják (például a fõvárosban lakik, ahol az Országos Levéltár és számos más közintézmény ta- 11
7 lálható), kérheti az eredeti okiratokba való betekintés engedélyezését is. Ez hasznos lehet, ha olyan adat után kutat, amely sok különbözõ dokumentumban található szétszórva. A betekintés elvileg díjtalan, és azt olyan idõpontban kell lehetõvé tenni, amely az Ön számára megfelelõ és kényelmes, de tudnia kell, hogy a betekintés jogát a magyar törvény külön nem szabályozza, így csak az adatszolgáltatás egyik módjának lehet tekinteni a betekintési jogot. 12. Tartsa meg a másolatokat! Javasoljuk, hogy írásos igénylést nyújtson be és arról õrizzen meg egy papír alapú vagy digitális másolatot, hogy a késõbbiekben bizonyítani tudja, hogy a kérelmet elküldte, arra az esetre, ha például a válaszadás elmaradása miatt fellebbezést kellene benyújtania. Ez bizonyítékul szolgálhat arra vonatkozólag is, hogy az adatigénylésre sor került, ha késõbb cikket akar az igénylésbõl írni. Õrizze meg a postai úton küldött tértivevényt, illetve a fax visszaigazolást! Ezekre az esetleges jogorvoslat során szüksége lesz. 17. Kérjen segítséget, hogy a szóvivõvel beszélhessen a problémákról! Amennyiben úgy véli, hogy a hivatalos szóvivõk haragszanak Önre, amiért a közérdekû adatok megismerésérõl szóló jogszabályban biztosított jogaival él, beszéljen a Legal Leaks csapatával, és/vagy a helyi információszabadsággal foglalkozó szervezettel vagy újságíró-szövetséggel. Magyarországon a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) folyamatosan és hatékonyan nyújt jogi segítséget ilyen ügyekben a hozzá forduló újságíróknak. 18. Vonja be kollegáit a közérdekû adatigénylésbe! Amennyiben munkatársainak kétségei vannak a közérdekû adatkérések értékével kapcsolatban, a meggyõzés egyik legjobb módja, ha a közérdekû adatigénylés során szerzett adatból cikket ír. Javasoljuk továbbá, hogy a végleges anyagban tegyen említést arról, hogy törvényben biztosított jogával él, így növeli a cikk értékét és felhívja a nyilvánosság figyelmét a közérdekû adatokhoz való hozzáférés jogára. 13. Az adatigénylés nyilvánosságra hozatalával gyorsítsa meg a válaszadást! Ha egy cikkben megemlíti, vagy önmagában leadja azt a hírt, hogy adatot igényelt, ez a közintézményt arra ösztönözheti, hogy a kérelemmel foglalkozzon, és azt megválaszolja. A hírt frissíteni lehet a válasz megérkezésekor - illetve, ha a határidõ letelt, és válasz nem érkezett, ez is hírértékkel bírhat. Mindez azzal a további elõnnyel is jár, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét a közérdekû adatok megismerésének jogára, és arra, hogy ez a jog gyakorlatban miként is mûködik. 14. Készüljön fel a fellebbezésre vagy a perindításra az elutasítás vagy a hallgatás esetén! Elõre nézzen utána a jogi lehetõségeknek, beleértve a fellebbezés benyújtására vagy a perindításra rendelkezésre álló határidõt is. Ha nem biztos abban, hogy az elsõ fellebbezés során hogyan kell eljárni, kérje az adatvédelmi bizottság/biztos vagy az ombudsman segítségét. Ha nincs ilyen intézmény, próbálja meg felhívni az elutasító határozatot kibocsátó szervet és kérdezze meg õket a fellebbezési lehetõségekkel kapcsolatban. Amennyiben még mindig gondban van, értesítse az Access Info-t és mi megpróbálunk Önnek segíteni azzal, hogy megadjuk egy civil szervezet vagy ügyvéd elérhetõségét az Ön országában. Magyarországon a közérdekû adatok közlésének megtagadása (a szerv hallgatása is megtagadásnak minõsül), vagy a válaszadási határidõ leteltét követõ 30 napon belül kell megindítania az eljárást. 19. Nyújtson be nemzetközi kérelmeket! Az adatigényléseket egyre több helyen elektronikusan is be lehet nyújtani, úgyhogy nem számít, hogy Ön hol lakik. Amennyiben Ön nem abban az országban él, ahol az adatigénylést be akarja nyújtani, bizonyos esetekben a kérelmet a követségeknek is lehet küldeni, amely azt a megfelelõ állami szerv felé továbbítja. Errõl a lehetõségrõl elõször az adott nagykövetséget kell megkérdezni - ugyanakkor az alkalmazottak nem mindenütt képzettek a közérdekû adatok nyilvánossága témájában, és amennyiben ez a helyzet, úgy biztonságosabb az adatigénylést közvetlenül az illetékes állami szervhez benyújtani. 15. Írjon az elutasításról! Az adatigénylést követõen az adat közlésének megtagadása gyakran már önmagában hírértékkel bír. Legyen kreatív és konstruktív az elutasítás tényével kapcsolatban, szerezzen példákat más országokból, kérje ki szakértõk véleményét, térjen ki a közérdek fontosságára az adat nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban, és próbálja meg felhasználni a cikket az állam átláthatóságának fontossága szempontjából. 16. Készítsen sablont az adatigénylésekhez és a perindításokhoz! Ezzel Önmagának és esetleg kollegáinak is sok idõt takaríthat meg
8 I. A KÖZÉRDEKÛ ADATOK MEGISMERÉSÉHEZ ÉS AZ ÚJSÁGÍRÓI KUTATÁSHOZ VALÓ JOG Ebben a fejezetben lépésrõl-lépésre bemutatjuk, hogyan kell a kérelmeket benyújtani, és ennek során figyelembe veszünk néhány olyan stratégiai és taktikai megközelítési módszert, amely fontos a közérdekû adatokhoz való hozzáférésre vonatkozó jogszabályokat alkalmazni kívánó újságírók számára. 1. Mi a legmegfelelõbb idõ az adatigénylés benyújtására? Amennyiben kormányzati szervtõl akar közérdekû adatot igényelni, elképzelhetõ, hogy már más módon is megpróbálta megszerezni az adatokat, sikertelenül. Sok újságíró csak utolsó lehetõségként, más, eredménytelen próbálkozásokat követõen nyújt be elõször közérdekû adat megismerése iránti kérelmet. Jellemzõen az adatigénylésekre az általános lehetõségeket, az internetes kutatást, a telefonhívásokat, a szóvivõvel, illetve a szervezeten belüli kapcsolatokkal folytatott megbeszéléseket követõen kerül sor. Számos újságíró ezeket a hagyományos módszereket részesíti elõnyben, mielõtt a hivatalos adatigénylést elküldené. Vannak azonban olyan esetek, amikor nem érdemes idõt fecsérelni az információszerzés egyéb módjaira, és közvetlenül az adatigénylést célszerû benyújtani:» Ha sejti, hogy a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó jogszabályban foglalt hivatalos jogi eljárás nélkül nem fog hozzájutni a kívánt adatokhoz;» Az a véleménye, hogy az a közérdekû adatok nyilvánossága és az információkhoz való jog remek dolog, és erõsíteni akarja ezt a jogot azzal, hogy minél többet él vele. 14 TIPP! Tervezzen elõre, takarítson meg idõt! Amennyiben információt keres, gondoljon rögtön a hivatalos adatkérésre. Jobb, ha nem várja meg, míg minden egyéb lehetõséget kimerített. Idõt takaríthat meg, ha a kutatás elején nyújtja be az adat megismerése iránti kérelmet, és ezzel egyidejûleg egyéb kutatási tevékenységeket végez. 2. A szerkesztõség közérdekû adatokhoz való hozzáállása Van az Ön média-munkáltatójának kialakult gyakorlata arra, hogy miként kell az információszerzéshez a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályokat felhasználni? Ha nincs, Ön lehet az elsõ, aki ezt megteszi, és ehhez esetleg meg kell változtatnia a szerkesztõségi hozzáállást. Különösképpen a szerkesztõt és a fõnököket kell meggyõzni arról, hogy a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó kérelmek benyújtása és nyomonkövetése nem elvesztegetett idõ, hanem az újságírói tevékenység valóban hasznos része. Reméljük, hogy a Legal Leaks eszköztár egyes pontjai segítenek majd az érvelésben. Ha ellenállásba ütközik, íme néhány dolog, ami segíthet:» Ne sajnálja az idõt arra, hogy elmagyarázza a kollegáknak a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályt, és mielõtt egy megbeszélésen felvetné a témát, szerezzen támogatókat az információszabadság szerkesztõségi stratégiába való beépítéséhez;» Gyûjtsön beszámolókat saját országából vagy más országokból arról, hogy a közérdekû adatok nyilvánossága miként eredményezett erõs cikkeket, és exkluzív anyagokat (további információért ld. vagy a TASZ weboldalát, a tasz.hu-t. Közérdekû adatok igénylésével kezdõdtek az elmúlt években többek közt a rektorok és állami cégek vezetõinek fizetésérõl, a Sávoly-ügyrõl, a Grippen-ellentételezésrõl szóló cikkek);» Magyarázza el a kollegáinak, hogy a közérdekû adatok megismerése nem csak az oknyomozó újságírók számára fontos, hanem szinte bármely cikkhez kutatást végzõ minden tudósító, és mindenfajta médium számára;» Szervezzen képzést és hívjon meg szakértõket a helyi közérdekû adatok nyilvánosságával szervezettõl. Ezzel segít kollegáinak a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvény megértésében és az azzal kapcsolatos tévhitek eloszlatásában, így az adatkérés nem tûnik majd számukra felesleges feladatnak (további információért, és a képzéshez megkereshetõ helyi szakértõk elérhetõségéért lépjen kapcsolatba a Legal Leaks csapattal);» Nyújtson be néhány adatigénylést saját kezdeményezése alapján, majd írjon belõlük cikket. Ossza meg a tapasztalatot a kollegáival, és bátorítsa õket arra, hogy próbáljanak meg élni a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvényben biztosított jogaikkal;» Amennyiben dolgoznak külföldi tudósítóik olyan országokban, ahol jól mûködnek a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabályok, az információszerzés érdekében, valamint annak bemutatására, hogy a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabály hogyan eredményezhet hasznos cikkeket, beszélje meg velük, hogy nyújtsanak be néhány adatigénylést. TIPP! Vonja be kollegáit a közérdekû adatok megismerésébe! Amennyiben munkatársainak kétségei vannak a közérdekû adatkérések értékével kapcsolatban, a meggyõzés egyik legjobb módja, ha cikket ír a közérdekû adatigénylés során szerzett információkból. Javasoljuk továbbá, hogy a végleges anyagban tegyen említést arról, hogy törvényben biztosított jogával élt, így növeli a cikk értékét és felhívja a nyilvánosság figyelmét is a közérdekû adatokhoz való hozzáférés jogára. 3. Adatigénylések és sajtószóvivõk Amennyiben egy adott állami szervezethez elsõ alkalommal nyújt be közérdekû adat megismerése iránti kérelmet, érdemes fontolóra vennie az adott szervezet szóvivõjével való kapcsolatát. A szóvivõ feladata az, hogy az információt kedvezõbb megvilágításban láttassa, és jó viszonyt tartson fenn az újságírókkal. Elõfordulhat, hogy a szóvivõk a saját hatáskörük aláásására irányuló agresszív lépésként értékelik a közérdekû adat megismerése iránti kérelmet. Az Access Info több olyan esetet is ismer Európából, illetve Dél-Amerikából, amikor a szóvivõk telefonon hívták fel az újságírókat, hogy minõsíthetetlen hangnemben kifogásolják az adatigénylések benyújtását. Volt eset, amikor a szóvivõ azt kifogásolta, hogy a média nem megfelelõ kezelése miatt a fõnökei elõtt bajba kerül. A szóvivõvel fennálló viszonytól függõen tehát talán érdemes lehet beavatnia a szóvivõt abba, 15
