text:
⭐GONDOLATOK AZ ELÉVÜLÉS ALÁ NEM TARTOZÓ IGÉNYEKRŐL PUSZTAHELYI RÉKA
GONDOLATOK AZ ELÉVÜLÉS ALÁ NEM TARTOZÓ IGÉNYEKRŐL PUSZTAHELYI RÉKA
Download "GONDOLATOK AZ ELÉVÜLÉS ALÁ NEM TARTOZÓ IGÉNYEKRŐL PUSZTAHELYI RÉKA"
1 Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica,, Tomus XXX/2. (2012), pp GONDOLATOK AZ ELÉVÜLÉS ALÁ NEM TARTOZÓ IGÉNYEKRŐL PUSZTAHELYI RÉKA Az új Ptk. Főbizottsági Javaslata tükrében a tanulmány azon igényeket kívánja nagyító alá venni, amelyek kivételt képeznek az elévülés alól. Ezzel összefüggésben vizsgálja a tulajdoni igények elévülhetetlenségét kimondó tétel korlátozott igazságát, a hasonlóan abszolút szerkezetű jogviszony keretében oltalmazott személyhez fűződő jogok, szellemi alkotásokhoz fűződő jogok megsértéséből fakadó igények természetét. A tanulmány vizsgálja az öröklési igények elévülését. Továbbá kitér a dologi jogi szempontból kevésbé, ám az elévülés jogi hatásait tekintve annál fontosabb, kézizálogból való kielégítés kérdéskörére. Kulcsszavak: elévülés, el nem évülő igények, tulajdoni igény, öröklési igény, elévült követelés kézizálogból való kielégítése, új Ptk. Javaslata. In the viewpoint of the Committee Proposal on the new Hungarian Civil Code, the study wants to put the claims under magnifying glass, which are exception to the general rule of the limitation. In this context it examines the limited validity of the proposition declaring the property rights are not under statute of limitation. It examines also the nature of the claims coming from the violation of intellectual property rights and the personality rights, the limitation of the rights of inheritance. It touches upon satisfaction of the time-lapsed claim from the pledge, which is not so important in the viewpoint of the property law, but it is more in the viewpoint of the legal effects of the limitation. Keywords: period of limitation, prescription, property rights, rights of inheritance, satisfaction of the time-lapsed claim from the pledge, Proposal of the new Hungarian Civil Code. 1. Mit érint az elévülés? A magyar jogirodalom az igények elévüléséről szól, amely az igény bírói úton való kikényszeríthetőségét szünteti meg. Az általános álláspont szerint az elévülés az alanyi jogot nem szünteti meg, de az állami kényszer igénybevétele melletti oltalmi helyzet megszűnik, elvész az állami kényszerrel érvényesíthetőség, az igény. 1 Pusztán a relatív jogviszonyból (kötelemből) származó reflektív joghatások maradnak fenn, így az önkéntes teljesítés nem követelhető vissza. Az alanyi jogot abban az állapotában, amelyben államilag biztosított kényszer útján érvényesíthető, igénynek nevezzük. Mivel az alanyi jog az anyagi szankciókon kívül bírósági és bíróságon kívüli alaki szankciók, vagyis kényszerszankciók védelmében is részesül, az alanyi jog elvileg mindig alkalmas arra, hogy az igény állapotába kerüljön. 2 Bár Lábady valóságos alanyi jognak csak a bírói úton kikényszeríthető jogokat tekinti, azonban a közvetett kényszereszközök (pl. biztosítékból való kielégíthetőség fennmaradá- Dr. PUSZTAHELYI RÉKA egyetemi tanársegéd Miskolci Egyetem ÁJK, Polgári Jogi Tanszék 3515 Miskolc-Egyetemváros 1 Vö. BÍRÓ György: Kötelmi jog. Novotni Alapítvány, Miskolc, , LÁBADY Tamás: A magyar magánjog (polgári jog) általános része. Dialóg Campus, Budapest Pécs, 1997, 209.2 556 Pusztahelyi Réka sa) miatt az elévült követelés csonka alanyi jogi jellegét kénytelen elfogadni: Az elévülés a követelést igényfosztottá teszi. Az elévült követelés csonka alanyi jogi jellegét el kell ismerni, figyelemmel arra, hogy közvetett szankciók az elévült követelés tekintetében fennállnak Elévülő, illetve el nem évülő igényekről általában A hatályos Ptk. A kötelmi jog című, negyedik részében, A szerződés cím alatt, A szerződés megszűnésének egyes esetei. Az elévülés című XXVI. fejezetében, az elévülés alcím alatt szól a követelések elévüléséről: A követelések öt év alatt elévülnek, ha jogszabály másként nem rendelkezik. 4 A Kodifikációs Főbizottság által előkészített és 2012 februárjában közzétett új Ptk. Javaslat (a továbbiakban Javaslat) az elévülésre vonatkozó szabályokat a hatodik, Kötelmi jog Könyv első részében, a kötelmek közös szabályai között helyezte el, utalva arra, hogy nemcsak szerződéses jogviszonyból, hanem bármely kötelmi jogviszonyból eredő követelés elévülhet. Az elévülésre vonatkozó szabályok elején a Javaslat rögzíti, hogy a jogok gyakorlására, illetve a követelések érvényesítésére jogszabályban előírt határidő jogvesztéssel akkor jár, ha ezt jogszabály kifejezetten így rendeli, vagy az jogszabályból egyébként egyértelműen következik. Ha a határidő nem jogvesztő, arra az elévülés szabályait kell alkalmazni. 5 Majd lejjebb hozzáteszi: Ha e törvény eltérően nem rendelkezik, a követelések öt év alatt évülnek el. 6 E rendelkezésből egyrészt arra következtethetünk, hogy nemcsak kötelmi jogi követelések elévülése merülhet fel, hanem más jogok gyakorlása is elévülés alá eshet. Másrészt elévülési határidő nemcsak követelésekhez, hanem más jogosultságokból eredő igények érvényesítéséhez is kapcsolódhat, hacsak nem jogvesztő határidő vonatkozik rájuk. Harmadrészt felmerülhet az az értelmezés is a törvénytervezet szövegezéséből, miszerint az igény nem érvényesítése mellett az idő múlásához fűződő jogkövetkezmények kizárólag elévülésben vagy jogvesztésben jelentkezhetnek. Tekintettel arra, hogy a Javaslat számos helyen változtat az elévülés alá nem eső, illetve az elévülő igények csoportján, érdemes tehát megvizsgálni, vajon a fentiekben felvázolt dogmatikai alapokon (alanyi jog, igény fogalmai) mennyiben üdvözlendőek, illetve elfogadandóak a Javaslat módosításai. A szakirodalomban fellelhető források alapján az alábbi igények vizsgálata indokolt: tulajdoni igények, személyhez fűződő jogok (szellemi alkotáshoz fűződő jogok) megsértéséből eredő igények, öröklési jogi igények. Itt kell azonban megjegyezni, hogy elsősorban nemcsak a jogviszony jellege, hanem az abból származó követelés, igény természete is irányadó a tekintetben, hogy az elévülés szabályai alkalmazhatók-e. Általában az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó igény nem évül el. 3 LÁBADY: i. m Ptk (1) bek. 5 Javaslat 6:21. [Az időmúlás joghatása] 6 Javaslat 6:22. (1) bek.3 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 557 A Kommentár az elévülés szabályainak ismertetése kapcsán kitér a semmisség elévülésének kizártságára, felhozva azt a bírói gyakorlatban kialakult szabályt, hogy a semmis szerződés érvénytelenségére az elévülés szabályai nem vonatkoznak. Véleményem szerint szükséges lenne itt megvizsgálni, hogy a szerződésben megbújó érvénytelenségi ok, hiba milyen jogkövetkezménnyel jár. Semmisség esetében a szankció feltétlen érvénytelenség, amelyet a bíróság hivatalból is észlelni köteles. Itt tehát a jogalkotó nem alapított alanyi jogot, abból nem fakad igény, amelynek elévülése szóba kerülhetne. Érdemes itt hozzáfűzni azt, hogy az érvénytelenség megállapítására vonatkozó (megállapítási) kereset elévülhetetlenségét a XX. század eleji, lejjebb ismertetett magánjogi irodalom is vallotta, azonban a keresetelévülés és az igényelévülés fogalmi különbségei miatt ezt a tényt óvatosan kell kezelnünk. Megtámadás esetében, az érvénytelenség feltételes, a sérelmet szenvedett fél döntésén, nyilatkozatán áll az érvénytelenség megállapíthatósága. Ekkor sem alanyi jogosultságról beszélünk a szó szűkebb értelmében, hanem egy hatalmasság (alakító jog) gyakorlásáról, amelyre a Ptk. egy egyéves a jogalkotó eredeti szándéka szerint elévülési jelleggel bíró, ám jogvesztő, míg a bírói gyakorlatban elévülésinek tekintett határidőt szabott. A szerződés érvénytelensége megállapításával, az érvénytelenség jogkövetkezményeként a felek alanyi jogokat nyernek a jogviszony felszámolása céljából. Így követelhetik az eredeti állapot helyreállítását. Az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó igény elévülése (pontosabban annak kizárt volta) tehát már ettől független kérdés. A Kommentár felhívja a figyelmet az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó igény kapcsán arra, hogy a dolog kiadására vonatkozó igény nem évül el, és az ellenszolgáltatás visszaadására vonatkozó igény sem, mert annak esedékessé válása a dolog kiadásához kapcsolódik. 7 Szerintem itt már két kérdés keveredik össze: az igény elévülhetetlensége és annak esedékessé válása. A restitúciós igények elévülése körében kardinális kérdést vet fel a Kúriának az érvénytelenség jogi következményeire vonatkozó 1/2010. (VI. 28.) PK véleménye, miszerint: Amennyiben a bíróság a szerződés érvénytelenségét megállapította, az érvénytelenség további jogkövetkezményeit (Ptk ) mind semmisség, mind megtámadhatóság esetén a bíróság csak a fél erre irányuló kérelme alapján, az elévülés, illetve elbirtoklás korlátai között alkalmazza. 