K.É. 2020. évi 60. szám; 2020. március 25.
Csak gazdasági szereplő lehet alvállalkozó. A teljesítésben az ajánlattevővel munkaviszony[1] alapján részt vevő személy – piaci önállósága híján – nem minősül a Kbt. szerinti gazdasági szereplőnek, így alvállalkozó, illetve kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet sem lehet. A Kbt. 3. § 2. pontjában meghatározott feltétel, mely szerint az alvállalkozó az ajánlattevő által közvetlenül bevontan vesz részt a szerződés teljesítésében attól függetlenül fennállhat, hogy az ajánlattevő és az alvállalkozó között milyen típusú szerződéses jogviszony áll fenn, így az alvállalkozói minőséget nemcsak vállalkozási vagy megbízási, hanem például bérleti szerződés is megalapozhatja.
Az alvállalkozó és a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet egymástól független kategóriák, így egy alvállalkozó egyúttal kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetnek is minősülhet.A kapacitásait bárki rendelkezésre bocsáthatja, az ajánlattevővel fennálló jogviszony jellegétől függetlenül, mely természetesen lehet akár az alvállalkozói jogviszony is.
A Közbeszerzési Döntőbizottság irányadó gyakorlata szerint nem minősül alvállalkozónak a munkaviszonyban álló személy, ugyanakkor az ajánlattevővel megbízási jogviszonyban álló természetes személyek alvállalkozónak minősülhetnek. A gyakorlat szerint az ajánlattevővel munkaviszonyban álló személy nem minősül alvállalkozónak, ilyen esetekben az ajánlattevő és a vele munkaviszonyban álló természetes személy nem válik külön, közbeszerzési jogi szempontból egységesen az ajánlattevőt jelenítik meg. Ezt erősíti a gazdasági szereplő fogalmának [Kbt. 3. § 10. pont] értelmezése. E szerint gazdasági szereplő: bármely természetes személy, jogi személy, egyéni cég vagy személyes joga szerint jogképes szervezet, vagy ilyen személyek vagy szervezetek csoportja, aki, illetve amely a piacon építési beruházások kivitelezését, áruk szállítását vagy szolgáltatások nyújtását kínálja. A munkaviszonyban állók nem minősülnek gazdasági szereplőnek, mivel ők nem saját nevükben (nem önálló piaci szereplőként) végzik építési beruházások kivitelezését, áruk szállítását, vagy szolgáltatások nyújtását. Amennyiben az ajánlattevő valamely, az alkalmasság igazolásához szükséges szakembert munkaviszonyban kívánja alkalmazni, azonban az ajánlattétel időpontjában a munkaviszony még nem áll fenn, úgy az ajánlattevő az adott szakembert kapacitást nyújtó szervezetként köteles bemutatni és meg kell felelnie a kapacitást nyújtó szervezet bevonásával kapcsolatos előírásoknak.
Sem a gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja, sem a vezető tisztségviselő nem önálló, a gazdasági társaságtól elkülönült, a Kbt. 3. § 10. pontja szerinti gazdasági szereplő.
Fontos aspektusa az alvállalkozói minőségnek, hogy a teljesítésbe közvetlenül kerüljön bevonásra. A közvetlen részvétel a szerződés teljesítéséhez kapcsolódik, így minden olyan tevékenység, amely a szerződés olyan megvalósításához kapcsolódik, amely nélkül a szerződés nem lenne teljesíthető, közvetlen részvételt valósít meg. Amennyiben valamely gazdasági szereplő a felhívásban, a dokumentációban (különös tekintettel a műszaki leírásra, a műszaki tervekre, a jogerős engedélyekre, a kapcsolódó szakhatósági döntésekre és a költségvetésre), valamint a közbeszerzési szerződésben a beszerzés tárgyaként, illetve ebből fakadó szerződéses kötelezettségként nevesített feladatot, vagy annak szerves részét képező részfeladatot lát el, a szerződés teljesítésében való közvetlen részvétele megvalósul, ugyanakkor ennek hiányában egyéb körülmények is megalapozhatják a közvetlenséget (pl. amikor egy munkafázis, teljesítési elem nem kerül külön nevesítésre, de azt műszakilag szükségszerűen magában foglalja pl. egy másik tétel, feladat).[2] Építési beruházás esetén az is kiemelendő, hogy a közvetlen részvétel fennállásához az adott tevékenységnek nem kell a szerződésben nevesített főtárgyak (kivitelezés, tervezés) valamelyike szerinti feladatnak lennie, ehhez elegendő, ha az adott gazdasági szereplő valamely szerződéses kötelezettséget teljesít a nyertes ajánlattevő megbízása, megrendelése alapján[3].
Abban az esetben, ha az ajánlattevő a szerződés teljesítéséhez bizonyos eszközöket, gépeket, járműveket bérel, a bérbeadó a bérbeadás puszta ténye által még nem minősül alvállalkozónak. A Döntőbizottság több határozatában rámutatott[4], hogy amennyiben a munkagépek bemutatása alkalmassági feltétel volt és az ajánlattevő oly módon kívánja igazolni a kapcsolódó alkalmassági feltételnek való megfelelését, hogy az ajánlattevő, mint bérlő kifejezetten a szerződés teljesítéséhez bérel gépeket, eszközöket, akkor a bérbeadó kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetnek minősül. Amennyiben azonban keretbérleti szerződéssel biztosítja a maga számára a rendelkezési jogosultságot, – azaz, amikor nem kifejezetten az adott szerződés teljesítése érdekében – alkalmasságát maga jogosult igazolni, az közbeszerzési jogi szempontból nem minősül kapacitásra támaszkodásnak. Ha a bérbeadó nem pusztán bérbe adja, hanem a szerződés teljesítéséhez szükséges eszközöket, gépeket, járműveket működtető, üzemeltető személyzetet is az ajánlattevő rendelkezésére bocsát, és közvetlenül is részt vesz a közbeszerzési szerződés teljesítésében, azaz közvetlenül bevonásra kerül, a bérbeadó alvállalkozónak minősül, függetlenül attól, hogy keretbérleti szerződésről, vagy kifejezetten az adott közbeszerzési eljárásra tekintettel megkötött bérleti szerződésről van szó.
A Kbt. 3. § 2. pont b) alpontja szerinti kivételi körbe tartozik az az eset is, amikor a gazdasági szereplő a szerződés teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül vesz részt ugyan, de ez a gazdasági szereplő a szerződés teljesítéséhez igénybe venni kívánt gyártó, forgalmazó, alkatrész vagy alapanyag eladója. Az alvállalkozói státusz alól való kivételként a jelenlegivel megegyező tartalommal a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényt módosító 2010. évi LXXXVIII. törvény 2. § (2) bekezdése határozta meg ezeket a kategóriákat. Az ehhez fűződő indokolás szerint:
„A törvény mindazokat kiveszi az alvállalkozó fogalmából, akik nem klasszikus értelemben vett alvállalkozók: tehát tevőlegesen nem vesznek részt a közbeszerzési szerződés teljesítésében, továbbá a munkaviszonyban, illetve egyéb foglalkoztatási jogviszonyban állókat is.”[5]
A jogalkotó tehát a beszállítói, termékértékesítői tevékenységet nevesítette kivételként olyan esetben, amikor azok egyébként a szerződés teljesítésébe közvetlenül bevonásra kerülnének, ugyanakkor mégsem minősülnek alvállalkozónak. Természetesen itt elsősorban olyan esetről lehet szó, amikor a gyártó, forgalmazó, alkatrész vagy alapanyag eladója egyébként a teljesítésbe közvetlenül bevonásra kerül, tehát amikor az ajánlattevő feladata is ezekkel a termékekkel, szolgáltatásokkal kapcsolatos bérleti, használati jogok nyújtása, vagy adásvételi szerződés kötése az ajánlatkérővel. Amennyiben ilyen szolgáltatásokat nem nyújt az ajánlattevő közvetlenül az ajánlatkérőnek, ezeket a szervezeteket, személyeket sem vonná be közvetlenül a szerződés teljesítésébe, így ilyen esetben ők egyébként sem minősülnének alvállalkozóknak. Ilyenkor is el kell különíteni egymástól azonban a teljesítésben részt vevő gazdasági szereplő tevékenységei közül azokat, amelyeket gyártóként, forgalmazóként, alkatrész vagy alapanyag eladóként végez. Így például, ha egy új eszköz forgalmazójaként egyrészt az eszköz forgalmazását, másrészt az eszköz telepítését is elvégzi, akkor a forgalmazási tevékenység tekintetében a Kbt. 3. § 2. pont b) alpontja szerinti kivételi körbe tartozik, míg a telepítés tekintetében már alvállalkozónak minősül.[6] A forgalmazó Kbt. 3. § 2. pont b) alpontja szerint az alvállalkozók köréből kivett gazdasági szereplőnek minősül, de ez csak a beszerzendő áruk átruházása tekintetében vonatkozik rá, míg – ha a közbeszerzési eljárás eredményeképpen létrejövő szolgáltatással vegyes adásvételi szerződés jön létre – adott esetben szervizszolgáltatást nyújtóként olyan gazdasági szereplő, aki a szerződés szolgáltatási részének teljesítésében az egyéb érdekelt által közvetlenül bevontan részt vesz, ezért alvállalkozónak minősül[7].
Végezetül a Kbt. lehetővé teszi azt is, hogy maga az alvállalkozó is alvállalkozót (közreműködőt) vegyen igénybe, aki ugyanakkor a Kbt. fogalma alapján már nem minősül alvállalkozónak, tekintettel arra, hogy a szub-alvállalkozót nem az ajánlattevő vonja be közvetlenül a közbeszerzési eljárás eredményeként kötött szerződés teljesítésébe.
A Kbt. 2020. április 1-jétől hatályos 66. § (6) bekezdése az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:
„Az ajánlatkérő a közbeszerzési dokumentumokban előírhatja, hogy az ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben meg kell jelölni
A Kbt. 66. § (6) bekezdése szerinti nyilatkozatok tekintetében tipikusan előforduló gyakorlati hiba a részvételi jelentkezések, ajánlatok összeállítása során, hogy az a) pont szerinti nyilatkozat nem áll összhangban a b) pont szerinti nyilatkozattal, amiatt, mert az a) pont alatt megjelölt szerződéses rész részben eltérően (pl. más szóhasználattal) kerül megjelölésre a b) ponthoz képest. Ezen két nyilatkozatnak ugyanis egyértelműen összevethetőnek kell lennie, hiszen az a) pont szerinti nyilatkozatban az alvállalkozó igénybevételével érintett részeket kell feltüntetni, míg a b) pont szerinti nyilatkozatban pedig ezen részektekintetében kell megjelölni a már ismert alvállalkozókat. További tipikus hiba, hogy a b) pont szerinti nyilatkozatban olyan munkarész kerül megjelölésre, ami az a) pont szerinti nyilatkozatban egyáltalán nem szerepelt. Ilyen esetekben az ajánlatkérő jellemzően felvilágosításkéréssel kell, hogy éljen, az ellentmondás feloldása érdekében.
A 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 15. § (2) bekezdése szerint azon alvállalkozók tekintetében, amelyek nem vesznek részt alkalmasság igazolásában, az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozatot nyújt be. A kizáró okok igazolása tekintetében a Kbt. Harmadik Része szerinti eljárásban az alvállalkozó és adott esetben az alkalmasság igazolásában résztvevő más szervezet vonatkozásában az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező nyilatkozatot nyújt be arról, hogy az érintett gazdasági szereplők vonatkozásában nem állnak fenn az eljárásban előírt kizáró okok [321/2015/ (X. 30.) Korm. rendelet 17. § (2) bekezdése].
Amennyiben az alvállalkozó a kapacitásait az ajánlattevő alkalmasságának igazolására rendelkezésre bocsátja, - azzal együtt, hogy az alvállalkozó és a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet eltérő kategóriák – erre figyelemmel a Kbt. 66. § (6) bekezdés a)-b) pontjai szerinti nyilatkozaton túl az alábbi dokumentumokat kell az alvállalkozóra, mint alkalmasságot igazoló szervezetre vonatkozóan csatolni az ajánlathoz, illetve a közbeszerzési eljárás során benyújtani:
- Az Egységes Európai Közbeszerzési Dokumentumot melynek az általános adatokon túlmenően a kizáró okokról szóló részeit, valamint a 321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése szerint az alkalmassági feltételek közül azokat a részeket, amelyek tekintetében az igazoláshoz az alvállalkozó bocsátja rendelkezésre a kapacitásait, az alvállalkozóra tekintettel kerül kitöltésre. Az EEKD benyújtásával az ajánlattevő/részvételre jelentkező az alvállalkozó tekintetében eleget tesz a Kbt. 67. § (4) bekezdése szerinti nyilatkozati kötelezettségének [321/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 15. § (1) bekezdése]
- A Kbt. 65. § (7) bekezdése szerinti szerződésben, előszerződésben vagy más formában vállalt - kötelezettségvállalást tartalmazó okiratban[8] az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező részére szóló meghatalmazást arra, hogy az EKR-ben elektronikus úton teendő nyilatkozatok megtételekor az adott szervezet képviseletében eljárhat. (Papíron történő benyújtás esetén az alkalmasság igazolásához kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetként is fellépő alvállalkozó képviseletében az EEKD-t aláíró személy aláírási jogosultságának igazolásával kapcsolatban az ajánlatkérő által előírt dokumentumok (jellemzően aláírási címpéldány, ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos által a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) szerinti ügykörben ellenjegyzett aláírásminta, meghatalmazáson alapuló aláírás esetén az ajánlatkérő által előírt okiratba foglalt meghatalmazás.)).
A Kbt. 65. § (7) bekezdésének második mondata szerint abban az esetben, ha az ajánlattevő kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetet vesz igénybe, meg kell jelölni az ajánlatban, több szakaszból álló eljárásban a részvételi jelentkezésben ezt a szervezetet és az eljárást megindító felhívás vonatkozó pontjának megjelölésével azon alkalmassági követelményt vagy követelményeket, amelynek igazolása érdekében az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező ezen szervezet erőforrására vagy arra is támaszkodik. Kérdés, hogy a „megjelölési” kötelezettségének eleget tesz-e az ajánlattevő akkor, ha a kapacitásait rendelkezésre bocsátó alvállalkozót egyébként alvállalkozóként a Kbt. 66. § (6) bekezdésének a) és b) pontja alapján már megjelölte. A Közbeszerzési Hatóság álláspontja szerint ilyen esetben az alvállalkozót kifejezetten meg kell jelölni kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetként is, mégpedig az ezen gazdasági szereplő által igazolni kívánt alkalmassági követelmény megjelölésével együtt. Ajánlatkérők a közbeszerzési dokumentumok részeként jellemzően külön kiadott nyilatkozatmintát bocsátanak az érdeklődő gazdasági szereplők részére mind a Kbt. 66. § (6) bekezdés a)-b) pontjaira, mind a 65. § (7) bekezdésére vonatkozóan. Ennek a fordítottja is igaz, vagyis amennyiben az ajánlattevő olyan gazdasági szereplőt kíván bevonni kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezetként a közbeszerzési eljárásba, amely egyúttal a közbeszerzési eljárás eredményeképpen megkötött szerződés teljesítésében az ajánlattevő által bevontan közvetlenül venne részt, és nem tartozik a Kbt. 3. § 2. pontjának a)-c) pontja szerinti kivételi körbe, akkor ezen szervezetet alvállalkozóként is köteles feltüntetni, és rá tekintettel csatolni kell minden olyan iratot és nyilatkozatot, amelyet az alvállalkozók tekintetében is csatolni kell.
Ez a rendelkezés ugyanakkor kizárólag arra az esetre vonatkozik, amikor azért szükséges új alvállalkozó bevonása, mert az eredetileg megnevezett alvállalkozó a Kbt. 71. § (4) bekezdésben meghatározott jogi kizáró okok hatálya alatt állása miatt kizárásra került. E körben a Közbeszerzési Hatóság felhívja a figyelmet arra, hogy amennyiben az alvállalkozó a Kbt. 71. § (4) bekezdésében nem említett jogi kizáró ok hatálya alatt áll – például a Kbt. 62. § (1) bekezdés i) vagy az adott eljárásban tanúsított magatartás alapján j) és o) pontja – akkor az alvállalkozó kizárását követően nem rendelhető el hiánypótlás, hanem az alvállalkozó kizárása az ajánlattevő ajánlatának az érvénytelenségét is eredményezi. Egyéb esetben az alvállalkozók cseréjével összefüggésben az alábbi rendelkezések relevánsak.
A Kbt. 2020. április 1-jétől hatályos 71. § (6) bekezdése az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:
„Az ajánlatkérő köteles újabb hiánypótlást elrendelni, ha a korábbi hiánypótlási felhívás(ok)ban nem szereplő hiányt észlelt. Nem köteles az ajánlatkérő újabb hiánypótlást elrendelni, ha a hiánypótlással az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező az ajánlatban vagy a részvételi jelentkezésben korábban nem szereplő gazdasági szereplőt von be az eljárásba, és e gazdasági szereplőre tekintettel lenne szükséges az újabb hiánypótlás, feltéve, hogy a közbeszerzési dokumentumokban feltüntette, hogy ilyen esetben nem - vagy csak az általa meghatározott korlátozással - rendel el újabb hiánypótlást. A korábban megjelölt hiány a későbbi hiánypótlás során már nem pótolható.”
A két szakaszból álló eljárások első szakaszában (a részvételi szakaszban) az – az egyetlen szakaszból álló közbeszerzési eljárásoktól eltérően - alkalmasság vizsgálata zajlik. A második szakaszban (ajánlattételi szakasz) már az első szakaszban az EEKD-ben vagy – nemzeti rezsimbe tartozó eljárás esetén – a Kbt. 114. § (2) bekezdés első mondata szerinti nyilatkozatban rögzített és az ajánlatkérő által figyelembe vett értékek teljesítését ellenőrzi az ajánlatkérő, kivéve, ha élt – a 2020. február 1-jétől hatályos – 114/A. § szerinti lehetőséggel. Az ajánlattevő vagy részvételre jelentkező utólagos igazolási kötelezettsége arra irányul, hogy bizonyítsa az alkalmassági követelmények, a kizáró okok fenn nem állása és a Kbt. 82. § (5) bekezdése szerinti kritériumok tekintetében az egységes európai közbeszerzési dokumentum alapján az ajánlatkérő által figyelembe vett értékek teljesülését. Az alkalmassági követelményeknek való megfelelés, a kizáró okok fenn nem állása és a Kbt. 82. § (5) bekezdése szerinti kritériumok tekintetében figyelembe vett értékek teljesülése esetén az ajánlat vagy részvételi jelentkezés akkor is érvényes, ha a benyújtott igazolások eltérnek a korábbi nyilatkozatban feltüntetett adatoktól [Kbt. 69. § (9) bekezdés]. A Kbt. 69. § (8) bekezdés alapján továbbá ha az ajánlatkérő él azzal a lehetőséggel, hogy a több szakaszból álló eljárás részvételi szakaszában meghatározza az ajánlattételre felhívandó gazdasági szereplők keretszámát, és az adott közbeszerzési eljárásban a keretszámot meghaladó részvételi jelentkezést nyújtottak be, az ajánlatkérő köteles már a részvételi jelentkezések bírálata során a (4) bekezdés szerinti igazolásokat bekérni, és a részvételi szakasz eredményét ezek figyelembevételével megállapítani. Az ajánlattevő igazolásai kizárólag arra irányulhatnak, hogy az EEKD-ben vagy – nemzeti rezsimbe tartozó eljárás esetén – a Kbt. 114. § (2) bekezdés első mondata szerinti nyilatkozatban foglaltakat alátámasszák, nem az alkalmasságra tett nyilatkozat megváltoztatására, így az alkalmasságot igazoló alvállalkozó cseréjére az ajánlattételi szakaszban nincs lehetőség.
Fontos szabályt rögzít a Kbt. 2018. január 1-től hatályos 71. § (9) bekezdése az értékeléshez az ajánlattevő által bemutatott szakemberekkel kapcsolatban. Amennyiben az értékeléshez bemutatott szakember az ajánlattevő alvállalkozója, esetében is irányadó szabály, hogy a személye csak hiánypótlás keretében és csak abban az esetben változhat, ha a Kbt. 71. § (4) bekezdésében meghatározott kizáró okok hatálya alatt áll, vagy az alkalmassági követelménynek való megfelelőség miatt szükséges esetben és az ajánlattevő a hiánypótlás során az értékeléskor figyelembe veendő minden releváns körülmény tekintetében a korábbival legalább egyenértékű szakembert mutat be.
A nyertes ajánlattevő az összegezés megküldését követően a szerződés megkötéséig kötve marad az ajánlatához (a szerződés megkötését követően az ajánlati kötöttséget a polgári jog szerinti szerződéses kötöttség váltja fel). A Kbt. 138. § (3) bekezdésének második mondata szerint a nyertes ajánlattevő a szerződés megkötésének időpontjában, majd – a később bevont alvállalkozók tekintetében – a szerződés teljesítésének időtartama alatt köteles előzetesen az ajánlatkérőnek valamennyi olyan alvállalkozót bejelenteni, amely részt vesz a szerződés teljesítésében, és – ha a megelőző közbeszerzési eljárásban az adott alvállalkozót még nem nevezte meg – a bejelentéssel együtt nyilatkozni vagy az érintett alvállalkozó nyilatkozatát benyújtani arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll a megelőző közbeszerzési eljárásban előírt kizáró okok hatálya alatt. Tehát a nyertes ajánlattevőként szerződő fél feladata az összegezés megküldése után, hogy a szerződés megkötésének időpontjára összesítse, hogy mely alvállalkozókkal kíván teljesíteni, és ezen alvállalkozókat a szerződés megkötésének időpontjában – amennyiben őket a Kbt. 66. § (6) bekezdés a) és b) pontja alapján a közbeszerzési eljárás során nem mutatta be – be kell jelentenie az ajánlatkérőként szerződő félnek. Az ajánlattevőként szerződő fél ajánlati kötöttségéből egyúttal az következik, hogy az ajánlatában megnevezett alvállalkozót a szerződés megkötéséig már nem válthatja fel egy másik alvállalkozóval. A Kbt. 138. § (3) bekezdés második mondatából következően ez a követelmény nem jelenti ugyanakkor azt, hogy az ajánlattevőnek a szerződés megkötése időpontjára már valamennyi, a szerződés teljesítésébe bevonni kívánt alvállalkozóját ismernie, és ekként nevesíteni kellene.
A Kbt. 138. § (2) bekezdésének első mondata szerint az ajánlattevőként szerződő fél a teljesítéshez az alkalmasságának igazolásában részt vett szervezetet a 65. § (7) bekezdése szerint az eljárásban bemutatott kötelezettségvállalásnak megfelelően, valamint a 65. § (9) bekezdésében foglalt esetekben és módon köteles igénybe venni, valamint köteles a teljesítésbe bevonni az alkalmasság igazolásához bemutatott szakembereket. A Kbt. 138. § (2) azt is szabályozza, hogy ezen szervezetek vagy szakemberek bevonása akkor mellőzhető teljesen vagy akkor vonható be helyettük más, ha az ajánlattevő önmagában is vagy a csere révén bevont új szervezettel (szakemberrel) együtt is megfelel az eredetileg előírt alkalmassági követelményeknek.
A Kbt. 138. § (4) bekezdésének első mondata szerint az eljárás során az ajánlattevő által bemutatott valamely szervezet vagy szakember bevonásától nem lehet eltekinteni olyan esetben, ha az érintett szerződés sajátos tulajdonságait figyelembe véve az adott személy (szervezet) igénybevétele a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok értékelésekor meghatározó körülménynek minősült. Ez másképpen fogalmazva azt is jelenti, ha az adott szervezet (alvállalkozó) – amennyiben az igénybevétele a közbeszerzési eljárásban nem minősült az ajánlatok értékelésekor meghatározó körülménynek (és az adott alvállalkozó nem igazolt alkalmasságot sem, amely esetben a fenti feltételek irányadóak) – teljesítésbe történő bevonásától el lehet tekinteni.
Ellenkező esetben ugyanakkor, tehát ha az adott szervezet (alvállalkozó) – amennyiben az igénybevétele a közbeszerzési eljárásban az ajánlatok értékelésekor meghatározó körülménynek minősült – teljesítésbe történő bevonásától nem lehet eltekinteni, kivéve a jogutódlás Kbt. 138. § (4) bekezdésében szabályozott esetét. Ennek elmulasztása jogsértést eredményezhet, amelynek a szerződés teljesítésének ellenőrzése során relevanciája lehet.
„Az ajánlatkérő nem korlátozhatja az ajánlattevő jogosultságát alvállalkozó bevonására, csak akkor, ha az eljárás során a 65. § (10) bekezdése szerinti lehetőséggel élt. A nyertes ajánlattevő a szerződés megkötésének időpontjában, majd - a később bevont alvállalkozók tekintetében - a szerződés teljesítésének időtartama alatt köteles előzetesen az ajánlatkérőnek valamennyi olyan alvállalkozót bejelenteni, amely részt vesz a szerződés teljesítésében, és - ha a megelőző közbeszerzési eljárásban az adott alvállalkozót még nem nevezte meg - a bejelentéssel együtt nyilatkozni vagy az érintett alvállalkozó nyilatkozatát benyújtani arról is, hogy az általa igénybe venni kívánt alvállalkozó nem áll a megelőző közbeszerzési eljárásban előírt kizáró okok hatálya alatt.”