9 hogy adatigénylést készül benyújtani, és elmagyarázni, törvény által biztosított jogával kíván élni, valamint, hogy szándékosan él e joggal, és nem a szóvivõt keresi meg. Ezeket az érveket érdemes észben tartania arra az esetre, ha esetleg Ön is dühös telefonhívást kapna. Problémát jelent az is, ha az adatigénylést feldolgozó személy - miután meggyõzõdött róla, hogy az igénylés egy újságírótól származik - a szóvivõ felé továbbítja a kérelmet ahelyett, hogy azt közérdekû adat megismerése iránti kérelemként kezelné. Ennek nem szabad megtörténnie, és amennyiben mégis sor kerül rá, Önnek panaszt kell tennie a közintézménynél, és világossá kell tennie, hogy azt szeretné, kérelmét ugyanúgy kezeljék, mint mások kérelmeit. Magyarországon jellemzõen érdemes a megkeresett szerv vezetõjének címezni az igényléseket. Beszéljen más újságírókkal és kérdezze õket az adatigényléssel kapcsolatos tapasztalataikról, valamint arról, hogy volt-e gondjuk panaszkodó szóvivõkkel, vagy azzal, hogy a kérelmüket nem úgy kezelték, mint általában a közérdekû adatok megismerése iránti kérelmeket. Amennyiben a probléma általános, érdemes azt esetleg az újságírók érdekképviseleti szervezeteinek felvetni, és elérni, hogy e szervezetek az ügyben a kormány, illetve az adatvédelmi biztos elõtt fellépjenek. A tapasztalatokból akár cikket is lehet írni. TIPP! Kérjen segítséget, hogy a szóvivõvel beszélhessen a problémákról! Amennyiben úgy véli, hogy a hivatalos szóvivõk haragszanak Önre, amiért a közérdekû adatok megismerésérõl szóló jogszabályban biztosított jogaival él, beszéljen a Legal Leaks csapattal, és/vagy a helyi információszabadsággal foglalkozó szervezettel, példul a TASZal, vagy újságíró szervezetekkel. Az elõbbi szervezetek segíthetnek felkarolni a témát, és például az újságírók törvényben biztosított jogairól szóló képzést szervezhetnek a szóvivõk részére. Támogatásukkal segíthetik továbbá a a közérdekû adat megismerésére vonatkozó hivatalos kérelmek megfelelõ elbírálásával kapcsolatos, kormánnyal folytatott párbeszédet. 4. Hová nyújtsa be az adatigénylést? Miután tudja, hogy milyen adatot szeretne kérni, meg kell találnia az adatkezelõ állami szervet. Az esetek többségében ez teljesen nyilvánvaló lesz, de elõfordulhat, hogy kétségei támadnak, amely esetben érdemes a hatáskörrel rendelkezõ szervezetek honlapjait átnézni annak megállapítására, hogy a közülük melyik lehet illetékes az adott területen. Egy gyors telefon az egyes intézményeknek tovább tisztázhatja a helyzetet. Így arról is meggyõzõdhet, hogy a szervezet a közérdekû adatokhoz való hozzáférésrõl szóló nemzeti törvény hatálya alá tartozik-e, ha esetleg nem lenne benne biztos. A magyar szabályozás szerint kizárólag az a szerv kötelezhetõ adatszolgáltatásra, amely kezeli az adatot. Adatkezelõ az a szerv vagy személy, amely az adatokon bármely mûveletet végez, így adatot gyûjt, összesít, rögzít, felhasznál, zárol vagy töröl. Emlékeztetõ: a telefonhívás során nem kell megemlítenie, hogy újságíró, mint ahogyan azt sem, hogy miért kéri az adatot, kiváltképpen akkor nem, ha úgy véli, hogy ezzel az Ön számára hátrányos folyamatokat indítana be az adott intézményen belül. TIPP! Nyújtson be egyidejûleg több kérelmet! Ha nem biztos abban, hogy hová kell benyújtani a kérelmet, semmi akadálya annak, hogy egyidejûleg kettõ, vagy akár három helyre küldjön kérelmeket. Elõfordulhat, hogy a különbözõ szervek eltérõ válaszokat adnak, de ez segítségére lehet a vizsgált témában rendelkezésre álló információt illetõen. A magyar adatvédelmi törvény 20. (8) bekezdése alapján elvileg megállapítható, hogy pontosan kinek, mely személynek vagy szervnek kell elküldeni a kérelmet (pl.: az önkormányzatokat érintõ kérdésekben a közérdekû adat megismerése iránti kérelmet a polgármesteri hivatalnak kell küldeni). TIPP! A nemzetközi kérelmekhez kérje a nagykövetségek segítségét! Amennyiben Ön nem abban az országban él, ahol az adatigénylést be akarja nyújtani, bizonyos esetekben a kérelmet a követségnek is el lehet küldeni, amely azt a megfelelõ állami szerv felé továbbítja. Errõl a lehetõségrõl elõször az adott nagykövetséget kell megkérdezni - ugyanakkor az alkalmazottak nem mindenütt képzettek a közérdekû adatokhoz való hozzáférés témájában, és amennyiben ez a helyzet, úgy biztonságosabb az adatigénylést közvetlenül az illetékes állami szervhez benyújtani. 5. Elárulja-e, hogy újságíró? Elõnyei és hátrányai is vannak annak, ha elárulja, hogy az adatigénylést újságírói minõségében nyújtja be. ELÕNYÖK Több adat: egyes országokban az újságírók a magánszemélyeknél gyorsabb és részletesebb válaszokat kapnak. Ennek valójában nem kellene így mûködnie, de ez a gyakorlati tapasztalat, és Ön kihasználhatja ezt a pozitív diszkriminációt. Olcsóbb: egyes országokban az újságírókat díjmentesen illetik meg a közérdekû adatok. Ez a helyzet az Egyesült Államokban, ahol a kutatás költségeit engedik el, illetve Szerbiában, ahol az újságíróknak nem kell fizetniük a fénymásolásért. Gyorsabb: egyes országokban az újságírók kedvezõbb elbánásban részesülnek, és más igénylõknél rövidebb idõ alatt kapják meg a kért adatot. HÁTRÁNYOK Visszautasítás: az újságírói státusz felfedése növelheti a válaszadási ellenállást az attól való félelem okán, hogy az adatokból kritikus hangvitelû cikk születhet. Adatmegsemmisítés: az újságírói státusz felfedése arra indíthatja a köztisztviselõket, hogy a korrupciós ügyek, bûncselekmények vagy más jogsértések eltitkolása érdekében elrejtsék, vagy akár megsemmisítsék az adatokat. Az exkluzivitás elvesztése: amennyiben az Ön országában a benyújtott adatigénylésekrõl vezetett nyilvántartás bárki számára hozzáférhetõ (egyes országokban az interneten közzéteszik az igényléseket), az újságíróként benyújtott adatigénylés más újságírók számára is jelzi, hogy Ön a sztorin dolgozik
10 Nem vagyok jogász: el kell olvasnom az információszabadságról szóló törvényt? Nem feltétlenül. Azzal kell tisztában lennie, hogy egy adatigénylést hogyan kell benyújtani. A közérdekû adatok nyilvánosságában jártas helyi szakértõ ezt el tudja magyarázni. Ezzel együtt azonban az alapvetõ szabályok ismerete érdekében hasznos átolvasni a közérdekû adatok megismerését szabályozó információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló évi CXII. törvényt. Ezen túlmenõen - illetõleg, ha nem szeret jogszabályokat olvasgatni, akkor e helyett - szakértõ segítségét lehet kérni, aki elmondja, hogy miként kell az adatigénylést benyújtani. A Legal Leaks honlapján részletes információt talál az egyes országok adatigénylési eljárásaira, a közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabályokra vonatkozóan, valamint megtalálja a szakértõk elérhetõségét, akiktõl segítséget kérhet. TIPP! Árulja el, hogy újságíró... ha a vonatkozó jogszabály szerint csak magánszemély kérhet adatot, de Ön a közintézménnyel tudatni akarja, hogy újságíró, az adatigénylést az Ön által képviselt médium fejléces papírjára írhatja, ha ezzel a szerkesztõség vezetõje is sát. Egy jól megírt adatigénylés csökkenti annak az esélyét, hogy a megkeresett intézmény a kérelmet arra való hivatkozással utasítsa el, hogy az nem elég világos (bár, ahogyan ezt korábban megjegyeztük, a legtöbb jogszabályban a kérelem pontosítása a köztisztviselõ egyetért. A másik lehetõség az, ha a levélben feladata). Magyarországon a Legfelsõbb vagy ben megemlíti, hogy Ön újságíró és/vagy, hogy milyen szervezetnek dolgozik. vagy ne árulja el, hogy újságíró! amennyiben a munkahelyérõl ben küldi az adatigénylést, gyakran egyértelmûen kiderül, hogy Ön újságíró (pl.: Ha nem akarja magát elárulni, érdemes más, például webalapú (gmail/hotmail/yahoo, stb.) címet használni. Bíróság egy ügyben kimondta, hogy a közérdekû adat megismerése iránti kérelemnek egyértelmûnek és határozottnak kell lennie, mert az adatkezelõ anélkül nem képes az adatszolgáltatási kötelezettség teljesítésére, ezért a kérelmet alappal utasítja el". Az adatkezelõ a törvény 28. (3) bekezdése értelmében köteles felhívni az igénylõt az adatigénylés pontosítására, ha az adatigénylés nem egyértelmû. 