8 Az érvénytelenség jogkövetkezményeként a szerződő felek jogviszonyának a bíróság általi rendezésére csak az elévülés, illetve az elbirtoklás időbeli korlátai között kerülhet sor. A semmisségre való határidő nélküli hivatkozás tétele tehát, csak az érvénytelenség általános jogkövetkezményének az érvényesülésére vonatkozik, nem jelenti azonban a restituciós, illetve elszámolási igények érvényesíthetőségének a határidő nélküliségét. A PK-vélemény kifejti, mivel a szerződés érvénytelensége folytán a másik fél nem szerezhetett tulajdont a dolog felett, ezért az átruházó felet tulajdoni igény illeti meg. A tulajdoni igénnyel szemben azonban tipikusan egy, az ellenérték visszatérítésére vonatkozó pénzkövetelés áll, amely elévül. A szembenálló szolgáltatásokra vonatkozó eltérő igényérvényesítési határidők miatt ellentmondásos helyzet alakulna ki, ha az egyik szolgáltatást (dolog) vissza lehet még követelni, míg a másikat már nem. A vélemény felveti azt az előbb ismertetett megoldást, hogy ha a felek egyidejűleg kötelesek nyújtani szolgáltatásukat, az ellenszolgáltatás követelésére vonatkozó igény érvényesítésének lehetősége a szolgáltatás 7 GELLÉRT György (szerk.): A Polgári Törvénykönyv Magyarázata [Kommentár]. KJK Kerszöv, Budapest, 2004, Vö. 1/2010. (VI.28.) PK vélemény az érvénytelenség jogkövetkezményeiről rendelkező része 2. pont alatt.4 558 Pusztahelyi Réka egyidejű felajánlásával nyílik meg, tehát az elévülési határidő csak ekkor veszi kezdetét. 9 Továbbá érdekes megoldásként kínálkozik az új Ptk. Főbizottsági Javaslata által bevezetendő ún. jogcímes elbirtoklás, amely esetében ha a tulajdonátruházó szerződés érvénytelensége a megkívánt alakszerűség hiánya miatt állapítható csak meg, és a birtokos e szerződés alapján a tulajdonjog átruházását követelhetné, továbbá a maga részéről az ellenszolgáltatást teljesítette, akkor 5 év elteltével a javára az elbirtoklás bekövetkezhet. 10 A fenti 1/2010. (VI. 28.) PK-vélemény tehát az érvénytelen szerződés jogkövetkezményei körében az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó igényeket is igyekszik az elévülés intézménye alá vonni. Ezt követően érdemes megvizsgálni, hogy a régi magyar magánjogi irodalomban az elévülés alá nem tartozó egyes igényeknek milyen megközelítésével találkozunk. A Magyar Jogi Lexicon az elévülés (magánjogi) cím alatt rögzíti, hogy az elévülésnek tehát némely kivétellel alá van vetve minden igény (dologi vagy kötelmi), amely keresettel érvényesíthető volna, bár sokan voltak, akik a dologi igényeket, absolut jellegüknél fogva ki akarták venni az elévülés alól, míg másutt a dologi igényeknél az elbirtoklás és az elévülés egymást fedik 11 A Lexikonban tükröződő álláspont azonban az, hogy a dologi igények elévülhetetlensége a forgalom igényeivel ütközne, amelyre az elévülésnek tekintettel kell lennie. Ehhez képest a személyi állapotot és a családi állást érintő esetek erkölcsi okokból nem eshetnek az elévülés alá. Szintén nem lehet elévülés tárgya általában egy megállapítási kereset, illetve kifogások esetén is értelmezhetetlen az elévülés. Kiss Albert a magánjogi elévülésről írt monográfiájában részletesen tárgyalja azokat az igényeket, kereseteket, amelyek nem esnek elévülés alá: 1. a határkiigazítás iránti keresetek; 2. a közösség megszüntetése iránti keresetek; 3. a családjogi viszonyon alapuló igények, amennyiben arra irányulnak, hogy az illető családjogi viszonynak megfelelő állapot a jövőre nézve helyreállíttassék; 4. a praeiudicialis (megállapítási P.R.) keresetek; 5. a telekkönyvön kívüli elbirtoklás alpján a szerzéskor bejegyzett tulajdonos vagy későbbi harmadik jogszerző ellen támasztható keresetek; 6. a kézizáloggal biztosított követelések, quoad zálogból való kielégíthetés, úgyszintén a jelzálogjog megszűnése alapján dologi igény érvényesítésére szolgáló keresetek; 7. az anyagi jogi kifogási (ellen-) jogok. 12 Látható, hogy Kiss az elévülés alá nem tartozó eseteket a kereseti jog oldaláról közelíti meg: melyek azok az esetek, amikor a bíróság előtti igényérvényesítés határidőhöz nem kötött. Ebben a felsorolásban tehát a keresettel érvényesíthető igény kevésbé kap szerepet. A felsorolás szerteágazó jellegét saját bevallása szerint is az indokolja, hogy csak egy-két esetben alapozta azt meg törvényi rendelkezés (pl. határkiigazítási keresetek), míg más esetekben az elévülhetetlenség általános helyességi elvek alkalmazásából táplálkozik (pl. családjogi igények, praeiudiciális keresetek). Érdekes megfigyelni, hogy az elévült követelés kézizálogjogból való kielégíthetőségét szintén a felsorolásba tartozónak tekinti. Bár hatályos jogunkban ez a kérdés a főköveteléstől függő, illetve független mellékkövetelések elévüléséhez, továbbá az elévült követeléshez fűződő ún. reflektív joghatások kérdéskörébe 9 Nem világos azonban a vélemény megfogalmazása ott, amikor a a dologi igény másokkal szembeni érvényesíthetőségéről szól, tekintettel arra, hogy itt már nem a szerződő féltől a dolog visszakövetelésére vonatkozó dologi igény áll fenn, hanem az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonjogot vagy más terhet szerzett féllel szembeni törlési igény, amely valóban időbeli korlátok (3 év) közé szorított. 10 Vö. az új Polgári Törvénykönyv Főbizottsági Javaslata 5:45., amely a honlapon elérhető. 11 MÁRKUS Dezső (szerk.): Magyar jogi lexicon. Pallas, Budapest, 1900, KISS Albert: Az elévülés a magyar anyagi magánjogban. Politzer, Budapest, 1902, 160.5 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 559 tartozna inkább, de elsősorban a Főbizottsági Javaslat hatályos jogot felülíró rendelkezése miatt érdemes erre a kérdéskörre is kitérni. Az 5. pont alatt megjelölt, az elbirtoklót megillető kereset elévülhetetlensége az elbirtoklással szerzett tulajdonjogra vonatkozó hatályos szabályokra tekintettel már a vizsgálódási körön kívül került. Már a Magyar Általános Polgári Törvénykönyv Tervezete (1900) ában rögzítette az el nem évülő követeléseket. 13 Nem évülnek el a közösség megszüntetése iránti követelések; a tulajdonon, dolgot terhelő jogon, és családjogi viszonyon alapuló követelések, amennyiben arra irányulnak, hogy az illető jognak, illetőleg a családjogi viszonynak megfelelő állapot a jövőre nézve helyreállíttassék. A szöveghez fűzött részletes Indokolás kiemelte, hogy a szöveg elfogadásában nyomatékosan figyelembe vették azon érveket, amelyek a korábbi bírói gyakorlat alapját képező német dogmatikától való eltérést szorgalmazták. A tulajdoni viszonyból fakadó, eredetei állapot helyreállítására vonatkozó igények elévülésének kizárása lehetőséget teremt az ingatlant birtokba adását követelni a jogcím nélküli használójától. Továbbá az elévülés és az elbirtoklás intézményének ily módon való összekapcsolása sem tűnik igazolhatónak. 14 Az 1928-ban nyilvánosságra hozott Magánjogi Törvényjavaslat hasonlóképpen fogalmazott: A közösség megszüntetésére irányuló követelés nem évül el. Nem évül el az olyan követelés sem, amely személyjogi vagy családjogi viszonyból, tulajdonból vagy korlátolt dologi jogból ered és arra irányul, hogy a jogviszonynak vagy a jognak megfelelő állapot a jövőre nézve helyreállíttassék. 15 Az elévülés intézményét általánosságban tárgyaló egyes magánjogi tankönyvek, az el nem évülő igényeknek felsorolását itt tipikusan különösebb magyarázat kifejtése nélkül szintén megadták. Fehérváry (1941) 16 szerint Vannak jogok, amelyek nem évülnek el, így: 1. a személyiségi jogok s a családi jogok pl. a jog a gyermek törvényességének megtámadására, 2. a közösség megszüntetésére, a tulajdoni arány megállapítására való jog, 3. határkiigazítási keresetek, 4. míg a kézizálogjog a hitelező kezén van, sem az adós kiváltási joga, sem a hitelezőnek ebből való kielégítési joga nem évül el, [ ] 5. a tulajdonjog maga szintén nem évül el, hanem a tulajdoni kereset az, ami elévülés alá esik. Villányi László (1941) 17 így fogalmaz. Az elévülés a követelések bírói érvényesítésének megszűnése időmúlás folytán. [ ] Elévülnek általában a követelések. Az elévülésre vonatkozó szabályokat tehát alkalmazni kell a kötelmi követeléseken kívül a dologi, örökösödési, családi vagyonjogi igényekre is, úgyszintén elévülés tárgya a végrehajtási jog. Ellenben általában nem évülnek el az olyan jogi lehetőségek, amelyek nem igények; közülük a dologi jogokra nézve az elbirtoklás szabályai irányadók, a folyamatos kötelmi viszonyok szerződéses vagy törvényi időhatározás alá eshetnek; a hatalmasságok tekintetében sokszor záros jogérvényesítési határidők állanak stb. Bár követelések, mégsem évülnek el: 13 Haller Károly e szakasszal kapcsolatos kritikájában arra hívta fel a figyelmet, hogy kerülendő e felsorolás taxatív felsorolásként való felfogása. Vö. A Magyar Általános Polgári Törvénykönyv tervezetének további tárgyalását előkészítő Főelőadmány és a tervezetre vonatkozó Bírálati anyag VI. kötet, Grill Kiadó, Budapest, 1905, Vö. Indokolás a Magyar Általános Polgári Törvénykönyv Tervezetéhez, III. kötet, Kötelmi jog. Grill Kiadó, Budapest, 1901, Mtj FEHÉRVÁRY Jenő: Magyar Magánjog kistükre. Budai Nyomda, Budapest, , SZLADITS Károly (szerk.): Magyar magánjog Kötelmi jog általános része. Grill Kiadó, Budapest, 1941, 631.6 560 Pusztahelyi Réka a) személyjogi vagy családjogi viszonyból eredő olyan igények, amelyek arra irányulnak, hogy a jogosult a jognak megfelelő állapotot a jövőre nézve állítsa helyre, b) nem évül el a tulajdonközösség megszüntetése iránti igény sem. Rudolf Lóránt az évi IV. törvényt, a Ptk.-t megelőzően kifejlődött, elévülést érintő magánjogi dogmatikai elemzésekor az alábbi esetköröket különíti el, mint az elévülés alá nem eső igényeket: Elévülhetetlen kötelezettségnek tekinti e kor joga aa) a személyiségi jog megsértőjével szembeni, e jog helyreállítását célzó igényeket; ab) a dologi jogközösségből származó és a jogszerű magatartásra irányuló kereseti jogot; a szomszédjogon alapuló, a jogszerű helyzet visszaállítására vonatkozó igényeket; a telekkönyvön kívüli elbirtokláson alapuló, a bejegyzett tulajdonos és a rosszhiszemű harmadik személy ellen indítható kereseteket; a jogszerű családi állapot helyreállítására vonatkozó igényeket; a záloghitelező ama igényét, hogy a kézizálogból kielégítheti magát; a kifogásokat; az üzleti tisztességet sértő cselekmény abbanhagyására irányuló igényeket; a telekkönyvi kiigazítási keresethez való jog elévülhetetlensége körül azonban vita folyik. 