Amennyiben továbbá az új alvállalkozó a kapacitásait rendelkezésre bocsátó szervezet vagy személy helyett kerül bevonásra, a fentiekben ismertetettek mellett a Kbt. 138. § (2) bekezdése szerinti szabályok is alkalmazandók[9].
III.3. Az ellenszolgáltatás teljesítése az alvállalkozók részére építési beruházás esetén
A fenti rendelkezések értelmezéséhez figyelembe kell venni a Kbt. 135. § (10) bekezdését is, mely szerint a Kbt. 135. § (1)-(3) és (6)-(7) bekezdésében, illetve a (9) bekezdésében meghatározott feltételek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek ezekről nem vagy - ide nem értve a (8) bekezdés szerinti esetet - ezektől eltérően állapodtak meg. Tekintettel arra, hogy a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdése és a 32/B. §-a a Kbt. 135. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazáson alapul, valamint figyelemmel a Kbt. kógenciájára, ez azt jelenti, hogy a közbeszerzési eljárás szereplői kötve vannak a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdésében és a 32/B. §-ában meghatározott szabályokhoz. Ugyan a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdése közvetlenül csak az ajánlattevőt és az ajánlatkérőt kötelezi, és az ajánlattevőnek az alvállalkozóval fennálló jogviszonyára nem terjed ki, azonban az ajánlattevőnek az alvállalkozókkal kötött megállapodásai során tekintettel kell lennie ezekre a rendelkezésekre, azaz biztosítania kell, hogy az alvállalkozók díja teljesítésre kerüljön legkésőbb az alvállalkozói teljesítés ellenértékének az ajánlattevő részére történő kifizetését követően. (A szabályozás célját figyelembe véve természetesen az alvállalkozók kifizetése hamarabb is megtörténhet, kizárt azonban az, hogy olyan hosszú fizetési határidő kerüljön az alvállalkozói szerződésbe, amely túlnyúlna a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet szerinti kifizetési rendből következő időponton.) Ebből következően, bár az ajánlatkérő és az alvállalkozó egymással nem áll szerződéses jogviszonyban, de az ajánlattevőnek és az alvállalkozónak az egymással történő szerződéskötésük során tisztában kell lenniük azzal a speciális jogi helyzettel, amelyet egy közbeszerzési eljárás során megkötött szerződés teljesítése jelent. Az ajánlattevő, mint fővállalkozó és az ajánlatkérő jogviszonya szükségképpen kihat az ajánlattevő és az alvállalkozó jogviszonyára is. A Ptk. 1:4. § (1) bekezdése szerint, ha e törvény eltérő követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható. Emiatt azáltal, hogy egy gazdasági szereplő közbeszerzési eljárásban ajánlatot tesz, egyúttal arra is kötelezettséget vállal, hogy csak megfelelő alvállalkozókkal köt szerződést (például olyannal, amelyik nem áll a jogi kizáró okok hatálya alatt), és megfelelő tartalommal, olyannal, amely nem teszi alkalmazhatatlanná a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § szerinti kógens kifizetési szabályokat, illetve az ezektől való eltérés jogkövetkezményeit az ajánlattevőként szerződő fél viseli. A 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/B. §-a pedig közvetlenül kötelezi mind az ajánlattevőt, mind az alvállalkozót.
A Kbt. 135. § (7) bekezdése szerint, ha a közbeszerzés tárgya építési beruházás és a szerződés teljesítésének időtartama a két hónapot meghaladja, az ajánlatkérő köteles a szerződésben foglalt - tartalékkeret és általános forgalmi adó nélkül számított - teljes ellenszolgáltatás 5%-ának megfelelő összeg, de legfeljebb hetvenötmillió forint előleg igénybevételének lehetőségét biztosítani. A Kbt. 135. § (8) bekezdése szerint továbbá a felek a Kbt. 135. § (7) bekezdésben foglalt kötelező mértéket meghaladóan és bármely más esetben is kiköthetik előleg nyújtását a szerződésben. Külön jogszabály a Kbt. 135. § (7) bekezdésben foglalt mértéket meghaladóan és bármely más esetre is előírhatja előleg nyújtását, például a 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet 119. §-a szállítói finanszírozás esetén a szerződés – tartalékkeret nélküli – elszámolható összege 30 %-ának megfelelő mértékű szállítói előleg igénybevételének lehetőségét biztosítja. A Közbeszerzési Hatóság álláspontja szerint, tekintettel arra, hogy az előleg fizetése a teljesítést megelőzi, annak kifizetésére a teljesítés ellenértékének kifizetési rendjére vonatkozó szabályok nem alkalmazandók. Ez természetesen nem érinti azt a kötelezettséget, hogy az előleget a szerződés teljesítése céljára kell felhasználni és a teljesítést követően azzal el kell számolni. Az ajánlattevő és az alvállalkozó kötelezettsége e körben abban áll, hogy az egymással létesítendő jogviszonyuk során tekintettel vannak arra, hogy a jogviszonyukat egy közbeszerzési eljárás alapján megkötendő szerződés teljesítése céljából hozzák létre. A Ptk. 6:62. § [Együttműködési és tájékoztatási kötelezettség] (1) bekezdése szerint a felek kötelesek a szerződéskötési tárgyalások alatt, a szerződés megkötésénél, fennállása alatt és megszüntetése során együttműködni és tájékoztatni egymást a szerződést érintő lényeges körülményekről. Ebből következően az ajánlattevő és alvállalkozó kötelezettsége, hogy olyan módon állapodjanak meg az egymás közötti teljesítés és kifizetés módjában, amely tekintettel van a közbeszerzési jogszabályokra, illetve az adójogszabályokra, az előleg kifizetése tekintetében is.
Végezetül felmerülhet kérdésként az is, hogy amennyiben az ajánlattevő egy gazdasági szereplővel olyan szerződést köt, amely alapján a gazdasági szereplő alvállalkozói tevékenységnek minősülő, illetve alvállalkozói tevékenységnek nem minősülő feladatokat is ellát, akkor az ezért járó ellenszolgáltatás összege megbontható-e aszerint, hogy az alvállalkozói tevékenységért jár-e vagy sem? A Közbeszerzési Hatóság álláspontja szerint az ilyen szerződésért járó ellenszolgáltatás összege megbontható, illetve bizonyos esetekben kötelező azt megbontani. Az ilyen „vegyes” szerződésekért járó ellenszolgáltatás megbontására azért lehet szükség, mivel egyes esetekben – például építési beruházás esetén – speciális, kötött kifizetési szabályok vonatkoznak az alvállalkozók kifizetésére. Építési beruházás esetén az alvállalkozó igazolt teljesítése alapján történik a kifizetés a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § alapján. Erről továbbá az alvállalkozónak külön számlát kell kiállítania, amelynek ajánlattevő általi kiegyenlítése az ajánlattevő részére teljesítendő ellenszolgáltatás kifizetésének feltétele [322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdés d)-g) pont]. Az alvállalkozó értelemszerűen csak arról a tevékenységéről állíthat ki a 322/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 32/A. § (1) bekezdés b) pontja szerinti számlát, amelyet alvállalkozóként végez. Az egyéb, alvállalkozói tevékenységnek nem minősülő feladatok ellátásáért azért sem nyújthat be ilyen számlát, mivel azt nem a közbeszerzési eljárás alapján megkötött szerződés közvetlen teljesítéséért állítaná ki, ezt pedig az ajánlatkérő közvetlenül nem finanszírozhatja, az ajánlatkérő csak a fővállalkozói szerződés teljesítéséért járó ellenszolgáltatást köteles teljesíteni. Ezért célszerű lehet a gazdasági szereplőnek a nem alvállalkozói feladatok tekintetében megbontani az ellenszolgáltatás kifizetését, és ezekről külön számlát benyújtania.
[1] A munkaviszonyhoz hasonló megítélés alá esnek különösen a Kbt. 9. § (8) bekezdés g) pontjában felsorolt jogviszonyban álló személyek, azaz a közszolgálati, kormányzati szolgálati, állami szolgálati, vagy közalkalmazotti jogviszonyban, a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti ösztöndíjas foglalkoztatási jogviszonyban, az állami projektértékelői jogviszonyban, ügyészségi szolgálati jogviszonyban, bírói szolgálati jogviszonyban, igazságügyi alkalmazotti szolgálati jogviszonyban, a rendvédelmi feladatokat ellátó szervek hivatásos állományának szolgálati jogviszonyában, valamint a Magyar Honvédség hivatásos, szerződéses és önkéntes tartalékos állományának szolgálati viszonyában állók.
[2] Amennyiben a szerződés szerint a nyertes ajánlattevő feladata a munkaterület őrzése, az e tevékenység tekintetében igénybe vett személy/szervezet alvállalkozónak minősül (Közbeszerzési Döntőbizottság D.300/2018. számú határozata)
[3] Lásd a Közbeszerzési Döntőbizottság D.548/24/2010. sz., D.561/19/2010. sz., D.954/11//2011., D.581/14/2011. sz, valamint D.657/21/2016. sz. határozatát
[4] Lásd például a Közbeszerzési Döntőbizottság D.440/15/2011. sz. határozatát
[5] Az idézett indokolás a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvényt módosító 2010. évi LXXXVIII. törvény 2. § (2) bekezdéséhez fűzött indokolás. Mind a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény, mind a jelenleg hatályos Kbt. átvette a 2010. évi LXXXVIII. törvény 2. § (2) bekezdése által meghatározott kivételeket. A jogalkotói szándékot az alvállalkozói kivételi köröket a magyar közbeszerzési jogba első alkalommal bevezető jogszabály indokolása tartalmazza.
[6] Lásd a Közbeszerzési Döntőbizottság D.174/10/2017. sz. határozatát
[7] Lásd a Közbeszerzési Döntőbizottság D.363/18/2014. sz. határozatát.
[8] 2019. december 19-től hatályos változás, hogy bármilyen formában kötelezettséget vállalhat a kapacitást nyújtó szervezet
[9] A kérdés részletes elemzése kapcsán lásd a Közbeszerzések Tanácsának útmutatóját a közbeszerzési eljárások eredményeként megkötött szerződések Kbt. szerinti módosításával, valamint teljesítésével kapcsolatos egyes kérdésekről [K.É. 2017. évi 81. szám, 2017. május 19., III.1. pont]


2008. évi XCIX.
az előadó-művészeti szervezetek támogatásáról és sajátos foglalkoztatási szabályairól1
A színház-, tánc- és zeneművészet sokszínűségének és értékeinek gyarapítása, az előadásoknak, koncerteknek a közönség széles rétegeihez való eljuttatása, a gyermek- és ifjúsági korosztály előadó-művészetekre fogékony nézővé nevelésének előmozdítása, a hazai előadó-művészet nemzetközi jelenlétének elősegítése, a határon túli magyar kultúra ápolása, a hazai nemzetiségek művészeti életének támogatása, az előadó-művészeti intézményrendszer fejlesztése, a közpénzek hatékony felhasználását elősegítő támogatási rendszer megteremtése, valamint a kulturális jogok érvényesülése érdekében az Országgyűlés a következő törvényt alkotja:2
1. §3 (1) E törvény célja, hogy
a)4 biztosítsa a művészeti alkotás szabadságának megvalósulását,
g)5 elősegítse magyar nyelvű alkotások létrejöttét, ideértve a határon túli magyar alkotók és előadó-művészeti szervezetek értékteremtő tevékenységét is, magyar szerzők műveinek előadását, hazai nemzetiségek nyelvén születő alkotások létrejöttét és bemutatását,
2. §7 (1) E törvény hatálya kiterjed
3. §8 (1)9 Az Alaptörvényben biztosított művelődéshez való jog érvényre juttatásának elősegítése érdekében az állam a központi költségvetésből előadó-művészeti szervezeteket tart fenn és – az e törvényben foglalt feltételek szerint – hozzájárul ahhoz, hogy a helyi, valamint a települési és területi nemzetiségi önkormányzatok (a továbbiakban együtt: önkormányzat) az önként vállalt helyi közszolgáltatási feladatellátás, illetve a nemzetiségi közszolgáltatási feladatellátás körében megteremthessék az előadó-művészeti tevékenység feltételeit, továbbá pályázat útján támogatja és közszolgáltatási szerződés szerint elősegíti az egyéb, az előadó-művészeti tevékenység megújítását és sokszínűségét szolgáló előadó-művészeti szervezetek törekvéseit.
(5) Az előadó-művészeti szervezet művészeti tevékenysége – törvényben meghatározott, illetve az általa vállalt mértéken túl – nem korlátozható. Az állami vagy önkormányzati fenntartó az előadó-művészeti szervezetet művészeti évadterv benyújtására nem kötelezheti, annak előzetes minősítésére, elfogadására, továbbá fenntartói feladatainak ellátása körében az előadó-művészeti szervezet működésével összefüggésben művészeti, esztétikai elvárások érvényesítésére nem jogosult.
(8) A fenntartó felelőssége, hogy – a költségvetési szervként működő előadó-művészeti szervezet esetén az államháztartás működésének követelményeit érvényesítve – biztosítsa az előadó-művészeti szervezet működésének tárgyi, pénzügyi és személyi feltételeit.
b)10 az e törvényben és a központi költségvetésről szóló törvényben foglaltak szerint végzi az előadó-művészeti szervezetek központi költségvetési támogatásával kapcsolatos feladatokat,
d)11 legalább három évre szóló közszolgáltatási szerződést köt meghatározott művészeti feladatokra kivételesen magas színvonalú művészi teljesítményt felmutató, hazai és nemzetközi szinten kiemelten elismert, nyilvántartott előadó-művészeti szervezettel,
e)12 meghatározza a nemzeti előadó-művészeti szervezetek és a kiemelt előadó-művészeti szervezetek körét,
f)13 a döntéshozatalra jogosultat tájékoztatja szakmai véleményéről a kiemelt előadó-művészeti szervezet alaptevékenységét érintő jelentős szakmai változással, átalakításával, más szervezettel történő összevonásával, jogutód nélküli megszüntetésével kapcsolatban, valamint
g)14 működteti a Nemzeti Előadó-művészeti Érdekegyeztető Tanácsot, a Színházművészeti Bizottságot, a Zeneművészeti Bizottságot és a Táncművészeti Bizottságot.
2.15 Cím
A Nemzeti Előadó-művészeti Érdekegyeztető Tanács
5. § (1) A Nemzeti Előadó-művészeti Érdekegyeztető Tanács (a továbbiakban: NEÉT) az e törvény által szabályozott jogviszonyokat érintő szakmai, szakmapolitikai és támogatási kérdések érdekegyeztetési fóruma.
(3)16 A NEÉT véleményezi az előadó-művészeti bizottságoknak az előadó-művészeti szervezetek minősítésére vonatkozó javaslatát, valamint az előadó-művészeti bizottságok által előkészített, a nem állami fenntartású, minősítéssel rendelkező előadó-művészeti szervezetek támogatására vonatkozó felosztási szabályzatokat, továbbá ellátja az (1) bekezdésben meghatározott szerepéből eredő további feladatokat.
(4)–(5)17
(6)18 A NEÉT ülését a miniszter szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal hívja össze. A NEÉT működtetése során biztosítani kell az e törvényben meghatározott jogosítványok gyakorlásának lehetőségét.
2/A. Cím20
Az előadó-művészeti bizottságok
5/A. § (1) Az előadó-művészeti bizottság (a továbbiakban: bizottság) a miniszter véleményező, javaslattevő és döntés-előkészítő testülete.
(2) A miniszter 3 bizottságot hoz létre: a Színházművészeti Bizottságot, a Táncművészeti Bizottságot és a Zeneművészeti Bizottságot. A bizottság létszámát – amely nem lehet kevesebb a Színházművészeti Bizottság esetében 5, a Táncművészeti Bizottság és a Zeneművészeti Bizottság esetében pedig 3-3 főnél – a miniszter határozza meg.
(3)21 A bizottság tagjait az adott területen tevékenykedő elismert művészek és művészeti szakemberek közül a miniszter kéri fel. A bizottsági tagság a felkérés elfogadásával, az abban meghatározott feltételekkel jön létre, és a tag miniszter általi felmentésével, a tag halálával vagy lemondásával szűnik meg. A bizottság tagjai a felkérésben meghatározott mértékű díjazásban részesíthetők.
(4) A bizottság tagjai maguk közül elnököt választanak. A bizottság ügyrendjét – a miniszter jóváhagyásával – és az éves munkatervét az 5/B. §-ban foglaltakra figyelemmel maga állapítja meg.
5/B. § (1) A bizottság
d)23 a központi költségvetési támogatás megállapítása érdekében kidolgozza és a NEÉT-nek véleményezésre és javaslattételre, a miniszternek jóváhagyásra továbbítja a nem állami fenntartású, minősítéssel rendelkező előadó-művészeti szervezetek központi költségvetési támogatására irányadó felosztási szabályzatot,
i)24 közreműködik a területét érintő, a 19. § (1) bekezdése, valamint a 20. §-a szerinti pályázatok szempontrendszerének szakmai előkészítésében, valamint
Az előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat ellátó szervezet27
6. § (1)28 Az előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat kormányrendeletben kijelölt szerv (a továbbiakban: kijelölt szerv) látja el. Ennek keretében:
c)29 igazolja a támogatások igénybevételére vonatkozó jogosultságot, valamint kiállítja az adókedvezményekre és adójóváírásra jogosító, a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény 22. § (4) bekezdése szerinti támogatási igazolást és 24/A. § (18) bekezdése szerinti igazolást,
f)31 ellátja a törvényben vagy törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott egyéb feladatokat.
(2)32 A kijelölt szerv döntése ellen nincs helye fellebbezésnek.
(3)33 A kijelölt szerv által végzett nyilvántartási, igazgatási és szolgáltatási tevékenységért jogszabályban meghatározott mértékű igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.
III. FEJEZET34
AZ ELŐADÓ-MŰVÉSZETI SZERVEZETEK NYILVÁNTARTÁSA, MINŐSÍTÉSE, A KÖZSZOLGÁLTATÁSI SZERZŐDÉS
Az előadó-művészeti szervezetek nyilvántartása
7. § (1)35 A költségvetési szervként vagy közhasznú szervezetként működő előadó-művészeti szervezetekről és az ágazati érdekegyeztetésben részt vevő előadó-művészeti szakmai érdek-képviseleti szervezetekről a kijelölt szerv nyilvántartást vezet, amely nyilvántartás az előadó-művészeti szervezetek (2) bekezdés a) pontjában, b) pont ba) és bd) alpontjában szereplő adatai tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
b)36 az előadó-művészeti szervezet
bb)37 művészeti tevékenységének sajátos jellege szerinti típusmegjelölését: többtagozatos színház, bábszínház, gyermek- és ifjúsági színház, kamarazenekar, kamara-szimfonikus zenekar, szimfonikus zenekar, népi koncertzenekar, fúvószenekar big band, kamarakórus,
(3) Jogszabály az e törvényben meghatározott célok teljesüléséhez szükséges egyéb – a személyes adat körébe nem tartozó – adat nyilvántartásba vételét is előírhatja.
(4)38 A nyilvántartásban szereplő adatok nyilvánosak, és a kijelölt szerv honlapján hozzáférhetők.
8. § (1)39 A nyilvántartásba-vételi eljárás kérelemre indul.
9. §41 A nyilvántartásba vétel és a minősítés alapjául szolgáló adatokban bekövetkezett változást az előadó-művészeti szervezet fenntartója, ennek hiányában az előadó-művészeti szervezet képviselője köteles bejelenteni a kijelölt szervnek a változástól vagy az arról való tudomásszerzéstől számított tizenöt napon belül.
10. § A nyilvántartásból törölni kell az előadó-művészeti szervezetet, ha
d)42 a nyilvántartásba vételétől számított öt éven át az előadó-művészeti szervezet – ide nem értve az állam által fenntartott, valamint a közszolgáltatási szerződéssel rendelkező előadó-művészeti szervezetet – nem részesült az e törvényben meghatározott támogatásból.
Az előadó-művészeti szervezetek minősítése
11. § (1) A nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezetet a miniszter – az érintett bizottság javaslata alapján, a NEÉT előzetes álláspontjának mérlegelésével – az általa kiadott rendeletben nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek minősítheti.
a)43 fenntartója az állam vagy az e törvény szerinti közszolgáltatási szerződése van az állammal,
b) munkavégzésre irányuló jogviszonyban foglalkoztatott művészei – ide nem értve a gyermek- és csoportos szereplőket – legalább 70%-a szakirányú felsőfokú végzettséggel vagy a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény (a továbbiakban: Kjt.) 63. § (2) bekezdésében meghatározott elismeréssel rendelkezik,
c)44 vezetőjét – állami vagy önkormányzati fenntartású szervezet esetén – az e törvényben és a Kormány rendeletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően bízták meg, és
b) munkavégzésre irányuló jogviszonyban foglalkoztatott művészeinek – ide nem értve a gyermek- és csoportos szereplőket – legalább 60%-a szakirányú felsőfokú végzettséggel vagy a Kjt. 63. § (2) bekezdésében meghatározott elismeréssel rendelkezik,
c)45 vezetőjét – állami vagy önkormányzati fenntartású szervezet esetén – az e törvényben és a Kormány rendeletében foglalt rendelkezéseknek megfelelően bízták meg, és
(4)46 A független színház, produkciós színház, befogadó színház, szabadtéri színház, nemzetiségi színház, bábszínház esetében a (2) bekezdés b) pontját és a (3) bekezdés b) pontját a minősítés során nem kell alkalmazni.
(5)47 Nem minősíthető nemzeti előadó-művészeti szervezetté vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetté az előadó-művészeti szervezet, illetve a már nemzeti előadó-művészeti szervezetté vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetté minősített előadó-művészeti szervezet ilyen minősítését meg kell szüntetni, ha a minősítés alapjául szolgáló feltételek közül
b) a (2) bekezdés a)–b) pontja vagy a (3) bekezdés a)–b) pontja szerinti feltételek valamelyike 12 hónapot alapul véve,
(5a)48 Az (5) bekezdés c) pontja szerinti, 24 hónap alapulvételére irányuló rendelkezés alkalmazására a fenntartó a miniszter részére benyújtott, indokolással ellátott kérelme alapján kerülhet sor.
12. § Szimfonikus zenekar, kamaraszimfonikus zenekar, kamarazenekar (a továbbiakban együtt: zenekar), énekkar nemzeti előadó-művészeti szervezetté vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetté minősítésének a nemzeti előadó-művészeti szervezet esetében a 11. § (2) bekezdésében, a kiemelt előadó-művészeti szervezet esetében a 11. § (2) bekezdésének b) pontjában és a 11. § (3) bekezdésének a) és c)–d) pontjában foglaltakon túl feltétele, hogy
13. §49 Az állam, illetve az önkormányzat az előadó-művészeti szolgáltatások tartós biztosítására nyilvántartott előadó-művészeti szervezettel kormányrendelet szerinti tartalommal és feltételekkel legalább három évre előadó-művészeti közszolgáltatási szerződést köthet.
AZ ELŐADÓ-MŰVÉSZET TÁMOGATÁSA
1. Cím51
15. § (1)52 E törvény alapján központi költségvetési támogatás kizárólag az Európai Bizottságnak a miniszter által vezetett minisztérium (a továbbiakban: minisztérium) költségvetési fejezetébe sorolt fejezeti kezelésű előirányzatból és a Nemzeti Kulturális Alapból nyújtott támogatás tárgyában hozott SA.34770 (2012/N-2) számú határozatával összhangban nyújtható.
(2)53 A központi költségvetés támogatást biztosít
c)54 ha az előadó-művészeti szervezetnek nincs fenntartója, nem rendelkezik közszolgáltatási szerződéssel, valamint a 11. § és a 12. § szerinti minősítéssel, pályázati úton az előadó-művészeti szervezet
(3)55 A központi költségvetési támogatás feltétele – a (4) bekezdésben foglalt kivétellel – a kijelölt szerv által történő nyilvántartásba vétel.
(4)56 A 20. § alapján kiírt pályázati támogatásokból a nyilvántartásban nem szereplő előadó-művészeti szervezet is részesülhet.
(5)57 E Fejezet 2. Címét az állami fenntartású előadó-művészeti szervezetekre nem lehet alkalmazni.
16. § (1)59
(2)60 A központi költségvetési támogatás önkormányzati fenntartású előadó-művészeti szervezet számára csak abban az esetben nyújtható, ha az az önkormányzattal a támogatás folyósításakor hatályos, legalább hároméves fenntartói megállapodást kötött. Fenntartói megállapodás csak teljes naptári évre köthető. Nem kell fenntartói megállapodást kötnie az előadó-művészeti szervezetnek a vele közszolgáltatási szerződést kötött önkormányzattal.
(3)–(5)61
2.62 Cím
Az előadó-művészeti szervezetek központi költségvetési támogatásai és az igénybevétel feltételei
17. § (1) A nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek minősített színház, balett- és táncegyüttes esetén a 15. § (2) bekezdése szerinti jogosultat az előadó-művészeti szervezet szakmai programjának megvalósításához művészeti támogatás, és az előadó-művészeti szervezet feladatellátással összefüggő működési kiadásaihoz működési támogatás illeti meg.
(2) A művészeti támogatás az előadó-művészeti szervezet által nyújtott művészeti tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó művészi, művészeti szolgáltatások igénybevételéhez, eszközök – különösen színpadtechnikai eszközök –, anyagok beszerzéséhez, illetve művészi, művészeti munkakörben való foglalkoztatáshoz, felhasználási jogok megszerzéséhez nyújtott hozzájárulás, amelyet más célra felhasználni, átcsoportosítani nem lehet.
(3) A működési támogatás létesítménygazdálkodási célra – az érintett területeken jelentkező kiadásaihoz történő hozzájárulásként, az e törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén – adható, amelyet más célra felhasználni, átcsoportosítani nem lehet.
(4) Nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek minősített zenekar, énekkar esetén a 15. § (2) bekezdése szerinti jogosultat – a zenekarra és az énekkarra külön – központi költségvetési támogatás illeti meg.
18. § A 17. § szerinti támogatások megállapításakor vizsgálandó általános szempontrendszert a Kormány rendeletben határozza meg.
19. § (1) Nemzeti előadó-művészeti szervezetnek vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetnek nem minősülő előadó-művészeti szervezetek szakmai programmegvalósításának és működésének támogatása pályázati úton történik. A pályázatokat a miniszter évente legkésőbb február 15-éig teszi közzé, és a benyújtott pályázatokkal kapcsolatos döntését évente legkésőbb április 30-áig hozza nyilvánosságra.
20. § A miniszter az általa felügyelt költségvetési fejezetből kormányrendeletben meghatározott kiemelt művészeti célok megvalósítására pályázati úton nyújt támogatást.
3.63 Cím
4.64 Cím
22. §65
23. § (1)66 A 15. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti jogosult (ha több előadó-művészeti szervezetet tart fenn, vagy több előadó-művészeti szervezettel kötött közszolgáltatási szerződést, szervezetenként) a központi költségvetési támogatás felhasználásáról a tárgyévet követő év június 30-áig a kijelölt szerv részére szakmai és pénzügyi beszámolót készít.
(4)68 A beszámoló központi költségvetési támogatásra vonatkozó, valamint külön jogszabályban meghatározott adatait a kijelölt szerv a honlapján bárki számára ingyenesen, korlátozás nélkül hozzáférhető és kereshető módon közzéteszi.
(5)69 A kijelölt szerv a beszámolókat összegzi, és azt megküldi a miniszternek, valamint az érintett bizottság tagjainak.
24. §71 (1)72 A központi költségvetésről szóló törvény meghatározza a nyilvántartott színházak, balett- vagy táncegyüttesek, zenekarok és énekkarok elosztható támogatásának keretösszegeit.
(2)73 A (3) és (4) bekezdésben meghatározott kivétellel a központi költségvetésről szóló törvénynek a helyi önkormányzatok központi költségvetési kapcsolataiból származó támogatásokat tartalmazó fejezetében kell biztosítani
a)74 a minősített színházak, balett- vagy táncegyüttesek önkormányzati fenntartóit, önkormányzati fenntartó hiányában a közszolgáltatási szerződést kötő önkormányzatot megillető központi költségvetési támogatás keretösszegét, valamint
b)75 a minősített zenekarok, énekkarok önkormányzati fenntartóit, önkormányzati fenntartó hiányában a közszolgáltatási szerződést kötő önkormányzatot megillető központi költségvetési támogatás keretösszegét.
(3)76 A minisztérium költségvetési fejezetében kell biztosítani:
a)77 a miniszter irányítása, felügyelete vagy tulajdonosi joggyakorlása alá tartozó, nyilvántartásba vett színházak, balett- vagy táncegyüttesek, zenekarok és énekkarok költségvetési támogatását,
b)78 a miniszterrel kötött közszolgáltatási szerződéssel rendelkező, nem önkormányzati fenntartású előadó-művészeti szervezet támogatását,
d)79 a az 5/A. § (2) bekezdése szerinti előadó-művészeti bizottságok működéséhez szükséges előirányzatot.
(4)80 A (3) bekezdés hatálya alá nem tartozó, állami fenntartású, nyilvántartásba vett színházak, balett- vagy táncegyüttesek, zenekarok és énekkarok támogatását az ilyen előadó-művészeti szervezetet irányító, felügyelő vagy a felett tulajdonosi jogokat gyakorló miniszter által vezetett minisztérium költségvetési fejezetében, vagy a szervezetet irányító, felügyelő vagy a felett tulajdonosi jogokat gyakorló központi költségvetési szerv költségvetésében kell biztosítani.
25. § (1)81 Az előadó-művészeti szervezetekben – a munkáltató személyétől függően – a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) vagy a Kjt. szabályait az e fejezetben megállapított eltérésekkel kell alkalmazni.
27. § A munkaviszony, illetve a közalkalmazotti jogviszony (a továbbiakban együtt: foglalkoztatásra irányuló jogviszony) – eltérő megállapodás hiányában – határozatlan időtartamra jön létre.
28. § (1) A határozott időre szóló foglalkoztatásra irányuló jogviszony időtartama – ideértve a meghosszabbított és az előző határozott időtartamú munkaszerződés, illetve kinevezés (a továbbiakban együtt: munkaszerződés) megszűnésétől számított hat hónapon belül létesített újabb határozott időtartamú foglalkoztatásra irányuló jogviszony tartamát is – az öt évet nem haladhatja meg.
(2)82 Határozott idejű közalkalmazotti jogviszony – a Kjt. 21. § (2) bekezdésében foglaltakon túlmenően –
29. § (1) A művészi és a művészeti munkakör betöltésére létesített határozott idejű foglalkoztatási jogviszony – ha a felek eltérően nem állapodnak meg – az évad végéig tart.
(3) Ha a munkáltató elmulasztja a (2) bekezdésben meghatározott nyilatkozat megtételét, köteles a foglalkoztatottat – annak kérésére – legalább a lejáró szerződésnek megfelelő feltételekkel továbbfoglalkoztatni.
30. § (1)83 A munkáltató a karmester, karnagy, színművész, bábművész, artistaművész, magánénekes, magántáncos, segédszínész, csoportos szereplő munkakörben foglalkoztatott foglalkoztatásra irányuló határozatlan idejű jogviszonyát rendes felmondással, illetve felmentéssel (a továbbiakban együtt: felmondás) akkor is megszüntetheti, ha a foglalkoztatott számára a munkaszerződésben vagy – ha a munkaszerződésben erről nem állapodtak meg – a 31. § (3) bekezdésében megállapított előadásszám legalább 40%-a mértékéig az elmúlt évadban nem tudott és a következő évadban sem tud művészi feladatot biztosítani az előadó-művészeti szervezet megváltozott művészeti koncepciójával összefüggő ok miatt.
(4)84 Ha a munkáltató az (1) bekezdés alapján szünteti meg a határozatlan idejű jogviszonyt, a foglalkoztatottat az Mt. 77. § (3) bekezdésében, illetve a Kjt. 37. § (6) bekezdésében meghatározotton felül – kollektív szerződésnek a foglalkoztatottra nézve kedvezőbb rendelkezése hiányában – a munkáltatónál fennálló legalább
(6)85
(7)86 A Kjt. 40. § (1) bekezdésétől eltérően – a magasabb vezető és vezető munkakör, illetve beosztás kivételével – azokban az esetekben, ahol a Kjt. minősítési kötelezettséget ír elő a munkáltató számára, a művészi és egyéb művészeti munkakört betöltő közalkalmazottat nem kell minősíteni, ha Kossuth-díjjal, a Magyar Köztársaság Kiváló Művésze, a Magyar Köztársaság Érdemes Művésze, a Magyar Köztársaság Babérkoszorúja díjjal vagy a miniszter által jogszabály alapján adományozható művészeti díjjal rendelkezik.
(3) A művészi munkakörben foglalkoztatottat a munkáltató teljes munkaidőben foglalkoztatja, ha az évadonként teljesítendő előadásszám – ide értve a (4) bekezdésben foglalt kivételt is –
b)87 magántáncos esetében legalább 40 előadás,
c)88 magánénekes esetében legalább 40 előadás,
e)89 segédszínész esetében legalább 120 előadás,
(4)90 A felek a munkaszerződésben a (3) bekezdés a)–c) pontjában foglaltaknál 40%-kal, a d)–f) pontjában foglaltaknál 25%-kal magasabb vagy alacsonyabb évadonkénti előadásszámban is megállapodhatnak.
32. §91 A munkáltató négyhavi munkaidőkeretet is előírhat az Mt. 92. §-a szerinti napi munkaidő tartamának alapulvételével.
33. §92 A foglalkoztatott munkaidejét nem érintő munkavégzésre irányuló további jogviszony létesítését – a tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, a szerzői jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység, a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony és a közérdekű önkéntes tevékenység kivételével – a foglalkoztatott köteles a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetesen bejelenteni, aki a további jogviszony létesítését megtilthatja, ha az előadó-művészeti szervezet üzemszerű működését veszélyezteti.
35. § (1) A művészi munkakörben foglalkoztatott az előadáson történő közreműködésért – kollektív szerződés, illetve munkaszerződés alapján – külön díjazást kaphat.
(2) A nem művészi munkakörben foglalkoztatott munkavállalót a munkakörébe nem tartozó, közönség előtt történő színpadi szereplésért – megállapodás esetén – közreműködési díj illeti meg. A közreműködési díj mértékét, tekintettel a feladat nehézségére és jellegére, kollektív szerződés, annak hiányában a felek állapítják meg. A közreműködési díj a Kjt. pótlékalap 5%–50%-ának megfelelő összeg lehet.
(3)93 A munkáltató az előadó-művészeti szervezet üzemszerű működésének biztosítása érdekében ügyeletet rendelhet el az Mt. 108–114. §-ában meghatározott eseteken kívül is. Az ügyeleti díj mértéke a személyi alapbér vagy az alapilletmény legalább 40%-a.
(4) A (2)–(3) bekezdésekben meghatározott díjakat kollektív szerződés vagy munkaszerződés átalányban is meghatározhatja.
36. § (1)94 A munkáltató az Mt. 122. § (2) bekezdésében foglaltaktól eltérően, a rendes szabadság kiadása során kivételesen, indokolt esetben nem köteles a munkavállalónak az alapszabadsága egynegyedére vonatkozó kérését figyelembe venni, ha az a munkáltató üzemszerű működését súlyosan veszélyeztetné. Erről a munkáltatónak haladéktalanul tájékoztatnia kell a foglalkoztatottat, és közölnie kell, hogy mikor veheti ki a szabadságát.
Az opera-, szimfonikus-, kamara- és egyéb
zenekari tag, az énekkari tag,
valamint a tánckari tag munkakört betöltő munkavállalóra vonatkozó eltérő szabályok
37. §95 (1) A zenekari és énekkari tag esetében a foglalkoztatásra irányuló jogviszony létrehozásának feltétele az eredményes szakmai próbajáték, illetve próbaéneklés, amelyek meghirdetésére vonatkozó szabályokat a miniszter rendeletben állapítja meg.
(3)96 A zenekari tag és énekkari tag egy szolgálatának időtartama három, az operaelőadások és a színpadi próba esetében négy óra, a nem színpadi próbák esetében azok tényleges időtartamát kell figyelembe venni.
(5)97 A zenekari, énekkari, illetve tánckari tagot a munkáltató teljes munkaidőben foglalkoztatja, ha a munkaszerződés
(7)98 Az (1)–(2) bekezdés alkalmazása szempontjából egy szolgálat egy előadást vagy egy próbát jelent. Ha a próba időtartama rövidebb, mint két óra, akkor – naponta legfeljebb egy alkalommal – fél szolgálatot kell elszámolni.
(9)99 A szolgálatokban meghatározott munkaelrendelés száma havonta nem haladhatja meg az (1)–(2) bekezdésben megállapított havi szolgálatszámot, egyebekben a munkáltató a 32. § szerinti munkaidőkeretet alkalmazhatja.
39. §100 (1) Költségvetési szervként működő vagy az Mt. hatálya alá tartozó, állami vagy önkormányzati fenntartású, nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezetnél a munkáltató vezetőjével (a továbbiakban: vezető) – az e törvényben foglalt eltérésekkel – az Mt. vezető állású munkavállalókra vonatkozó rendelkezései alkalmazásával munkaviszonyt kell létesíteni.
39/A. §101 A 39. § (1) bekezdése szerinti előadó-művészeti szervezetnél a vezető tárgyév március 1-jétől a következő év február végéig terjedő időszakra vonatkozó havi munkabére nem haladhatja meg a Központi Statisztikai Hivatal által hivatalosan közzétett, a tárgyévet megelőző évre vonatkozó nemzetgazdasági havi átlagos bruttó kereset tízszeresét.
40. §102 A vezető munkaköre betöltésének feltételeit és a feltételek alól adható felmentés szabályait a Kormány rendeletben határozza meg.
(2)103 A vezető munkakörének betöltésénél megfelelően alkalmazni kell az Mt. vezető állású munkavállalókra vonatkozó összeférhetetlenségi szabályait azzal, hogy az Mt. 211. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltak alól – indokolt esetben – a munkáltatói jogkör gyakorlója felmentést adhat.
(3)104 A vezető vezetői tevékenységével összefüggésben jutalomban vagy más, munkáltatói döntésen alapuló egyéb többletjuttatásban abban az esetben részesíthető, ha az arra jogosító, mutatószámokon alapulóan meghatározott többletfeladatra, illetve többletteljesítményre vonatkozó feltételek a munkáltatóval kötött megállapodásban rögzítésre és teljesítésre kerültek.
(4)105 A vezető munkakörébe nem tartozó művészi, művészeti feladatok ellátásával kapcsolatos rendelkezéseket a munkaszerződésben kell meghatározni. Ennek hiányában a vezető ilyen tevékenységeket az általa vezetett előadó-művészeti szervezetnél csak a munkáltatói jogkör gyakorlójának előzetes, írásbeli engedélyével végezhet.
(5)106 A 39. § (1) bekezdése szerinti előadó-művészeti szervezet vezetőjének határozott idejű munkajogviszonyát rendes felmondással megszüntetni nem lehet.
42–43. §107
3. CÍM108
43/A. § (1)109 Táncművészeti életjáradékra jogosult az a személy, aki
a) a Magyar Nemzeti Balettnál, a Győri Balettnál, a Pécsi Balettnál, a Szegedi Kortárs Balettnál, a Magyar Állami Népi Együttesnél, a Magyar Nemzeti Táncegyüttesnél, a Duna Művészegyüttesnél és a Budapesti Operettszínháznál vagy ezek jogelődjeinél összesen legalább huszonöt éven át – ide nem értve a képzés idejét – magántáncos, táncos szólista vagy tánckari tevékenységet főfoglalkozásszerűen folytatott,
c)110 az öregségi nyugdíjkorhatárt nem töltötte be, és
e) azon a napon, amelytől kezdődően a táncművészeti életjáradékot megállapítják, a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 4. § (1) bekezdés i) pontja szerinti rendszeres pénzellátásban – az özvegyi nyugdíj, a baleseti hozzátartozói nyugellátások, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék, valamint az uniós rendeletek alapján külföldi szerv által folyósított, ezekkel azonos típusú ellátások kivételével – nem részesül.
(1a)112 Az (1) bekezdés alkalmazása során magántáncos, táncos szólista vagy tánckari tag tevékenységet főfoglalkozásszerűen az a személy folytathat, aki az e tevékenységek végzésére irányuló, biztosítással járó jogviszonyával egyidejűleg nem folytat biztosítással járó jogviszonyban más tevékenységet, kivéve
(2) 2012. január 1-jétől – a 2012. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben – balettművészeti életjáradékként kell továbbfolyósítani annak az 1950. évben vagy azt követően született, az egyes művészeti tevékenységeket folytatók öregségi nyugdíjra jogosultságáról szóló 5/1992. (I. 13.) Korm. rendelet alapján öregségi nyugdíjban részesülő, és a korhatár előtti öregségi nyugdíjak megszüntetéséről, a korhatár előtti ellátásról és a szolgálati járandóságról szóló 2011. évi CLXVII. törvény 3. § (2) bekezdés c) pontjának hatálya alá nem tartozó személynek az öregségi nyugdíját, aki 2011. december 31-én rendelkezik az (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feltétellel.
(3)113 A táncművészeti életjáradékot a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 62. §-ában foglaltak szerint kell emelni.
43/B. § (1)114 Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, az igényérvényesítésre, a táncművészeti életjáradék megállapítására, folyósítására, a szolgálati idő meghatározására és számítására, a táncművészeti életjáradékra jogosító idő megállapítására és igazolására, a jogorvoslatra, az eljárási költségek viselésére, a jogalap nélküli ellátás visszafizetésére és megtérítésére, a késedelmi kamat megtérítésére, az adatszolgáltatási és bejelentési kötelezettségre, a mulasztási bírságra,, a tartozás elengedésére, mérséklésére és fizetési kedvezmény engedélyezésére, a végrehajtásra, valamint az adatkezelésre az öregségi nyugdíjra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol az öregségi nyugdíjra vonatkozó szabály nyugellátást vagy nyugdíjat említ, azon balettművészeti életjáradékot kell érteni.
(2)115 Ha e törvény vagy a végrehajtására kiadott kormányrendelet másként nem rendelkezik, a táncművészeti életjáradék szüneteltetésére, megszűnésére és fedezetére, a megszűnéssel kapcsolatos jogkövetkezményekre, valamint a táncművészeti életjáradékban részesülő személyek öregségi nyugdíjára a korhatár előtti ellátásra vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni azzal, hogy ahol a korhatár előtti ellátásra vonatkozó szabály korhatár előtti ellátást említ, azon táncművészeti életjáradékot kell érteni.
43/C. §116 A 43/A–43/B. § alapján táncművészeti életjáradékra nem jogosult, előadó-művészeti tevékenységet folytató személyek számára jogszabályban meghatározott feltételek teljesülése esetén előadó-művészeti járadék állapítható meg.
1.117 bábszínház: előadó-művészeti tevékenységét jellemző módon bábművészek közreműködésével, a bábművészeti eszközök és megoldások felhasználásával végző, állandó játszóhellyel rendelkező színház,
3.118 befogadó színház: előadások, hangversenyek bemutatására alkalmas játszóhellyel rendelkező, társulat nélküli színház, ideértve az olyan cirkuszművészeti szervezetet, valamint hangversenytermet is, amely az előadást, hangversenyt állandó játszóhelyen, saját tulajdonú vagy rendelkezésű kőépületben valósítja meg,
7.119 előadó-művészeti szervezet: az önálló jogi személyiségű színház, balett- vagy táncegyüttes, szimfonikus zenekar, énekkar, kamara-szimfonikus zenekar, kamarazenekar, amely létesítő okirata szerinti céljaként, vagy alap-, illetve főtevékenységeként előadó-művészeti színház-, tánc- vagy zeneművészeti tevékenységet lát el,
8.120 énekkar: oratórikus vagy a cappella művek előadására alkalmas előadó-művészeti szervezet – ideértve a kamarakórust is –, ha létszáma legalább 12 fő,
10.121 fenntartó: bármely természetes vagy jogi személy, amely az előadó-művészeti szervezet felett irányítási, felügyeleti vagy tulajdonosi jogokat gyakorol,
12.122 fizetőnéző-szám: azoknak a magánszemélyeknek száma, akiket az előadó-művészeti szervezet előadás vagy hangverseny megtekintésére az általánosan érvényesített jegyár – bérlet esetében egy előadásra, értékesített előadás vagy hangverseny esetében egy belépőjegyre vetítetten – legalább 50%-os mértékét elérő fogyasztói áron közvetlenül vagy közvetve feljogosított, feltéve, hogy az esetleges értékesítési jutalékkal csökkentett jegyár, illetve az értékesített előadás vagy hangverseny ellenértéke az előadó-művészeti szervezetnél tényleges saját bevételként jelentkezik, továbbá azt, hogy utóbbi esetben – amennyiben arra sor kerül – a tényleges jegyértékesítést végző az általa értékesített belépőjegyek számáról az előadó-művészeti szervezetnek adatot szolgáltat,
16.123 hangverseny: klasszikus, kortárs komolyzenei zeneművek – ideértve az operát és a klasszikus operettet is –, továbbá jazz műfajú és népi eredetű zeneművek személyes előadó-művészi teljesítménnyel, közönség jelenlétében történő nyilvános bemutatása, amelyben a közreműködő zenekar vagy énekkar az e törvényben az érintett szervezettípus tekintetében meghatározott létszámot eléri vagy meghaladja,
18.124 kamara-szimfonikus zenekar: olyan zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, melynek létszáma legalább 24, legfeljebb 55 fő, ide értve a népi koncertzenekart és a fúvószenekart is,
19.125 kamarazenekar: olyan zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, melynek létszáma legalább 12, legfeljebb 23 fő, ide értve a népi koncertzenekart, fúvószenekart és a big bandet is,
21.126 kortárs magyar, illetve magyarországi dráma: magyar állampolgár vagy önmagát magyarnak valló élő vagy 15 évnél nem régebben elhunyt művész magyarul vagy nemzetiségi nyelven írt alkotása,
23.127 közszolgáltatási szerződés: művészeti közszolgáltatás nyújtására irányuló, legalább három évre szóló, e törvény szerinti tartalommal megkötött szerződés,
24.128 nemzetiségi színház: az országos nemzetiségi önkormányzat nyilatkozatával elismert, nemzetiségi nyelven játszó színház vagy magyar nyelven játszó színház, melynek az adott nemzetiséghez kötődő alkotóközösségei által létrehozott előadásai alapvetően e nemzetiségi közösség anyanyelvű művelődési igényeinek kielégítését szolgálják és kötődnek a nemzetiségi közösség szocio-kulturális hátteréhez, hagyományaihoz,
29.129 saját előadás: olyan színházi alkotás, amelynek előadásához szükséges szerzői jogokkal a színház rendelkezik, az előadás a színházzal szerződéses kapcsolatban álló alkotó- és előadóművészek művészi tevékenységével jön létre, és a színház szervezésével, a színház költségvetéséből kerül a nyilvánosság elé,
31. szabadtéri színház: állandó – jellemzően természeti vagy építészeti örökséghez kötődő – játszóhellyel rendelkező, a nyári évadban (jellemzően május 1-jétől szeptember 30-ig) játszó színház,
32.130 szimfonikus zenekar: hangversenyeken zeneműveket játszó előadó-művészeti szervezet, amelynek az előadásonkénti létszáma legalább 56 fő, illetve amennyiben az előadott mű vagy művek jellege, vagy ifjúsági, iskolai hangverseny esetében a helyszín igazolt befogadóképessége indokolja, legalább a 18. és a 20. pontban meghatározott alsó létszám-határ,
33.131 színház: prózai, zenés, táncos színpadi művek előadásával foglalkozó előadó-művészeti szervezet, ide értve a bábszínházat, befogadó színházat, produkciós színházat, független színházat, szabadtéri színházat, nemzetiségi színházat,
40.132 értéknövelő beruházás: az előadó-művészeti szervezet létesítő okiratában meghatározott tevékenységéhez kapcsolódó szolgáltatások bővítését, illetve minőségének javítását, továbbá az üzemeltetés hatékonyságát, költségeinek csökkentését szolgáló fejlesztés,
41.133 felújítás: az üzemeltetéssel érintett ingatlan egészére (teljes felújítás), egy vagy több főszerkezetére, illetve a színpadtechnikára kiterjedő (részleges felújítás), időszakonként szükségessé váló olyan általános javítási építés-szerelési munkák végzése, amelyek az eredeti műszaki állapotot – megközelítőleg vagy teljesen – visszaállítják, az eredeti használhatóságot, üzembiztonságot az egyes szerkezetek, berendezések kicserélésével vagy az eredetitől eltérő kialakításával növelik,
42.134 gyermek- és ifjúsági színház: egy évadon belüli bemutatóinak legalább 80%-át kitevő mértékig a 0–18 éves korosztályok életkori értelmi-érzelmi sajátosságainak megfelelő és e korosztályok színházi igényeinek kielégítését célzó előadó-művészeti tevékenységet végző színház,
43.135 karbantartás: az üzemeltetéssel érintett ingatlan és eszközök állagának, rendeltetésszerű használhatóságának biztosítása érdekében szükséges megelőző munkák (időszerű vagy tervszerű karbantartás), továbbá felújításnak nem minősülő javítási munkák elvégzése, illetve egyes berendezések cseréje (hibaelhárítás),
44.136 klasszikus szerző műve: klasszikus szerzőtől származó műnek kell tekinteni azt a művet, amely a bemutató időpontját megelőzően legalább 15 éve elhunyt szerzőtől származik. Szerzőtársak esetében a később elhunyt szerzőtárs halálának időpontja irányadó,
45.137 kortárs szerző műve: kortárs szerzőtől származó műnek kell tekinteni azt a művet, melynek tekintetében a 44. pont szerinti feltételek nem állnak fenn,
46.138 létesítménygazdálkodás: az előadó-művészeti szervezet tulajdonában vagy tartós használatában álló ingatlan üzemeltetésével, karbantartásával (ide nem értve: a részleges és teljes felújítást és az értéknövelő beruházást), a létesítő okirat szerinti tevékenységéhez kapcsolódó eszközgazdálkodással, szolgáltatás-ellátással, ingatlangazdálkodással, továbbá az egyéb, a művészeti tevékenységhez közvetetten szükséges tevékenység ellátása, az ahhoz szükséges szolgáltatások, személyi és tárgyi feltételek biztosítása,
47.139 magyar szerző műve: e törvény alkalmazása szempontjából magyar szerző művének kell tekinteni a magyar állampolgár vagy önmagát magyarnak valló színműíró vagy zeneszerző önálló szerzőként, illetve társszerzői vagy szerzőtársi közreműködésével alkotott színpadi művét,
48.140 szakirányú felsőfokú végzettség: a művészeti képzési területen a munkakörnek megfelelő alap- vagy mesterképzési szakon szerzett oklevéllel tanúsított végzettség és szakképzettség vagy annak megfeleltethető korábbi főiskolai vagy egyetemi oklevéllel tanúsított végzettség és szakképzettség, továbbá zene- és táncművészeti tevékenység esetében a tanári végzettség, valamint színházművészeti tevékenység esetében a művészetközvetítési képzési területen szerzett végzettség, ha nincs a művészeti munkakörnek megfelelő hazai szakirányú felsőfokú képzés, akkor szakirányú felsőfokú végzettségnek kell tekinteni a munkakör betöltéséhez szükséges szakmában szerzett, az Országos Képzési Jegyzékről szóló miniszteri rendeletben (a továbbiakban: OKJ) szereplő, szakmai végzettséget igazoló bizonyítvánnyal tanúsított szakképesítést, az OKJ-ben szereplő szakképesítésnek tartalmilag megfeleltethető végzettséget, illetve minden korábbi jogszabály alapján szakmai vizsga teljesítésével szerzett művészi vagy művészeti munkakör betöltéséhez előírt szakmai végzettséget;
49.141 színpadtechnikai eszközök: épület alkotórészének nem minősülő, a színpadi előadó-művészeti tevékenységhez szükséges, illetve azt segítő műszaki (fény-, hang-, videotechnikai) eszközök, berendezések, továbbá az állandó játszóhelyen kívüli előadáshoz alkalmazott színpadi eszközök (mobilszínpad),
50.142 tájelőadás: az előadó-művészeti szervezet létesítő okiratában megjelölt székhely településen kívül játszott előadás,
51.143 üzemeltetés: az előadó-művészeti szervezet tulajdonában vagy tartós használatában álló, a művészeti alaptevékenységhez kapcsolódó ingatlan és eszközök rendeltetésszerű használatához folyamatosan szükséges szolgáltatások, személyi és tárgyi feltételek biztosítása,
52.144 vendégelőadás: olyan színházi alkotás, amelynek előadásához szükséges szerzői jogokkal a felhasználási szerződés alapján meghatározott időre vagy előadásszámra a vendégszínház rendelkezik, az előadás a vendégszínház által szerződtetett alkotó- és előadóművészek művészi tevékenységével jön létre, és a fogadó színház szervezésével, a fogadó színház költségvetéséből kerül a nyilvánosság elé,
53.145 biztosítással járó jogviszony:
c) a szociálpolitikai (szociális biztonsági) egyezmény hatálya alá tartozó személy esetén – ha az egyezmény eltérően nem rendelkezik – a szerződő államban fennálló, a Tbj. 5. § (1) bekezdés a), b) és e)–g) pontja szerinti biztosítással járó jogviszonynak megfelelő jogviszony,
54.146 EGT-állam: az Európai Unió tagállama és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes más állam, továbbá az az állam, amelynek állampolgára az Európai Unió és tagállamai, valamint az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban nem részes állam között létrejött nemzetközi szerződés alapján az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásban részes állam állampolgárával azonos jogállást élvez,
55.147 fúvószenekar: komolyzene műfajába tartozó, eredeti vagy áthangszerelt műveket előadó zeneművészeti szervezet, amelyben a rézfúvós és fafúvós hangszercsoportokat ütőhangszeresek egészíthetik ki,
56.148 hangversenyterem: olyan zárt terű, legalább száz ülőhelyet magába foglaló, nézőtérrel rendelkező befogadó színház, amely akusztikailag és technikailag alkalmas e törvény szerinti hangversenyek előadására,
57.149 kamarakórus: oratorikus vagy a cappella művek előadására alkalmas előadó-művészeti szervezet, amelynek létszáma legalább 12, legfeljebb 30 fő.
45. § (1) E törvény – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – 2009. március 1-jén lép hatályba.
(2)150 E törvény 48. §-a az Európai Bizottság jóváhagyó határozatának meghozatalát követő 15. napon lép hatályba.
(3)151 A miniszter az Európai Bizottság határozata meghozatalának időpontját – annak ismertté válását követően haladéktalanul – a Magyar Közlönyben közzétett egyedi határozattal állapítja meg.
46. §152 (1)153
(2)154 2018. január 1-jéig olyan színház, balett- és táncegyüttes is nemzeti előadó-művészeti szervezetté vagy kiemelt előadó-művészeti szervezetté minősíthető, amely tekintetében a 11. § (2) bekezdés b) pontjában vagy a 11. § (3) bekezdés b) pontjában meghatározott feltételek nem állnak fenn.
(5)157
46/A. §158 (1) 2017. január 1-jétől a nyugdíjfolyósító szerv a nyugdíjkorhatárt be nem töltő személyek balettművészeti életjáradékát hivatalból – a 2017. januári nyugdíjemelés mértékével növelt összegben – táncművészeti életjáradékként folyósítja.
a)159 jelölje ki az előadó-művészeti szervezetek működésével összefüggő közigazgatási hatósági és szolgáltatási feladatokat ellátó szervezetet,160
b) meghatározza az egyes művészi és művészeti munkaköröket, valamint a betöltésükhöz szükséges képesítési és egyéb feltételek részletes szabályait,161
c)162 határozza meg a táncművészeti életjáradék megállapításának, folyósításának, szüneteltetésének és megszüntetésének részletes eljárási szabályait,
d)163 határozza meg az egyes előadó-művészeti tevékenységet folytatók járadéka igénybevételének feltételeit,
e)164 határozza meg a Nemzeti Előadó-művészeti Érdekegyeztető Tanács tagjaira, működésére vonatkozó szabályokat,165
f)166 határozza meg az előadó-művészeti bizottságok által elkészítendő felosztási szabályzat és javaslat elkészítésére és tartalmára vonatkozó szabályokat,167
g)168 határozza meg a művészeti támogatás mértékének megállapításánál irányadó szempontokat és a művészeti támogatás biztosításának feltételeit tartalmazó részletes szabályokat,169
h)170 határozza meg a létesítménygazdálkodási célú működési támogatás biztosításának feltételeit tartalmazó részletes szabályokat,171
i)172 határozza meg a nem minősített előadó-művészeti szervezetek működésének és szakmai program megvalósításának támogatására irányuló pályázatok részletes szabályait,173
j)174 határozza meg a miniszter által felügyelt költségvetési fejezetből az előadó-művészeti szervezeteknek pályázati úton nyújtható kiemelt támogatások részletes szabályait,175
k)176 határozza meg az előadó-művészeti szervezettel kötendő, közfeladatellátásra irányuló közszolgáltatási szerződés tartalmára és megkötésére irányadó szabályokat,177
l)178 határozza meg az önkormányzati fenntartású előadó-művészeti szervezettel kötendő fenntartói megállapodás tartalmára és megkötésére irányadó szabályokat,179
m)180 határozza meg az előadó-művészeti szervezet és előadó-művészeti szakmai érdek-képviseleti szervezet nyilvántartásba vételére, a nyilvántartáshoz szükséges adatszolgáltatási kötelezettségre, az igazolás kiállítására, valamint a hatósági ellenőrzéssel kapcsolatos hatósági eljárásra, valamint a központi költségvetésből nyújtott támogatás mértékének megállapításához szükséges, továbbá a 11. § és a 12. § szerinti minősítés alapjául szolgáló adatszolgáltatási kötelezettségre vonatkozó szabályokat,181
n)182 határozza meg a zenekar, énekkar által teljesítendő fizetőnéző-szám alsó határát,183
o)184 határozza meg a szakmai próbajáték és próbaéneklés meghirdetésére vonatkozó szabályokat,
p)185 szabályozza a zenekar és az énekkar tevékenysége folytatásának tárgyi feltételeit,186
q)187 határozza meg az e törvény alapján a helyi önkormányzatok központi költségvetési kapcsolataiból származó támogatásokat tartalmazó fejezetből – az Európai Bizottság által jóváhagyott kulturális támogatási programmal összhangban – nyújtott támogatás elszámolható költségeinek körét, a támogatás felhasználásáról készült, e törvény szerinti beszámoló formai és tartalmi követelményeit, továbbá a beszámoló benyújtásával és elfogadásával kapcsolatos részletes szabályokat,188
r)189 határozza meg a költségvetési szervként működő vagy az Mt. hatálya alá tartozó, állami vagy önkormányzati fenntartású, nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet vezetőjének megválasztására irányuló pályázat tartalmára és a pályázati eljárásra vonatkozó szabályokat, a pályázatok véleményezésére felkért szakmai bizottság összetételét és eljárásának rendjét, valamint a pályázatok elbírálásának rendjét,190
s)191 határozza meg a költségvetési szervként működő vagy az Mt. hatálya alá tartozó, állami vagy önkormányzati fenntartású, nyilvántartásba vett előadó-művészeti szervezet vezetője tekintetében a munkakör betöltésének feltételeit és a feltételek alól adható felmentés szabályait.192
(2)193 Felhatalmazást kap a miniszter, hogy
a)194
b) a nemzeti előadó-művészeti szervezetek és a kiemelt előadó-művészeti szervezetek a 11. § és a 12. § alapján megállapított körét,195
c)196 a 6. § (3) bekezdése szerinti igazgatási szolgáltatási díj mértékét, a beszedésére jogosult személyét, a fizetési számla megnevezését és számát, az igazgatási szolgáltatási díj kezelésének, nyilvántartásának és visszatérítésének módját az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben kiadott197,
d)–f)198
g)199
h)200
(3)201
48. §202
49. §203
50. §204
1 A törvényt az Országgyűlés a 2008. december 8-i ülésnapján fogadta el. A kihirdetés napja: 2008. december 19.
2 A preambulum a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (1) bekezdés a) pontja, a 2011: CCI. törvény 332. § a) pontja szerint módosított szöveg.
3 Az 1. § a 2011: LXXXVI. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
4 Az 1. § (1) bekezdés a) pontja a 2011: CCI. törvény 332. § b) pontja szerint módosított szöveg.
5 Az 1. § (1) bekezdés g) pontja a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
6 Az 1. § (1) bekezdés k) pontját a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 1. pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 2. § a 2016: LXVII. törvény 89. §-ával megállapított szöveg.
8 A 3. § a 2011: LXXXVI. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
9 A 3. § (1) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 22. § (1) bekezdése, a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 4. § b) pontja a 2011: CLXVI. törvény 70. § (5) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § d) pontja a 2011: CLXVI. törvény 70. § (1) bekezdésével megállapított, a 2012: LXXVI. törvény 69. § 1. pontja, a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
12 A 4. § e) pontja a 2011: LXXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
13 A 4. § f) pontja a 2011: LXXXVI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
14 A 4. § g) pontját a 2011: LXXXVI. törvény 3. §-a iktatta be.
15 A II. fejezet 2. Címe (5. §) a 2011: LXXXVI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
16 Az 5. § (3) bekezdése a 2016: LXVII. törvény 191. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
17 Az 5. § (4)–(5) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 2. pontja hatályon kívül helyezte.
18 Az 5. § (6) bekezdése a 2016: LXVII. törvény 191. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
19 Az 5. § (7) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 2. pontja hatályon kívül helyezte.
20 A II. fejezet 2/A. Címét (5/A–5/B. §) a 2011: LXXXVI. törvény 5. §-a iktatta be.
21 Az 5/A. § (3) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 70. § (5) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
22 Az 5/A. § (5) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
23 Az 5/B. § (1) bekezdés d) pontja a 2016: LXVII. törvény 192. §-ával megállapított szöveg.
24 Az 5/B. § (1) bekezdés i) pontja a 2012: CCXXI. törvény 6. §-ával megállapított, a 2016: LXVII. törvény 199. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
25 Az 5/B. § (2) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
26 Az 5/B. § (3) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 13. § (1) bekezdése iktatta be, a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 4. pontja hatályon kívül helyezte.
27 A 6. §-t megelőző alcím a 2012: CCXXI. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
28 A 6. § (1) bekezdése a 2012: CCXXI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
29 A 6. § (1) bekezdés c) pontja a 2016: CIV. törvény 80. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
30 A 6. § (1) bekezdés e) pontját a 2016: CIV. törvény 80. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
31 A 6. § (1) bekezdés f) pontja a 2017: LXVIII. törvény 6. § a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 6. § (2) bekezdését a 2009: LVI. törvény 410. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2016: CIV. törvény 80. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 6. § (3) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított, a 2012: CCXXI. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
34 A III. Fejezet (7–14. §) a 2011: LXXXVI. törvény – 2011: CLXVI. törvény 76. § (3)–(4) bekezdése szerint módosított – 7. §-ával megállapított szöveg.
35 A 7. § (1) bekezdése a 2013: LXXXIV. törvény 71. §-ával megállapított szöveg.
36 A 7. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: CCXXI. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
37 A 7. § (2) bekezdés b) pont bb) pontja a 2016: LXVII. törvény 199. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
38 A 7. § (4) bekezdése a 2012: CCXXI. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 8. § (1) bekezdése a 2016: LXVII. törvény 193. §-ával megállapított szöveg.
40 A 8. § (4) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 5. pontja hatályon kívül helyezte.
41 A 9. §-t a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 6. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: LXVIII. törvény 1. §-a iktatta be.
42 A 10. § d) pont a 2012: LXXVI. törvény 69. § 2. pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
43 A 11. § (2) bekezdés a) pontja a 2012: LXXVI. törvény 69. § 2. és 3. pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
44 A 11. § (2) bekezdés c) pontja a 2017: LXVIII. törvény 2. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
45 A 11. § (3) bekezdés c) pontja a 2017: LXVIII. törvény 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
46 A 11. § (4) bekezdése a 2017: CLXXX. törvény 8. §-a szerint módosított szöveg.
47 A 11. § (5) bekezdése a 2017: LXVIII. törvény 2. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
48 A 11. § (5a) bekezdését a 2017: LXVIII. törvény 2. § (4) bekezdése iktatta be.
49 A 13. § a 2016: LXVII. törvény 194. §-ával megállapított szöveg.
50 A 14. §-t a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte.
51 A IV. Fejezet 1. címe (15–16. §) a 2011: LXXXVI. törvény – 2011: CLXVI. törvény 86. § b) pontja szerint módosított – 8. §-ával megállapított szöveg.
52 A 15. § (1) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
53 A 15. § (2) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
54 A 15. § (2) bekezdés c) pontja a 2013: CCIII. törvény 22. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 15. § (3) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 14. § c) pontja, a 2012: CCXXI. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 15. § (4) bekezdése a 2016: LXVII. törvény 199. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
57 A 15. § (5) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 13. § (3) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
58 A 15. § (6) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 15. §-a hatályon kívül helyezte.
59 A 16. § (1) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 15. §-a hatályon kívül helyezte.
60 A 16. § (2) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 13. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
61 A 16. § (3)–(5) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 9. pontja hatályon kívül helyezte.
62 A 2. Cím (17–20. §) a 2016: LXVII. törvény 195. §-ával megállapított szöveg.
63 A VI. fejezet 3. címét a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 10. pontja hatályon kívül helyezte.
64 A IV. fejezet 4. címét (21. §) a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 10. pontja hatályon kívül helyezte.
65 A 22. §-t a 2012: CXCVI. törvény 15. §-a hatályon kívül helyezte.
66 A 23. § (1) bekezdése a 2012: CXCVI. törvény 13. § (10) bekezdésével megállapított, a 2012: CCXXI. törvény 16. § c) pontja, a 2017: LXVIII. törvény 6. § b) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 23. § (2) bekezdését a 2017: LXVIII. törvény 7. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
68 A 23. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 408. §-ával megállapított, a 2012: CCXXI. törvény 16. § c) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 23. § (5) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 22. § (2) bekezdése, a 2012: CCXXI. törvény 16. § b) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 23. § (6) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 15. §-a hatályon kívül helyezte.
71 A 24. § a 2011: LXXXVI. törvény – 2011: CLXVI. törvény 76. § (5) bekezdésével megállapított – 12. §-ával megállapított szöveg.
72 A 24. § (1) bekezdése a 2015: LXXII. törvény 54. §-ával megállapított szöveg.
73 A 24. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: LXXVI. törvény 69. § 5. pontja, a 2013: CCIII. törvény 22. § (4) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
74 A 24. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: LXXII. törvény 55. §-a szerint módosított szöveg.
75 A 24. § (2) bekezdés b) pontja a 2015: LXXII. törvény 55. §-a szerint módosított szöveg.
76 A 24. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CXCVI. törvény 14. § h) pontja szerint módosított szöveg.
77 A 24. § (3) bekezdés a) pontja a 2013: CCIII. törvény 22. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
78 A 24. § (3) bekezdés b) pontja a 2012: LXXVI. törvény 69. § 3. és 7. pontja, a 2013: CCIII. törvény 22. § (4) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 24. § (3) bekezdés d) pontja a 2012: CCXXI. törvény 16. § c) pontja, a 2016: CIV. törvény 80. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
80 A 24. § (4) bekezdését a 2013: CCIII. törvény 22. § (3) bekezdése iktatta be.
81 A 25. § (1) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 22. § (3) bekezdése, a 2012: LXXXVI. törvény 67. § a) pontja szerint módosított szöveg.
82 A 28. § (2) bekezdése a 2009: CXXVI. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
83 A 30. § (1) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 30. § (4) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 67. § b) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 30. § (6) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
86 A 30. § (7) bekezdését a 2009: CXXVI. törvény 33. §-a iktatta be, szövege a 2012: CXCVI. törvény 14. § i) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 31. § (3) bekezdés b) pontja a 2011: LXXXVI. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
88 A 31. § (3) bekezdés c) pontja a 2011: LXXXVI. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
89 A 31. § (3) bekezdés e) pontja a 2011: LXXXVI. törvény 13. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
90 A 31. § (4) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 13. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 32. § a 2009: CXXVI. törvény 55. § (8) bekezdés a) pontja, a 2012: LXXXVI. törvény 67. § c) pontja szerint módosított szöveg.
92 A 33. § a 2014: CI. törvény 69. §-ával megállapított szöveg.
93 A 35. § (3) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 67. § d) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 36. § (1) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 67. § e) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 37. § a 2011: LXXXVI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
96 A 38. § (3) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 15. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 38. § (5) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 15. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
98 A 38. § (7) bekezdése a 2011: LXXXVI. törvény 15. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
99 A 38. § (9) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 15. § (4) bekezdése iktatta be.
100 A 39. § a 2017: LXVIII. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
101 A 39/A. §-t a 2010: XC. törvény 89. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXVIII. törvény 6. § c) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 40. § a 2017: LXVIII. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
103 A 41. § (2) bekezdése a 2012: LXXXVI. törvény 67. § f) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 41. § (3) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 18. §-a iktatta be.
105 A 41. § (4) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 18. §-a iktatta be.
106 A 41. § (5) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 18. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXVIII. törvény 6. § d) pontja szerint módosított szöveg.
107 A 42–43. §-t a 2017: LXVIII. törvény 7. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
108 Az V. Fejezet 3. Címét (43/A–43/B. §-t) a 2011: CLXVII. törvény – 2011: CXCI. törvény 120. § (5) bekezdés c) pontja szerint módosított – 97. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXIV. törvény 18. §-a szerint módosított szöveg.
109 A 43/A. § (1) bekezdése a 2016: CLXIV. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
110 A 43/A. § (1) bekezdés c) pontja a 2018: XL. törvény 36. §-a szerint módosított szöveg.
111 A 43/A. § (1) bekezdés d) pontját a 2018: XL. törvény 37. §-a hatályon kívül helyezte.
112 A 43/A. § (1a) bekezdését a 2016: CLXIV. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
113 A 43/A. § (3) bekezdése a 2016: CLXIV. törvény 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
114 A 43/B. § (1) bekezdése a 2012: CXII. törvény 39. § a) pontja, a 2016: CLXIV. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
115 A 43/B. § (2) bekezdése a 2012: CXII. törvény 39. § b) pontja, a 2016: CLXIV. törvény 18. § c) pontja szerint módosított szöveg.
116 A 43/C. §-t a 2012: CCXXI. törvény 12. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXIV. törvény 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
117 A 44. § 1. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
118 A 44. § 3. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (2) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVII. törvény 199. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
119 A 44. § 7. pontja a 2016: LXVII. törvény 199. § 5. pontja szerint módosított szöveg.
120 A 44. § 8. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
121 A 44. § 10. pontja a 2013: CCIII. törvény 22. § (4) bekezdés c) pontja, a 2013: CCLII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
122 A 44. § 12. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
123 A 44. § 16. pontja a 2012: CCXXI. törvény 13. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
124 A 44. § 18. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (6) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVII. törvény 199. § 6. pontja szerint módosított szöveg.
125 A 44. § 19. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (6) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVII. törvény 199. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
126 A 44. § 21. pontja a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (1) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
127 A 44. § 23. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (7) bekezdésével megállapított szöveg.
128 A 44. § 24. pontja a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
129 A 44. § 29. pontja a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
130 A 44. § 32. pontja a 2012: CCXXI. törvény 13. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
131 A 44. § 33. pontja a 2011: CLXXIX. törvény 219. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
132 A 44. § 40. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
133 A 44. § 41. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LXXVI. törvény 69. § 8. pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 1. §-át.
134 A 44. § 42. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
135 A 44. § 43. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: LXXVI. törvény 69. § 9. pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 1. §-át.
136 A 44. § 44. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
137 A 44. § 45. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
138 A 44. § 46. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
139 A 44. § 47. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
140 A 44. § 48. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXVII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
141 A 44. § 49. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
142 A 44. § 50. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
143 A 44. § 51. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
144 A 44. § 52. pontját a 2011: LXXXVI. törvény 19. § (9) bekezdése iktatta be.
145 A 44. § 53. pontját a 2011: CLXVII. törvény 98. §-a iktatta be.
146 A 44. § 54. pontját a 2011: CLXVII. törvény 98. §-a iktatta be.
147 A 44. § 55. pontját a 2016: LXVII. törvény 197. §-a iktatta be.
148 A 44. § 56. pontját a 2016: LXVII. törvény 197. §-a iktatta be.
149 A 44. § 57. pontját a 2016: LXVII. törvény 197. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXVIII. törvény 6. § e) pontja szerint módosított szöveg.
150 Az 1/2009. (XI. 12.) OKM határozat alapján a hatálybalépés időpontja 2009. november 12.
151 Lásd az 1/2009. (XI. 12.) OKM határozatot.
152 A 46. § a 2011: LXXXVI. törvény 20. §-ával megállapított szöveg.
153 A 46. § (1) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 11. pontja hatályon kívül helyezte.
154 A 46. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 70. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
155 A 46. § (3)–(4) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 11. pontja hatályon kívül helyezte.
156 A 46. § újabb (4) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 70. § (3) bekezdése iktatta be, a 2016: LXVII. törvény 200. § (1) bekezdés 11. pontja hatályon kívül helyezte.
157 A 46. § (5) bekezdését a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 11. pontja hatályon kívül helyezte.
158 A 46/A. §-t a 2016: CLXIV. törvény 17. §-a iktatta be.
159 A 47. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: CCXXI. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
160 Lásd a 266/2012. (IX. 18.) Korm. rendeletet, a 309/2012. (XI. 6.) Korm. rendeletet.
161 Lásd a 122/2011. (VII. 15.) Korm. rendeletet.
162 A 47. § (1) bekezdés c) pontját a 2011: CLXVII. törvény 99. §-a iktatta be, szövege a 2016: CLXIV. törvény 18. § b) pontja szerint módosított szöveg.
163 A 47. § (1) bekezdés d) pontját a 2012: CCXXI. törvény 15. §-a iktatta be.
164 A 47. § (1) bekezdés e) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
165 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
166 A 47. § (1) bekezdés f) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXVIII. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
167 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
168 A 47. § (1) bekezdés g) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
169 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
170 A 47. § (1) bekezdés h) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
171 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
172 A 47. § (1) bekezdés i) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
173 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
174 A 47. § (1) bekezdés j) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
175 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
176 A 47. § (1) bekezdés k) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
177 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
178 A 47. § (1) bekezdés l) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be, szövege a 2017: LXVIII. törvény 6. § f) pontja szerint módosított szöveg.
179 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
180 A 47. § (1) bekezdés m) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
181 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
182 A 47. § (1) bekezdés n) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
183 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
184 A 47. § (1) bekezdés o) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
185 A 47. § (1) bekezdés p) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
186 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
187 A 47. § (1) bekezdés q) pontját a 2016: LXVII. törvény 198. §-a iktatta be.
188 Lásd a 428/2016. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
189 A 47. § (1) bekezdés r) pontját a 2017: LXVIII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
190 Lásd a 155/2017. (VI. 15.) Korm. rendeletet.
191 A 47. § (1) bekezdés s) pontját a 2017: LXVIII. törvény 5. § (2) bekezdése iktatta be.
192 Lásd a 155/2017. (VI. 15.) Korm. rendeletet.
193 A 47. § (2) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 70. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
194 A 47. § (2) bekezdés a) pontját a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 13. pontja hatályon kívül helyezte.
195 Lásd az 5/2012. (VI. 15.) EMMI rendeletet.
196 A 47. § (2) bekezdés c) pontja a 2012: LXXVI. törvény 69. § 10. pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító törvény 1. §-át.
197 Lásd a 13/2012. (III. 6.) NEFMI rendeletet.
198 A 47. § (2) bekezdés d)–f) pontját a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 13. pontja hatályon kívül helyezte.
199 A 47. § (2) bekezdés g) pontját a 2012: CCXXI. törvény 17. §-a hatályon kívül helyezte.
200 A 47. § (2) bekezdés h) pontját a 2016: LXVII. törvény 200. § (2) bekezdés 13. pontja hatályon kívül helyezte.
201 A 47. § (3) bekezdését a 2011: LXXXVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.
202 A 48. §-t az 50. § hatályon kívül helyezte.
203 A 49. § az 50. § alapján hatályát vesztette.
204 Az 50. §-t a 2011: LXXXVI. törvény 25. §-a hatályon kívül helyezte.