6. Mit írjon az adatigénylésbe? Javasoljuk, hogy a kérelemben világosan és pontosan határozza meg, hogy mely adatokra vagy információra van szüksége. A legtöbb esetben a jogszabály nem követeli meg, hogy hivatalos utalással határozza meg a kért iratot (Olaszország kivételt jelent ez alól). Ugyanakkor próbálja magát az adatigénylésre válaszoló köztisztviselõ helyébe képzelni: a pontos adatigénylés segíti a kért adat meghatározá- A legelsõ adatigénylés esetében aránylag egyszerû kérést érdemes megfogalmazni, és nem tanácsos túlságosan nagy terjedelmû információt, vagy ugyanabban a levélben egyszerre többféle adatot kérni. Így jobb esélye van arra, hogy gyors választ kapjon, és ha szükséges, a késõbbiekben lehet pótlólagos kérelmet is benyújtani. Amennyiben sokféle adatot kér, érdemes több, témára lebontott kérelmet be- 18 nyújtani: ez a közintézményt is segíti abban, hogy válaszadásra a megfelelõ osztályok felé továbbítsa az adatigényléseket. Javasolt a megkeresést a hivatalos közlések az adott országban elfogadott nyelvezetének megfelelõen, udvariasan megfogalmazni. Tisztelt Polgármesteri Hivatal! Kérem, hogy küldjék meg részemre az önkormányzat és a XY Kft. Között 2011-ben kötött tanácsadói szerzõdés másolatát. Közérdekû adatigényléssel fordulok Önökhöz az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 26. és alapján. Kérem, hogy ennek megfelelõen a megkeresés átvételétõl számított 15 napon belül az adatigénylésnek tegyenek eleget. A legegyszerûbb technikai megoldás érdekében kérem, hogy lehetõleg a címre vagy.doc vagy.pdf kiterjesztésû file-okban egy Cd lemezre mentve rögzítsék és küldjék meg címemre (1084 Budapest, ), így az adatok környezetbarát módon és könnyen kezelhetõen ismerhetõek meg. Természetesen az ezzel kapcsolatos indokolt költséget megtérítem, ehhez egy csekkre vagy bankszámlaszámra és az összeg elõzetes megjelölésére van szükségem. Üdvözlettel: Gipsz Jakab Budapest, Kukac utca 15., Tisztelt Hölgyem, Uram! Kérem, hogy tájékoztasson, hogy az önkormányzati költségvetésben elõirányzott iskolafelújítás címszó alatt pontosan milyen munkálatokat terveznek? Kérem, hogy tájékoztasson, hogy nyílt vagy meghívásos közbeszerzés keretében kérnek ajánlatokat? Közérdekû adatigényléssel fordulok Önökhöz az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 26. és alapján. Kérem, hogy ennek megfelelõen a megkeresés átvételétõl számított 15 napon belül az adatigénylésnek tegyenek eleget. A legegyszerûbb technikai megoldás érdekében kérem, hogy lehetõleg a címre vagy.doc vagy.pdf kiterjesztésû file-okban egy Cd lemezre mentve rögzítsék és küldjék meg címemre (1084 Budapest, ), így az adatok környezetbarát módon és könnyen kezelhetõen ismerhetõek meg. Természetesen az ezzel kapcsolatos indokolt költséget megtérítem, ehhez egy csekkre vagy bankszámlaszámra és az összeg elõzetes megjelölésére van szükségem. Üdvözlettel: Gipsz Jakab Budapest, Kukac utca
11 TIPP! Tegyen említést a közérdekû adat megismeréséhez való jogról! Rendszerint a jogszabályok nem követelik meg a közérdekû adatok nyilvánosságára vonatkozó jogszabály, illetõleg az információszabadságról szóló törvényhely megjelölését, ez azonban hasznos lehet, mert kitûnik belõle, hogy a kérelem benyújtója tisztában van a jogaival, és ösztönzi a kérelem korrekt, jogszerû elbírálását. Magyarországon az adatigénylést az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény 26. és ra kell alapítani. Jó tudni, hogy az EU-hoz benyújtott kérelemben fel kell tüntetni, hogy az dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre irányul, érdemes tovább pontos utalást tenni a 1049/2001/EK rendeletre. Magyarországon a jogszabály bár nem követeli meg, mégis érdemes az adatigénylésbe belefoglalni a jogszabályi hivatkozást, mert így tudja az adatkezelõ, hogy törvényi kötelessége a kért adatot kiadni, és az nem mérlegelés kérdése. A tapasztalat azt mutatja, hogy Magyarországon sajnos nem minden esetben ismerik el a közfeladatot ellátó szervek, hogy közérdekû adatigényléssel állnak szemben. Emlékeztetõ: nem kell megmondania, hogy miért kéri az adatot, mint ahogyan azokra a kérdésekre sem kell válaszolnia, hogy mi az adatkérés oka, illetve hogyan kívánja felhasználni a kért adatot. Egy tipikus példa a dokumentumok nyilvánosságára vonatkozó kérelemre: Példa a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó kérelemre: 7. A valós egy kérdés általánosabb kérdésbe rejtése Ha attól tart, hogy a kérelem a közintézmény tudomására hozza, hogy Ön egy adott sztorin dolgozik, vagy egy meghatározott adatot akar megszerezni, érdemes lehet a kérdést egy általánosabb kérdésbe rejteni. Így tehát, a fenti mintalevelek esetében egy általánosabb megfogalmazást kellene használnia. 20 TIPP! Bújtassa a kérdést egy általánosabb kérdésbe! Ha úgy dönt, hogy a valós kérdést egy általánosabb kérdésben rejti el, akkor a kérdését elég általánosan kell megfogalmaznia ahhoz, hogy megkapja rá a várt információt, de mégsem túl általánosan, nehogy a kérdés zavarossá váljon, vagy elriassza a válaszadót. Ugyanakkor jellemzõen a pontos és világos kérelmekre általában gyorsabb és jobb válasz érkezik. 8. Számoljon a lehetséges kivételekkel! Ellenõrizze, hogy a keresett információ nem esik-e a II. fejezet 9. pontjában felsorolt kivételek hatálya alá. Elõfordul, hogy a kivétel alkalmazására a kért adat érzékeny politikai jellege miatt kerül sor. Tegye fel magának a kérdést: korlátozhatjae a kormányzati szerv valamelyik kivétel alkalmazásával az információhoz való hozzáférést? Még ha a fenti kérdésre igen is a válasz, akkor se engedje, hogy a kivételek eltántorítsák. Számos országban az a tapasztalat, hogy ami- rõl úgy gondolnánk, hogy elutasítják, azt nyilvánosságra hozzák - és amirõl pedig úgy gondoljuk, hogy nyilvánosságra hozzák, azt elutasítják. A Legal Leaks honlapja esettanulmányokat tartalmaz errõl a témáról. TIPP! Számoljon a kivételekkel! Ha úgy véli, hogy az adatigénylése a nyilvánosság fõszabálya alóli kivételek körébe tartozhat, a megkeresés megszövegezésekor válassza szét a nyilvánosság elõl esetlegesen elzárható adatokra vonatkozó kérdést azoktól a kérdésektõl, amelyekrõl alapos okkal feltételezhetõ, hogy nem tartoznak az eltitkolható adatok körébe. Ezt követõen válassza ketté a kérdéseket és a két adatigénylést külön nyújtsa be. Például: Katonai helikopterekhez tartozó új felszerelések költségeivel kapcsolatban kér adatot. Ezt a kérdést két részre lehet bontani: egyrészt arra, hogy mennyi pénz került elköltésre, másrészt arra, hogy a pénzt mire költötték (pl.: milyen típusú rakétákat vásároltak). Amennyiben az adásvétel tárgyára vonatkozó kérdés elutasításra is kerül, még mindig van esélye arra, hogy választ kapjon az adásvétel összegére vonatkozó kérdésre. TIPP! Hozza nyilvánosságra, hogy közérdekû adatot kért! Az újságíró másik lehetõsége az elutasítás elkerülésére az, ha cikket ír, vagy hírt ad arról, hogy közérdekû adat igénylése iránti kérelmet nyújtott be. Ez a megkeresett intézményt arra ösztönözheti, hogy a kérelemmel foglalkozzon, és azt megválaszolja. Például: ha a rádióadó, amelynek Ön dolgozik, a helyi kórházban tapasztalt gyógyszerhiányról készít ellentmondásos tudósítást, a gyógyszer-kiadásokra vonatkozó kérdés benyújtásakor érdemes ezt a hírt a rádióban is leadni, illetve az adatigénylést a rádió honlapján is nyilvánosságra hozni. Ha és amikor az adatkérésre válasz érkezik, az eredeti tudósítást frissíteni lehet. Ha pedig a határidõ eltelt, és válasz nem érkezett, az is hírértékkel bír. Mindez azzal a további elõnnyel is jár, hogy felhívja a nyilvánosság figyelmét a közérdekû adatok megismerésének jogára, és arra, hogy ez a jog a gyakorlatban miként mûködik. 9. Milyen adatokat kell önmagáról megadnia? Rendszerint szükség van a név és a levelezési cím feltüntetésére, és érdemes megadni az elérhetõséget is, ha a kért információt elektronikusan szeretné megkapni, vagy nem abban az országban lakik, ahol az adatot kéri, így a válaszadásra kötelezettek kapcsolatba tudnak Önnel lépni. Érdemes továbbá telefonszámot is megadni. Ha az adatkérdést feldolgozó köztisztviselõ a kérés tisztázása érdekében kapcsolatba akar lépni Önnel, ez meggyorsíthatja az információszerzési eljárást. Egyes országokban nem kell valódi névvel azonosítania magát az adatkérõnek (pl.: álnéven vagy név nélkül is lehet igénylést benyújtani). Mi azt javasoljuk, hogy adjon meg nevet és valamiféle címet vagy elérhetõséget, hogy ez ne lehessen akadálya a kért információhoz vagy irathoz való hozzájutásnak, illetve arra az esetre is, hogy a közintézménynek az adatkérés megválaszolása érdekében magyarázatra van szüksége. Magyarországon a jogszabály szerint a megkeresett szervek a közzétett adatok megismerését személyazonosító ada- 21