18 Bíró György és Lenkovics Barnabás szerint: A statikus állapotú jogosultságok fokozott védelme abban is megnyilvánul, hogy a tulajdoni (és valójában a személyi jogi) igények nem évülnek el A tulajdoni igények elévülése Fentebb már elhangzott, hogy a régi magyar magánjogi tervezetek időszakában is a jogi irodalomban körvonalazódott a tulajdoni igények elévülhetetlenségének tana, bár az akkori irányadó bírói szokásjog tükrében, Kiss Albert sem rögzíti a tulajdoni igények elévülhetetlenségét. Ahogyan Katona Mór is cikkében kifejti, 20 egy kúriai jogeset kapcsán, a tulajdonjog, illetve megsértése esetén a tulajdoni igény elévülés alá nem esik, a tulajdonjogot tehát nem huzamos időn át tartó nemgyakorlás, illetve a jogsértővel szembeni fellépés elmulasztása fogja megszüntetni, hanem a tulajdonjogot az elbirtoklás, és így a birtokló javára bekövetkezett tulajdonszerzés fogja elenyésztetni. A mig alperesek a kereseti ingatlanokon elbirtoklás utján tulajdonjogot nem szereztek addig a felperesi tulajdoni kereset érvényesülhet, nincs kizárva, és nincs mindaddig, míg valaki azokon tulajdonjogot nem szerzett. 21 Az itt elhangzott okfejtésre reagált Lévy Béla, aki cikkében Katona gondolatmenetét egyrészt azért illette kritikával, mert véleménye szerint keveredik benne az elbirtoklás, a tulajdoni igény elévülhetetlensége és a tulajdoni kereset elévülhetetlenségének kérdései. Elsősorban rögzítette: Általános, logikai szempontból, a positiv jog szabályaitól eltekintve, a tulajdoni kereset, igény elévülését kizártnak csak akkor tekinthetnők, ha a tulajdoni kereset oly sajátosságokat mutatna fel, a melyek ezt szükségkép maguk után vonják. Véleménye szerint ilyenek nincsenek. Hozzáfűzi továbbá, hogy az elévülés a tulajdonjogra (az igényekre) 18 RUDOLF Lóránt: Az elévülés. KJK, Budapest, 1961, BÍRÓ György LENKOVICS Barnabás: Általános tanok. Novotni Alapítvány, Miskolc, 2001, KATONA Mór: Elmélkedés egy curiai határozat fölött. In: Jogtudományi Közlöny 1896/21, KATONA: i. m. 166.7 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 561 nem hat oly erősen, mint a kötelemre; az elévülés elenyészteti az illető és jogutódai elleni igényt, de a dologi jog absolut természete folytán, az igény mindenki más ellen, a ki nem annak jogutódjaként jut a dolog birtokába, ujra feléled. 22 Itt kell azonban megjegyezni azt, hogy Lévy Béla is elismeri, hogy a törvényhozás szempontjából kérdés és megfontolás tárgya lehet: el akarja-e vonni a tulajdoni keresetet az elévülés alól vagy nem. 23 Lévy gondolatmenete abból a szempontból illethető kritikával, hogy ő a tulajdoni igényt annak relatív oldaláról közelíti meg. A tulajdonos ugyanis az abszolút szerkezetű jogviszony keretében biztosított védelem esetében is, a konkrét jogsérelem bekövetkezése esetén, a jogsértővel szembeni fellépést biztosító relatív szerkezetű jogviszonyban érvényesíti igényét. Villányi 24 ezzel szemben már arra mutatott rá, hogy a korábbi magánjogi bírói szokásjog a tulajdoni, dologi igények elévülhetősége mellett foglalt állást, azonban elsősorban a Mtj. hatására arra irányuló bírói gyakorlat van kialakulóban, amely a dologi igény elévülhetetlenségét vallja. A Ptk. jelenleg hatályos 115. (1) bekezdése nem éppen bőbeszédűen az alábbiak szerint deklarálja a tulajdoni igények érvényesítésének időtől független lehetőségét: A tulajdonjogi igények nem évülnek el. Amennyiben azonban akár csak az évi IV. törvény korábbi szövegváltozatait, akár csak a Ptk. megelőző kódexalkotási kísérletek fentebb ismertetett eredményeit tekintjük, nyilvánvalóvá válnak e jogi tétel hiányosságai. Az évi IV. törvény, a Polgári Törvénykönyvről a korábbi magánjogi tervezetek útján haladva szabályozta a tulajdoni igények elévülhetetlenségének kérdését. Azonban a választott szabályozási módszere téves jogértelmezésre is lehetőséget adott. A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog birtokából kikerült, követelheti visszaadását. A tulajdonosnak ezek az igényei nem évülnek el. 25 A tulajdonjog megsértéséből fakadó ezen igények a jogsértést megelőző eredeti állapot helyreállítását célozzák, mint ilyenek egyezően a korábbi magánjogi kódextervezetekkel elévülhetetlenek. A Ptk. eredeti szövegének megalkotásakor azonban hiányosságként kell értékelnünk, ahogyan annak értékelte már Rudolf Lóránt is, hogy egyrészt a törvény szövegéből nem tűnik ki a tulajdoni igények felsorolásának részleges jellege. Másrészt hiányzik a korábbi törvényi rendelkezésekben már megjelent esetkör is, a kiigazítási (határkiigazítási keresetek) elévülhetetlensége. Rudolf felveti a törlési igény elévülhetetlenségének kimondását is, azonban véleményem szerint az elévülhetetlenség elvi élű kimondása az akkor hatályos telekkönyvi szabályok, 26 és a hatályos rendelkezések tükrében is alaptalan lett volna. Bár a törlési igény is, különösen annak érvénytelen bejegyzésen alapuló esete az eredeti állapot helyreállítására szolgál, azonban az eredeti érvénytelen bejegyzést megalapozó okirat, magánokirat érvénytelenségére irányadó szabályokra tekintettel (ha az megtámadható, a megtámadási határidő irányadó, ha semmis, elvileg nincs határidő) és az érvénytelen bejegyzésben bízó, közvetetten, jóhiszeműen és visszterhesen szerző védelmében, 27 a törlési per megindítását határidőhöz kötni ésszerű. 22 LÉVY Béla: Megjegyzések a tulajdoni kereset elévülésének kérdéséhez. In: Jogtudományi Közlöny 1896/25, Uo. 24 SZLADITS Károly (szerk.): Magyar magánjog Kötelmi jog általános része. Grill Kiadó, Budapest, 1941, Ptk (2) bek /1960. (XI. 27.) Korm. rendelet. 27 Inytv. 63. (2) bek.8 562 Pusztahelyi Réka Az évi IV. törvény, a Ptk. novella a vizsgált szakaszon alapvetően módosítva, megszüntette a fent megjelölt egyes tulajdoni igények felsorolását és általánosan rögzítette a tulajdoni igények elévülhetetlenségét. A Ptk. Novella indokolása szerint A polgári jogban általánosan elfogadott elv, hogy a tulajdonjogból eredő igények nem évülnek el. Ennek a Ptk.-ban egyes tulajdonjogi igényekhez kapcsolt kimondása alapot adott olyan értelmezésre, hogy a tulajdonjogi igényeknek csupán a kiemelt csoportja nem évül el. A javaslat a szabályt egyértelműen fogalmazza meg, és azt a tulajdonjog védelme körében önálló szabályként tartalmazza. A Polgári Törvénykönyv Magyarázata (Kommentár) 28 a tulajdoni igény elévülhetetlensége kapcsán kifejti, hogy ezt az elvet az évi IV. törvény tette félreérthetetlenné. Rámutat azonban arra, hogy a bírói gyakorlat már korábban is a tulajdoni igények általános elévülhetetlenségét vallotta. A Kommentár rögzíti azonban, hogy a tulajdoni igénynek elévülése csak a dolog megléte alatt van kizárva, mert az általános bírói gyakorlat szerint, ha a tulajdoni igény természetben már nem elégíthető ki, akkor a helyébe kötelmi jellegű igény lép, amely mint kötelmi követelés (kártérítési követelés), elévül. A Kommentár az alábbi eseteket emeli ki példálózó jelleggel: Nem évül el a tulajdonközösség megosztására vonatkozó, és házastársi vagyonközösség megosztására vonatkozó igény sem. A Kúria 2009-ben hozott elvi határozatában megerősítette a különvagyonra alapított igény tulajdoni igény jellegét is, amely tehát szintén nem évül el. A felperes házastárs által, a szüleitől kapott ingatlan vételárból vásárolt budapesti ingatlan annak ellenére a különvagyonát képezte, hogy a házastársa javára az akkor irányadó budapesti ingatlanszerzési szabályok megkerülése céljából 10/100 tulajdoni illetőséget az ingatlan-nyilvántartásba bejegyeztek. 29 Az ingatlan-nyilvántartás szerkesztése során meghatározott jogorvoslati határidő letelte a tulajdonos tulajdoni igényét nem érinti. Ha a letét tárgya helyettesíthető dolog vagy pénz (rendhagyó letét), a Ptk és 527. alapján a letéteményes azon tulajdont szerez, így a letét kiadására vonatkozó igény már kötelmi, nem tulajdoni igény. Ezzel szemben nem évül el a Ptk. rendelkezése szerint a takarékbetét összegének visszafizetésére és a kamat, továbbá a nyeremény kifizetésére vonatkozó követelés. 30 Ugyanígy, jogszabályi rendelkezés alapján, a kötvényen alapuló követelés a kibocsátóval szemben nem évül el. 31 Tehát a Kommentár a tulajdoni igény elévülhetetlensége kérdésében itt úgy ad iránymutatást, hogy elsősorban arra kell tekintettel lenni, vajon a dolog természetben megvan-e még. Az elévüléssel kapcsolatos fejtegetések körében is rögzíti, hogy a tulajdoni igény, azaz a tulajdonvédelem körébe tartozó igények nem évülnek el. Így nem évül el a túlépítéssel, a ráépítéssel és a közös tulajdonnal kapcsolatos igény. 32 Menyhárd Attila monográfiájában a tulajdoni igényeknek a fent megjelöltektől eltérő megközelítését vallja az alábbiak szerint. A tulajdoni igény a tulajdonost tulajdonjogának megsértése esetén a jogsértővel szemben illeti meg, és vagy a birtok visszaszerzésére, vagy a jogellenes háborítás megszüntetésére irányul. 33 Nézete szerint a tulajdoni igények (kivétel nélkül) nem évülnek el, mert nem tekinti tulajdoni igénynek azokat a helyzeteket, ami- 28 Kommentár, i. m EBH 2009: Ptk (4) bek /2001. (XII. 26.) Korm. rendelet a kötvényről Kommentár, i. m MENYHÁRD Attila: Dologi jog. Osiris Kiadó, Budapest, 2007, 358.9 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 563 kor a dolog elveszett vagy megsemmisült, és a helyébe kártérítési vagy jogalap nélküli gazdagodás iránti igény lép. Ezek az igények viszont már kötelmi igények, így elévülnek. Hozzáfűzi, hogy ekkor döntő jelentőségű lesz a kötelmi igény esedékessé válásának időpontja: Ezért ilyen helyzetekben az igény érvényesíthetőségével kapcsolatos központi kérdéssé válik annak az időpontnak meghatározása, amellyel a tulajdoni igény érvényesíthetetlenné vált és ezzel a helyébe kötelmi igény (kártérítési vagy jogalap nélküli gazdagodás iránti igény) lépett. Mivel a kártérítési és jogalap nélküli gazdagodási igény a keletkezésekor esedékessé válik [Ptk (1) bek., PK 51. sz., Ptk ], ezzel az igény elévülése is megkezdődik. 34 A tulajdoni igények elévülhetetlenségének tehát elsődleges feltétele, hogy a tulajdonjog tárgyára vonatkozó, a dolog visszaszolgáltatására vonatkozó igény még teljesíthető legyen. Amennyiben a természetbeni kiadás lehetetlenné válik, az pénzköveteléssé fordul át, amely igény (akár tulajdoni igényként, akár kötelmi igényként kezeljük) elévül. A fenti megállapítást alátámasztja Szászy István megközelítése. Szászy fentebb említett művében részletesen csoportosítja és elemzi az alanyi magánjogokat. Meglátása szerint a kötelezett oldalán közvetlenül vagy közvetve polarizált követelési jogok az alábbi csoportokat alkotják.: 1. a kötelmi követelések, 2. a nem kötelmi követelési jogok (pl. családi jogi hatalom), 3. az a priori nem, de a posteriori kötelmi követelések és 4. a priori igen, de a posteriori nem kötelmi követelések. Ez utóbbi csoportban jelentkeznek (többek között) a kötelezett oldalán nempolarizált követelési jogok megsértéséből eredő nem polarizált alapú polarizált követelések: 1. a restitúciós követelés, 2. a háborítás megszűntetésére irányuló követelés, 3. a nempolarizált alapú kártérítési követelés (felváltó vagy tetéző) és 4. a kielégítési követelés. Szászy hozzáfűzi, hogy bár e követelési jogokra az elévülés szabályai alkalmazandók, azonban ez tisztán ilyen formában csak a kártérítési követelésre igaz. 35 Szladits Károly az általa szerkesztett Magyar Magánjog I. kötetében ettől eltérő álláspontot vall. Az alanyi jogok csoportosítása körében megkülönbözteti az elsődleges követelési jogokat (avagy relatív, viszonylagos jogokat) a másodlagos követelési jogoktól. A másodlagos követelési jogok főcsoportja a kizáró (abszolút, egyszemélyes) jogok megtérítéséből támadó követeléseik, pl. a tulajdon megsértéséből eredő ún. tulajdoni igény. [ ] A személyiségi jog megsértéséből eredő abbanhagyási követelések, a szerzői jognak vagy a szabadalomnak a bitorlásából eredő magánjogi igények mind idetartoznak. 36 Majd az időmúlás hatásai körében hozzáteszi: Elévülés alá esnek egyfelől a kötelmi követelések; másfelől a dologi jogok és a személyi vagy eszmei javakon való jogok megsértéséből eredő (ún. egyszemélyes alapú) igények. 37 Szladits tehát az abszolút szerkezetű jogviszonyok által védelmezett dologi jogok, illetve személyiségi jogok megsértéséből eredő igények elévülését általános jelleggel kimondja. 4. Személyiségi igények elévülése Ahogyan fentebb már említésre került, a személyhez fűződő jogok, (és a szellemi alkotásokhoz fűződő jogok) védelme is a tulajdonjoghoz hasonlóan abszolút szerkezetű jogviszony keretében valósul meg. A tulajdoni igények elévülhetetlenségét kimondó jogi tétellel 34 MENYHÁRD: i. m SZÁSZY: i. m SZLADITS Károly (szerk.): Magyar magánjog I. kötet. Általános rész. Személyi jog. Grill Kiadó, Budapest, 1941, SZLADITS: i. m. I. kötet, 371.10 564 Pusztahelyi Réka szemben a személyiségvédelmi igények körében az elévülést kizáró jogi rendelkezéssel azonban nem találkozunk. Amennyiben kiindulópontként elfogadható az a megoldás, hogy a jogsértés megállapítására, az abbahagyásra kötelezésre, az eredeti állapot helyreállítására vonatkozó igények nem évülnek el, úgy nemcsak tulajdonjog, hanem személyhez fűződő jogok esetén is megállapíthatjuk. Érdekes módon azonban a közzétett eseti határozatoknak száma nem túl jelentős, amelyek állást foglaltak volna az adott kérdésben. Itt érdemes kiemelni a Fővárosi Ítélőtábla döntését, 38 amely szellemi alkotáshoz fűződő jogok megsértésből (védjegybitorlás) eredő igények elévülhetetlenségében az alábbiak szerint foglal állást: A tulajdoni igények általános elévülhetetlenségének elvét a Ptk a fogalmazza meg, kimondja, hogy a tulajdoni igények nem évülnek el. A másodfokú bíróság jogi álláspontja szerint ez egy olyan általánosságban elfogadott elv, amely a szellemi tulajdonra is vonatkoztatható. Ezért a védjegytulajdonos a védjegybitorlóval szemben időkorlát nélkül felléphet, kérdés az, hogy érvényesítheti-e a védjegybitorlás miatt a védjegyjogosult a törvényben jelzett jogkövetkezmények mindegyikét időhatár nélkül. A védjegybitorlás kapcsán alkalmazható jogkövetkezmények között vannak olyanok, amelyek egyértelműen a tulajdonjog védelmét szolgálják és a Ptk (2) és (3) bekezdéseiben írtakhoz lényegében hasonlóak. Ilyen a védjegybitorlás megállapítása, a védjegybitorlás abbahagyására kötelezés, a bitroló eltiltása a további jogsértéstől, a bitorlással érintett termékek lefoglalása. Itt kell tehát rögzíteni, hogy bíróság a védjegybitorlás jogkövetkezményeire a szellemi tulajdon, mint speciális tulajdon nézőpontjából tekintett, és állapította meg ezen igények elévülhetetlenségét. Hozzátette viszont, hogy a védjegybitorlásból eredő, gazdagodás viszszatérítésére vonatkozó igény, mint követelés elévül. Megfigyelhető egy újabb keletű, a személyhez fűződő jogok megsértéséből eredő, hasonló, objektív jellegű igények el nem évülő természetét kimondó tendencia is a bírói eseti döntésekben. Így a Fővárosi Ítélőtábla egyik eseti döntésében a következőket emeli ki: A személyhez fűződő jogok jellegükből adódóan nem évülnek el, így a jogsértés megállapítására, mint objektív jogkövetkezmény alkalmazására irányuló igény esetén elévülés kérdése fel sem merülhet. A kártérítési igény vonatkozásában azonban alkalmazandó a Ptk (1) bekezdése, amely alapján a követelések öt év alatt elévülnek, ha jogszabály másként nem rendelkezik. 39 A Győri Ítélőtábla pedig az alábbiak szerint indokolta döntését: Személyiségi jogsértés esetén a Ptk. 84. (1) bekezdés a) d) pontjaiban meghatározott objektív jogkövetkezmények iránti igény nem évül el, míg a Ptk. 84. (1) bekezdés e/pontja szerinti szubjektív jogkövetkezmény (a nem vagyoni kárpótlás iránti igény) a kártérítés általános szabályai szerint elévülhet. 40 Már fentebb említésre került, hogy a jogirodalomban Bíró György és Lenkovics Barnabás is a személyhez fűződő jogok el nem évülése mellett foglalt állást, míg kifejezetten a személyhez fűződő jogok megsértéséből fakadó objektív jogkövetkezmények esetében Székely László ezen igények el nem évülését kimondta BDT sz. döntés, a Fővárosi Ítélőtábla 8. Pf /2004/6. sz. határozata, megjelent a Bírói Döntések Tárában. 39 Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf /2010/5. 40 A Győri Ítélőtábla Pf.I /2011/7. szám. 41 LENKOVICS Barnabás SZÉKELY László: Magyar polgári jog. A személyi jog vázlata. Eötvös József Kiadó, Budapest, , 136. (A vonatkozó részt írta: Székely László.)11 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 565 Az új Ptk. Főbizottsági Javaslata merőben változtatni kíván a személyiségvédelmi igények érvényesíthetőségén. Valamennyi objektív jogkövetkezményt ugyanis (beleértve a jogalap nélküli gazdagodás megtérítése iránti igényt is) az elévülési határidőn belül rendeli alkalmazhatónak. A Javaslat rendelkezése szerint: Akit személyiségi jogában megsértenek, a jogsértés ténye alapján az elévülési időn belül az eset körülményeihez képet követelheti a) a jogsértés megtörténtének bírósági megállapítását 42 Véleményem szerint mindenképpen szükséges részletesen indokolni a szabály mögött húzódó jogalkotói szándék ilyen jelentős változását. 5. Öröklési igények elévülése Már az évi XVI. tc. 43 az örökösödési eljárásról rögzítette: Az örökös, utóörökös, kötelesrészre jogosított, valamint az ingatlan hagyományosa öröklési igényöket az elévülési határidőn belül a törvény rendes útján érvényesíthetik. 44 Ha az akkori bírói gyakorlat a tulajdoni igény elévülését elfogadta, érthető, hogy az örökösödési igények esetében is az elévülés általános. 45 Hozzá kell azonban tenni, hogy az Mtj. már kimondta a tulajdoni igények elévülhetetlenségét, amennyiben az igény az eredeti állapot helyreállítására irányul. Tekintettel arra, hogy a tulajdoni igények általános elévülhetetlenségét a bírói gyakorlat és a Ptk. is rögzíti, és az örökös az örökhagyó halála pillanatában megszerzi a hagyatékot, tehát már tulajdonosként követeli a hagyaték kiadását az álörököstől, ezért mindenképpen rögzíteni szükséges, hogy az állagörökös igénye tulajdoni igény, amely nem évül el. A hatályos Ptk. az öröklési igény elévülése kapcsán azt tekinti irányadónak, hogy az adott öröklési igény tulajdoni jellegű vagy kötelmi jellegű igény. Tulajdoni igényként ismeri el tehát a bírói gyakorlat az állagöröklésre vonatkozó igényt, a dologi hagyományra irányuló igényt, ezzel szemben pedig kötelmi jellegű igények pl. a kötelesrész, illetve a kötelmi hagyomány. Itt is azonban tekintettel kell lenni a dologi igények elévülhetetlensége feltételéül szabott azon körülményre, hogy a tulajdoni igénynek természetben még kielégíthetőnek kell lennie. A Kúria 2004-ben hozott elvi határozatában 1981-ben elhunyt örökhagyó törvényes örökös testvérével szemben adott helyt az örökhagyó gyermeke öröklési igényének az alábbi körülmények alapján. Bár az ingatlant az alperes álörökös 1987-ben eladta, tehát a természetbeni kielégítés lehetetlenné vált, azonban az örökhagyó gyermekének kötelmi jellegű öröklési igénye mégsem évült el június 5.-én emelkedett jogerőre ugyanis az örökhagyó apaságát megállapító döntés, amely az örökös igényérvényesítése előli akadályt elhárította, és az akadály megszűnésétől számított 1 éven belül (1997 decemberében) az örökös pert indított az álörökössel szemben az ingatlan vételára és kamatai kiadására. Így bár kötelmi jellegű öröklési igénye 1987-ben lejárttá vált, és megkezdődött az elévülés, azonban az elévülés nyugvásának szabálya alkalmazásával, mivel a menthető akadály (az örökhagyóval való vérségi kapcsolat megállapítása) csak június 5-én hárult el, az örökös még egy éven belül öröklési igényt érvényesíthetett Vö. Javaslat 2:51. [Felróhatóságtól független szankciók.] 43 Vö. az örökösödési eljárásról szóló évi XVI. tc 89. (1) bek. 44 Idézi a törvényhelyet SZENDE Péter Pál is: Magyar magánjog mai érvényében. Kötelmi jog III. kötet, Nem szabad figyelmen kívül hagyni, hogy 32 éves általános elévülési határidővel számol az Mtj. 46 EBH 2004:1024.12 566 Pusztahelyi Réka Az öröklési igény elévülésének kérdésével összefüggésben érdemes megvizsgálni a végrendelet megtámadására vonatkozó szabályokat. A jelenleg hatályos szabályok a végrendelet megtámadására nem szabnak határidőt. A végrendelet érvénytelenségének, illetőleg hatálytalanságának megállapítására irányuló igényét a jogosult bármikor érvényesítheti. 47 A hatályos Ptk. eredeti, 1959-es szövegéhez fűzött miniszteri indokolás 48 elismeri, hogy az öröklési jogi igények is a tulajdoni igények elévülhetetlenségét kimondó, illetve a kötelmi igények (5 éves határidőhöz kötött) elévülését kimondó jogi rendelkezések szerint bírálhatók el. E kettősségre tekintettel a hatályos Ptk. nem szabja meg az érvényesítési határidejét a végrendelet hatálytalansága vagy érvénytelensége megállapítására irányuló igénynek. Mindezek alapján a hatályos Ptk. bíró gyakorlata a végrendelet megtámadásához való jog elévülhetetlensége mellett fogalt állást, amit azzal indokolt, hogy a (törvényes) örökös igénye is tulajdoni igény, amely nem évül el. 49 A Főbizottsági Javaslat a végrendelet megtámadását ehhez képest kivétel nélkül az általános öt éves elévülési határidő közé szorítja. 50 A hozzá fűzött indokolás pedig kimondja, hogy a végrendelet megtámadási joga nem tulajdoni, hanem kötelmi természetű igény, amely csak elévülési időn belül gyakorolható Kézizálogjogból az elévült követelés kielégíthetősége A tulajdoni igények vizsgálata során érdemes kitérni a biztosítéki célú dologi jogok elévülésének kérdésére. Elsősorban azonban itt az elévülést, pontosabban megszűnést nem maga a jogosultság nemgyakorlása eredményezi, hanem arra kell figyelemmel lenni, vajon a főköveteléshez kapcsolódó, tehát járulékos jellege alól kivételt képez-e a biztosíték dologi jogi formája. Érdemes itt elsősorban az elévült követelés kézizálogból való kielégítésének problémakörét nagyító alá venni. Haller Károly az 1900-es tervezethez fűzött bírálatában kifejti, hogy a zálogjog mint mellékjog a dolog természete szerint a fődolog (követelés ) sorsát osztja, ha tehát a főjog érvénytelenség vagy elévülés okán megszűnik, vele együtt a zálogjognak is meg kell szünnie. Ezt az álláspontot a T. is elfogadta a ban. Következetesen ezt az ingó zálogjogra is alkalmazni kellene. 52 Álláspontját osztotta Németh Rudolf, rámutatva arra, hogy itt kivétel statuálhatott a zálogjog járulékos természetéből folyó ama szabály alól, hogy a zálogjog csak addig él, amíg a követelés fennáll. Viszont azon római jogból átemelt szabály: miszerint a követelés van a zálogjog kedvéért (remanet propter pignus obligatio/manet propter pignus naturalis obligatio), a zálogjog járulékos jellegének kimondásával egyidejűleg nem alkalmazható. Továbbá vélelem sem támasztja alá az elévült követelésnek a kézizálogból való kielégíthetőségét, a) mert az ingó zálogot addig, míg a követelés fennáll, 47 Ptk A Magyar Népköztársaság Polgári Törvénykönyve. Athenaeum Nyomda, Budapest, 1959, Vö. GELLÉRT György(szerk.): A Polgári Törvénykönyv Magyarázata. Complex Kiadó, Budapest, , A megtámadás joga az öröklés megnyílásától számított öt év alatt elévül. Javaslat 7:37. (4) bek. 51 VÉKÁS Lajos GÁRDOS Péter (szerk.): i. m A Magyar Általános Polgári Törvénykönyv tervezetének további tárgyalását előkészítő Főelőadmány és a tervezetre vonatkozó Bírálati anyag [Főelőadmány] VI. kötet. Grill Kiadó, Budapest, 1905, 481.13 Gondolatok az elévülés alá nem tartozó igényekről 567 tehát az elévülés beálltáig, nincs is módjában visszakövetelni; b) mert a T. nem megnehezíteni, hanem éppen megkönnyíteni igyekszik az elévülést. 53 Itt kell azonban megjegyezni, hogy véleményem szerint Németh Rudolf álláspontjából arra vonatkozó általános megközelítése is tükröződik, hogy az elévülés nem pusztán a bírói úton való érvényesíthetőségét szünteti meg a követelésnek, hanem magát a követelés lényegét szünteti meg. Nizsalovszky Endre tankönyvében 54 a kézizálogjog fennmaradásának elsődleges okát abban látja, hogy elévülés után a hitelező nemcsak megtarthatja a zálogot, hanem abból kielégítést is kereshet, mert a zálognak a folytatólagos kézbentartása olyan aktivitás a hitelező részéről, amely a zálog tekintetében az érdekvédelmét továbbra is fokozott erőben hagyja. Fenyves Béla Tulajdonjog-fenntartás és elévülés c. tanulmányában 55 a tulajdonjogfenntartás biztosítéki szerepe és (az Mtj pontjában meghatározott 3 éves speciális elévülési határidő alapján) a vevő vételár-követelésének e 3 év alatt bekövetkező elévülése közötti viszonyt vizsgálta: Vajon a vevő vételár-követelésének elévülése kizárja-e az eladó elállási joga gyakorlását és azzal összefüggésben a fenntartott tulajdonú dolog visszakövetelésének jogát? Érvelésében az alábbi tényezőket vizsgálta meg. 1. A tulajdonjog-fenntartás biztosítéki szerepet tölt be. Elsősorban a fenntartott tulajdonjog nem dologi jogi szempontból fontos, ez pusztán a biztosíték dologi jellegének erejét mutatja. Kizárja azt, hogy a vételár hiánytalan kifizetéséig a vevő ne szerezhesse meg a dolog tulajdonjogát. 2. Mint járulékos szolgáltatás, igazodik a főköveteléshez, tehát a biztosíték is elévül. 3. Az intézmény hasonlít a kézizáloghoz. Ha az elévült követelés a kézizálogjog alapján még kielégíthető, akkor ugyanez elmondható a tulajdonjog-fenntartásról, mivel a felek szándékoltan nem akartak a kézizálogjognál alacsonyabb erejű biztosítékot kikötni. 4. A tulajdonjog-fenntartás kikötését úgy kell értelmezni, hogy a vételár teljes megfizetése nem a szerződésnek, hanem a tulajdonátruházásnak halasztó feltétele. 5. Míg az elévülés bekövetkezte előtt az eladó visszakövetelési joga csak járulékos biztosítéki jellegű volt, ezután ugyanúgy, mint a kézizálogjog ezen létszakában főköveteléssé önállósul 56 Fenyves Béla írásában itt Dezső Gyulára utal, aki tanulmányában a zálogjog járulékos jellegét is nagyító alá vette. 57 Dezső részletesen kifejti, hogy a zálogjog járulékos jellege alól éles kivételként jelentkezik az elévült követelés kézizálogból való kielégíthetősége. Ezekben az esetekben tehát a viszony fordított: nem a zálogjog van a követelés kedvéért, hanem a követelés marad fenn a zálogjog kedvéért; a gondolat végső konkluziója, hogy itt a zálogjog a fő és a követelés az accessorium! Vö. Főelőadmány NIZSALOVSZKY Endre: Kötelmi jog I. Általános tanok. MEFESZ Jogász Kör kiadása, Budapest, 1949, FENYVES Béla: Tulajdonjog-fenntartás és elévülés. In: Emlékkönyv Dr. Szladits Károly tanári működésének harmincadik évfordulójára. Grill Kiadó, Budapest, 1938, FENYVES: i. m DEZSŐ Gyula: Fejezetek a zálogjogtan köréből. Franklin Társulat, Budapest, Ld. III. fejezet: Járulékos vagy önálló jog-e a zálogjog? DEZSŐ: i. m. 108.14 568 Pusztahelyi Réka Lényegében ugyanerre a következtetésre jut cikkében Bíró György is, amikor összegzések között kifejti: Dologi biztosíték lévén dologi alapú igény nem évülhet el 59 Azonban itt fel kell hívni a figyelmet arra, hogy a hatályos szabályozáshoz képest a Javaslat mellőzi azt az évszázados hagyománnyal bíró szabályt, miszerint a követelés elévülése nem akadályozza a kézizálogból való kielégítést. Így különös szabály híján alkalmazandó az általános szabály, miszerint a zálogjog megszűnik, ha a zálogjoggal biztosított követelés elévül. 60 A évi CXX. törvénnyel kihirdetett, de hatályba nem lépett Ptk.-hoz fűzött részletes magyarázat szerint 61 megszüntetendő az elévült követelés kézizálogból való kielégíthetősége, mert az sérti az elévülés azon jogpolitikai indokát, hogy huzamosan ne álljanak fenn bizonytalan jogi helyzetek. Mindazonáltal a magyarázat kiemeli, hogy az elévülés a bírói úton való kikényszeríthetőséget szünteti meg, míg a zálogtárgyból való kielégítés az igényérvényesítésnek más formája. A magyarázat kitér arra is, hogy a zálogjog, mint dologi jog esetén elvileg az elévülés nem jöhet szóba, azonban e tekintetben erősebb a zálogjog járulékos jellege, így ha a biztosított követelés bírói úton már nem érvényesíthető, akkor a zálogjog is szűnjön meg. 59 BÍRÓ György: Az elévülés intézménye. In: Publicationes Universitatis Miskolcinensis. Sectio Juridica et Politica XXVI/2 (2008), :140. (1) bek. e) pont. 61 GÁRDOS Péter (szerk): Kézikönyv az új Polgári Törvénykönyvhöz. Complex Kiadó, Budapest, 2009, 469. Több megjelenítése
Az ingatlan-nyilvántartás elvei az új Polgári Törvénykönyvben és a korábbi jogi szabályozásban
Dr. Sarkadi Anikó Az ingatlan-nyilvántartás elvei az új Polgári Törvénykönyvben és a korábbi jogi szabályozásban Az ingatlan-nyilvántartás külső és belső rendszerének sajátosságai Az ingatlan-nyilvántartásról, Részletesebben A hitelszerződés biztosítékai, tekintettel az új Polgári Törvénykönyv tervezetére
MILASSIN LÁSZLÓ GLAVANITS JUDIT A hitelszerződés biztosítékai, tekintettel az új Polgári Törvénykönyv tervezetére A hitelszerződések feltételei és szabályozása körében a magyar jog számottevő változáson Részletesebben A helyiségbérleti szerződésekkel kapcsolatos perek egyes kérdései
A helyiségbérleti szerződésekkel kapcsolatos perek egyes kérdései A helyiségbérleti szerződések a vállalkozások működésének szerves részei, a belőlük eredő jogviták száma jelentős, jellegük szerteágazó Részletesebben A bírói szerepvállalás egyes aspektusai a magyar alapjogi bíráskodásban
Auer Ádám Botos Gyöngyvér Holndonner Roland Kiss Balázs végzős joghallgatók, Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar A bírói szerepvállalás egyes aspektusai a magyar alapjogi bíráskodásban 1. Részletesebben KÖZJEGYZŐK KÖZLÖNYE. A Magyar Országos Közjegyzői Kamara szakmai folyóirata 2014 / 5. szám 2014. szeptember / október
KÖZJEGYZŐK KÖZLÖNYE KÖZJEGYZŐK KÖZLÖNYE A Magyar Országos Közjegyzői Kamara szakmai folyóirata 2014 / 5. szám 2014. szeptember / október 5. oldal Nyerges József Szerződést biztosító mellékkötelezettségek Részletesebben Féljünk-e, ha gépjárművünkre nem tipikus biztosítéki jogot engedünk a banknak, avagy vételi jog a banki gyakorlatban
2008. HETEDIK ÉVFOLYAM 3. SZÁM 289 HALMÁGYI CSABA Féljünk-e, ha gépjárművünkre nem tipikus biztosítéki jogot engedünk a banknak, avagy vételi jog a banki gyakorlatban A biztosítéki célú vételi jognak a Részletesebben A devizahitel jogi alapkérdései
2013. TIZENKETTEDIK ÉVFOLYAM 5. SZÁM 371 GÁRDOS ISTVÁN NAGY ANDRÁS A devizahitel jogi alapkérdései Ez a cikk a devizahitelekkel kapcsolatban az ügyfelek számára végzett gyakorlati munkánk során néhány Részletesebben A/21 A KÖZÖS TULAJDON ÉS SAJÁTOS ALAKZATAI
1. A KÖZÖS TULAJDON FOGALMA A közös tulajdon (tulajdonközösség) olyan jogközösség, amelyben a tulajdonjog ugyanazon a dolgon meghatározott eszmei hányadrészek szerint több személyt illet meg. 139. (1) Részletesebben Közjegyzők. közlönye. T a r t a l o m j e g y z é k. Párkapcsolati formák a hatályos magyar jogban Csűri Éva 1
2 0 1 0. 1 4. é v f o l y a m LV I i. é v f o l y a m 6. szám Közjegyzők közlönye T a r t a l o m j e g y z é k Párkapcsolati formák a hatályos magyar jogban Csűri Éva 1 A közjegyzői gyakorlatot érintő Részletesebben A nem vagyoni kártérítés jogalapja az alkotmánybírósági határozatok és az ítélkezési gyakorlat tükrében
Dr. Sipos Péter A nem vagyoni kártérítés jogalapja az alkotmánybírósági határozatok és az ítélkezési gyakorlat tükrében D o l g o z a t Budapest, 2002. április 2 Tartalomjegyzék Bevezetés 1. A nem vagyoni Részletesebben Az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések
FŐVÁROSI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUMA A fogyasztói szerződés részévé váló általános szerződési feltételek érvénytelensége iránti közérdekű kereset elbírálásával összefüggő jogalkalmazási kérdések Az 1978. Részletesebben Nagyobb a füstje, mint a lángja a vezető tisztségviselők felelősségének új Ptk.-beli szabályozása
Nagyobb a füstje, mint a lángja a vezető tisztségviselők felelősségének új Ptk.-beli szabályozása MAILÁTH GYÖRGY TUDOMÁNYOS PÁLYÁZAT Polgári jogi szekció 3. A vezető tisztségviselő felelősségének új szabályozása Részletesebben A köteles rész jogintézményének megváltozott szabályai. az új Polgári Törvénykönyvben
A köteles rész jogintézményének megváltozott szabályai az új Polgári Törvénykönyvben Szerző: dr. Tóth Annamária 2014. június 30. A 2014. március 15. napján hatályba lépett polgári törvénykönyvről szóló Részletesebben A fogyasztói kölcsönszerz désben pénzügyi intézmény által alkalmazott általános szerz dési feltételekben szerepl egyoldalú szerz
1 A fogyasztói kölcsönszerződésben pénzügyi intézmény által alkalmazott általános szerződési feltételekben szereplő egyoldalú szerződésmódosítás tisztességtelensége megítélése tárgykörben felállított joggyakorlat-elemző Részletesebben Polgári jogi alapfogalmak
Bércesi Zoltán -- Garamvölgyi Róbert Polgári jogi alapfogalmak - Előadásvázlat, témakörjegyzék belső, intézményi használatra a PTE ÁJK jogi asszisztenshallgatói számára - - Jogi asszisztens felsőfokú szakképzés Részletesebben A munkáltatói szabályzat az új Munka Törvénykönyvében. Gyulavári Tamás - Kun Attila
A munkáltatói szabályzat az új Munka Törvénykönyvében Gyulavári Tamás - Kun Attila Gyulavári Tamás tanszékvezető egyetemi docens, PPKE, JAK, Munkajogi Tanszék Lakcím: 1112 Budapest, ördögorom lejtő 43/b. Részletesebben A HÁZASSÁG ALKOTMÁNYJOGI VÉDELME ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ZSIROS ANNAMÁRIA
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXXI. (2013), pp. 259 270. A HÁZASSÁG ALKOTMÁNYJOGI VÉDELME ÉS AZ ÉLETTÁRSI KAPCSOLAT ZSIROS ANNAMÁRIA Tanulmányomban egy viszonylag Részletesebben Az eredmény helye és szerepe a megbízási jogviszonyban
Az eredmény helye és szerepe a megbízási jogviszonyban Bevezetés A gazdaság élénkülése és a piaci viszonyok előtérbe kerülése egyre növekvő kihívást jelent valamennyi szerződéstípus számára. Ezek a folyamatok Részletesebben HARMADIK RÉSZ AZ élettársi jogviszony
Szerkesztőbizottsági javaslat HARMADIK RÉSZ AZ élettársi jogviszony 1. A Koncepció Családjogi Könyvének előkészítése során az egyik legvitatottabb kérdés az élettárs számára családjogi jogcímen biztosítandó Részletesebben Chronowski Nóra Drinóczi Tímea Kocsis Miklós Zeller Judit VÁLOGATOTT ALAPJOGI ESETEK II. SZABADSÁG ÉS EGYENLŐSÉG 1.
Chronowski Nóra Drinóczi Tímea Kocsis Miklós Zeller Judit VÁLOGATOTT ALAPJOGI ESETEK II. SZABADSÁG ÉS EGYENLŐSÉG 1. Pécs 2010 TARTALOMJEGYZÉK 1. fejezet A szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jog Részletesebben Az elbirtoklás jogintézménye és megjelenése az ingatlanjogi gyakorlatban
INGATLAN-NYILVÁNTARTÁS Dr. Huszár Eszter Az elbirtoklás jogintézménye és megjelenése az ingatlanjogi gyakorlatban Az elbirtoklás jogintézményével amely már a római jogban is megtalálható volt az ingatlan-nyilvántartás Részletesebben az alkotmánybíróság határozatai
2015. május 19. 2015. 11. szám az alkotmánybíróság határozatai az alkotmánybíróság hivatalos lapja Tartalom 11/2015. (V. 14.) AB határozat a Kúria 2/2014. Polgári jogegységi határozata rendelkező része Részletesebben Molnár Judit Gondolatok a kérelemtől való elállás és az eljárási díj kapcsolatáról a fizetési meghagyásos eljárásban
Molnár Judit Gondolatok a kérelemtől való elállás és az eljárási díj kapcsolatáról a fizetési meghagyásos eljárásban Lányiné Toldi Judit Harc a zsebszerződések ellen közjogi korlátok és közjegyzői közreműködés Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6.
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Gere Ügyvédi Iroda... által képviselt... felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda... által képviselt alperes neve... alperes Részletesebben A TULAJDONHOZ VALÓ JOG A MAGYAR ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN
TULAJDONVISZONYOK AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS ROMÁNIÁBAN* Drinóczi Tímea** A TULAJDONHOZ VALÓ JOG A MAGYAR ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG GYAKORLATÁBAN I. rész: A MAGÁNTULAJDONOSI RENDSZER KIALAKÍTÁSA A tulajdoni garancia Részletesebben Ptk.1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, továbbá más személyek vagyoni és
Ptk.1. (1) Ez a törvény az állampolgárok, valamint az állami, önkormányzati, gazdasági és társadalmi szervezetek, továbbá más személyek vagyoni és egyes személyi viszonyait szabályozza. Az e viszonyokat Részletesebben A ZÁLOGJOG ÚJ SZABÁLYAI
A ZÁLOGJOG ÚJ SZABÁLYAI (1996) Ügyvédi Iroda ELŐSZÓ Nem szükséges olvasóink számára hangsúlyoznunk annak fontosságát, hogy a gazdaságban jelentkező hiteligények megfelelően ki legyenek elégítve. Közismertek Részletesebben REPEDÉSEK A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉN * Az élettársi kapcsolat hatása, nemzetközi tendenciák: betekintés a spanyol jogba, hazai lehetõségek
Iustum Aequum Salutare V. 2009/4. 231 252. REPEDÉSEK A HÁZASSÁG INTÉZMÉNYÉN * Az élettársi kapcsolat hatása, nemzetközi tendenciák: betekintés a spanyol jogba, hazai lehetõségek egyetemi hallgató (PPKE Részletesebben Az ügyész feladatai a polgári perben
Az ügyész feladatai a polgári perben Jelige: palánta Polgári jogi szekció Választott téma sorszáma: 17. 2 T a r t a l o m j e g y z é k Előszó 3. 1. Kisebb, de mégis nagyobb: KÖZÉRDEKVÉDELMI (közjogi) Részletesebben A zálogjogosult végrehajtásba való bekapcsolódása az anyagi és az eljárásjog tükrében
A zálogjogosult végrehajtásba való bekapcsolódása az anyagi és az eljárásjog tükrében - Dr. Görömbei Sándor bírósági titkár- Berettyóújfalui Járásbíróság 2013. I. Bevezető A publikáció, mint fogalom jelentése Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria


text:
Dániel Péter vs. Budaházy - a mérce kettőssége - Jobbegyenes
Horthy Miklós szobrát meggyalázni társadalmilag hasznos, erkölcsileg pozitív tartalmú, szovjet emlékművet megrongálni azonban semmilyen körülmények között nem szabad a magyar bíróság szerint.
"A társadalomra való veszélyesség kapcsán a szóbeli indoklás kitért arra, hogy a vádbeli cselekmény megítélésénél közömbös a megrongált tárgy szimbólumértéke, illetve a rongáló motívumai, például az, hogy őt milyen társadalmi-politikai változtatások szándéka vezette." - a Kúria indoklása a Szabadság téri szovjet emlékmű megrongálása ügyében.
"Nem tagadható Horthy és mindazok felelőssége, akik az említett törvények megalkotásában, alkalmazásában és végrehajtásában szerepet vállaltak. (...) A szoborállítás elleni tiltakozás ezért a bíróság szerint erkölcsileg pozitív tartalmú, társadalmilag hasznos figyelemfelhívás, de a Dániel Péter által alkalmazott formája büntetendő, mert a rongálással más tulajdonában kárt okozott." - Siófoki Városi Bíróság indoklása Dániel Péter szoborrongálási ügyében.
Így működik ma a kettős mérce a Magyarországon, 2012-ben.
Most akkor bíróság vagy legújabb kori tanszék?
A Dániel Péter szoborgyalázási ügyében eljáró Siófoki Városi Bíróságon ítélkező Kovacsics István bíró úrnak nehezére esett eldöntenie, ő most épp bíróként ítéljen, vagy történészként érveljen. Így egyiket sem teszi. Legalábbis ezt állítja.
"A bíró hangsúlyozta, hogy Horthy Miklós történelmi szerepének a megítélése nem a bíróság feladata (...) A törvénysértések által nem keveseket az életüktől, másokat szabadságuktól, jogaiktól fosztottak meg. A Horthy rehabilitálására irányuló törekvések – így Kovacsics István – ellentétesek a kárpótlási törvények szellemiségével, aláássák a múlt bűneivel kapcsolatos társadalmi közmegegyezést. Egy Horthy-szoborállítás pedig, mivel Horthy személye megosztja a társadalmat, alkalmas lehet az ellentétek szítására, akadályozhatja a kívánatos társadalmi béke kialakulását."
Horthy történelmi szerepének megítélése valóban nem feladata a bíróságnak. Mégis megteszi. De miért? Megfelelési kényszerből? Hogy bebizonyítsák, nem tombol a fehérterror a siófoki városi bíróság tanácstermében? Ezért "sújtják" semmiféle jogkövetkezménnyel nem járó megrovással Dániel Pétert? Vagy talán azért, mert Dániel Péter minősíthetetlen performanszával amúgy egyetértenek?
A lényeg szempontjából mindegy is. A magyar bíróság szerint társadalmilag hasznos Horthy szobrot gyalázni, az elnyomó szovjet hatalom által itt felejtett szovjet emlékmű megrongálása esetén azonban már "közömbös" a szimbólumrendszer, mindegy, mi miért van, mi miért történik - az a körülményektől függetlenül sérthetetlen.
A Siófoki városi bíróság - illetve Kovacsics István - szerint az "erkölcsileg pozitív tartalmú, sőt hasznos figyelemfelhívás" legfeljebb "az alkalmazott forma miatt" elítélhető, míg a Magyarországot megnyomorító, sáskahadként pusztító, hosszú évtizedekre visszavető szovjet horda jelképének megrongálásáért súlyos pénzbírság jár.
Ez a működő kettős mérce ma Magyarországon, 22 évvel az úgynevezett "rendszerváltás" után.
Ezek után ne higgye senki, hogy nem fogja valaki a saját kezébe venni az igazságszolgáltatást, ha már a bíróság nem végzi a dolgát.
Vagy talán épp ez volt a cél?
https://jobbegyenes.blog.hu/api/trackback/id/tr554804827
Trackback: Festéket mindenkire 2012.09.29. 12:27:05
Festéket mindenkire, aki vissza akarja hozni a barbár, antiszemita szellemiségű Horthy-korszakot. Hogy miért? Mert egyszerűen elmondhatatlanul undorító dolog egy olyan embert dicsőíteni, aki álszent módon megvédte a budapesti zsidóságot, miközben eleng...
exlex 2013.04.02. 11:21:56
Ezt bizony kettős mércének hívják.
Császár Atilla 2013.08.23. 13:00:14
Horthy nem védte meg a budapesti zsidóságot. Hiszen ha megvédte volna, nem halt volna meg a budapesti zsidóság egy tagja sem a zsidómagyar-magyarzsidó vészkorszakban.
Dzsentrisvihák 2013.08.23. 16:41:21
@Császár Atilla:
A történelmi tények ismeretének hiánya nem befolyásolja azok valóságtartalmát.
Az a bizonyos "vészkorszak" pont azzal kezdődött, hogy Horthy kormányzóból hadifogollyá avanzsált, így akkor már nemigen tehetett értük semmit.
Előtte viszont tett, többet, mint bármelyik, németekkel szövetséges állam akármelyik vezetője.
Ha nem tett volna, most a budapesti zsidóság egyetlen tagja sem vethetne baromságokat a magyar nemzet szemére, nem ócsárolhatna minket éjjel-nappal kedvére, mind saját hazánkban, mind annak határain túl. Nem követelhetne magának pofátlanul magas kárpótlási pénzeket a nagy büdös semmire, nem szabhatná meg nekünk, kire emlékezhetünk kegyelettel, és kire nem, és nem próbálhatná megmondani nekünk, mit szabad, és mit nem a saját országunkban, mert egyszerűen nem létezne budapesti zsidóság...

matches: bíróság Kúria bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A DEVIZAHITELES VÁLTOZÁS SZELE. - Nemzeti Civil KontrollNemzeti Civil Kontroll
Vezér Szörényi László – Halvány remény a devizahitelesek számára – most talán megszűnik a bíróságok nyilvánvaló jogtiprása.
Egy devizahitelesnek eddig nem lehetett igaza egy bankkal szemben – a bírák mindig a bank előnyére döntöttek.
Az Alkotmánybíróság döntése a devizahiteles-perekre is hatással lehet-írja a Magyar Nemzet.
Számos bíró függetlenségével kapcsolatban támadhatnak kételyek az Alkotmánybíróság közelmúltban született határozata alapján. A testület a Balassagyarmati Törvényszék egyik kártérítési ügyben hozott ítéletét semmisítette meg, alaptörvény-ellenesség miatt. Éles kritikával illette a testület az ügyben eljáró bírót, aki lényegében az „alkalmazandó és hatályos” jogszabályok helyett a bírói gyakorlat alapján döntött a kártérítési ügyben, ráadásul meg sem indokolta, hogy miért mellőzte az irányadó törvényi rendelkezéseket.
Az Alkotmánybíróság nyomatékolta: a bírói függetlenségnek nem korlátja, sokkal inkább biztosítéka a törvényeknek való alávetettség, vagyis a bírónak a határozatait a jogszabályok alapján kell meghoznia. Mint írták, ha a törvénynek való alávetettségtől a bíróság eloldja magát, saját függetlenségének egyik tárgyi alapját vonja el.
A testület hangsúlyozta továbbá: „A vonatkozó jogszabályokat be nem tartó bíróság lényegében visszaél saját függetlenségével, amely adott esetben ezen keresztül a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog sérelmét okozhatja.” Hozzátették: az a bírói ítélet, amely alapos ok nélkül hagyja figyelmen kívül a hatályos jogot, önkényes; fogalmilag nem lehet tisztességes, és nem fér össze a jogállamiság alapelvével.
Bár az említett kártérítési perben született – immár megsemmisített – ítélet tárgya nem egy devizahiteles szerződés volt, az Alkotmánybíróság határozata komoly hatással lehet a hitelszerződések érvénytelensége iránt indult perekre.
A Magyar Nemzet értesülései szerint számos devizahiteles ügyben jártas ügyvéd az Alkotmánybírósághoz fog fordulni, mert állításuk szerint kísértetiesen hasonlóan zajlik a bíráskodás a devizahitelek miatt indult perekben. Vagyis inkább a bírói gyakorlat, mintsem a jogszabályok alapján döntenek a bírók a bajba került adósok hitelszerződéseiről.
Az adósok érdekeit képviselő Bihari Krisztina lapunknak elmondta, több bíróság fittyet hány a Kúria által a devizahitelek ügyében hozott jogegységi határozatokra, pedig azok egyenértékűek a jogszabályokkal, nem lehetne tőlük eltérni. Ehhez képest a bírók a bírói gyakorlatra hivatkozva például nem hajlandók vizsgálni a perek során az adósok számára legnagyobb terhet jelentő árfolyam-különbözet tisztességtelenségét.
Pedig a Kúria még a bizonyítás menetét is meghatározta számukra. Ennek része az úgynevezett kockázatfeltáró nyilatkozat vizsgálata, vagyis az, hogy az adós megértette-e, milyen kockázattal járhat számára a forint és deviza közti árfolyam-különbözet, illetve az árfolyam változása. Az ügyvéd elmondta, utóbbi esetében legalább meg kellene hallgatnia a bíróságnak az adósokat, értették-e a kockázatfeltáró nyilatkozatban foglaltakat; ha egyáltalán volt ilyen dokumentum. Ám számos esetben a bíróság nem is idézi be az adóst. Sőt – mint mondta – olyan is előfordul, hogy egy tárgyalás után a bíróság egyszerűen postázza az ítéletet, ami azt jelenti, hogy semmilyen érdemi vizsgálatot nem folytat az ügyben.
Kiemelte, hogy ezekben az esetekben szinte kivétel nélkül a bírói gyakorlatra hivatkoznak az eljárótanácsok, vagyis pont ugyanarra, amit az Alkotmánybíróság most rendkívül aggályosnak talált. Megjegyezte, nemritkán olyan is előfordul, hogy egymással szinte szóról szóra megegyező ítéleteket hoznak a bíróságok, vagyis plagizálnak. Győrben, Szegeden, Kecskeméten és Gyulán hozott ítéletek is megegyeznek egymással – mondta. A jogász hozzátette, ő maga is több devizahiteles ítélet miatt az Alkotmánybírósághoz fog fordulni az aggályos bírói gyakorlat miatt, szerinte a testület döntése adhat némi reményt a pórul járt adósoknak.
Az ügyvéd szavait támasztja alá és az Alkotmánybíróság határozatának kulcsfontosságát jelzi az a tavalyi devizahiteles konferencia, amelynek témája éppen egyfajta furcsa bírói gyakorlat volt. A Pécsi Törvényszék és a Pécsi Ítélőtábla bírói kara a devizahiteles perek kimeneteléről folytatott meglepően őszinte, ám aggályos tanácskozást.
Nagy fölháborodást váltott ki az adósok körében a Magyar Nemzet által ismertetett, erről szóló dokumentum. Nem volt alaptalan az indulat, némely bírók ugyanis olyan gyakorlatról beszéltek, amely könnyen megrendítheti a pártatlan és részrehajlás nélküli bíráskodásba vetett bizalmat. – Ami a devizaalapú kölcsönszerződések érvénytelenségét illeti, sok érvénytelenségi jogcímet, amivel a nehéz helyzetbe került adósok próbálkoztak, a jelenlegi tudásunk alapján már ki tudunk lőni – ilyen és ehhez hasonló megállapításokat tett a Pécsi Ítélőtábla egyik bírája, aki a devizaperek következményeiről tartott előadást. Baranyabán Judit amellett, hogy a jogvédelmet kereső adósok érveire olyan „próbálkozásként” tekint, amit „ki kell lőni”, kendőzetlenül beszélt arról is, hogy a hitelszerződéseket érvényessé kell nyilvánítani, annak ellenére, hogy ez „nem találkozik az adósok érdekeivel”.
– Meggyógyítjuk ezeket a szerződéseket, és ez esetben úgy kell tekinteni ezekre, mintha már a kezdetektől a bíróság által orvosolt tartalommal jöttek volna létre – szögezte le a bíró. Arról is beszélt, hogy ha mégsem sikerülne érvényessé nyilvánítani a hitelszerződést, akkor hatályossá kell nyilvánítani, amivel viszont nem „orvosolnak semmit”. Mint mondta, „itt már csak a kegyelemdöfést adjuk meg, vége a történetnek, csak az elszámolást kell elvégezni”. Az ugyanakkor nem derült ki, hogy az említett kegyelemdöfést miként kell megadni a devizahiteles szerződések esetében.
Ezzel kapcsolatban a Pécsi Ítélőtábla, egyben a Magyar Bírói Egyesület elnöke húsbavágón fontos nyilatkozatot tett lapunknak. Makai Lajos arról beszélt, hogy a devizahiteles törvények, amelyek alapján el kell bírálni a szóban forgó hitelszerződéseket, nem „adóspártiak” feltétlenül, így jogértelmezésük sem lehet az. A főbíró egyébként a szerencsétlen megfogalmazásoktól eltekintve nem találta aggályosnak a konferencián elhangzottakat. – Horváth Csaba László.
„DEVIZA”-HITELEK – A BANKSZÖVETSÉG FŐTITKÁRÁNAK VALLOMÁSA. VIDEÓ!
„DEVIZA”-HITELEK - A BANKSZÖVETSÉG FŐTITKÁRÁNAK VALLOMÁSA. VIDEÓ! Azt gondoljuk, hogy az alább elhangzottak alapján a Kúriának alapvető kötelessége felülvizsgálni korábbi...

matches: bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság


text:
 Minghui jelentés: 129 bíró, akik hozzájárultak a Fálun Gong gyakorlók jogtalan üldözéséhez
Üldözés Kínában | Egyedi esetek | Mersz és egyenesség az üldözés közepette | Illegális fogvatartás és bebörtönzés | 610-es iroda
Minghui jelentés: 129 bíró, akik hozzájárultak a Fálun Gong gyakorlók jogtalan üldözéséhez
1999 júliusában az egykori kínai diktátor, Csiáng Cö-min elrendelte a Fálun Gong a spirituális tanítás követőinek üldözését. A meditációs gyakorlat az Őszinteség-Jószívűség-Tolerancia alapelveken nyugszik.
Kétségbeesett kísérletében, hogy felszámolja a Fálun Gongot, egy sor titkos parancsot adott ki: „Tönkretenni a hírnevüket, csődbe vinni őket anyagilag, és megsemmisíteni őket fizikailag”, „Halálra verni őket, és öngyilkosságnak álcázni” és „Elhamvasztani őket a személyazonosságuk felfedése nélkül”.
Az ilyen parancsok alatt a kínai bírósági rendszert önhatalmúlag utasítgatták, hogy kiszabják a büntetéseket a gyakorlókra, akiknek csak az a „bűnük”, hogy megtagadják a hitük feladását.
Míg néhány bíró azzal érvelt, hogy egyszerűen „parancsokat követett”, mások aktívan végrehajtották az üldözéspolitikát, és teljes mértékben a saját zsebükbe dolgoztak, hogy elősegítsék a karrierjüket felfelé ívelését.
Ettől függetlenül szomorúan látjuk, hogy sokan közülük szerencsétlenséggel találkoztak az eltelt idő alatt. A hagyományos kínai kultúra úgy tartja, hogy a jó elnyeri méltó jutalmát, míg a gonosz a büntetését. Fálun Gong gyakorlókként nem akarjuk látni, hogy ezek a bírók elmerülnek a karmikus megtorlásban, mert vakon követték az üldözéspolitikát, amelynek nincs jogi alapja.
Nehéz szívvel állítottuk össze ezt a különleges jelentést. Reméljük, hogy emlékeztetőként fog szolgálni azok számára, akik még mindig részt vesznek ártatlan emberek üldözésében. Azt is reméljük, hogy a kínai bírók fenntartják a törvényt, és megvédik a gyakorlók alkotmányos jogát a vallásszabadsághoz.
129 eset 19 régióban
A Minghui.org honlap 129 kínai bírót vett szemügyre, akik valamilyen jellegű szerencsétlenséggel találkoztak az üldözésben való aktív tettüket követően. Néhány bírót megbüntettek korrupcióért vagy gazdasági bűncselekményért, míg mások öngyilkosságot követtek el. Sokan közülük meghaltak betegségektől vagy sérülésektől, és néhányan még mindig súlyos egészségügyi problémáktól szenvednek.
Az érintett bírók 17 tartományban találhatóak, és két központilag ellenőrzött önkormányzatban (Peking és Sanghaj).
Liaoning tartomány vezet 34 esettel, következő a Heilongjiang és Szecsuán (mindkét helyen 16 eset) és Hebei (11). Másik régióknál egyszámjegyű eseteket jelentettek.
Kínában a rangsorban a negyedik helyen lévő bírót életfogytiglanra ítélték korrupcióért
Az elmúlt néhány évben Kína részt vett egy nagyszabású korrupcióellenes kampányban, amely úgy ismert, mint „a tigris elkapása”. Több száz „tigrist”, beleérte magas rangú kommunista párti és kormányzati hivatalnokokat, megvizsgáltak vagy bíróság elé állítottak korrupció vádjával.
Ami ritkán van megemlítve a médiában az, hogy sokan ezek közül a bukott „tigrisek” közül különböző mértékben részt vettek Fálun Gong gyakorlók elleni üldözésben. Hogy fenntartsa az üldözés lendületét, Csiáng Cö-min egy korrupciós környezetet hozott létre, hogy a hivatalnokokat megfelelésre csábítsa. Sok hivatalnok úgy tekintett a gyakorlók üldözésére, mint egy életképes karrierre, most pedig a korrupcióellenes kampány fogságában találják magukat.
Xi Xiaoming az egyik ilyen eset. Elnökhelyettesként szolgált a Legfelsőbb Népbíróságnál, és ő volt a negyedik a rangsorban a bírók között Kínában 2004 júniusa és 2015 júliusa között. 2015 júliusában hirtelen eltávolították a tisztségéből, és 2017 februárjában életfogytiglani börtönbüntetésre ítélték kenőpénz elfogadásáért 114 millió jüan (kb. 4,739 milliárd Ft) értékben.
Több mint 200 000 Fálun Gong gyakorló tett bűnügyi feljelentést Csiáng Cö-min ellen 2015 májusa óta. A panaszaikat a Legfelsőbb Népbíróságnak postázták, a legmagasabb bíróságnak, amely a legtöbb (ha nem az összes) panaszt továbbirányította a helyi rendőrségeknek. Ennek eredményeként sok gyakorlót letartóztattak vagy még el is ítéltek, mert próbálták felemelni a szavukat Csiáng ellen.
Xi Xiaoming bukása nem meglepő, mivel a bíró aktív szerepet játszott a Fálun Gong üldözésében. Néhányan azt jósolták, hogy ez a bevezetés ahhoz, hogy elhozzák a „végső tigrist” – magát Csiáng Cö-mint” – bíróság elé.
Kérjük, nézze meg az 1. mellékletet a kínai bírók válogatott eseteiről a bűntetőeljárásban, kirúgásban vagy lefokozásban.
Alelnök bíró halálugrása
2013. január 9-e estéjén Zhang Wanxiong, a Liangzhou kerületi bíróság elnökhelyettese a Gansu tartományi Wuwei városban, leugrott a bírósági épület hatodik emeletéről. A testét másnap reggelig nem fedezték fel.
A kínai kommunista párti propaganda jellemzően a párthivatalnokok öngyilkosságát depressziónak vagy mentális betegségnek tulajdonítja. Zhang esete sem volt kivétel: a rendőrségi jelentette, hogy egy üzenetet talált nála.
Míg az igazi oka Zhang öngyilkosságának sosem tudható meg, néhányan Kínában úgy gondolják, hogy visszafizetést kapott, mert sok Fálun Gong gyakorlót tárgyalásra küldött és börtönbüntetésre ítélt.
Az első bíró, aki bebörtönözte a Fálun Gong gyakorlókat, tüdőrákban hal meg
Chen Yuanchao egy bíró volt a Haikou városi középszintű bíróságon Hainan tartományban. 1999 novemberében elítélt négy Fálun Gogng gyakorlót két és 12 év közötti börtönre. Ez volt az első alkalom, hogy valaha elítéltek gyakorlót a hitéért.
Luo Gan, az a Központi Politikai és Jogi Bizottság egykori KKP főtitkára, az ítéletért egy díjat adott Chennek. Egy díjat ajándékozott a Haikou középszintű első bűnügyi Bíróságnak is.
Hogy bátorítsa a bírókat Kínában Chen követésében, Lou Gant kikiáltotta Chen „tisztelt” intézkedését. A története elterjedt a kormány által ellenőrzött tévében és a KKP használta, hogy reklámozza napirendjeit.
2002 márciusában Chennél tüdőrákot diagnosztizáltak, és 2003 szeptemberében, 52 éves korában meghalt.
Kérjük, nézze meg a 2. mellékletet a kínai bírók más haláleseteiről.
Minden bírónál, aki részt vett ugyanabban az esetben, egészségügyi problémák alakultak ki
2003-ban tizenegy Fálun Gong gyakorlót állítottak bíróság elé a Liaoning tartományi Dalian városban, a Zhonghan bíróságon. A bíróság első elnöke a 35 éves Liu Riqiang volt. Amint belekeveredett az ügybe, rákot diagnosztizáltak nála, és eltávolították az egyik veséjét. Rossz egészségi állapota miatt kivonta magát az eljárásból.
Utódja, Qu Huiyong 2013 augusztusában nem jelent meg a bíróságon, miután váratlanul kórházba került szívbetegséggel. Ahelyett, hogy törölték volna a meghallgatást, a bíróság Zhou Lixiangot utasította, hogy helyettesítse Qu-t.
A védőügyvédek tiltakoztak a bíróság elnökének váratlan változtatása miatt, de elrendelték Zhou-nak, hogy folytassa a tárgyalást.
Szemtanúk jelentették, hogy Zhou furcsán viselkedett az eljárás során, és a kollégái elmondták, hogy szórakozottnak tűnt a következő napokban. Nem sokkal ezután kórházba került ismeretlen egészségügyi problémákkal.
Kérjük, nézze meg a 3. mellékletet a kínai bírók eseteiről, akik betegségekben vagy sérülésekben szenvednek.
1. melléklet: Az üldöző bírók esetei
2. melléklet: a bírók halálesetei
3. melléklet: Betegségek és sérülések esetei
Összefoglalása a 129 esetnek a kínai bíróknál, akik kapnak karmikus visszafizetést/megtorlást
Forrás: Minghui Report: 129 Cases of Chinese Judges Receiving Karmic Retribution for Their Roles in the Persecution of Falun Gong
Igazságtalan vádemelés
Beszédes zászlók és plakátok

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság