text:
IV/01024/2019
. IV/01024/2019
Az ügy tárgya: A Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (testi sértés okozása; indokolási kötelezettség elmulasztása)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítélete, valamint a Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót gyermekkorú sérelmére elkövetett könnyű testi sértés miatt ítélte el az elsőfokú bíróság, a másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.
Az indítványozó álláspontja szerint az elsőfokú bíróság nem folytatott le teljeskörű bizonyítást, mivel a szakértői vélemények egyértelműsítése céljából tett indítványozói javaslatot nem fogadta el. A másodfokú eljárásban a bíróság - észlelve a szakértői bizonyítás hiányosságait - végzéssel rendelte el a kezelőorvos szakértő tanúkénti meghallgatását, azonban az eljárás során a meghallgatásra - a szakértő távolléte miatt - nem került sor. A meghallgatás hiányában hozott döntését a bíróság nem is indokolta, és nem adott számot arról, hogy a korábban megalapozottnak ítélt bizonyítási indítványt végül miért találta megalapozatlannak. Mivel az eljárás nem volt átlátható, kiszámítható és érthető, az indítványozó szerint sérült a tisztességes bírósági eljáráshoz való joga..
a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítélete, valamint a Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése
IV_1024_0_2019_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3060/2020. (III. 2.) AB végzés
3060_2020 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítélete, a Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Az indítványozó jogi képviselője (dr. Ipkovich Eszter ügyvéd) útján az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján kezdeményezte az Alkotmánybíróság eljárását.
[2]	Az alkotmányjogi panasz alapjául szolgáló ügyben a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítéletével az indítványozót bűnösnek mondta ki védekezésre képtelen személy sérelmére elkövetett könnyű testi sértés bűntettében, ezért őt 540 000 Ft pénzbüntetésre ítélte. Az indítványozó és védője által – felmentés végett – bejelentett fellebbezés alapján másodfokon eljáró Szombathelyi Törvényszék fellebbezési tárgyalás tartását követően meghozott 8.Bf.172/2017/25. számú végzésével helybenhagyta az elsőfokú ítéletet.
[3]	A jogerős ítélet tényállása szerint az indítványozó az ítéletben meghatározott helyen és időben bántalmazta a nála láthatáson lévő kiskorú gyermekét oly módon, hogy őt több alkalommal az ágyra lökte, amelynek során a gyermek nekiesett az ágy támlájának, beütötte a mellkasát, illetve egy esetben arccal esett neki az ágy támlájának, ekkor az indítványozó a gyermeket a nyakánál fogva lefelé nyomta, mindezek következtében kitört a gyermek tejfoga és a szája vérezni kezdett.
[4]	A büntetőeljárás során lefolytatott bizonyítási eljárás egyik fő kérdése az volt, hogy a gyermek sérülései keletkezhettek-e más módon, különös tekintettel arra, hogy a gyermek gerincproblémáira figyelemmel fűzőt (korzettet) viselt.
[5]	2. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában kifejtette, hogy Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítélete és a Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdését sérti.
[6]	Az indítványozó álláspontja szerint a tisztességes bírósági eljáráshoz való jogának sérelmét jelentette, hogy a másodfokú eljárásban nyilvánvalóvá vált, hogy az ügyben kirendelt orvosszakértők a bizonyítás-felvétel egyik alapját képező kérdésben – jelesül a korzettől keletkeztethető sérülések kérdésében – nem rendelkeztek szakmai tapasztalattal, így tőlük megalapozott szakvélemény adása nem volt elvárható. Az indítványozó szerint ezt a tényt a másodfokú bíróság is észlelte, ezért tekintettel arra is, hogy a sértett egyedi korzettjéről, és a gyermek konkrét, szintén egyedi kezelésre szoruló egészségügyi problémájáról nem állt rendelkezésre elegendő információ, vádhatósági és védői közös indítványra elrendelte az orvosi dokumentációk beszerzése mellett a kezelőorvos tanúkénti meghallgatását. Erre viszont végül nem került sor, és az eljárást érdemben lezáró másodfokú döntésben nincs arra vonatkozó információ, hogy az elrendelt bizonyítás milyen okból nem került teljesítésre. Az indítványozó kifogásolta, hogy arra sem történt utalás, hogy egy végzéssel elrendelt bizonyítási cselekmény az elrendelését követő tárgyaláson hogyan kerülhetett elutasításra anélkül, hogy az elrendelését követően azt bármi indokolta volna. Az indítványozó szerint tehát azzal, hogy a bíróság indokolás nélkül felülbírálta saját döntését, ezzel az eljárást kiszámíthatatlanná, átláthatatlanná tette, valamint az indokolási kötelezettségét is megsértette.
[7]	Az indítványozó szerint sérült – a szintén a tisztességes eljáráshoz való jog részjogosítványának tekintendő – fegyverek egyenlőségének az elve is. Az elv fontos követelménye ugyanis egyes eljárási szereplők (például szakértők) semleges pozícióban való tartása a büntetőeljárás során. Az indítványozó szerint az eljárásban elsőként kirendelt orvosszakértő eljárása nem tekinthető tisztességesnek, tekintettel arra, hogy a már említett szakmai hiányosságát úgy kívánta pótolni, hogy állítása szerint konzultált a gyermek kezelőorvosával (akit végül a másodfokú bíróság tanúként nem hallgatott meg), aki – egyebek mellett – azt a nyilatkozatot tette, hogy a gyermek által viselt korzett nem okozhatta a sérülést.
[8]	Az indítványozó összefoglalóan úgy nyilatkozott, hogy a panaszában részletezett kifogások nem a büntetőeljárás írt szabályainak megszegésén alapulnak, hanem egy olyan összefüggő, egymáshoz kapcsolódó és egymást erősítő cselekménysorozaton, melyek összességükben lehetetlenítették el a vádlott büntetőeljárási törvényben biztosított jogait, ezáltal okozva az eljárás tisztességtelenségét.
[9]	Mindezekre figyelemmel az indítványozó kérte a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítélete, a Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését.
[10]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie.
[11]	3.1. Az Abtv. 30. § (1) bekezdése szerint az alkotmányjogi panaszt a sérelmezett döntés kézbesítésétől számított hatvan napon belül lehet írásban benyújtani. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy az indítványozó alkotmányjogi panasza határidőben benyújtottnak tekintendő.
[12]	3.2. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy az indítvány a határozott kérelem Abtv. 52. § (1b) bekezdésében előírt feltételeinek – az alábbiak szerint – megfelel. Az indítvány az Alkotmánybíróság hatáskörére és az indítványozó jogosultságára vonatkozó hivatkozást tartalmaz, megjelöli az Alaptörvényben biztosított jogok sérelmének lényegét, az Alaptörvény megsértett rendelkezéseit és megfelelő indokolást is tartalmaz. Ezenkívül megjelöli a sérelmezett bírói döntéseket és kifejezetten kéri azok megsemmisítését.
[13]	3.3. Az Alkotmánybíróság az Abtv. 56. § (2) bekezdése alapján a továbbiakban azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz az Abtv. 27. §-ában és az Abtv. 29–31. §-aiban foglalt tartalmi feltételeket kimeríti-e.
[14]	Az egyedi ügyben való érintettség megállapítható, mivel az indítványozó a panasszal támadott ügy terheltje, és szankciót szabtak ki vele szemben. Megállapítható továbbá, hogy az indítványozónak a támadott határozatokkal szemben további jogorvoslati lehetősége nem állt fenn.
[15]	Az Abtv. 29. §-a a befogadhatóság további tartalmi feltételeiként nevesíti, hogy a panasznak a bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet vagy alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést kell tartalmaznia.
[16]	Az Alkotmánybíróság a tisztességes eljáráshoz való jog részelemét képező indokolási kötelezettséggel kapcsolatban többször leszögezte, hogy az azt a minimális elvárást mindenképpen megfogalmazza, hogy a bíróság az eljárásban szereplő feleknek az ügy lényegi részeire vonatkozó észrevételeit kellő alapossággal megvizsgálja, és ennek értékeléséről határozatában számot adjon {7/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [34]}. Az Alkotmánybíróság ugyanakkor a rendes bíróságoktól eltérően nem a felülbírálatra alkalmasság szempontjából vizsgálja a bíróságok indokolási kötelezettségének teljesítését {3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]}. Nem vizsgálja, hogy a bírói döntés indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e az eljárásban beszerzett bizonyítékokat és előadott érveket, vagy a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás és az abból levont következtetés megalapozott-e. A tényállás megállapítása, a bizonyítékok értékelése, és mérlegelése ugyanis az eljárási jogi szabályokban a jogalkalmazó számára fenntartott feladat {lásd: 3237/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [12]; 3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}. A 30/2014. (IX. 30.) AB határozatban pedig megállapította az Alkotmánybíróság, hogy a bíróságok indokolási kötelezettségéből nem következik a felek által felhozott minden észrevétel egyenként való megcáfolási kötelezettsége, különösen nem az indítványozó szubjektív elvárásait kielégítő mélységű érvrendszer bemutatása {Indokolás [89]; 3298/2017. (XI. 20.) AB végzés, Indokolás [23]}.
[17]	A másodfokú bíróság indokolásában – a védőnek az egyik orvosszakértő által előadott véleménynek a szakértői kompetenciát meghaladó részére vonatkozó kifogásával összefüggésben – kitért arra, hogy a büntetőeljárás során irányadó szabályok nem tiltják azt, hogy a szakértő a szakvéleményének elkészítésekor az adott szakterületen speciális ismeretekkel rendelkező szakemberrel konzultáljon, márpedig az ügyben eljáró szakértők ezt tették, amikor a gyermek kezelőorvosával egyeztettek, és erről a tárgyaláson, szakvéleményük kiegészítése során számot adtak. A másodfokú végzésben szerepel továbbá, hogy a másodfokú bíróság azért nem hallgatta meg a kezelőorvost, mert a Be. hatályos rendelkezései nem ismerik a „szakértő-tanú” jogintézményét, így a másodfokú bíróság sértett által hordott fűző esetleges okozó szerepére vonatkozóan is a korábban már kirendelt igazságügyi orvosszakértőket hallgatta meg (lásd: Szombathelyi Törvényszék 8.Bf.172/2017/25. számú végzése, 7–8. oldal).
[18]	Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a fentieken túl az indítványozó alkotmányjogi panasza arra irányult, hogy az Alkotmánybíróság a büntetőeljárás során beszerzett bizonyítékokat a bíróságtól eltérő módon értékelje. Az Alkotmánybíróságnak ugyanakkor az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés d) pontja, valamint az Abtv. 27. §-a alapján a bírósági eljárást befejező döntéseknek kizárólag az alkotmányossági szempontú felülvizsgálatára van hatásköre. A bírói döntések ellen benyújtott alkotmányjogi panasz nem tekinthető tehát a további jogorvoslattal nem támadható bírósági döntések általános felülvizsgálata eszközének, mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszon keresztül is az Alaptörvényt és az abban biztosított jogokat védi {3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3]}. Ebből következően az Alkotmánybíróság a bírói döntés irányának, a bizonyítékok bírói mérlegelésének és értékelésének felülbírálatára sem rendelkezik hatáskörrel {3231/2012. (IX. 28.) AB végzés, Indokolás [4]}.