12 tok közléséhez nem köthetik. Az elektronikusan közzétett közérdekû adatokhoz történõ hozzáférés biztosításához személyes adat csak annyiban kezelhetõ, amennyiben az technikailag elengedhetetlenül szükséges; a személyes adatokat ezt követõen haladéktalanul törölni kell. Igénylés alapján történõ adatszolgáltatás esetén az adatigénylõ személyazonosító adatai csak annyiban kezelhetõk, amennyiben az az igény teljesítéséhez - beleértve az esetleges költségek megfizetését is - elengedhetetlenül szükséges. Az igény teljesítését, illetõleg a költségek megfizetését követõen az igénylõ személyes adatait haladéktalanul törölni kell. TIPP! Látogasson el a közintézménybe és tekintsen be az iratokba! Ha közel lakik ahhoz a helyhez, ahol az információt tárolják, kérheti az eredeti okiratokba való betekintés engedélyezését is. Ez hasznos lehet, ha olyan adat után kutat, amely sok különbözõ dokumentumban van szétszórva, amelyeket át szeretne nézni. A betekintés elvileg díjtalan, és olyan idõpontban kell lehetõvé tenni, amely az Ön számára megfelelõ és kényelmes, de Magyarországon a betekintés jogát a törvény külön nem szabályozza, ezért csak az A TÁBLÁZAT Szóbeli kérelmek és elektronikus kérelmek Szóbeli adatigénylésre lehetõség van: Albánia, Azerbajdzsán, Ausztria, Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Németország, Magyarország, Macedónia, Moldova, Örményország, Románia, Szerbia, Szlovákia, Szlovénia 22 adatszolgáltatás egyik módjának lehet tekinteni a betekintési jogot. 10. Hogy igényeljen adatot? Az adatigénylés általában egyszerû, és túl sok formai követelménynek sem kell megfelelnie. Írásos adatigénylésre minden országban lehetõség van. Ez általában a postai feladást jelenti, vagy azt, hogy az adatigénylõ a kérelmet személyesen viszi el a közintézménybe. Számos országban az adatigénylést elektronikusan is be lehet nyújtani. Az A táblázat tartalmazza az elektronikus kérelmeket is elfogadó országok felsorolását. Meg kell említeni, hogy bizonyos esetekben az elektronikus adatkérés inkább gyakorlati, mintsem a jog által megengedett lehetõség (Hollandia, Szerbia). Más országokban a kérelmeket webalapú, elektronikus nyomtatványon lehet benyújtani (Törökország például ezt a rendszert alkalmazza). Magyarországon az információszabadságot szabályozó törvény 29. (1) bekezdése értelmében a közérdekû adat megismerésére irányuló igénynek az adatkezelõ szerv az igény tudomására jutását követõ legrövidebb idõ Elektronikus levélben adat igényelhetõ: Azerbajdzsán, Ausztria, Belgium, Bulgária, Horvátország, Dánia, Egyesült Királyság Finnország, Franciaország, Hollandia, Németország, Macedónia, Magyarország, Moldova, Montenegró, Örményország, Románia, Svédország, Szerbia, Szlovénia, + Európai Unió alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget. Az adatigénylés teljesítésének megtagadásáról, indokolással együtt 8 napon belül kell értesíteni az adatigénylõt. Amennyiben peres eljárásra kerül sor, az adatigénylõnek kell igazolnia, hogy az adatkezelõ megkapta a megkeresést. Ennek legbiztosabb módja, ha tértivevénnyel ellátott postai levélben küldi el az adatigénylést. Élõszóban adatot kérni telefonon vagy személyesen lehet. A gyakorlatban számottevõ eltérések mutatkoznak ezen a téren, bár egyes országok jogszabályai ezt kifejezetten lehetõvé teszik. Meg kell azonban jegyezni, hogy ezek közül az országok közül néhányban (pl.: Szlovéniában) a szóbeli kérelemre nem alapozható fellebbezés. Más országokban (Örményország, Románia) eltérõ szabályok vonatkoznak a szóbeli, illetve az írásbeli kérelmekre. Érdemes tehát az adatigénylést írásban (is) benyújtani, hogy amennyiben fellebbezésre van szükség, nyoma legyen a kérelem benyújtásának. Magyarországon a törvény a szóbeli adatigénylést is lehetõvé teszi, de e módszer alkalmazása nem célszerû, mert esetleges peres vagy adatvédelmi biztosi eljárás során nehéz igazolni, hogy az adatigénylésrõl valóban tudomást szerzett az állami szerv, illetve, hogy mi volt a kérdés pontos tartalma. A legcélszerûbb postai úton, tértivevénnyel kérni az információszolgáltatást. Ezzel a módszerrel biztosak lehetünk abban, hogy az adatkezelõ átvette a megkeresésünket, és ez nagyban könnyíti az eljárást az esetlegesen rosszhiszemû magatartást tanúsító alperesi állami szervvel szemben. Javasoljuk, hogy kérelmét írásban nyújtsa be, és õrizzen meg egy másolatot belõle annak érdekében, hogy késõbb - amennyiben például a válasz elmaradása miatt fellebbezésre lenne szükség - bizonyítani tudja, hogy az adatigénylési kérelmet elküldte. A másolat a kérelem benyújtásának bizonyítékául szolgál arra az esetre is, ha cikket akar belõle írni. A másolatot többféleképpen is megszerezheti:» Személyesen benyújtott kérelem esetén két másolatot vigyen magával, és pecsételtesse le az egyiket (ún. érkeztetés);» Postai küldés esetén érdemes a kérelmet ajánlott tértivevényes küldeményként feladni;» Érdemes továbbá utánanézni az adott országban hatályos jogi szabályozásnak: az egyszerû elektronikus levél okiratnak minõsül-e? Mûködik-e az országban elektronikus aláírási rendszer? Magyarországon az egyszerû magánokiratnak minõsül, melynek bizonyító erejét a törvény nem szabályozza (szemben a teljes bizonyító erejû magánokirattal vagy közokirattal), azonban a bírói gyakorlat egységes abban, hogy a kinyomtatott becsatolása igazolja, hogy megtörtént az adatigénylés. TIPP! Használja a másolatot! Érdemes a kérelmet elküldés elõtt, illetve a benyújtott, hivatalos pecséttel ellátott példányt beszkennelni. Ez hatásos illusztrációként szolgálhat a cikkhez, és/vagy a honlapon való nyilvánosságra hozatalhoz is. Az adatigénylés egy másolati példányát mindig õrizze meg! Hivatalos elismervények: egyes országokban az állami szerveknek a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló jogszabály ér- 23
13 telmében a kézhezvétel visszaigazolása érde- ként általában 15 euró. A belsõ fellebbezési vagy kézhezvételét terhelõ díjakra, illetve ille- egyezik. A másolási díj megállapításának kében hivatkozási számmal kell ellátniuk a eljárás 75 euróba kerül, az adatvédelmi biz- tékekre vonatkozó szabályoknak. Így ha egy szempontjait a Kormány külön rendeletben kérelmet tartalmazó levelet, illetve t. Az toshoz való fellebbezés pedig 150 euróba. köztisztviselõ hirtelen pénzt kér az adatszol- szabályozza. Amennyiben a megállapított Európai Unió dokumentumaihoz való hozzá- Ezen túlmenõen óránként euró ösz- gáltatásért, Ön tisztában lesz jogaival és köte- összeget magasnak találja, annak megalapo- férésre például vonatkozik ez a szabály. Ma- szegû díj állapítható meg az adat felkutatá- lezettségeivel. Magyarországon érdemes bele- zottságának felülvizsgálata iránt a bírósághoz gyarországon az adatigénylés kézhezvételét az sáért, bár ezt a díjat általában elengedik, írni az adatigénylõ levelébe, hogy az adat- fordulhat, illetve a Nemzeti Adatvédelmi és állami szerveknek nem kell visszaigazolniuk. amennyiben a kért adat egy személy vagy szolgáltatással kapcsolatos indokolt postai és Információszabadság Hatóság vizsgálatát 11. Kell-e fizetnie az adatkérésért? Az adatigénylés benyújtásának mindig díj- egy csoport számára nemzeti jelentõségû ügy megértését segíti elõ. Ha a behajtás költségei meghaladnák a díj összegét, díjszabásra nem kerül sor. másolási költségek megtérítését vállalom, azonban ennek pontos összegérõl elõzetes tájékoztatást kérek." Az adatigénylõ gyakran nem tudja, hogy az általa kért adat milyen ter- kezdeményezheti Az Európa Tanács közérdekû adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférés- mentesnek kell lennie. Az Európa Tanács köz-» Németországban euró díj szab- jedelmû. Elõfordulhat, hogy több száz vagy rõl szóló egyezményének 7. cikke ezt is érdekû adatot tartalmazó iratokhoz való hoz- ható ki, és amennyiben a hatóságnak jelen- akár ezer oldalra rúg az elõállított dokumen- megerõsíti: A közérdekû adatot tartalmazó záférésrõl szóló egyezménye megerõsíti a ké- tõs mennyiségû munkát kell elvégeznie a tum, ilyenkor akár tízezer forint nagyságren- irat másolatáért az igénylõtõl díj kérhetõ, relmek díjtalan benyújtásának jogát, és kizá- kérdés megválaszolása érdekében (például dû költséget kell megtéríteni. Elõzetes tájé- amelynek ésszerûnek kell lennie, és amely rólag a másolási és postai díjak megtérítését az érzékeny adatok törlése érdekében), a díj koztatás esetén ez elkerülhetõ. Ne feledje, nem haladhatja meg a másolás és a kézbesítés teszi lehetõvé. akár 500 euró is lehet. A díjszabási rendelet hogy joga van az adatok megtekintését is kér- tényleges költségét. A díjak mértékét közzé (Informationsgebührenverordnung) szerint nie, amennyiben nem tudja vagy nem akarja kell tenni. A magyar törvény 29. (3) és (4) bekez- azonban a díjat (de nem a járulékos költsé- megfizetni a költségeket! dése a költségekrõl a következõképpen rendelkezik: Az adatokat tartalmazó dokumentumról vagy dokumentumrészrõl, annak tárolási módjától függetlenül az igénylõ má- geket) közérdekbõl a felére lehet csökkenteni, vagy attól teljes egészében el lehet tekinteni.» Kanadában az adatigénylés benyújtásával 12. Az adat kézhezvételének díja Általánosnak mondható, hogy a közérdekû Megjegyzés: a fénymásolásért, a postai feladásért, illetve a CD vagy DVD költségéért kiszabható díjaknak a már közzétett hivatalos díjszabással összhangban kell lenniük. solatot kaphat. Az adatot kezelõ szerv kizáró- egyidejûleg 5 kanadai dollár összegû díjat adatok nyilvánosságáról szóló nemzeti jog- lag a másolat készítéséért - legfeljebb az azzal kell befizetni (amennyiben a kérdést meg- szabályok az állami szervek számára lehetõvé TIPP! Kerülje el a másolás költségeit! A kapcsolatban felmerült költség mértékéig ter- válaszoló adat nem fellelhetõ, az összeget teszik, hogy az adatkérés megválaszolásával másolás költségeinek elkerülése érdekében az jedõen - állapíthat meg költségtérítést, amely- visszatérítik). kapcsolatban felmerülõ máslási és postai adatigénylésben említse meg, hogy elektroni- nek összegérõl az igénylõt az igény teljesítését költségek fedezésére a kérelmezõk számára kus formában szeretné megkapni a kért ada- megelõzõen tájékoztatni kell. Jelentõs