[19]	3.4. A kifejtettek alapján az Alkotmánybíróság arra a következtetésre jutott, hogy az indítványozó panasza sem a Szombathelyi Járásbíróság 6.B.474/2015/99. számú ítéletében, sem a Szombathelyi Törvényszék
8.Bf.172/2017/25. számú végzésében foglaltakkal kapcsolatosan nem állított bírói döntést érdemben befolyásoló alaptörvény-ellenességet, illetve alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdést sem vetett fel, így nem teljesítette az Abtv. 29. §-ában meghatározott befogadhatósági feltételt.
[20]	4. Mindezekre figyelemmel az Alkotmánybíróság az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) pontja alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (2) és (3) bekezdésére is, az alkotmányjogi panaszt visszautasította.
. Constitutional complaint against the judgement No. 8.Bf.172/2017/25 of the Szombathely Regional Court (causing physical injury; omission of the obligation to give reasoning)
. 3060/2020. (III. 2.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


10a.2 gyermek: a hitelfelvevő vér szerinti vagy az örökbefogadott gyermeke;
21.3 tanév: az adott naptári év szeptember 1-jétől a következő naptári év június 30-áig terjedő képzési időszak;
(3)4 Nem jogosult hallgatói hitelre az a hallgató,
(4)5 Nem kezdeményezheti a szabad felhasználású hitelre vonatkozó hallgatói hitelszerződés megkötését az, akit a bíróság jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítélt és a szabadságvesztést még nem hajtották végre, vagy annak végrehajthatósága még nem szűnt meg, kivéve, ha a bíróság az elítéltet feltételes szabadságra bocsátotta.
4. § (1)6 A hallgatói hitel igénybevételére vonatkozó jogosultsági feltételeknek megfelelő hallgatóra vonatkozó jogosultsági idő – a (4) bekezdésben foglalt eltérés hiányában – tizenegy tanulmányi félév, félévenként öt tanulmányi hónap. Abban az esetben, ha a hallgató egységes, osztatlan képzésben vesz részt és a képesítési követelmények szerint a képzési idő meghaladja a tizenegy tanulmányi félévet, a hitelfelvevő jogosultsági ideje megegyezik a képzési idővel, de nem haladhatja meg a tizennégy tanulmányi félévet. A hallgató jogosultsági ideje a hallgatói hitel igénybevételével érintett tanulmányi hónapok számával csökken.
(2)7 A hallgatói hitel mindaddig nem folyósítható a hitelfelvevő részére, amíg a hitelfelvevőnek lejárt hallgatói hiteltartozása áll fenn.
(3)8 A Diákhitel szervezet nem folyósítja a hallgatói hitelt a hitelfelvevő részére a 40. életéve betöltésének időpontját soron követő tanulmányi félévtől.
5. § (1)9 A 2012/2013. tanévtől a hallgató által felvehető hitelek legmagasabb összegei hitelcélok szerint:
(3)10 A szabad felhasználású hitelt a hitelfelvevő – választása szerint – havonta részletekben vagy tanulmányi félévenként egy összegben veheti fel. A kötött felhasználású hitelt a hitelfelvevő tanulmányi félévenként egy összegben igényelheti. A hitelfelvevő kötött felhasználású hitel folyósítására irányuló, Diákhitel szervezettel szemben fennálló követelése a hitel igénybevételére jogosító képzését folytató felsőoktatási intézményre száll át. Az így folyósítandó összeget a Diákhitel szervezet közvetlenül a felsőoktatási intézmény számára utalja át.
(3a)11 A felsőoktatási információs rendszert üzemeltető társaság elektronikus formában továbbítja a Diákhitel szervezet részére a felsőoktatásban nyilvántartott képzések hiteligénylésekhez kapcsolódó alapadatait és az ezen adatokban történő bármely évközi változást.
(5)12 A kötött felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevők a 29. §-ban foglaltak szerint általános kamattámogatásban részesülnek.
9. §14 A Diákhitel szervezet a hallgatónak a hitelszerződés keretében megadott hozzájárulása és a Fot. rendelkezései alapján az e rendeletben meghatározott módon kezeli a felsőoktatási intézmény és a felsőoktatási információs rendszer nyilvántartásában szereplő, a Fot. 3. melléklet I/B. A hallgatók adatai cím 1. rész b) pont ba), bb), bc), – a társadalombiztosítási azonosító jel kivételével – bk) és bl) alpontja, valamint d) és f) pontja szerinti személyes és képzési adatait, valamint a tartózkodásra jogosító okirat érvényességi idejét, a hallgatói hitel folyósításával, jogszerű igénybevételével, törlesztésével, a kamattámogatással és a gyermektámogatással kapcsolatban, valamint a törvényben, a 18. § (2) bekezdésében, a 18/D. § (2) bekezdésében, a 19. § (7) bekezdésében és a 29. § (4) bekezdésében meghatározott szervezeteknek továbbítja.
10. § (1)15 A hitelfelvevő köteles a 9. §-ban, továbbá a (3) bekezdésben meghatározott kézbesítési meghatalmazott adataiban bekövetkezett minden változást, annak bekövetkezésétől számított 14 napon belül a Diákhitel szervezet részére bejelenteni. A hitelfelvevő értesítési címének, telefonszámának, e-mail címének, kézbesítési meghatalmazottja adatainak vagy fizetési számlájának változását a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is bejelentheti.
11. § (1)16 Amennyiben a hallgató több felsőoktatási intézménnyel áll egy időben hallgatói jogviszonyban, hiteligénylését az általa választott intézménnyel fennálló jogviszony alapján kezdeményezheti.
(2)17 Amennyiben a hitelfelvevő a hallgatói hitel összegét, igénybevételének gyakoriságát módosítani kívánja, módosítási kérelmét a Diákhitel szervezet üzletszabályzatában meghatározott módon és határidőben kell eljuttatnia a Diákhitel szervezet részére. A hallgatói hitel összege és az igénybevétel gyakorisága a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén keresztül is módosítható.
(3)18 A felsőoktatási intézmény a hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége érdekében a hitelfelvevők hallgatói jogviszonyával kapcsolatos adatokat a Diákhitel szervezet számára adja meg. A Diákhitel szervezet minden tanulmányi hónapban – az első tanulmányi hónapban a folyósításra jogosult teljes hitelfelvevői körre, azt követően pedig az új igénylést benyújtók, illetve az előző adategyeztetés keretében érdemlegesen vissza nem igazolt hitelfelvevői körre – elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján megkeresi a felsőoktatási intézményt annak érdekében, hogy a hallgatói hitelre jogosult hitelfelvevők hallgatói jogviszonya fennállására és képzésére vonatkozó adatokat beszerezze. A felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezet által megküldött adatokat köteles a nyilvántartásában tárolt adatokkal összevetni, ellenőrizni, és ennek eredményéről a Diákhitel szervezetet elektronikus adathordozó megküldése vagy közvetlen elektronikus kapcsolat útján tájékoztatni.
g)19 a hallgató abszolutóriumának záró időpontja,
(5)21 A hallgatói hitel folyósításának jogszerűsége és jogszerű igénybevétele érdekében a Diákhitel szervezet a 9. § alapján a felsőoktatási információs rendszerből a hallgatói hitelszerződés alapján a hallgatói hitel folyósítását kérelmező hallgatóról személyazonosító és tanulmányi adatokat szerezhet be. A felsőoktatási információs rendszer a Diákhitel szervezet megkeresésére adatot szolgáltat, a hallgató hallgatói jogviszonya fennállásának, szünetelésének, megszűnésének, tanulmányok folytatása céljából képzési időszakra történő bejelentkezésének tényéről, valamint a hallgató által folytatott képzés finanszírozásának típusáról és a hallgató által fizetendő önköltség összegéről.
(7)22 A hitelfelvevő a hallgatói hitel folyósításának szüneteltetését és újraindítását a Diákhitel szervezettől bármikor írásban vagy a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén kérheti. Ez esetben a hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által megjelölt időponttól, vagy a kérelem beérkezésének időpontjára eső tanulmányi hónaptól szünetel, amennyiben a kérelemben megjelölt időpont, vagy a kérelem beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal megelőzi. Amennyiben a kérelem beérkezése az adott havi folyósítási határnapot legalább öt munkanappal nem előzi meg, a hallgatói hitel folyósítása a soron következő tanulmányi hónaptól szünetel. A hallgatói hitel folyósítása a hitelfelvevő által a kérelmében megjelölt időpontig, vagy időpont megjelölés nélküli kérelem esetén a folyósítás újraindítására vonatkozó kérelem Diákhitel szervezethez történő beérkezéséig szünetel.
14. § (1)23 A hallgatói hitelszerződés alapján fennálló tartozás törlesztésére és behajtására az e rendeletben meghatározott szabályok, továbbá – a végrehajtáshoz való jog elévülési idejére vonatkozó rendelkezések kivételével – az adóhatóság által foganatosítandó végrehajtási eljárásokról szóló törvényben (a továbbiakban: Avt.) meghatározott rendelkezések az irányadóak. A végrehajtáshoz való jog a végrehajtandó követeléssel együtt évül el, a végrehajtáshoz való jog elévülését bármely végrehajtási cselekmény megszakítja. A törlesztési kötelezettség kezdete – a 23. § (3) bekezdésében, valamint a 32. §-ban foglaltak kivételével – a hallgatói jogviszony megszűnésének, legkésőbb azonban a 40. életév betöltésének időpontját követő negyedik hónap első napja.
b)24 kötött felhasználású hitel igénybevétele esetén a teljes hiteltartozás – a hallgatói jogviszony megszűnése napján, illetve ha a törlesztési kötelezettség ismételt hallgatói jogviszony miatt ezt követően szünetelt, annak ismételt megszűnése napján, vagy legkésőbb a 40. életév betöltés napján fennálló – összegétől függő legalább 4%-os, legfeljebb a 6. § (4) bekezdés szerinti felülvizsgálat alapján megállapított %-os mértéke.
(5a)25 A Diákhitel szervezet a kötött felhasználású hitel esetén az egyes teljes hiteltartozáshoz tartozó törlesztési hányadokat köteles évente, a 6. § (4) bekezdése szerinti aktuáriusi vizsgálatot követően – a tanulmányi év megkezdése előtt legalább 7 nappal – két országos napilapban, honlapján, valamint hirdetményként a felsőoktatási intézményben közzétenni.
(7)26 Az állami adóhatóságnak az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény (a továbbiakban: Art.) 111. §-a szerinti adatszolgáltatását követően a Diákhitel szervezet évente, minden év december 15-éig közli az (1) bekezdés hatálya alá tartozó hitelfelvevőkkel a következő naptári évre vonatkozó havi törlesztőrészlet összegét, abban az esetben is, ha a hitelfelvevő törlesztési kötelezettsége szünetel. Amennyiben a hitelfelvevő által fizetendő havi törlesztőrészlet összege a törlesztési kötelezettség újraindulása miatt megváltozik, a Diákhitel szervezet a fizetendő törlesztőrészlet összegéről haladéktalanul tájékoztatást küld a hitelfelvevő részére.
(8)27 Ha e rendelet másként nem rendelkezik, akkor a hitelfelvevő a törlesztőrészletet minden hónap 12. napjáig köteles a Diákhitel szervezet részére, az üzletszabályzatban meghatározott módon forintban megfizetni, legalább a hitelszerződés szerződésszámának egyidejű közlésével.
(9)28 A (2) bekezdés szerinti törlesztéssel érintett, de a 19. § (5) bekezdés a) pontja alá nem tartozó hitelfelvevő kérelmezheti a Diákhitel szervezetnél a (4) és (5) bekezdés és a 33. § szerint megállapított törlesztő részlete összegének mérséklését. A törlesztő részlet összegének mérséklése a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is kezdeményezhető. A törlesztő részlet mérséklésének lehetőségéről a fizetési késedelem esetén küldött értesítőben a Diákhitel szervezet tájékoztatja a hitelfelvevőt.
(10)29 A Diákhitel szervezet legfeljebb 36 naptári hónapra engedélyezheti a hitelfelvevő részére mérsékelt összegű törlesztőrészlet fizetését a (11) bekezdésben foglaltakat figyelembe véve.
(11)30 A Diákhitel szervezet által a hitelfelvevő részére a (10) bekezdés szerint engedélyezett mérsékelt összegű törlesztő részlet összege nem lehet kevesebb a (4)–(5) bekezdés és a 33. § figyelembevételével meghatározott minimális törlesztő részlet összegénél.
(2)31 A hitelfelvevő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel szervezethez törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránt:
„a)32 a csecsemőgondozási díjra, a gyermekgondozási díjra és a gyermekgondozást segítő ellátásra (a továbbiakban: gyes) való jogosultság, valamint
(2a)33 A hitelfelvevő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel szervezethez törlesztési kötelezettsége szüneteltetése iránt akkor is, ha egészségi állapota 60%-os vagy kisebb mértékű, a (2) bekezdés b) pont szerinti pénzbeli ellátásokra azonban azért nem vált jogosulttá, mert a társadalombiztosítás ellátásaira való jogosultságról szóló jogszabály alapján az ezen pénzbeli ellátásokhoz szükséges időtartamban nem volt biztosított. Ebben az esetben a Diákhitel szervezet az egészségkárosodást igazoló véglegessé vált határozat időpontjától – de legfeljebb a kérelem benyújtása évének első napjától – a következő orvosi felülvizsgálat időpontjáig biztosítja a törlesztési kötelezettség szüneteltetését.
(6)35 A hitelfelvevő a kérelem Diákhitel szervezethez történő benyújtását követően a Diákhitel szervezetnek a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének tárgyában hozott döntésében foglalt időpontig nem köteles az esedékessé vált törlesztőrészleteket megfizetni. Amennyiben a Diákhitel szervezet a hitelfelvevő kérelmét elutasítja, a hitelfelvevő az elutasító döntés kézhezvételét követő második hónap 12. napjáig köteles a nem teljesített törlesztőrészleteket a késedelem időszakára járó késedelmi kamattal növelt összegben megfizetni. Amennyiben a hitelfelvevő fizetési kötelezettségét nem teljesíti, a Diákhitel szervezet jogosult a hitel-, vagy kölcsönszerződést azonnali hatállyal felmondani.
(7)36 A Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránti kérelmet elutasító döntésében közli a hitelfelvevővel az esetlegesen meg nem fizetett törlesztőrészlet késedelmi kamattal növelt összegét. A Diákhitel szervezet a kérelemnek helyt adó döntésében megjelöli a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének várható utolsó napját. A törlesztési kötelezettség szüneteltetésének engedélyezése esetén a Diákhitel szervezet a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének első napjától számított időszakra jutó, befizetett törlesztéseket köteles visszautalni a hitelfelvevőnek az engedély kézhezvételétől számított 15 napon belül tett írásbeli kérelme alapján. Egyéb esetben e törlesztések elszámolására a 17. § (2) bekezdésében foglaltak szerint kerül sor.
(8)37 A rehabilitációs ellátásban, rokkantsági ellátásban, rokkantsági járadékban, rehabilitációs járadékban részesülő hitelfelvevő a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a kérelméhez csatolt említett ellátást megállapító, véglegessé vált határozattal, emellett a legutolsó ellátás folyósítási csekkszelvénnyel vagy fizetési számlakivonattal igazolhatja. Abban az esetben, ha a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcímét a hitelfelvevő nem igazolja, kérelmét el kell utasítani.
(8a)38 A (2a) bekezdés szerinti kérelméhez a hitelfelvevő köteles csatolni másolatban azon határozatot, amellyel a rehabilitációs hatóság a rehabilitációs ellátásra vagy rokkantsági ellátásra irányuló kérelmét kizárólag arra hivatkozva utasította el, hogy a hitelfelvevő az ezen pénzbeli ellátások feltételeként meghatározott időtartamú biztosítotti jogviszonnyal nem rendelkezett.
(9)39 Amennyiben a (2) bekezdésben meghatározott, a törlesztési kötelezettség szüneteltetésének alapjául szolgáló jogcím megszűnik, vagy a Diákhitel szervezet szüneteltetésnek helyt adó döntésben meghatározott jogcímben változás következik be, úgy a hitelfelvevő a megszűnést, vagy a változást követő 15 napon belül köteles azt – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített nyomtatványon – bejelenteni és a törlesztést folytatni. A jogosultság megszűnésének hónapjára eső törlesztőrészlet időarányos részét – az esedékes törlesztőrészleten felül – a megszűnést követő hónap 12. napjáig kell megfizetni.
16/A. §40 (1) A hitelfelvevő nő – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – kérelmet nyújthat be a Diákhitel szervezethez törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránt várandósságának 91. napjától. A törlesztési kötelezettség a várandósság tényéről kiadott orvosi igazolás és kérelem benyújtását követő hónap első napjától szünetel a várandósság 91. napjának hónapjától számított 36. hónap utolsó napjáig vagy a várandósság megszakadása vagy megszakítása esetén a szülés orvosi igazolásban meghatározott várható időpontjáig.
16/B. §41 (1) Ha a hitelfelvevő nő élt a 16/A. §-ban meghatározott szüneteltetés lehetőségével, de a várandósság 24. betöltött hetét megelőzően a várandósság megszakadt vagy megszakították, a szülés orvosi igazolásban meghatározott várható időpontjától folytatnia kell a hallgatói hitel törlesztését. A várandósság megszakadását vagy megszakítását a Diákhitel szervezet részére be kell jelenteni.
18. § (1)42 A szabad felhasználású hitelt igénybe vevő hitelfelvevő – a szerződés időtartama alatt – a fizetendő kamattartozás teljes összegének megfelelő célzott kamattámogatásban részesül a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott időszakra, ha célzott kamattámogatás iránti kérelmét – a Diákhitel szervezet által az e célra rendszeresített nyomtatványon – gyes ellátásra való jogosultság kivételével az ellátásokat folyósító szerv igazolásával ellátva benyújtja a Diákhitel szervezethez. Ha a célzott kamattámogatás jogcíme a gyes, a célzott kamattámogatás és a törlesztési kötelezettség szüneteltetése a Diákhitel szervezet erre rendszeresített elektronikus felületén is igényelhető. A gyes ellátásra való jogosultságot a Diákhitel szervezet az egységes szociális nyilvántartásban közvetlen lekérdezéssel ellenőrzi. A célzott kamattámogatásra való jogosultság igazolására szolgáló dokumentum a törlesztési kötelezettség szüneteltetésére való jogosultság igazolására is szolgál.
(1a)43 A célzott kamattámogatás a törlesztési kötelezettség szüneteltetésével együtt a 16. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott jogcímek első napjára visszamenőlegesen vehető igénybe, ha az nem korábbi időpont a kérelem benyújtása évének első napjánál. Ha a meghatározott jogcím napja ennél korábbi időpont, a célzott kamattámogatás a kérelem benyújtása évének első napjától vehető igénybe.
(1b)44 A hitelfelvevő nő – a szerződés időtartama alatt – az ügyfél által fizetendő kamattartozás teljes összegének megfelelő célzott kamattámogatásban részesül a 16/A. § (1) és (3) bekezdésében meghatározott törlesztési kötelezettség szüneteltetésének időszakában. A törlesztési kötelezettség szüneteltetése iránt benyújtott kérelem egyúttal a célzott kamattámogatás igénylését is jelenti. A törlesztési kötelezettség szüneteltetésére való jogosultság igazolására szolgáló dokumentum a célzott kamattámogatásra való jogosultság igazolására is szolgál.
(2)45 A célzott kamattámogatás anyagi fedezetét a családpolitikáért felelős miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetésében kell biztosítani. A célzott kamattámogatás összegét a családpolitikáért felelős miniszter a Diákhitel szervezet számlájára a jogosult hitelfelvevő megjelölésével utalja át.
(3)46 Az (1) bekezdésben meghatározott igénylés alapján a Diákhitel szervezet dönt a célzott kamattámogatásról, kérelemnek helyt adó döntésében megjelölve az igényjogosultság kezdő és várható utolsó napját. A Diákhitel szervezet döntését írásban közli a hitelfelvevővel.
(4)–(5)47
(6)48 Ha a célzott kamattámogatás igénybevételének alapját képező jogcímnek a (3) bekezdés szerint megjelölt időszakára tekintettel változás következik be, akkor azt a célzott kamattámogatást igénybe vevő hitelfelvevőnek a 16. § (2) bekezdés a) pontja szerinti jogosultság megszűnését, vagy meghosszabbítását követő 15 napon belül a Diákhitel szervezethez írásban – a Diákhitel szervezet által az erre a célra rendszeresített nyomtatványon – be kell jelentenie. A (3) bekezdésben foglaltakat ez esetben is alkalmazni kell azzal, hogy a jogosultsági időnek a (3) bekezdés szerinti döntésben megjelölt időpont előtti megszűnéséhez igazolást csatolni nem kell.
(7)49 Ha a (3) bekezdés szerinti döntésben megjelölt, a célzott kamattámogatás alapjául szolgáló jogcím megváltozik, akkor a hitelfelvevőnek az (1) bekezdésben meghatározottak szerint kell a célzott kamattámogatást kérelmeznie.
(8)50
(9)51 Nem számít jogosulatlan igénybevételnek az, ha a hitelfelvevő célzott kamattámogatásra való jogosultságának megszűnését a (6) bekezdésben meghatározott határidőn belül bejelenti, vagy a célzott kamattámogatásra való jogosultság más jogcímen megilleti, azonban a családpolitikáért felelős miniszter tovább folyósítja az eredeti jogcím alapján a Diákhitel szervezetnek a kamattámogatás összegét.
11/A.52 A gyermekvállaláshoz kapcsolódó állami támogatás
18/A. § (1) A hitelfelvevő nő második gyermeke megszületése vagy örökbefogadása esetén a fennálló hallgatói hiteltartozása ötven százalékának megfelelő összegű, harmadik vagy további gyermeke megszületése vagy örökbefogadása esetén a fennálló tartozása száz százalékának megfelelő összegű vissza nem térítendő állami támogatásban (a továbbiakban: gyermektámogatás) részesül, ha a gyermektámogatás iránti kérelmét – a Diákhitel szervezet által e célra rendszeresített nyomtatványon – benyújtja a Diákhitel szervezethez. A kérelem tartalmazza az igénylő 16/A. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott hozzájárulását, vagy a hitelfelvevő nő csatolja a kérelemhez a 16/A. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentumokat.
f)53 az egészségkárosodást igazoló véglegessé vált határozat Diákhitel szervezethez történő benyújtásakor, amennyiben a hitelfelvevő az orvosi szakvélemény szerint nem rehabilitálható, és szakorvosi felülvizsgálat megállapította, hogy rokkantsági állapota maradandóan és véglegesen romlott, egészségügyi felülvizsgálata nem szükséges.
(3)54 Az (1) bekezdés b), c) és f) pontja szerinti megszűnési ok bekövetkezése esetén a hitelfelvevő teljes tartozása – ideértve a már felmondott hitelszerződésből eredő követelést is – elengedésre kerül.
(4)55 A határozatlan idejű hitelszerződést a hitelfelvevő 15 napos felmondási idővel felmondhatja. A felmondási idő elteltével a teljes tartozás egy összegben esedékessé válik.
a)56 ha a hitelfelvevő hátralékos tartozása a részére – a törlesztési kötelezettség szüneteltetésével érintett időszakot ide nem értve – előírt havi törlesztőrészletek egy évnek megfelelő összegét meghaladja, feltéve, hogy a hitelfelvevő e tartozását a Diákhitel szervezet írásbeli felszólításában foglalt határidőben nem teljesíti,
(7)57 A szerződés felmondása esetén a még meg nem fizetett teljes tartozás egy összegben esedékessé válik. A naptári negyedév utolsó hónapjának első napjáig felmondott kölcsönszerződésből eredő követelést a soron következő naptári negyedév első munkanapján a Diákhitel szervezet köteles az MKK Magyar Követeléskezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaságra (a továbbiakban: MKK Zrt.) adásvétel jogcímén engedményezni. A Diákhitel szervezet jogosult részletfizetést engedélyezni a hitelfelvevőnek a szerződés felmondása és az engedményezés napja közötti időszakban.
(7a)58 Az engedményezésre kerülő követelések ellenértékét a Diákhitel szervezet és az MKK Zrt. a Diákhitel szervezet 26. § szerinti céltartalék-képzési módszertanával összhangban kialakított, az aktuárius által felülvizsgált és jóváhagyott árképzési módszer alapján határozza meg. A Diákhitel szervezet és az MKK Zrt. az árképzési módszertant évente felülvizsgálja, és annak eredményét szükség esetén módosítja, amelyet a felek az aktuárius jóváhagyását követően alkalmaznak.
(7b)59 A (7) bekezdés szerint engedményezett követelést az MKK Zrt. jogosult – az Avt. rendelkezései szerint – behajtásra átadni az állami adó- és vámhatóságnak.
(7c)60 Az MKK Zrt. a (7) bekezdés szerinti engedményezést követően minden naptári negyedévet követő 10. munkanapig adatot szolgáltat az engedményezett követelések teljesítéseiről a Diákhitel szervezet aktuáriusának a 26. § szerinti céltartalék-képzési módszertan kialakításához.
(7d)61 Az MKK Zrt. által a (7c) bekezdés szerint szolgáltatott adatok a céltartalék-képzési módszertan kialakítása során, természetes személyeknek az aktuárius részéről történő azonosítására nem alkalmas módon, összekapcsolhatók az aktuárius által kezelt egyéb adatállománnyal. Az MKK Zrt. által szolgáltatott adatokat, természetes személyek azonosítását lehetővé tevő módon, az aktuárius nem továbbíthatja a Diákhitel szervezet részére.
(8)62 A Diákhitel szervezet a hitelszerződés megszűnését követően záró elszámolást készít. Amennyiben a Diákhitel szervezet a hitelfelvevő egyenlegén túlfizetést számol el, a záró elszámolásban a túlfizetés összegéről a hitelfelvevőt értesíti, és a túlfizetés összegét a hitelfelvevő által megadott számlaszámra utalja.
24. §63 A „hallgatói hitel”, a „hallgatói kölcsön”, a „diákhitel” és a „diákkölcsön” elnevezések és jelzős alakjaik, továbbá rokon értelmű vagy idegen nyelvű megfelelőik csak az Art., az Avt. és az e rendeletben meghatározott szabályok alapján működő hallgatói hitelrendszer tekintetében alkalmazhatóak.
25. § (1)64 A Diákhitel szervezet a hallgatói hitelrendszer működtetését és a hallgatói hitelszerződések alapján a hallgatói hitelek folyósítását végzi. E célok elérése érdekében szükséges tevékenységeken kívül elsődleges célja és alapvető feladatai teljesítésének veszélyeztetése nélkül adatfeldolgozói és a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben meghatározott ügynöki tevékenységet is folytathat az adatvédelmi jogszabályok figyelembevételével és a tulajdonosi jogok gyakorlójának jóváhagyásával.
(5)66 A Diákhitel szervezet tárgynegyedévet követő hónap 10. napjáig tájékoztatja az államháztartásért felelős minisztert a fennálló szabad és kötött felhasználású hallgatói hitelek számáról és állományáról, az igénybe vett forrásokról és a törlesztések, valamint az állami kezesség érvényesítésének valószínűségéről.
(7)68 A Diákhitel szervezet feladatait a Diákhitel Központ Zrt. látja el.
(2)69 A diákhitel kockázati céltartalékot a behajthatatlan és a 19. § (3) bekezdése alapján leírt hallgatói hiteltartozásokból, valamint a hallgatói hitelből származó követelések engedményezéséből eredő veszteségek ellentételezésére, a veszteség összegében – legfeljebb a céltartalék meglévő összegében – kell felhasználni az egyéb bevételek között elszámolva.
27. § (1)70 A Diákhitel szervezet az egyes években felmerülő, a kamatbevételekben foglalt működési költséget, valamint egyéb, bevételekkel nem ellentételezett ráfordításokat fedező prémiummal nem fedezett működési költséget és egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordításokat aktív időbeli elhatárolásként mutatja ki. Az elhatárolt költségek teljes feloldását követően a Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek kamatában megtérült működési költséget, valamint egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordításokat fedező prémiumbevétel és az adott naptári félévben (kamatperiódusban) ténylegesen felmerült működési költségek, valamint egyéb, bevételekkel nem fedezett ráfordítások különbözetét a különbözet jellegétől függően aktív vagy passzív elhatárolásként mutatja ki az egyéb ráfordításokkal szemben. Egy adott kamatperiódusból származó különbözet időbeli elhatárolása a soron következő kamatperiódusban kerül megszüntetésre az egyéb ráfordításokkal szemben.
(3)71 A Diákhitel szervezet az adott naptári félévben (kamatperiódusban) a hallgatói hitelek finanszírozása érdekében bevont források kamat- és kamatjellegű ráfordításainak, valamint a kamat- és kamatjellegű (kockázati és működési prémiumot nem tartalmazó) bevételeinek különbözetét aktív vagy passzív elhatárolásként mutatja ki a különbözet jellegétől függően a fizetendő kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal szemben. Egy adott naptári félévből (kamatperiódusból) származó kamatkülönbözet időbeli elhatárolása a következő tíz kamatperióduson keresztül, időarányosan kerül megszüntetésre a fizetendő kamatok és kamatjellegű ráfordításokkal szemben. Az egyes kamatperiódusokban elhatárolt összegeket és azok megszüntetését analitikusan elkülönítetten kell nyilvántartani és az éves beszámoló kiegészítő mellékletében be kell mutatni.
29. §72 (1)73 Kötött felhasználású hitel esetében a kamatot az állam a hitelszerződés időtartama alatt, a központi költségvetés terhére, általános kamattámogatás formájában átvállalja a hitelfelvevőtől. Az általános kamattámogatás mértéke megegyezik a kötött felhasználású hitel 6. § (1)–(6) bekezdései alapján számított kamatával.
(6)74 A Diákhitel szervezet negyedévente, a negyedév 10. napjáig elektronikus úton személyes adatokat nem tartalmazó adatszolgáltatást teljesít az államháztartásért felelős miniszternek a tárgyévre és a következő három naptári évre várható kamattámogatás összegéről, a kötött felhasználású hitelekre vonatkozó szerződések számáról, a támogatott hitelállományról és az addig lehívott támogatások összegéről.
32. §77 Ahol e rendelet gyermekgondozást segítő ellátást említ, azon gyermekgondozási segélyt kell érteni, ha az ellátásra való jogosultság 2016. január 1-jét megelőzően nyílt meg.
33. §78 (1) A hallgatói hitel tárgyévi havi törlesztő részletének mértéke a 31. § (1) bekezdése szerinti államilag támogatott képzésben részt vevő hitelfelvevő esetében a 14. § (2)–(4) bekezdések megfelelő alkalmazásával számított éves jövedelem hat – a költségtérítéses képzésre tekintettel a hallgatói hitelrendszerről és a Diákhitel Központról szóló 86/2006. (IV. 12.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésében meghatározott 50 000 forintos hitelösszeget akár egy alkalommal is igénybe vett hitelfelvevő esetében nyolc – százalékának 1/12-ed része.
34. §79 A hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód R.) 4. § (2) bekezdésével és 6. §-ával megállapított 14. § (10) bekezdését és 19. § (5) bekezdés a) pontját a Mód R. hatálybalépésekor80 még meg nem szűnt szerződésekre is alkalmazni kell.
34/A. §81 A Mód R. 2. §-ával, 4. § (1) bekezdésével, 5. §-ával, 10 §-ával és 11. § b)–c) pontjával megállapított 4. § (1) és (3) bekezdését, 14. § (1) bekezdését, 14. § (5) bekezdés b) pontját, 14. § (8) bekezdését, 16. § (6), (7) és (9) bekezdését, 18. § (6) bekezdését a 2015. február 1-jét megelőzően megkötött és 2015. február 1-jén még meg nem szűnt szerződésekre is alkalmazni kell. E rendeletnek a Mód R. 11. § a) pontjával hatályon kívül helyezett 16. § (4) bekezdését a 2015. február 1-jét megelőzően megkötött és 2015. február 1-jén még meg nem szűnt szerződések esetén sem kell alkalmazni.
34/B. §82 A pénzügyi közvetítőrendszert érintő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód R. 2.) megállapított 18. § (1a) bekezdésében foglaltakat a Mód R. 2. hatálybalépésekor83 benyújtott de még el nem bírált kérelmekre is alkalmazni kell.
34/C. §84 (1) A hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 290/2017. (IX. 28.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. R. 3.) megállapított 4. § (3) bekezdését, 5. § (1) és (5) bekezdését, 14. § (1) bekezdését és (5) bekezdés b) pontját, 16. § (2) és (2a) bekezdését, 20. §-át, 21. § (2) és (3) bekezdését és 29. § (1) bekezdését a Mód. R. 3. hatálybalépése85 előtt megkötött szerződésekre is alkalmazni kell.
(2) Kötött felhasználású hitel esetében, ha a hitelfelvevő a felsőoktatási intézmény felé a tanulmányi félévre vonatkozó képzési költség fizetésére vonatkozó kötelezettségének már eleget tett, és a hitel igénylését – a képzési költség megfizetésének tényéről szóló tájékoztatás mellett – 2017. október 15-ig kezdeményezi, a Diákhitel szervezet az 5. § (3) bekezdésében meghatározottaktól eltérően a folyósítandó összeget a hitelfelvevő rendelkezése szerint bármely, Magyarországon székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett számlájára utalja, ha a 13. § (3) bekezdésében meghatározott adategyeztetés során a képzési költség megfizetésének a tényét a felsőoktatási intézmény a Diákhitel szervezet részére visszaigazolja.
34/D. §86 (1) A hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Mód R. 4.) 3. §-ával megállapított 16/A. és 16/B. §-t, továbbá a 4. §-ával megállapított 18. § (1b) bekezdését a Mód R. 4. hatálybalépését87 követően benyújtott kérelem alapján, a kérelem benyújtásának időpontjában legalább 91. napot betöltött várandósság esetén vagy a Mód R. 4. hatálybalépését követően örökbefogadott gyermek esetén kell alkalmazni.
(2) A Mód R. 4. 5. §-ával megállapított 18/A–18/C. §-t a Mód R. 4. hatálybalépését88 követően megszületett vagy örökbefogadott gyermek esetén kell alkalmazni azzal, hogy a gyermektámogatás megállapításánál figyelembe kell venni a hitelfelvevő nő korábban született vagy örökbefogadott gyermekét is.
34/E. §89 A hallgatói hitelrendszerről szóló 1/2012. (I. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód R. 5.) megállapított 19. § (7)–(7d) bekezdésének és 26. § (2) bekezdésének rendelkezéseit a Mód R. 5. hatálybalépését90 megelőzően megkötött hallgatói hitelszerződések esetében is alkalmazni kell azzal, hogy a Mód R. 5. hatálybalépéséig felmondás folytán megszűnt hallgatói hitelszerződések esetében a fennálló követeléseket a Diákhitel szervezet a Mód R. 5. hatálybalépését követő 60 napon belül köteles az MKK Zrt.-re engedményezni. Az engedményezés ténye nem érinti a Diákhitel szervezet által a hitelfelvevőnek a Mód R. 5. hatálybalépését megelőzően engedélyezett részletfizetést.
36. § (1)91
2 A 2. § 10a. pontját a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
3 A 2. § 21. pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 3. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
5 A 3. § (4) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
6 A 4. § (1) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
7 A 4. § (2) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 18. §-ával megállapított szöveg.
8 A 4. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
9 Az 5. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
10 Az 5. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (3a) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
12 Az 5. § (5) bekezdése a 290/2017. (IX. 28.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 6. § (7) bekezdését a 290/2017. (IX. 28.) Korm. rendelet 9. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
14 A 9. § a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
15 A 10. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
16 A 11. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 12. § (2) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
18 A 13. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 19. §-ával megállapított szöveg.
19 A 13. § (4) bekezdés g) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § b) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 13. § (4) bekezdés h) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § b) pontja alapján nem lép hatályba.
21 A 13. § (5) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 5. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 13. § (7) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 5. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 14. § (1) bekezdése a 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 49. §-ával megállapított szöveg.
24 A 14. § (5) bekezdés b) pontja a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított, a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 14. § (5a) bekezdését a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdése iktatta be.
26 A 14. § (7) bekezdése a 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 50. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
27 A 14. § (8) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 14. § (9) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 14. § (10) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 14. § (11) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § c) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 16. § (2) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 16. § (2) bekezdés a) pontja a 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 132. §-a, a 417/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 38. §-a szerint módosított szöveg.
33 A 16. § (2a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 382. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
34 A 16. § (4) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
35 A 16. § (6) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 10. § b) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 16. § (7) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § d) pontja, a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § b) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 16. § (8) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 382. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
38 A 16. § (8a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 20. § (2) bekezdése iktatta be.
39 A 16. § (9) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
40 A 16/A. §-t a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet – 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. §-a szerint módosított – 3. §-a iktatta be.
41 A 16/B. §-t a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
42 A 18. § (1) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdésével megállapított, a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 189. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
43 A 18. § (1a) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 21. §-a iktatta be.
44 A 18. § (1b) bekezdését a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet – 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 7. §-a szerint módosított – 4. §-a iktatta be.
45 A 18. § (2) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § a) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 18. § (3) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
47 A 18. § (4)–(5) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
48 A 18. § (6) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § c) pontja, a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 25. §-a és a 26. § b) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 18. § (7) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § c) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 18. § (8) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 189. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
51 A 18. § (9) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § c) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 11/A. alcímet (18/A–18/D. §) a 291/2017. (X. 3.) Korm. rendelet – 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 8. §-a szerint módosított – 5. §-a iktatta be.
53 A 19. § (1) bekezdés f) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 382. §-a szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
54 A 19. § (3) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 22. §-ával megállapított szöveg.
55 A 19. § (4) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 13. § g) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 19. § (5) bekezdés a) pontja a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
57 A 19. § (7) bekezdése a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
58 A 19. § (7a) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 19. § (7b) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
60 A 19. § (7c) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
61 A 19. § (7d) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
62 A 19. § (8) bekezdése a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 9. §-ával megállapított szöveg.
63 A 24. § a 475/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 50. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
64 A 25. § (1) bekezdése az 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 75. §-a szerint módosított szöveg.
65 A 25. § (4) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
66 A 25. § (5) bekezdése a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 23. §-ával megállapított szöveg.
67 A 25. § (6) bekezdését a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
68 A 25. § (7) bekezdését a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 10. §-a iktatta be.
69 A 26. § (2) bekezdése a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
70 A 27. § (1) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
71 A 27. § (3) bekezdése a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
72 A 29. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
73 A 29. § (1) bekezdése a 290/2017. (IX. 28.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
74 A 29. § (6) bekezdése a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 631. § d) pontja szerint módosított szöveg.
75 A 30. § (3) bekezdését a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 26. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
76 A 31. § (2) bekezdését a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
77 A 32. §-t a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 11. § e) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 417/2015. (XII. 23.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be.
78 A 33. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
79 A 34. § a 224/2012. (VIII. 15.) Korm. rendelet 14. § d) pontja alapján nem lépett hatályba, újonnan a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 8. §-a iktatta be.
80 A hatálybalépés időpontja: 2014. november 29.
81 A 34/A. §-t a 293/2014. (XI. 26.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
82 A 34/B. §-t a 468/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 24. §-a iktatta be.
83 A hatálybalépés napja 2015. december 31.
84 A 34/C. §-t a 290/2017. (IX. 28.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
85 A hatálybalépés időpontja 2017. október 1.
86 A 34/D. §-t a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
87 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
88 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
89 A 34/E. §-t a 408/2017. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
90 A hatálybalépés időpontja 2018. január 1.
91 A 36. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (1) bekezdése alapján hatályát vesztette.
92 A 36. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


text:
[25. cikk] 76. § (1) A bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el. A legfőbb bírósági szerv a Kúria. (2) A bíróság dönt a) büntetőügyben, magánjogi jogvitában, törvényben meghatározott egyéb ügyben; b) a közigazgatási határozatok törvényességéről; c) az önkormányzati rendelet más jogszabályba ütközéséről és megsemmisítéséről; d) a helyi önkormányzat törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapításáról;
(3) A Kúria a (2) bekezdésben meghatározottak mellett biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységét, a bíróságokra kötelező jogegységi határozatot hoz. (4) A bírósági szervezet többszintű. Az ügyek meghatározott csoportjaira külön bíróságok létesíthetők. (5)[A bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke végzi.]A bírói önkormányzati szervek közreműködnek a bíróságok igazgatásában. [(6) Az Országos Bírósági Hivatal elnökét a bírák közül kilenc évre a köztársasági elnök javaslatára az Országgyűlés választja. Az Országos Bírósági Hivatal elnökének megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.]
Indokolás: Az ország kormányozhatósága érdekében a tárgykört nem kell sarkalatos törvényben szabályozni. A bírák jogállásának, javadalmazásának szabályozására vonatkozó rendelkezést a bírákra vonatkozó szabályoknál kell elhelyezni. [26. cikk] 77. § (1) A [bírák függetlenek, és csak a törvénynek vannak alárendelve,]bíró kizárólag az Alaptörvény és más jogszabályok alapján, meggyőződésének megfelelően dönt; ítélkezési tevékenység[ükben]e során nem utasítható[ak], és nem fogadhat el utasítást. [A bírákat tisztségükből csak sarkalatos törvényben meghatározott okból és eljárás keretében lehet elmozdítani.] A bír[ák]ó nem lehetnek tagja[i] pártnak, és nem folytathat[nak] politikai tevékenységet. (2) A hivatásos bírákat[ – sarkalatos törvényben meghatározottak szerint –] pályázat alapján, bírói önkormányzati szerv javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki.[ Bíróvá az nevezhető ki, aki a harmincadik életévét betöltötte. A Kúria elnöke és az Országos Bírósági Hivatal elnöke kivételével a bíró szolgálati jogviszonya az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig állhat fenn.] A hivatásos bírót a köztársasági elnök bírói önkormányzati szerv javaslatára, törvényben meghatározott ok miatt felmenti vagy tisztségének gyakorlásából felfüggeszti. (3) A Kúria elnökét és elnökhelyettesét a legmagasabb szintű bírói önkormányzati szerv javaslatára a bírák közül [kilenc] hat évre a köztársasági elnök [javaslatára az Országgyűlés választja] nevezi ki. [A Kúria elnökének megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.] A Kúria elnöke és elnökhelyettese egy alkalommal újra kinevezhető.
[27. cikk] 78. § (1) A bíróság – ha törvény másképpen nem rendelkezik – tanácsban ítélkezik. (2) Törvény által meghatározott ügyekben és módon nem hivatásos bírák is részt vesznek az ítélkezésben. (3) Egyesbíróként és a tanács elnökeként csak hivatásos bíró [járhat el] hozhat ítéletet.
Indokolás: A bírósági titkárt nem indokolt alkotmányos intézményként megjeleníteni. A kívánt cél az Alaptörvény szövegének módosításával elérhető. [(4) Az ésszerű határidőn belüli bírói döntéshez való alapjog érvényesülése és a bíróságok kiegyensúlyozott ügyterhelése érdekében sarkalatos törvényben meghatározottak szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke sarkalatos törvényben meghatározott ügyek tárgyalására az általános illetékességű bíróságtól eltérő, azonos hatáskörű bíróságot jelölhet ki.]
[28. cikk] 79. § A bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. [Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak.]
[29. cikk] 80. § (1) A legfőbb ügyész és az ügyészség független, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként [mint közvádló] az állam büntetőigényé[nek kizárólagos]t érvényesít[ője]i. Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, fellép más jogsértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, valamint elősegíti a jogellenes cselekmények megelőzését. (2) A legfőbb ügyész és az ügyészség a) törvényben meghatározottak szerint jogokat gyakorol a nyomozással összefüggésben; b) képviseli a közvádat a bírósági eljárásban; c) felügyeletet gyakorol a büntetés-végrehajtás törvényessége felett; d) a közérdek védelmezőjeként [az Alaptörvény vagy] törvény által meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol. (3) Az ügyészi szervezetet a legfőbb ügyész vezeti [és irányítja], kinevezi az ügyészeket. [A legfőbb ügyész kivételével az ügyész szolgálati jogviszonya az általános öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséig állhat fenn.] (4) A legfőbb ügyészt az ügyészek közül a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök[ javaslatára az Országgyűlés választja kilenc] nevezi ki hat évre, és menti fel. [A legfőbb ügyész megválasztásához az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.] A legfőbb ügyész egy alkalommal újra kinevezhető. (5)[A legfőbb ügyész évente beszámol tevékenységéről az Országgyűlésnek.] A legfőbb ügyészt a Kormány irányítja, a feladat- és hatáskörrel rendelkező miniszter útján. A legfőbb ügyésznek nem adható olyan utasítás, amely ügyészi intézkedéstől való tartózkodásra, az eljárás folytatását akadályozó ügyészi intézkedés megtételére, a vád elejtésére vagy az eljárás alá vont személy számára kedvező módosítására irányul, továbbá, amely érinti az eljáró ügyész személyét. Törvényben meghatározott ügyekben ügyész számára utasítás nem adható. (6) Az ügyészek nem lehetnek tagjai pártnak, és nem folytathatnak politikai tevékenységet. (7) Az ügyészség szervezetének és működésének, a legfőbb ügyész és az ügyészek jogállásának részletes szabályait, valamint javadalmazásukat [sarkalatos] törvény határozza meg.
Indokolás: A tervezet az ügyészség Kormány alá rendelésére tesz javaslatot. Ennek indoka, hogy a független bíróság előtt az állam büntetőjogi politikáját és a közérdek védelmét a végrehajtó hatalom részeként működő, a Kormány felé felelősséggel tartozó ügyészség megfelelőbben tudja képviselni, mint a valódi felelősséggel nem rendelkező, un. független ügyészség. Az ügyészség tevékenységéért az Országgyűlés előtt a Kormány, illetőleg a legfőbb ügyész közvetlen irányítását végző miniszter a felelős. A Kormány irányítási jogosítványai korlátozottak, nem akadályozhatják az ügyészség szakmai szabályok betartásával végzett tevékenységét. A többi módosítás az Alaptörvény szakmai pontosítására irányul (lehetőséget ad az állam büntetőigényének pótmagánvád útján való érvényesítésére; mivel az Alaptörvény nem ad közvetlenül feladatot az ügyészségnek, törli az erre vonatkozó szövegrészt; megszünteti azt a hibát, hogy a legfőbb ügyész, aki a szervezeten belül helyezkedik el, nem irányíthatja, csak vezetheti az ügyészi szervezetet; a szolgálati viszony nyugdíjazás miatt történő megszűnésének szabályait elegendő törvényben elhelyezni). Az alapvető jogok biztosa
[(1) Az alapvető jogok biztosa alapjogvédelmi tevékenységet lát el, eljárását bárki kezdeményezheti. (2) Az alapvető jogok biztosa az alapvető jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltatja, orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményez. (3) Az alapvető jogok biztosát és helyetteseit az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával hat évre választja. A helyettesek a jövő nemzedékek érdekeinek, valamint a Magyarországon élő nemzetiségek jogainak védelmét látják el. Az alapvető jogok biztosa és helyettesei nem lehetnek tagjai pártnak, és nem folytathatnak politikai tevékenységet. (4) Az alapvető jogok biztosa évente beszámol tevékenységéről az Országgyűlésnek. (5) Az alapvető jogok biztosára és helyetteseire vonatkozó részletes szabályokat törvény határozza meg.]
[31. cikk] 82. §(1) A települések és a törvényben meghatározott más területi egységek lakóit megilleti a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a lakosságot érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézésére terjed ki. (2)A helyi önkormányzatok egyenjogúak. A helyi önkormányzatok kötelezettségei, feladatai és hatáskörei - sajátosságaikhoz igazodóan - eltérőek lehetnek. * Indokolás: Az Alaptörvényből hiányzik a köztársasági alkotmányban minden település lakossága számára alanyi jogon biztosított helyi önkormányzás joga. Hiányzik továbbá a helyi önkormányzatok egyenjogúságát kimondó rendelkezés mellett a kötelezettségek, feladatok, hatáskörök differenciált kialakítását lehetővé tevő alkotmányos felhatalmazás. A módosítás ezeket a szabályokat pótolja. Szövegjavaslatunk ugyanakkor nem rögzíti, hogy a települések feletti szinten hol legyenek még helyi önkormányzatok. A helyi önkormányzatokról szóló törvény feladata lesz kijelölni azt a területi egységet (járás, kistérség, megye vagy régió), ahol a területi szintű önkormányzás megvalósul.
(3) A helyi önkormányzat feladat- és hatáskörébe tartozó ügyről törvényben meghatározottak szerint helyi népszavazást lehet tartani. (4) A helyi önkormányzatokra vonatkozó szabályokat [sarkalatos] törvény határozza meg.
Indokolás: A tervezet az ország kormányozhatósága érdekében jelentősen csökkenti a sarkalatos törvénnyel szabályozandó tárgykörök számát. [32. cikk] 83. § (1) A helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között a) rendeletet alkot; b) határozatot hoz; c) önállóan igazgat; d) meghatározza szervezeti és működési rendjét; e) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat; f) meghatározza költségvetését, annak alapján önállóan gazdálkodik; g) e célra felhasználható vagyonával és bevételeivel kötelező feladatai ellátásának veszélyeztetése nélkül vállalkozást folytathat; h) dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről; i) önkormányzati jelképeket alkothat, helyi kitüntetéseket és elismerő címeket alapíthat; j) a feladat- és hatáskörrel rendelkező szervtől tájékoztatást kérhet, döntést kezdeményezhet, véleményt nyilváníthat; k) szabadon társulhat más helyi önkormányzattal, érdek-képviseleti szövetséget hozhat létre, feladat- és hatáskörében együttműködhet más országok helyi önkormányzatával, és tagja lehet nemzetközi önkormányzati szervezetnek; l) törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol. (2) Feladatkörében eljárva a helyi önkormányzat törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, illetve törvényben kapott felhatalmazás alapján önkormányzati rendeletet alkot. (3) Az önkormányzati rendelet más jogszabállyal nem lehet ellentétes. [(4) A helyi önkormányzat az önkormányzati rendeletet a kihirdetését követően haladéktalanul megküldi a fővárosi és megyei kormányhivatalnak. Ha a fővárosi és megyei kormányhivatal az önkormányzati rendeletet vagy annak valamely rendelkezését jogszabálysértőnek találja, kezdeményezheti a bíróságnál az önkormányzati rendelet felülvizsgálatát. (5) A fővárosi és megyei kormányhivatal kezdeményezheti a bíróságnál a helyi önkormányzat törvényen alapuló rendeletalkotási vagy határozathozatali kötelezettsége elmulasztásának megállapítását. Ha a helyi önkormányzat a rendeletalkotási vagy határozathozatali kötelezettségének a bíróság által a mulasztást megállapító döntésben meghatározott időpontig nem tesz eleget, a bíróság a fővárosi és megyei kormányhivatal kezdeményezésére elrendeli, hogy a mulasztás orvoslásához szükséges önkormányzati rendeletet vagy önkormányzati határozatot a helyi önkormányzat nevében a fővárosi és megyei kormányhivatal vezetője alkossa meg. (6) A helyi önkormányzatok tulajdona köztulajdon, amely feladataik ellátását szolgálja.]
Indokolás: A (4)-(5) bekezdésben szabályozott tárgyköröket elegendő törvényben elhelyezni. A (6) bekezdés felesleges, erről a közpénzek szabályozása során az Alaptörvény rendelkezik. [33. cikk] 84. § (1) A helyi önkormányzat feladat- és hatásköreit a képviselő-testület gyakorolja. (2) A helyi képviselő-testületet a polgármester vezeti. A megyei képviselő-testület elnökét a megyei képviselő-testület saját tagjai közül választja megbízatásának időtartamára. (3) A képviselő-testület [sarkalatos] törvényben meghatározottak szerint bizottságot választhat, és hivatalt hozhat létre.
Indokolás: A tervezet az ország kormányozhatósága érdekében jelentősen csökkenti a sarkalatos törvénnyel szabályozandó tárgykörök számát. [34. cikk] 85. § (1) A helyi önkormányzat és az állami szervek a közösségi célok elérése érdekében együttműködnek. A helyi önkormányzat részére kötelező feladat- és hatáskört törvény állapíthat meg. A helyi önkormányzat kötelező feladat- és hatásköreinek ellátásához azokkal arányban álló költségvetési, illetve más vagyoni támogatásra jogosult. (2) Törvény elrendelheti a helyi önkormányzat kötelező feladatának társulásban történő ellátását. (3) Törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet a polgármester, a megyei képviselő-testület elnöke, valamint a képviselő-testület hivatalának vezetője vagy ügyintézője számára kivételesen államigazgatási feladat- és hatáskört is megállapíthat. (4) A Kormány [a fővárosi és megyei kormányhivatal] az általános hatáskörű területi szerve útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi [felügyeletét] ellenőrzését. (5) Törvény a költségvetési egyensúly megőrzése érdekében a helyi önkormányzat törvényben meghatározott mértékű kölcsönfelvételét vagy más kötelezettségvállalását feltételhez[, illetve a Kormány hozzájárulásához] kötheti.
[35. cikk] 86. § (1) A helyi önkormányzati képviselőket és polgármestereket a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson, sarkalatos törvényben meghatározott módon választják. (2) A helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választását a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek előző általános választását követő ötödik év október hónapjában kell megtartani. (3) A képviselő-testület megbízatása a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek általános választásának napjáig tart. Jelöltek hiányában elmaradt választás esetén a képviselő-testület megbízatása meghosszabbodik az időközi választás napjáig. A polgármester megbízatása az új polgármester megválasztásáig tart. (4) A képviselő-testület [- sarkalatos törvényben meghatározottak szerint -] kimondhatja feloszlását.
http://szalaykor.blog.hu/api/trackback/id/tr935301307

matches: bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


A Kormány az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés s) pontjában, a bányászatról szóló 1993. évi XLVIII. törvény 50/A. § (1) bekezdés v) pontjában, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 174/A. § (1) bekezdés c) pontjában, a 35–37. § tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés o) pontjában, a 21. alcím tekintetében az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény 62. § (1) bekezdés d) pontjában, és a 48. § tekintetében a jogalkotásról szóló 2010. évi CXXX. törvény 31. § (1) bekezdés b) pontjában kapott felhatalmazás alapján, az Alaptörvény 15. cikk (1) bekezdésében meghatározott feladatkörében eljárva a következőket rendeli el:
1. § A rendelet hatálya az 1–3. mellékletben felsorolt sajátos építmény (a továbbiakban: sajátos építmény) építésügyi hatósági eljárására és az annak lefolytatásához szükséges műszaki dokumentáció tartalmi követelményeire, valamint a sajátos építmény építésügyi hatósági ellenőrzésére és kötelezési eljárásaira terjed ki.
a) az 1–2. mellékletben felsorolt sajátos építmények tekintetében a bányafelügyelet engedélye, vagy
(3)1 Ha a bányászatról szóló törvény eltérően nem rendelkezik, az e rendelet hatálya alá tartozó eljárásokban az ügyintézési határidő 25 nap. Ha szakhatóság is részt vesz az eljárásban, az ügyintézési határidő 35 nap.
5. § (1)2 Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelmet – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az építtető a 4. melléklet szerinti adattartalmú, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon írásban, a tervezett építési munkának az V. Fejezetben meghatározott tartalmú műszaki tervdokumentációjának 2 példányával együtt terjesztheti elő a bányafelügyelethez. A kérelem benyújtásakor igazolni kell
(2)3 Az eljárásban közreműködő szakhatóság megkereséséhez az 5. mellékletben felsorolt dokumentációkat kell csatolni az érintett szakhatóságok számától függően 1-1 példányban.
6. §4 (1) Az elvi építési és a használatbavételi engedélyezési eljárás kivételével az építésügyi hatósági engedély megadásához, valamint a bányafelügyelet engedélye nélkül, bejelentés alapján végezhető építési tevékenység végzéséhez az építési tevékenységgel érintett ingatlan tekintetében az építési jogosultságot igazolni kell.
(3)6 Az építési jogosultság különösen a következő okiratokkal igazolható:
b)7 jogerős bírósági vagy végleges hatósági határozattal,
10. §11 Az építésügyi hatósági engedély rendelkező részének – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
bb)12 az építtetőt a tervezett építési tevékenység megkezdésével kapcsolatban milyen bejelentési kötelezettség terheli, és
bc)13
d)–e)14
11. § (1)15 A végleges elvi építési engedély egy évig hatályos, amely nem hosszabbítható meg. A végleges építési, bontási és rendeltetésmegváltoztatási engedély két évig hatályos. A végleges használatbavételi vagy fennmaradási engedély határozatlan ideig hatályos.
(2)16 Az építési vagy a rendeltetés megváltoztatására irányuló engedély hatályát veszti, ha véglegessé válásától számított két éven belül
(3)17 A bontási engedély hatályát veszti, ha véglegessé válásától számított két éven belül
12. § (1)18
(3)19 Az e rendelet hatálya alá tartozó építmények tekintetében az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben előírt elektronikus építési naplót a 2016. október 1-jét követően megkezdett bányafelügyeleti építési engedélyezési eljáráshoz kötött kivitelezések esetében kell alkalmazni.
12/A. §20 Az 1. melléklet 4.2. pontjában, illetve a 3. melléklet 1.2. pontjában meghatározott sajátos építmény esetében az építési tevékenység az építésügyi engedély birtokában is csak akkor kezdhető meg, ha a telephely vizsgálati és értékelési programot a feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyta.
15. § (1) Az építési engedélyt – a (2) bekezdésben foglaltak kivételével – az elvégezni kívánt építési tevékenység egészére kell kérni.
16. § (1)21
(2) Ha az építési tevékenység felelős műszaki vezetője az építési engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem ismert, az építési engedély csak azzal a feltétellel adható meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki vezetőjének a nevét, címét és képesítését, az építési tevékenység megkezdése előtt nyolc nappal be kell jelentenie a bányafelügyeletnek. A bejelentés elmulasztása esetén – annak pótlásáig – a bányafelügyelet az építési munkák végzését felfüggeszti.
17. §22 Az építési engedélynek a 10. §-ban foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a)23 a sajátos építmény helyét, helyrajzi számát, megnevezését és rendeltetését, mélyműveléses bánya esetében a bányatelek védnevét, a bányamező megnevezését és a vágat elnevezését, továbbá a sajátos építmény biztonsági övezetének mértékét,
18. § (1)24 Az építtető csak a véglegessé vált vagy azonnal végrehajthatónak nyilvánított építési engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – műszaki tervdokumentáció alapján, az engedély hatályának időtartama alatt építkezhet.
(2) Az építtető jogutódja az építési engedély alapján jogosított építtető helyébe léphet, köteles azonban a jogutódlást – annak megfelelő igazolása mellett – az építési tevékenység megkezdése vagy folytatása előtt írásban a bányafelügyeletnek bejelenteni.
20. § (1) Az építési engedélyhez kötött sajátos építmény – az 1. melléklet 1.1. és 4.2. pontjában felsorolt sajátos építmények kivételével – csak használatbavételi engedély alapján vehető használatba és üzemeltethető.
21. §25 (1) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakon túl mellékelni kell:
d)27 az 5. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltakat, ha a kivitelezés során a végleges építési engedélytől és a hozzá tartozó jóváhagyott műszaki tervdokumentációtól, valamint az ezek alapján készült kivitelezési tervektől építésügyi hatósági engedélyhez nem kötött építési tevékenységgel eltértek,
e)–i)28
21/A. §30
f) ha a sajátos építmény megépítése révén az ingatlan-nyilvántartási térképi adatbázis tartalmában változást eredményez, figyelmeztetést arra, hogy a használatbavételi engedély közlését követően az építtető köteles – az ingatlan-nyilvántartási átvezetés céljából – a megvalósult állapotról változási vázrajzot és mellékleteit az ingatlanügyi hatósághoz benyújtani, és
h)31 robbanóanyag-raktár esetében a robbanóanyag-tárolás feltételeit.
23/A. §32 A bányafelügyelet a használatbavételi engedélyt közli a szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és célvezetéket üzemeltetővel is.
(2) Ha a sajátos építményt vagy annak részét építési engedély nélkül vagy az építési engedélyben foglaltaktól eltérő módon létesítették, a bányafelügyelet arra – az építtető vagy a létesítménnyel rendelkezni jogosult kérelme alapján – építési bírság kiszabása mellett fennmaradási engedélyt adhat, ha a szabályossá tétel feltételei fennállnak vagy megteremthetők.
26. § (1)34
(2) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolt helyszínrajzon és a műszaki terveken a tényleges – még befejezetlen sajátos építmény vagy sajátos építményrész esetében pedig a további tervezett – állapotot is ábrázolni kell.
(3)35 A szénhidrogén-szállítóvezeték, továbbá a földgáz-elosztó és célvezeték esetében – a nagynyomású szénhidrogén-vezeték kivételével – a fennmaradási engedélye iránti kérelemhez az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltetőnek a 21. § j) pontjában előírt igazolása helyett az üzemeltetőnek a vezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről szóló igazolását kell csatolni.
(4)36 A bányafelügyelet a fennmaradási engedélyt közli a szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és célvezetéket üzemeltetővel is.
vonatkozó szabályokat kell alkalmazni a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel.
(2) Ha a bontási tevékenység felelős műszaki vezetője a bontási engedély iránti kérelem előterjesztésekor még nem ismert, a bontási engedély csak azzal a feltétellel adható meg, hogy az építtetőnek a kivitelező felelős műszaki vezetőjének a nevét, címét és képesítését, a bontási tevékenység megkezdése előtt nyolc nappal be kell jelentenie a bányafelügyeletnek. A bejelentés elmulasztása esetén – annak pótlásáig – a bányafelügyelet a bontási munkák végzését felfüggeszti.
c)39 a nyomvonalas sajátos építmény biztonsági övezetének mértékét megváltoztatja, és emiatt új ügyfél, szakhatóság, közösségi szolgáltató bevonása szükséges az eljárásba.
34. §40 A 3. melléklet 2. pontjában meghatározott építési tevékenység befejezését a 8. melléklet szerinti adattartalommal, összevontan, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig kell bejelenteni.
34/A. §41 A bányafelügyelet a 3. melléklet 1.6. pontjában meghatározott építmény tekintetében tett bejelentésről tájékoztatja a környezetvédelmi és a vízvédelmi hatóságot.
35. §42 A bányafelügyelet építésügyi és építésfelügyeleti hatósági hatáskörében ellenőrzi, hogy
c)43 az építőipari kivitelezési tevékenység a végleges építésügyi hatósági engedély, a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció és az az alapján készített kivitelezési dokumentáció alapján, illetve a szakmai és biztonsági előírások megtartásával történt-e,
36. §44 A bányafelügyelet építésügyi és építésfelügyeleti eljárására az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendeletet – az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 64–66. §-ában foglalt rendelkezések kivételével – nem kell alkalmazni.
b)45 szabálytalan építkezés esetében az építési tevékenység megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, a végleges építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott műszaki tervdokumentációnak megfelelő állapot kialakítását, illetve
38. § (1)46
(2) Fennmaradási engedély esetében nem szabható ki a bírság, ha az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvényben az építésügyi bírság kiszabására meghatározott határidő eltelt, vagy a szabálytalan állapot – e határidőn belül – legalább már egy éve a bányafelügyelet tudomására jutott.
e) bejelentéstől eltérő építés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének 20%-a,
f)47 bejelentés nélkül végzett bontás esetében a sajátos építmény vagy sajátos építményrész könyvszerinti értékének 15%-a,
g)48 a településrendezési eszközök és az általános érvényű kötelező építésügyi előírások és biztonsági szabályzatok megszegésével történő létesítés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének, bontás esetében könyvszerinti értékének 10%-a vagy
h)49 engedély nélküli használat esetén a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének 20%-a,
(2)50 Ha a sajátos építmény vagy sajátos építményrész kivitelezését az építési vagy a bontási engedély közlését követően, de annak véglegessé válása előtt kezdték meg, kivéve, ha az engedélyt azonnal végrehajthatónak nyilvánították, és később az építési vagy a bontási engedély változatlan tartalommal véglegessé válik, akkor a bírság mértéke az (1) bekezdésben meghatározott mérték 50%-a.
(3) A bírság mértékét – a kerekítés általános szabályai szerint – ezer forintra való kerekítéssel kell megállapítani.
40. §51
(2) Külszíni bányászati- és kutató sajátos építmény, továbbá a földalatti bánya külszíni sajátos építménye esetében – figyelemmel a (3) bekezdés rendelkezéseire is – a helyszínrajzot legfeljebb 1:1000 méretarányban, égtájjelöléssel úgy kell elkészíteni, hogy a sajátos építmény elrendezése, kialakítása egyértelműen megállapítható legyen. Külszíni bányavasút vagy személyszállításra szolgáló sajátos építmény esetében a helyszínrajz részét képezi a keresztező építményeket is ábrázoló 1:100 magassági méretarányú hossz-szelvény.
a) a tervezett sajátos építményt és biztonsági övezetét, a védőtávolságokat, valamint – ha a helyrajzi számokat, belterület esetében az utcaneveket és a házszámokat külön jegyzékben nem közölték – a létesítménnyel érintett földrészleteket, azok helyrajzi számait, belterület esetében megjelölve az utca nevét és a házszámot is,
46. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2012. március 31-én lép hatályba.
(2) Az 1–45. §, a 47. §, a 48. § a) pontja és az 1–7. melléklet az e rendelet kihirdetését követő 30. napon lép hatályba.
47. § (1) E rendelet rendelkezéseit – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a hatálybalépését követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
48. §52
49. §55
1. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez56
3.1. földgáz-célvezeték és a zártkerti ingatlanokon kívüli külterületi földgáz-elosztóvezeték, valamint tartozékai, az egy külterületi ingatlant ellátó leágazó vezeték kivételével,,
4.1. a geotermikus energia felszín alatti víz kitermelését nem igénylő, 120 métert meghaladó mélységből történő kinyerésének és energetikai célú hasznosításának építményei az épületgépészeti berendezések kivételével,
4.57 A föld alatti szénelgázosításhoz szükséges létesítmények.
3. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez58
1.6. A geotermikus energia felszín alatti víz kitermelését nem igénylő, 120 métert meg nem haladó mélységből történő kinyerésének és energetikai célú hasznosításának építményei az épületgépészeti berendezések kivételével.
1.7. Az 1. melléklet 1.3.3–1.3.5. pontokban foglalt építmény bontása, illetve a földalatti bányatérségben elhelyezkedő, 1. melléklet 1.3.7.; 3.1. és 4.3. pontokban foglalt építmény bontása.
2.1. Gázelosztó-vezeték belterületen és zárkerti ingatlanokon történő építése.
2.2. Üzemelő gázelosztó vezetékhez kapcsolódó új, egy külterületi ingatlan gázellátását biztosító leágazás építése, annak nyomásfokozatától függetlenül.
4. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez59
9.60 Átnézeti helyszínrajz legalább 1:50 000 méretarányban a honvédelemért felelős miniszter vezetője részére, ha az eljárásban szakhatóságként vesz részt.
3. Az építési helyszín adatai – cím, helyrajzi szám –, az építési engedély száma.
8. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez61
1 A 4. § (3) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 385. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 80/2019. (IV. 15.) Korm. rendelet 32. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 5. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 385. § (2) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
3 Az 5. § (2) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 58. §-ával megállapított szöveg.
4 A 6. § a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 35. §-ával megállapított szöveg.
5 A 6. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
6 A 6. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
7 A 6. § (3) bekezdés b) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
8 A 6. § (4) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § a) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
9 A 7. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § b) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
10 A 9. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
11 A 10. § nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
12 A 10. § b) pont bb) alpontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 69. § a) pontja szerint módosított szöveg.
13 A 10. § b) pont bc) alpontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (1) bekezdés 1. pontja hatályon kívül helyezte.
14 A 10. § d)–e) pontját a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
15 A 11. § (1) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 59. §-ával megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
16 A 11. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
17 A 11. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
18 A 12. § (1) bekezdését a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 194. § (2) bekezdés a) pontja hatályon kívül helyezte.
19 A 12. § (3) bekezdését az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 60. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 458/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 25. §-ával megállapított szöveg.
20 A 12/A. §-t az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdése iktatta be.
21 A 16. § (1) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § c) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
22 A 17. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 62. §-ával megállapított szöveg.
23 A 17. § a) pontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 194. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
24 A 18. § (1) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
25 A 21. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 63. §-ával megállapított szöveg.
26 A 21. § (1) bekezdés c) pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § e) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
27 A 21. § (1) bekezdés d) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
28 A 21. § (1) bekezdés e)–i) pontját a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § e) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
29 A 21. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § f) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
30 A 21/A. §-t az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 64. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § g) pontja. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
31 A 23. § h) pontját a 18/2013. (I. 30.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
32 A 23/A. §-t a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
33 A 25. § (3) bekezdését a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
34 A 26. § (1) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § h) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
35 A 26. § (3) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
36 A 27. § (4) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
37 A 28. § (2) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 387. § i) pontja hatályon kívül helyezte. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
38 A 31. § (5) bekezdését az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (1) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
39 A 32. § (1) bekezdés c) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 65. §-ával megállapított szöveg.
40 A 34. § a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 34/A. §-t a 458/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 26. §-a iktatta be, szövege a 30/2020. (II. 29.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 35. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 66. §-ával megállapított szöveg.
43 A 35. § c) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
44 A 36. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 66. §-ával megállapított szöveg.
45 A 37. § (2) bekezdés b) pontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
46 A 38. § (1) bekezdését a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
47 A 39. § (1) bekezdés f) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-ával megállapított szöveg.
48 A 39. § (1) bekezdés g) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-ával megállapított, a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 39. § (1) bekezdés h) pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-a iktatta be.
50 A 39. § (2) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 172. §-a, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 386. § h) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
51 A 40. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 194. § (2) bekezdés b) pontja hatályon kívül helyezte.
52 A 48. § nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
53 A 48. § a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
54 A 48. § b) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
55 A 49. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
56 Az 1. melléklet a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 102. § a) pontjával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 203. §-át.
57 A 2. melléklet 4. pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 68. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 3. melléklet a 360/2019. (XII. 30.) Korm. rendelet 102. § b) pontjával megállapított, a 30/2020. (II. 29.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
59 A 4. melléklet az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 68. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
60 Az 5. melléklet 9. pontja a 259/2016. (VIII. 31.) Korm. rendelet 37. §-a szerint módosított szöveg.
61 A 8. mellékletet a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be.


b)1 értékesítői alapdíj: a távhőszolgáltató által az értékesítőnek fizetendő Ft/hó mértékegységben kifejezett díj,
2. § (1)2 A távhőszolgáltató az értékesítő részére a távhő és a távhőtermeléssel összefüggő szolgáltatások – keringtetés, pótvíz biztosítása, vegyszerezés és vízlágyítás – ellenértékeként
a)3 értékesítői alapdíjat és értékesítői hődíjat, vagy
(3)4 Az értékesítők megnevezését és az egyes értékesítőkhöz kapcsolódó értékesítői díjakat az 1. melléklet tartalmazza.
(4)5 Az értékesítői alapdíj és az értékesítői hődíj külön-külön legmagasabb hatósági árak.
(5)6 Az 1. mellékletben szereplő értékesítői díjak nem tartalmazzák az általános forgalmi adót.
3. §7 (1) A külön kezelt intézmény a távhőszolgáltatásért távhőszolgáltató vagy az ellátási területen a korábbi távhőszolgáltató helyett működő új távhőszolgáltató részére a távhőszolgáltató által 2011. március 31-én alkalmazott, általános forgalmi adót nem tartalmazó díjnál 4,2 százalékkal magasabb mértékű – legmagasabb hatósági árnak minősülő – szolgáltatási díjat köteles fizetni.
(2)8 A lakossági felhasználó és a lakossági díjfizető a távhőszolgáltatásért a távhőszolgáltató vagy az ellátási területen a korábbi távhőszolgáltató helyett működő új távhőszolgáltató részére a távhőszolgáltató által 2014. szeptember 30. napján alkalmazott szolgáltatási díjnál 3,3 százalékkal alacsonyabb összegű, legmagasabb hatósági árnak minősülő szolgáltatási díjat köteles fizetni.
4. §9 A Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a Tszt. szerinti árelőkészítést a 2. melléklet szerinti módszertan alapján végzi.
5. §10 (1)11 Az 1. mellékletben meghatározott értékesítő, valamint távhőszolgáltató tárgyévi auditált számviteli törvény szerinti beszámolójában szereplő, a távhőtermelési és távhőszolgáltatási tevékenységéből származó adózás előtti eredménye nem haladhatja meg a tárgyévet megelőző év december 31-i, az auditált számviteli szétválasztás alapján az ezen tevékenységekre vonatkozó könyv szerinti bruttó eszközérték és a nyereségtényező szorzatának mértékét (a továbbiakban: nyereségkorlát). Azon értékesítő esetében, ahol a hőt – részben vagy kizárólag – villamosenergia-termeléssel kapcsoltan állítják elő, és a megtermelt villamos energia támogatott áron kötelező átvétel alá esik, a nyereségkorlát meghatározása során a bruttó eszközértékbe bele kell számítani a tárgyévet megelőző év december 31-i, az auditált számviteli szétválasztás alapján a kapcsolt villamosenergia-termelési tevékenységre vonatkozó könyv szerinti bruttó eszközértéket is.
5/A. §12 (1) Azon hőtermelő, amely kizárólag a távhőtermelési vagy villamosenergia-termelési célú ipari folyamattól eltérő ipari folyamatból származó hulladékhőből állítja elő a távhőt, a 3. melléklet szerinti legmagasabb árnak tekintendő árral megegyező vagy az alatti szerződéses árat a közvetlenül a távhőszolgáltatóval kötött szerződésében jogosult alkalmazni, a Hivatal erre vonatkozó jóváhagyása esetén.
(3)14 Az 5. § 2012. január 1-jén lép hatályba.
(4)15 A Hivatal az 5. § (3) bekezdés szerinti ellenőrzést első alkalommal a 2012. évre vonatkozóan készített számviteli törvény szerinti beszámoló tekintetében folytatja le.
(5)16 Az egyes energetikai tárgyú miniszteri rendeletek módosításáról szóló 76/2015. (XII. 29.) NFM rendelettel megállapított 5. § nyereségkorlátra vonatkozó rendelkezései első alkalommal a 2015. évben keletkezett nyereségkorlát feletti eredmények tekintetében alkalmazandóak.
7. §17
1. melléklet az 50/2011. (IX. 30.) NFM rendelethez18
Értékesítői alapdíj
39 472 000
SSB Energia Kft.
„FŰTŐMŰ” Kft.
66 095 000
218 149 000
152 202 000
182 017 000
IMMODUS Zrt.
MVM Észak-Budai Fűtőerőmű Kft. – kapcsoltan és önálló tüzeléssel termelt hő
130 423 000
MVM Észak-Budai Fűtőerőmű Kft. – póttüzeléssel termelt hő
12 386 000
156 891 000
DOMBÓVÁRHŐ Kft.
38 014 000
16 571 000
32 351 000
36 587 000
201 591 000
BIOENERGY – Duna Befektető és Szolgáltató Kft.
44 902 000
141 877 000
„PÉTKOMM” Kft.
SIKLÓS-HŐ Kft.
Termofok-Sió Kft.
24 033 000
14 442 000
„SZÁKOM” Nonprofit Kft.
18 627 000
SZMK Energia Kft.
„Aries” Nonprofit Kft.
197 577 000
2. melléklet az 50/2011. (IX. 30.) NFM rendelethez19
Az anyagjellegű költségeken belül a földgáz alapú tüzelőanyag-költséget vagy minden távhőtermelői engedélyes esetében egységesen a Hivatal által előzetesen meghirdetett referencia költségszinten, vagy minden távhőtermelői engedélyes esetében azon az értéken (a hozzá tartozó mennyiséggel együtt) kell figyelembe venni, amellyel az árelőkészítést megalapozó adatszolgáltatásban az engedélyes ezt megadta, de a Hivatal jogosult egységes felső korlát (cap) alkalmazására, és vizsgálhatja, hogy milyen piaci versenyeztetés mellett alakult ki az elismerendő ár.
3. melléklet az 50/2011. (IX. 30.) NFM rendelethez20
1 Az 1. § b) pontja a 38/2017. (IX. 29.) NFM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
2 A 2. § (1) bekezdése a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
3 A 2. § (1) bekezdés a) pontja a 38/2017. (IX. 29.) NFM rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 2. § (3) bekezdése a 66/2011. (XI. 30.) 5. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
5 A 2. § (4) bekezdését a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 38/2017. (IX. 29.) NFM rendelet 3. § b) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 2. § (5) bekezdését a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
7 A 3. § a 78/2012. (XII. 22.) NFM rendelet 44. §-ával megállapított szöveg.
8 A 3. § (2) bekezdése a 39/2014. (IX. 30.) NFM rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
9 A 4. § az 59/2012. (X. 31.) NFM rendelet 2. §-ával megállapított, a 37/2015. (VI. 30.) NFM rendelet 21. §-a szerint módosított szöveg.
10 Az 5. § a 76/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
11 Az 5. § (1) bekezdése a 38/2017. (IX. 29.) NFM rendelet 3. § c) pontja szerint módosított szöveg.
12 Az 5/A. §-t az 54/2015. (IX. 30.) NFM rendelet 6. §-a iktatta be.
13 A 6. § (2) bekezdését a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 5. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
14 A 6. § (3) bekezdése a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 5. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
15 A 6. § (4) bekezdése a 38/2017. (IX. 29.) NFM rendelet 3. § d) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 6. § (5) bekezdését a 76/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 5. §-a iktatta be.
17 A 7. § a 66/2011. (XI. 30.) NFM rendelet 5. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
18 Az 1. melléklet a 19/2018. (IX. 27.) ITM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
19 A 2. melléklet a 76/2015. (XII. 29.) NFM rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított, az 59/2017. (XII. 29.) NFM rendelet 3. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
20 A 3. mellékletet az 59/2012. (X. 31.) NFM rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan az 54/2015. (IX. 30.) NFM rendelet 7. § (3) bekezdése iktatta be.