terje- Az Európa Tanács többi országában az adat- díjat állapítsanak meg. tot. Így elkerülheti a díjfizetési kötelezettsé- delmû adat kiadására irányuló igénylés eseté- igénylésnek elvileg díjmentesnek kell lennie. get, kivéve persze, ha a kért adat elektroniku- ben az adatkezelõ szerv csak a költségek meg- Amennyiben egy köztisztviselõ díjat akar ki- Egyes esetekben díjat kell fizetni akkor, ha az san nem áll rendelkezésre; napjainkban a fizetésétõl számított 15 napon belül köteles szabni az adatigénylésért, ezzel hivatali pozí- adatot más formátumban kérjük (például má- még nem digitalizált dokumentumokat is teljesíteni az adatszolgáltatást. A jelentõs ter- ciójával és hatalmával él vissza, amiért õt be solatban, DVD-n, stb.), és ilyenkor a hatóság rendszerint be lehet scannelni és csa- jedelem szempontjait kormány rendelet tar- lehet panaszolni felettesénél vagy a felügyele- csak az adat bármely formátumba való máso- tolmányként elküldeni. talmazza. tet gyakorló szervnél - vagy lehet róla egy jó lásának vagy többszörözésének hivatalos dí- cikket írni. ját, illetve az anyagköltséget (DVD, CD) álla- A magyar szabályok úgy rendelkeznek, hogy Az országok többsége megfelel a díjmentes- píthatja meg. az adatigénylésnek közérthetõ formában és - ség követelményének. Van azonban néhány TIPP! Nézzen utána a díjakra vonatko- amennyiben az aránytalan költséggel nem jár kivétel: zó szabályoknak! A kérelmet megelõzõen Az adatszolgáltatásért másolási díj kérhetõ. - az igénylõ által kívánt technikai eszközzel,» Írországban díj szabható ki, kérelmen- nézzen utána az adatigénylés benyújtását Ennek összege nem minden adatkezelõnél illetve módon kell eleget tenni. Ha a kért ada
14 tot már korábban elektronikus formában nyilvánosságra hozták, az adatigénylés teljesíthetõ akként, hogy az adatkezelõ az adatot tartalmazó nyilvános forrást megjelöli.az adatigénylést nem lehet elutasítani arra való hivatkozással, hogy annak közérthetõ formában nem lehet eleget tenni. nek a fénymásolás díját és a postaköltséget, valamint az adat általában gyorsabban érkezik meg ilyen módon. 14. Mikor kapja meg az adatokat? Európa-szerte különböznek az adatigénylések hetõség. A skála másik végén az albán hatóságoknak 40 nap áll rendelkezésükre a válaszadásra, Ausztriában pedig a törvény nyolc hetes (60 napos) határidõt állapít meg. Spanyolországban is kivételesen hosszú a válaszadásra rendelkezésre álló határidõ, mivel nincsen a közérdekû adatok megismerésérõl szóló 15. Mi történik, ha nem kapja meg az adatot, amit kért? Az adatigénylésre kapott válasz többféleképpen is okozhat csalódást:» Csak a kért adat egy részét kapja meg (de nem kap hivatalos elutasító választ) - ezt hi- 13. Milyen formában kaphatja meg az adatokat? A kért adathoz különbözõképpen lehet hozzá- megválaszolására, illetve az adatszolgáltatásra rendelkezésre álló határidõk, mint ahogyan különböznek a határidõ meghosszabbításáról szóló értesítések, és az elutasító hatá- törvény, de a közigazgatási jog 3 hónapot ad az állami szerveknek a nyilvános archívumok és nyilvántartások megismerésére vonatkozó kérelmek megválaszolására. ányos válasznak hívják;» Azt a választ kapja, hogy az adott kormányzati szerv nem rendelkezik a kért adattal;» Részben megkapja a kért adatot, de az ada- férni, beleértve a következõket: rozatok kibocsátásának határidejei is. Az át- tok egy részét a kivételekre hivatkozással lag határidõ körülbelül 15 munkanap, vagy Az Európai Unió 1049/2001/EK Rende- visszatartják;» betekintés az eredeti adatokba; körülbelül három hét. A részleteket az E lete a kérelmek teljesítésére 15 munkanapos» Elutasítják a kért adatok, illetve iratok meg-» postai úton elküldött, vagy személyesen át- melléklet tartalmazza. határidõt ír elõ. A határidõ maximum 15 ismerése iránti kérelmét; vett fénymásolat; munkanappal meghosszabbítható kivételes» Nem kap választ (közigazgatási hallgatás» ; A magyar törvény szerint a közérdekû adat esetekben, például amikor a kérelem jelentõs vagy néma elutasítás).» csatolmánya; megismerésére irányuló igénynek az adatot terjedelmû vagy igen nagyszámú dokumen-» Indokolatlanul magas másolási díjat állapít» DVD vagy CD. kezelõ szerv az igény tudomására jutását kö- tumra vonatkozik". meg az adatkezelõ szerv. vetõ legrövidebb idõ alatt, legfeljebb azonban Majdnem minden esetben meghatározhatja, 15 napon belül eleget kell tenni. Ha az adat- Határidõ-hosszabbítás az összetett ké- Ezekben az esetekben joga van jogorvoslati hogy Önnek melyik formátum a leginkább igénylés jelentõs terjedelmû, ez a határidõ egy relmek esetében: a legtöbb országban az eljárást kezdeményezni. A fellebbezési eljárá- megfelelõ, kivéve persze, ha a kért formátum alkalommal további 15 nappal meghosszab- állami szerveknek lehetõségük van a határ- sok részletes szabályait a II. fejezet 10. pontja, elõállítása lehetetlen vagy túl költséges. Egy bítható. idõt néhány nappal, vagy akár egy egész hó- és a D mellékletbe foglalt táblázat tartal- rendõrségi kiképzésrõl készült videófelvétel nappal meghosszabbítani, ha a kérelem külö- mazza. átírása például költséges, úgyhogy valószínût- Amennyiben az adatkezelõ megtagadja az ér- nösen összetett. A kérelmezõt a hosszabbítás- len, hogy azt átírt formában megkapná, még demi válaszadást, úgy 8 napon belül, megfele- ról minden esetben tájékoztatni kell, és a Mielõtt hiányos válasz alapján jogorvoslati ha így is kérné, de minden esetben hozzá kell, lõ indokolással ellátott válaszban kell értesí- hosszabbításról szóló döntést kötelezõ meg- eljárás kezdeményezne, gyõzõdjön meg róla, hogy jusson a videó másolatához. A magyar tenie az igénylõt. Jellemzõen azonban utóbbi indokolni. Az E melléklet további részlete- hogy az adatigénylés elég világos volt-e, illet- helyzettel kapcsolatban a fenti, 12. pontban szabály a hazai gyakorlatban nem érvényesül. ket tartalmaz. ve lehetséges-e, hogy azt félreértelmezték. ismertetett szabály az irányadó. Amennyiben úgy véli, hogy kérdése nem volt A legrövidebb válaszadási határidõ Nor- TIPP! Kezdje egyszerûen! Minden or- világos, érdemes nem hivatalos úton felkeres- TIPP! Mondja meg, milyen formátum- végiában és Svédországban van érvényben, szágban érdemes egyszerû adatkéréssel kez- ni az állami intézményt és megpróbálni tisz- ban szeretné megkapni az adatot! Az ahol a közérdekû adatok nyilvánosságáról deni, és az elsõ választ követõen benyújtani a tázni a kérdést. adatigénylésben udvariasan, de határozottan szóló törvény nem állapít meg határidõt, de a további kérdéseket. Ezzel elkerülheti, hogy a írja meg, hogy milyen formátumban szeretné gyakorlatban a kérelmeket 1-3 nap alatt kell közintézmény az összetett kérdésre való hi- Arra a válaszra, hogy az állami szerv nem a kért adatot megkapni. Amennyiben elektro- megválaszolni. Svédországban a kérelmeket vatkozással meghosszabbítsa az ügyintézési rendelkezik a kért adattal, végig kell gon- nikusan szeretne az adatokhoz hozzájutni, ne haladéktalanul meg kell válaszolni, Norvé- határidõt. dolnia, hogy ez hihetõ-e. Amennyiben úgy vé- felejtse el megadni az címét. Az elektro- giában pedig a közigazgatási szerv hallgatása li, hogy az állami szerv rendelkezik az adattal, nikus forma elõnye az, hogy megspórolja Ön- esetén már két hét után fellebbezésre van le- de nem kívánja megválaszolni az Ön kérdését 26 27
15 (vagy csak arról van szó, hogy a köztisztvise- dalmas és fárasztó pereskedést. lent a hír, amelyben a kormány elutasította az dulhat, hogy a jövõben kevésbé lesznek haj- lõket tévesen tájékoztatták), dönthet a nem iraki háborúval kapcsolatos jogi tanácsadás landóak adatot kiadni, ha úgy látják, hogy hivatalos és a hivatalos fellebbezés/perindítás Fontos! Az ismételt adatigénylésben meg megismerésére vonatkozó kérelmet. Hason- ezt megtehetik. Lehet, hogy a jogorvoslati között. A hivatalos fellebbezés elõtt érdemes kell ismételnie, hogy milyen adatot kér, mert lóképpen az is folyamatos hír volt, hogy az eljárásra vonatkozó döntés meghozatala lehet megpróbálni informálisan tisztázni a a bíróság nem fogadja el a korábbi adatigény- Egyesült Királyság Parlamentje a bíróság ha- elõtt beszélnie kell a szerkesztõség ügyvéd- kérdést. Amennyiben azonban úgy véli, hogy lõ levélre történõ utalást. Írja bele a második tározatainak ellenére vonakodott kiadni a jével, vagy a közérdekû adatok terén jártas szándékos akadályozásról van szó, javasoljuk levélbe, hogy elutasító válasz vagy hallgatás parlamenti képviselõk költség-elszámolásait. szervezettel. valamelyik jogorvoslati eszköz igénybe vételét. Az adatkezelõi minõség tagadása - tehát annak állítása, hogy nem rendelkeznek az adatokkal - esetében az adatkezelés tényét esetén jogorvoslati eljárást kezdeményez! Nézzen utána, hogy a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló nemzeti törvény hogyan rendelkezik, de az ismételt adatigénylést az Amikor az információ végül kiszivárgott, óriási botrány kerekedett, amely több parlamenti képviselõ lemondásához vezetett, valamint egy olyan határozathoz, amely a képviselõket 16. Mit tegyen, ha megkapja az adatokat? Írjon róla! Most már vélhetõen egy halom Önnek kell bizonyítania a bíróság elõtt! adatkezelõ szerv vezetõjének kell címezni összesen 1.5 millió euró visszafizetésére adat áll a rendelkezésére. Valószínûleg nem kötelezte és a hír eközben rengeteg újságot ez az egyetlen forrása a cikkhez, de erõs bizo- A részleges megismerés biztosítása, a A jó közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló is eladott. nyíték az állításai alátámasztására. teljes elutasítás, illetve a közigazgatási törvénnyel rendelkezõ országokban fellebbe- hallgatás esetén a legjobb megoldás gyakran zések benyújtására egyszerû és világos felleb- Ellenõrzõ lista, mielõtt cikket írna a hi- Magyarországon a közérdekû adatokat korlá- az ismételt adatigénylés. Az elsõ lépésben an- bezési rendszer mûködik. ányos válaszról, illetve az elutasításról: tozás nélkül fel lehet használni. Jó tudni, nál a szervnél érdemes megismételni az adat-» Vizsgálja meg gondosan a kérelmet, hogy hogy jogellenes az a valós életben gyakran kérést, amely az adat kiadását megtagadta, il- TIPP! Elõre készüljön fel a jogorvoslati meggyõzõdjön róla, hogy valóban világosan elõforduló megoldás, hogy titoktartási nyilat- letve amely nem válaszolt az Ön kérdésére. eljárásra! Ha nem biztos abban, hogy a jog- fogalmazott-e, és, hogy az állami szerv eset- kozat aláíráshoz kötik közérdekû adatok meg- orvoslat során hogyan kell eljárni (például leg nem érthette-e félre a kérdését. Nem ta- ismerhetõségét. Az ebbe történõ beleegyezés Magyarországon a belsõ fellebbezés intézmé- milyen határidõt ír elõ a törvény a perindítás- nácsos állami szervet azért kritizálni, mert nehézségeket eredményezhet, annak ellenére, nye nem ismert, megtagadás vagy hallgatás ese- ra), kérje a Nemzeti Adatvédelmi és Informá- egy rosszul megírt vagy zavaros kérelemre hogy így gyorsabban kerülhet az információ tén a törvény perindítási lehetõséget biztosít. ciószabadság Hatóság segítségét. Ha nincs nem válaszolt. Amennyiben nem biztos a az Ön birtokába. Elképzelhetõ, hogy valóban Elsõ lépésben azonban az ismételt adat- ilyen intézmény, próbálja meg felhívni az el- dolgában, kérje a kollegái segítségét! legitim titkokat tartalmaz a dokumentum, és igénylés a legcélszerûbb. Az ismételt adat- utasító határozatot kibocsátó szervezetet és» Ellenõrizze, hogy (amennyiben egyáltalán a titokvédelem megsértését a jog szankcionál- igényléssel kapcsolatban az alábbiak a fontosak: kérdezze meg õket a fellebbezési lehetõségek- kapott választ) milyen adatokat kapott meg, ja. Például üzleti titok jogellenes nyilvános- kel kapcsolatban. Amennyiben még mindig és melyek voltak azok a kérdések, amelye- ságra hozatala kártérítési felelõsséget vonhat Egyrészt utalni kell arra, hogy miért gondban van, értesítse az Access Info-t és mi ket elutasítottak. Az errõl szóló cikkben vi- maga után. Amennyiben nem biztos abban, nem elégedett a válasszal (pl. nem a kért megpróbálunk Önnek segíteni azzal, hogy lágosan ki lehet mutatni, hogy a kormány hogy a titoktartási nyilatkozat aláírása ellené- szerzõdést kapta meg, vagy önkényesen kita- megadjuk egy civil szervezet vagy ügyvéd el- milyen adatok megismerésére vonatkozó ben megismert információ publikálása jog- kartak adatokat, amelyek fontosak lehetnek, érhetõségét az Ön országában. Magyarorszá- kérelmét utasította el. szerû, konzultáljon szakjogásszal! stb.) vagy azt, hogy lejárt a 15 napos vá- gon a TASZ jogsegélyszolgála-» Nagyon világosan fogalmazzon arra vonat- laszadási határidõ. Amennyiben kifejezet- ta ilyen ügyekben ingyenesen áll az újságírók kozóan, hogy tervez-e jogorvoslati eljárást Lehet, hogy a kapott adatoknak csak egy ré- ten elutasító választ kapott (pl. a szerzõdés rendelkezésére. indítani! Nem tanácsos megírni egy cikkben szét használja fel a cikkben, és egy másik ré- üzleti titok) konzultáljon a válaszadás elõtt vagy nyilvánosságra hozni a rádióban, hogy szét háttérinformációnak használja, hogy a szakértõkkel, akik segítenek a részletes jogi Az elutasítás, mint hír: Kérelem benyújtá- egy adott döntés ellen fellebbezést vagy ke- késõbbiekben hivatkozni tudjon rá. Ez rend- érvek megfogalmazásában. A TASZ tapasz- sa esetén az adat közlésének megtagadása resetet fog benyújtani, ha ezután semmit ben is van - nem kell minden kézhezvett ada- talata szerint a jogi érvek korai megfo- már önmagában hírértékkel bírhat. Az Egye- sem tesz. Az állami szervezetek megszokják tot felhasználnia, ha az nem érdekes, vagy galmazása segíthet elkerülni a hossza- sült Királyságban például újra és újra megje- az üres fenyegetéseket, és még az is elõfor- nem lényeges
16 Néha a cikk arra koncentrálhat, amit az adatok közül nem kapott meg. Ha például a kor- nyilvánosságáról szóló jogszabály alapján kanek jogát. Például így: A közérdekû adatok mány egy új stratégiát dolgoz ki arra vonatkozóan, hogy a kórházak egy adott gyógyszerre ságbeli információszabadság kampány honpott adatokat alapján Egy Egyesült Király- mennyi pénzt költhetnek el, és Ön azt a tájékoztatást kapta, hogy nem áll rendelkezésük- (www.cfoi.org.uk). lapján ehhez hasonló elbeszéléseket talál re az az adat, hogy az elmúlt években a kórházak ténylegesen mennyi pénzt költöttek el A közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló évente az adott gyógyszerre, akkor a cikk jogszabály megemlítésének okai többek között a következõk lehetnek: megkérdõjelezheti, hogy a kormány minek az alapján dolgozta ki az új stratégiát.» a cikk hihetõbb, ha megírja, hogyan jutott az adatokhoz; TIPP! Gondolkodjon szerteágazóan a» a köztisztviselõket jogalkalmazásra ösztönzi; megismert adatokkal kapcsolatban! Mi mond Önnek az adat? Mi hiányzik? Ha» megnehezíti a kormány számára, hogy Ön döntéshozó volna, elegendõ lenne-e az megcáfolja a cikket; Ön számára az adat ahhoz, hogy tényeken» a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló alapuló döntést hozhasson? Az Ön története törvény alkalmazására ösztönzi az újságírókat; arról is szólhat, ami hiányzik, és arról is, ami megvan.» növeli a tudatosságot a közérdekû adatok megismerésének jogával kapcsolatban, és Az erõs közérdekû adatok nyilvánosságáról ezzel védi az információszabadsághoz való szóló jogszabályokkal rendelkezõ országokban az újságírók gyakran megemlítik a cikke- jogot. ikben a közérdekû adatok megismerésé- Az újságíróknak bár gyakran vannak titkos Itt találhatja meg az információszabadság-törvényeket és a különbözõ nemzeti intézményekkel kapcsolatos jogairól szóló háttáranyagokat. A Freedom of Information Advocates hálózatnak több, mint 180 tagja van világszerte: Legal Leaks Help Desk: A Lagel Leaks csapat jogászai és szakértõi készek segíteni Önnek információszabadsággal kapcsolatos adatigénylései során. Ha benyújtott egy adatkérést és azt nem válaszolták meg vagy elutasították, örömmel vesszük, ha értesít minket. Ebben az esetben igyekezni fogunk, hogy tanácsokat adjunk Önnek a lehetséges további lépésekrõl vagy összekössük Önt egy helyi jogásszal vagy szakértõvel. Legal Leaks Help Desk: TASZ Jogsegélyszolgálat: kormánykapcsolataik (ez valószínûleg mindig is így lesz, mert önmagában a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvény alapján nem lehet minden szükséges adatot megszerezni), napjainkban bevett újságírói szokássá vált a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvény alkalmazása is. TIPP! A cikkben tegyen említést a közérdekû adatok nyilvánosságáról! Védje meg a közérdekû adatokhoz való jogát azzal, hogy tájékoztatja a nyilvánosságot a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvény létezésérõl, valamint arról, hogy az hogyan, illetve hogyan nem mûködik. Legal Leaks Help Desk: A Legal Leaks csapatában a közérdekû adatok nyilvánossága terén jártas ügyvédek és szakértõk várják, hogy segítsenek Önnek az adatigénylésben. Amennyiben adatigénylést nyújtott be, és azt nem méltatták figyelemre, vagy elutasították, szeretnénk értesülni róla. Igyekszünk segíteni Önnek, például azzal, hogy tanácsot adunk a fellebbezési vagy perindítási lehetõségekre vonatkozóan, vagy azzal, hogy megadjuk Önnek egy közérdekû adatokkal foglalkozó ügyvéd vagy szakértõ elérhetõségét. Magyarországon a TASZ jogsegélyszolgálata közérdekû adatokkal kapcsolatos ügyekben várja jelentkezését 30 31
17 II. ÚTMUTATÓ LÉPÉSRÕL LÉPÉSRE A KÖZÉR- DEKÛ ADATOK MEGISMERÉSÉHEZ VALÓ JOGHOZ 1. Mit jelent a közérdekû adatok nyilvánossága? A közérdekû adatok nyilvánosságát az az elv alapozza meg, hogy az állami szervek vezetõit közvetetten az emberek választják, és az adófizetõk tartják el, így a nyilvánosságnak joga van tudni, hogy az elõbbiek mire használják a tõlük kapott hatalmat, és mire költik a pénzüket. A kormányok feladata közzétenni és megválaszolni. A közérdekû adatok nyilvánossága a kormányokra két kulcsfontosságú kötelezettséget ró: Elõször, kötelesek közzétenni és terjeszteni a legfontosabb információkat arra vonatkozóan, hogy az állami szervek mivel foglalkoznak. Másrészt, a kormányok kötelesek a nyilvánosságtól adat megismerésére irányuló kérelmeket fogadni, és kötelesek azokat megválaszolni, vagy úgy, hogy a nyilvánosság számára lehetõvé teszik az eredeti dokumentumok megtekintését, vagy úgy, hogy megküldik a kérdést feltevõ részére az adott állami szerv birtokában lévõ iratok és adatok másolatát. 32 A közérdekû adatok nyilvánossága két jogra bontható le: I. Proaktív elem A proaktivitás az állami szervek tevõleges kötelezettségét jelenti fõ tevékenységeikkel, költségvetésükkel és stratégiai céljaikkal kapcsolatos információk rendelkezésre bocsátása, közzététele és terjesztése tekintetében, annak érdekében, hogy a nyilvánosság tudja, hogy mivel foglalkoznak e szervek, részt tudjon venni a nyilvánosságra tartozó ügyekben, és ellenõrzést gyakorolhasson az állami intézmények felett. II. Reaktív elem A reaktiv elemnek köszönhetõen bárkinek joga van arra, hogy a köztisztviselõktõl információt kérhessen és kaphasson arról, hogy a köztisztviselõt foglalkoztató szervezet mivel foglalkozik és milyen dokumentumok vannak a birtokában, Az állami szervek birtokában lévõ adatok többségének rendelkezésre kellene állnia, de bizonyos esetekben az információ a magánszféra, a nemzetbiztonság, vagy üzleti érdekek miatt nem elérhetõ. Annak érdekében, hogy érvényt szerezzenek a közérdekû adatok megismerésére vonatkozó jognak, mára a világ számos országában törvényt alkottak a közérdekû adatok nyilvánosságáról. Az elsõ ilyen jogszabály a svéd törvény volt 1766-ban, de ezt követõen közel 200 évet várni kellett az újabb jogszabályokra: Finnország 1951-ben fogadta el a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvényt, az Egyesült Államok pedig 1966-ban. Az 1970-es és 80-as években folyamatosan növekedett az ilyen nemzeti törvényeknek a száma, de a valódi ugrás csak után következett be, amikor a kelet-közép-európai civil társadalom a kommunizmust követõ átmeneti idõszakban a hatalomátrendezõdés részeként követelni kezdte magának a közérdekû adatok megismerésének jogát. Az 1. sz. ábra a világszerte elfogadott információszabadság-jogszabályok számának alakulását mutatja. Látható, hogy az elmúlt évtizedben jelentõsen nõtt azon országok köre, amelyben törvény szabályozza az információhoz való hozzáférés jogát. Az elsõ törvényt 1766-ban fogadták el Svédországban, az egyik legújabb jogszabály pedig a januárjában elfogadott orosz törvény. Az egyes törvényekrõl és a dátumokról további részletek az A és a B mellékletben találhatók. 1. ábra: Információszabadság-jogszabályok elfogadása világszerte ( ) 33
18 2. Mit jelent az átláthatóság? Ugyanazt, mint a közérdekû adatok nyilvánossága? Az emberek gyakran egyszerre használják a közérdekû adatok nyilvánossága, és az átláthatóság kifejezéseket - van-e a különbség ezen fogalmak között? A kormány mûködése akkor átlátható, ha a tevékenységével és stratégiáival, döntéseivel stb. kapcsolatos információ nagy része a nyilvánosság számára hozzáférhetõ. Ennek megfelelõen az átláthatóság az információ rendelkezésre állásának eredménye. Az átlátható állami szervet az emberek által látható vagy megismerhetõ információ teszi azzá. Ez általában nem csak azt jelenti, hogy az állami Az átláthatóságnak számos elõnye van: Átláthatóság az elszámoltathatóságért: az általuk végzett tevékenységgel, és az általuk hozott döntésekkel kapcsolatban a nyilvánosságnak a kormányt és a köztisztviselõket joga van elszámoltatni. Ehhez azonban információra van szükség. A média különösen fontos szerepet játszik e területen, mert az újságírók a nyilvános õrkutyák (public watchdog) szerepét töltik be, és ehhez joguk van a szükséges információra, mint ahogyan ezt az Emberi Jogok Európai Bírósága számos alkalommal újra és újra megerõsítette. 34 szerv gyorsan és jól válaszolja meg a nyilvánosság részérõl érkezõ kérdéseket, hanem azt is, hogy kérdés nélkül is nagy mennyiségû információt tesznek az illetékesek hozzáférhetõvé, például a honlapokon vagy hivatalos lapokban, továbbá felhasználóbarát füzetek és jelentések formájában is. Nem számít, hogy az átláthatóság vagy a közérdekû adatok nyilvánossága kifejezést használjuk, az eredmény mindkét esetben hasonló, érdemes azonban pontosan fogalmazni. Átláthatóság a részvételért: demokráciában elengedhetetlen, hogy a polgárok annak érdekében, hogy ténylegesen és hatékonyan részt vehessenek az õket érintõ ügyekben, az információk széles skálájához férjenek hozzá. Ez nem csak a választásokon való részvételt jelenti, hanem a nyilvános vitákban és a választások közötti döntéshozatalban való részvételt is. Az értékelhetõ részvételhez pedig információra van szükség. Átláthatóság a hatékonyságért: az adatigénylések megválaszolása azzal az elõnnyel is jár, hogy az állami szerveket a birtokukban lévõ információ rendezésére ösztönzi. Különösen az információ proaktív közzététele ösztönzi a jobb adatkezelést. Ez pedig jobb, és sokkal inkább tényeken alapuló döntéshozatalt eredményez az egyes intézményeken belül, valamint hatékonyabb kommunikációhoz járul hozzá az egyes állami szervek között. 3. Tényleg emberi jog-e a közérdekû adatok nyilvánossága? Igen! A közérdekû adatok megismerésének joga alapvetõ, univerzális emberi jog. Szerencsére ezt nem csak a jogvédõk vagy a közérdekû adatokkal foglalkozó szakemnberek állítják: számos nemzeti és nemzetközi bíróság döntése alátámasztja, hogy a közérdekû adatok megismerésének joga emberi jog. Az EBESZhez tartozó régióban az 56 résztvevõ államból 45-ben fogadtak el mára specifikus, a közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvényt. A következõ országokban nem került még erre sor: Andorra, Ciprus, Fehéroroszország, Kazahsztán, Luxembourg, Málta, Monaco, San Marino, Szentszék, Spanyolország, Türkmenisztán. Ezen túlmenõen 25 európai alkotmány ismeri el valamiféleképpen a hivatalos iratok vagy adatok megismerésének jogát, és összesen 35 alkotmány tartalmazza a közérdekû adatok megismeréséhez való jogot, vagy az információszabadságról szóló rendelkezést. Az Európai Unióban szabályok vonatkoznak az EU dokumentumaihoz való hozzáférésre, és a Lisszaboni Szerzõdés elfogadását követõen az Európai Unió mûködésérõl szóló szerzõdés ugyancsak rögzíti az EU dokumentumaihoz való hozzáférés jogát ben, egy, a TASZ által Magyarországon indított és elvesztett, de a strasbourgi bíróságon a jogvédõ szervezet gyõzelmével véget ért közérdekû adatos ügyben elõször az Emberi Jogok Európai Bírósága történetében az EJEB is elismerte, hogy az Egyezmény 10. cikke védi az állami szervek birtokában lévõ információhoz való hozzáférés alapvetõ jogát. A 10. cikk a véleménynyilvánítás szabadságát fekteti le: Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a véleményalkotás szabadságát és az információk, eszmék megismerésének és közlésének szabadságát országhatárokra tekintet nélkül és anélkül, hogy ebbe hatósági szerv beavatkozhasson. A Bíróság a TÁRSASÁG A SZABADSÁG- JOGOKÉRT v. HUNGARY ügyben kimondta, hogy az információhoz való jog különösen védett, ha a hatósági szervek egyedül birtokolják az információt ( információs monopólium ), illetve, ha az információra a médiának, vagy a civil társadalom szervezeteinek a nyilvános vita elõsegítéséhez, valamint a kormányok elszámoltatásához van szüksége. Az Európai Bíróság döntései az Emberi Jogok Inter-Amerikai Bíróságának 2006-os döntését követték, amely kimondta, hogy az Amerikai Emberi Jogi Egyezmény (13. cikke) elismeri, hogy mindeninek joga van az állam birtokában lévõ információ megismerését kérni, valamint, hogy mindenkinek joga van ilyen információt fogadni, az államnak pedig tevõleges kötelezettsége van az információ szolgáltatására " Amennyiben érdeklik az emberi jogi egyezmények, nézze meg az alábbiakat:» Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata cikk» Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya (ICCPR) cikk» Amerikai Emberi Jogi Egyezmény cikk» Európai Emberi Jogi Egyezmény cikk» A véleménynyilvánítás elveinek afrikai deklarációja - IV. cikk» További részletekért lásd 35
19 Ez izgalmas hír az újságírók számára, hiszen mára világosan megállapításra került, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága (amely a sajtó szabadságát is magában foglalja) közvetlenül kapcsolódik az állami szervek birtokában lévõ információk megismeréséhez való joghoz. Ez azt jelenti, hogy az állami szervtõl adatot kérõ bármely újságíró a sajtószabadság nemzetközi védelmén keresztül jogosult az adat megismerésére. Nem arról van szó, hogy az újságírókat más állampolgároknál erõsebb jog illetné meg - a véleménynyilvánítás szabadsága természetesen mindenkit megillet - de valóban hatásos jogi érveket jelent, ha az adatkérés elutasítása miatt az újságírónak bírósághoz kell fordulnia. Az információszabadsághoz való jogot számos nemzetközi és regionális szerzõdés, illetve emberi jogi egyezmény is elismeri. A jog az esetek többségében a véleménynyilvánítás szabadságának védelme körében kap helyet, amely magában foglalja az információ és a gondolatok kereséséhez, megismeréséhez és közléséhez való jogot. A megismeréshez való jogot garantáló alkotmányok: a fentieken túlmenõen számos ország alkotmánya ismeri el az információszabadsághoz, illetve a közigazgatási dokumentumok megismeréséhez való jogot, vagy a véleménynyilvánítás szabadságának keretein belül, vagy önmagában, mint a dokumentumok vagy adatok megismerésének jogát. A világ legalább 51 országának alkotmánya fekteti le ezt a jogot. Magyarország Alaptörvényének VI. cikk (2) bekezdése szerint mindenkinek joga van a közérdekû adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. Az Alkotmánybíróság a kezdetektõl a közérdekû adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jog szinonímájaként használja az információszabadságot. Olvasta már az alkotmányát? Ha többet szeretne megtudni, látogasson el a weboldalra. Az oldal rengeteg jogi információt tartalmaz, és alkotmány-kivonatokat talál a világ minden tájáról. A B táblázat egyes európai alkotmányok információszabadságra vonatkozó rendelkezéseirõl tartalmaz példákat. TIPP! Látogasson el a weboldalra, és olvassa el az Ön országának alkotmányát, hogy biztosítja-e az információ megismerésének jogát, vagy tartalmazza-e legalább az információszabadság vagy a véleménynyilvánítás szabadsága kifejezéseket. Ennek ismerete hasznos lehet, ha egy köztisztviselõt arról próbál meggyõzni, hogy tisztában van a jogaival és kész megvédeni azokat annak érdekében, hogy megszerezze a keresett információt. 4. Kinek van joga adatigénylést benyújtani? A közérdekû adatok megismeréséhez való jog alapvetõ jog, így mindenkit megillet, függetlenül attól, hogy melyik országban él. Majdnem minden közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló nemzeti törvény elismeri ezt, és kimondja, hogy bárki benyújthat közérdekû adat megismerése iránti kérelmet. Ezen túlmenõen számos országban a kérelem benyújtásának egyetlen formai feltétele a név és a postai vagy cím megadása, így az adatigénylés lehetõsége mindenki számára nyitva áll. A világ legnagyobb demokráciái közül ez alól az egyetlen kivétel Kanada, ahol kizárólag állampolgárok és helyi lakosok nyújthatnak be közérdekû adatok megismerési iránti kérelmet. A magyar jogszabályok a mindenki és a bárki kifejezéseket használják. Természetes szeigénylést, de csak az Unió állampolgárai, lakosai Az Európai Unióhoz bárki nyújthat be adatmélyek korlátozás nélkül ismerhetik meg a közérdekû adatokat, függetlenül attól, hogy kiskogosultak az Európai Adatvédelmi Biztoshoz fel- és az Unióban bejegyzett üzleti vállalkozások jorúak, külföldi állampolgárok vagy menekültek. lebbezni. Más kérelmezõk az Európai Unió Elsõfokú Bíróságához fellebbezhetnek, melynek eljá- Hasonlóképpen jogosultak jogi személyek vagy jogi személyiség nélküli gazdálkodó szervezetek rása bonyolultabb, és ügyvédi segítség kell hozzá. adatot igényelni. Így például egyesületek, gazdasági társaságok és alapítványok is élhetnek ezzel a joggal. az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság Bármely uniós polgár hozzáférésre jogosult birtokában lévõ olyan dokumentumok tekinte- B. TÁBLÁZAT: Az információszabadság nemzeti és nemzetközi garanciái Számos ország alkotmánya ismeri el az információszabadsághoz, illetve a dokumentumok megismeréséhez való jogot, vagy a véleménynyilvánítás szabadságának keretein belül, vagy önmagában, mint a dokumentumok vagy adatok megismerésének jogát. A világ legalább 50 országának alkotmánya fekteti le ezt a jogot. Az Európai Unió mûködésérõl szóló szerzõdés (Lisszaboni Szerzõdés): A jelen cikk alapján meghatározandó elvekkel és feltételekkel összhangban az Unió bármely állampolgárának, és a tagállamok területén lakóhellyel vagy székhellyel rendelkezõ minden természetes vagy jogi személynek joga van hozzáférni az Unió intézményeinek, szerveinek, hivatalainak és ügynökségeinek dokumentumaihoz, tekintet nélkül az adathordozóra. Finnországban az alkotmány 12. cikkének (2) bekezdése kimondja: A hatóságok birtokában lévõ iratok és felvételek nyilvánosak, kivéve, amennyiben azok közzétételét jogszabály kényszerítõ okból kifejezetten korlátozza. A nyilvános iratok és felvételek mindenki számára hozzáférhetõek. Norvégiában az alkotmány 100. cikke így rendelkezik: Mindenkinek joga van az állami és az önkormányzati dokumentumokhoz, valamint joga van részt venni a bírósági tárgyalásokon és a választott testületek ülésein. Jogszabály ezt a jogot a magánszféra védelme vagy egyéb lényeges ok miatt korlátozhatja. Az 1997-es lengyel alkotmány 61. cikke kimondja: Az állampolgárnak joga van információt szerezni az állami hatóságok szervezeteinek, valamint a közfeladatot ellátó személyek tevékenységével kapcsolatban. Románia az 1991-es alkotmány 31. cikkébe foglalta az információszabadság védelmét: A közérdekû adatok megismeréséhez való joga senkinek sem korlátozható. Az állami hivatalok hatáskörüktõl függõen kötelesek az állampolgárok számára közügyekben és személyes ügyekben pontos információt nyújtani
20 tében, amelyeket az intézmény állított ki, vagy azok hozzá érkeztek és amelyek az Európai Unió tevékenységi területeire vonatkoznak. A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmeket írásban kell elõterjeszteni, (beleértve az elektronikus formát is), megfelelõ pontossággal ahhoz, hogy a dokumentum azonosítható legyen, azonban nem kell õket megindokolni. C. TÁBLÁZAT: Mi biztosított: az adatokhoz vagy az iratokhoz való hozzáférés? Belgium, Dánia, Európai Unió, Franciaország, Görögország, Kanada, Koszovó, Lichtenstein, Olaszország, Svájc, Svédország, USA 38 Iratokhoz való hozzáférés: Adatokhoz való hozzáférés: Ausztria, Azerbajdzsán, Bosznia- Hercegovina, Horvátország, Csehország, Egyesült Királyság Észtország, Grúzia, Kirgizisztán, Lettország, Moldova, Montenegró, Németország, Örményország, Románia, Szerbia, Szlovákia, Szlovénia, Tadzsikisztán, Ukrajna, Üzbegisztán A beérkezett kérelmet haladéktalanul el kell bírálni, az intézmény az iktatástól számított 15 munkanapon belül vagy megadja a hozzáférést, vagy írásbeli válaszában elutasítja a kérelmet. Teljes vagy részleges elutasítás esetén 15 munkanapon belül megerõsítõ kérelmet lehet benyújtani, amelyben a kérelmezõ az intézményt álláspontja felülvizsgálatára kéri. A megerõsítõ kérelemnél az intézménynek ugyanúgy 15 munkanapja van a hozzáférés megadására vagy a kérelem elutasítására. Kivételes esetben (például a kérelem sok dokumentumra vonatkozik) mind az elsõ, mind a megerõsítõ kérelemnél a 15 munkanapos határidõ újabb 15 munkanappal meghosszabbítható. Újabb teljes vagy részleges elutasítás esetében az intézmény tájékoztatja a kérelmezõt a rendelkezésre álló jogorvoslatokról, melyek a következõk: bírósági eljárás indítható az intézménnyel szemben, panasszal lehet élni az ombudsman felé. A gyakorlatban azonban a közérdekû adatok határokon átnyúló megismerésének komoly akadályát jelenti, hogy az adatigényléseket általában az ország hivatalos nyelvén, vagy nyelveinek egyikén kell benyújtani. Kevés ország fogad el a hivatalos nyelvétõl eltérõ nyelven megfogalmazott adatigénylést. Ez alól Svédország jelent kivételt, ahol az átláthatóságnak régi hagyományai vannak. A svéd közigazgatási törvény 8. bekezdése elõírja, hogy Amennyiben a hatóság olyan személlyel kapcso- Iratokhoz és adatokhoz való hozzáférés: Albánia, Finnország, Hollandia, Izland, Írország, Lengyelország, Litvánia, Macedónia, Magyarország, Norvégia, Oroszország, Portugália, Törökország latban jár el, aki nem beszéli a svéd nyelvet, illetve akinek súlyos halláskárosodása vagy beszédhibája van, a hatóság szükség szerint tolmácsot rendel ki". A svéd Igazságügyi Minisztérium jelentése szerint gyakran érkezik feléjük angol nyelven megfogalmazott, dokumentumok megismerésére vonatkozó kérelem, és ez sosem jelentett problémát. Magyarországon a közérdekû adat megismerése iránti igény teljesítése nem tagadható meg azért, mert a nem magyar anyanyelvû igénylõ az igényét anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven fogalmazza meg. (Lásd: az információs önrendelkezésrõl és az információszabadságról szóló évi CXII. törvény ) bekezdése.) Szlovákia a másik olyan ország, amely a közérdekû adatok megismerése iránti kérelmeket angol nyelven is elfogadja. Az adatigénylést elektronikus nyomtatványon angol nyelven is be lehet nyújtani. Általában véve külföldi adatigénylés esetén érdemes egy újságíróval vagy civil szervezettel felvenni a kapcsolatot, aki segít benyújtani az adatigénylést. A Legal Leaks Hálózat segít Önnek kontaktszemélyek elérhetõségével kapcsolatban. A Legal Leaks Hálózat az információszabadságot munkájuk során használó újságírókból áll. A Hálózat célja, hogy ezek az újságírók egymással összeköttetésben álljanak és egymásnak segítséget nyújtsanak. A Legal Leaks munkatársai szükség esetén közérdekû adatokban jártas szakértõkkel (beleértve ügyvédeket is, akik jogi okiratok szerkesztésében és fellebbezési eljárásokban adnak tanácsokat) is összekötik az újságírókat. A Legal Leaks honlapján megtalálhatók olyan cikkek és riportok, amelyek adatigényléseken alapulnak. Amennyiben Önnek is van ilyen írása, juttassa el hozzánk, alegal Leaks Hálózathoz csatlakozhat a oldalon. 5. Milyen adatra vagy iratra vonatkozik a jog? A közérdekû adatok nyilvánosságáról szóló törvények elvben az állami szervek által bármely formában õrzött adataira kiterjednek, kivéve, ha a visszautasításnak nyomós oka van (a kivételekrõl lásd az alábbi 8. pontot). Egyes törvények adatokhoz való hozzáférést", míg mások iratokhoz való hozzáférést említenek. A fogalmak általában fedik egymást, illetve mindkét fogalom kellõen tág, és magában foglal mindenféle adathordozót (ideértve a fényképeket, videófelvételeket, DVD-ket, stb.). A gyakorlatban van különbség a kettõ között, de érdemes tisztában lenni a törvény szóhasználatával annak érdekében, hogy olyan módon tudja megfogalmazni az adatigénylését, hogy arra valószínûleg választ is kapjon. Az adatnyilvánosság azt jelenti, hogy úgy tudok információt kérni, hogy nem tudom pontosan, milyen dokumentum tartalmazza az általam kért adatot, és az állami szerv köteles az általa nyilvántartott iratokból kikeresni azokat, amelyek a kérdéseimre a választ tartalmazzák. Az iratnyilvánosság pedig arra ad lehetõséget, hogy ha pontosan tudom, hogy milyen hivatalos iratot szeretnék megismerni, akkor azt a rendelkezésemre bocsátják. Például egy önkormányzati beruházás kapcsán kérdezhetjük, hogy az önkormányzat hány forinttal támogatja az adott fejlesztést (adatnyilvánosság) vagy kikérhetjük a témát tárgyaló önkormányzati jegyzõkönyvet (iratnyilvánosság.) Az Európa Tanács új, közérdekû adatot tartalmazó iratokhoz való hozzáférésrõl szóló 39

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság