1. Bevezetés és fogalmak
A https://www.basicsecurity.hu; domain alatt elérhető weboldal (a továbbiakban: Weboldal) üzemeltetője, és az azon kezelt személyes adatok tekintetében az adatkezelő a
Basic Security Kft Székhely: 7630 Pécs, Tétény utca 15
Cégjegyzékszám:0209082971 Adószám:25929636-2-02
aki a Weboldal üzemeltetése során tiszteletben tartja a felhasználók információs önrendelkezési jogát és mindenben a hatályos magyar adatvédelmi jogszabályok, így különösen
- az egyének védelméről a személyes adatok gépi feldolgozása során, Strasbourgban, 1981. január 28-án kelt Egyezménynek a felügyelő hatóságokról és a személyes adatok országhatárokat átlépő áramlásáról szóló, Strasbourgban, 2001. november 8-án kelt Kiegészítő Jegyzőkönyve kihirdetéséről szóló 2005. évi LIII. törvény
- elektronikus kereskedelmi szolgáltatások, valamint az információs társadalommal összefüggő egyéb
szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény (Ekt.) rendelkezései szerint jár el.
• személyes adat bármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel (a továbbiakban: érintett) kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés; a személyes adat az adatkezelés során mindaddig megőrzi e minőségét, amíg kapcsolata az érintettel helyreállítható; a személy különösen akkor tekinthető azonosíthatónak, ha őt - közvetlenül vagy közvetve - név, azonosító jel, illetőleg egy vagy több, fizikai, fiziológiai, mentális, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára jellemző tényező alapján azonosítani lehet (Avtv. 2. § 1. pont);
• különleges adat a faji eredetre, a nemzeti és etnikai kisebbséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó adat, valamint a bűnügyi személyes adat (Avtv. 2. § 2. pont);
• adatkezelő: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatok kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az általa megbízott adatfeldolgozóval végrehajtatja (Avtv. 2. § 8. pont);
• adatkezelés: az alkalmazott eljárástól függetlenül az adatokon végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így például gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adatok további felhasználásának megakadályozása; adatkezelésnek számít a fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése is (Avtv. 2. § 9. pont);
• adatfeldolgozó: az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely az adatkezelő megbízásából - beleértve a jogszabály rendelkezése alapján történő megbízást is - személyes adatok feldolgozását végzi (Avtv. 2. § 16. pont);
• adatfedolgozás: adatfeldolgozás: az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől (Avtv. 2. § 15. pont).
Az Ön információs önrendelkezési jogának érvényesítése érdekében tiszteletben tartjuk a magyar adatvédelmi jog – a fent hivatkozott jogszabályokban lefektetett – szolgáltatásunk esetén alkalmazandó alapelveit, így:
• a célhozkötöttség elvét: az Ön személyes adatait csak meghatározott célból, a cél megvalósulásához szükséges mértékben és ideig kezeljük;
• a jogszerű adatkezelés elvét: az Ön személyes adatait csak az Ön hozzájárulása alapján, vagy törvényi (illetőleg annak alapján, abban meghatározott körben) önkormányzati rendeleti felhatalmazás alapján kezeljük, illetőleg továbbítjuk harmadik személynek;
• biztosítjuk az adatminőség követelményét, vagyis mindent megteszünk azért, hogy az Ön személyes adatai a cél eléréséhez mérten pontosak, teljesek és időszerűek legyenek;
• tiszteletben tartjuk – az alább részletezettek szerint – a személyes adatok biztonságára vonatkozó előírásokat, megtesszük azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítjuk azokat az eljárási szabályokat, amelyek e törvény, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek;
• biztosítjuk – az alább részletezett módon – az Ön személyes adataival kapcsolatos jogait, így a
tájékoztatáshoz, helyesbítéshez, törléshez való jogát.
Az adatkezelő a hivatkozott törvényekben foglalt tájékoztatási kötelezettségének az alábbiakban tesz eleget.
3. A kezelt adatokra vonatkozó szabályok
3.1. A szolgáltatás nyújtása céljából kezelt adatok
A regisztráció során vagy egyébként a honlap egyes szolgáltatásainak igénybe vételekor Ön olyan adatokat ad meg számunkra, amelyek az Avtv. 2. § 1. pontjában foglalt meghatározás szerint személyes adatoknak minősülhetnek. Társaságunk csak olyan adatok megadását kéri Öntől, amelyek szükségesek az igénybevett szolgáltatás nyújtásához, így tesz eleget az Avtv. 5. § (1) bekezdésében rögzített követelménynek, továbbá az Avtv. 6. § (1) bekezdésének megfelelően tájékoztatjuk arról, hogy az adatszolgáltatás önkéntes. Az Ön által megadott adatokhoz a Basic Security Kft valamennyi munkatársa hozzáférhet.
Valamely szolgáltatás nyújtása során kezelünk az Avtv. 2 .§ 2. pontja szerint meghatározott különleges adatokat,
Avtv. 2 .§ 2. b. az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre, a szexuális életre vonatkozó adat, valamint a bűnügyi személyes adat.
A szexuális életre vonatkozó adatadatokra vonatkozó kérdésekre kérdezhetünk.
Mely adatokhoz a hozzájárulást olyan formában fogjuk elkérni, amely kétséget kizáróan bizonyítható módon igazolja, hogy az érintett megadta különleges adatai kezeléséhez a hozzájárulását.
Ezen adatok kezelésének célja a szolgáltatás nyújtására irányuló szerződés létrehozása, tartalmának meghatározása, módosítása, teljesítésének figyelemmel kísérése, valamint az azzal kapcsolatos követelések érvényesítése, illetve a számla szolgáltatás minőségének javítása, fejlesztése, továbbá a felhasználó érdekei figyelemmel kísérése és érvényesítése, a szolgáltatás nyújtásával és igénybevételével kapcsolatos tájékoztatási tevékenységének megvalósítása.
A szolgáltatás nyújtása érdekében az Ön személyes adatainak harmadik személyek számára történő továbbítására is sor kerülhet, így különösen az Általános Szerződési Feltételeknek megfelelően az érintett Számlakibocsátó részére. Az adatkezelés célja ilyen esetben a szolgáltatás teljesítése.
Az Ön e-mail címét az adatkezelő az Ön kifejezett hozzájárulása esetén abból a célból is kezeli, hogy elektronikus hirdetést juttasson el az Ön számára. Rendszerünk ehhez a regisztráció jóváhagyását kéri, és megadja az önkéntes és tájékozott hozzájárulás megadásához szükséges információkat.
Az adatkezelés jogalapja az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény 13/A. §-a és az Ön hozzájárulása.
3.2. Forgalmi adatok
A szolgáltatás nyújtása során – az alábbiakban meghatározott adatfeldolgozó által üzemeltetett – szerveren képződő naplóállományokban, rögzülnek azok a személyes adatok, amelyek a szolgáltatás nyújtásához, az adatvédelmi jog által megkövetelt adatbiztonsági szint fenntartásához technikailag szükségesek.
Ilyen adatok különösen
• az az IP-cím, amelyről a látogató elérte a Weboldalt;
azon IP-cím, amely azt a linket tartalmazza, amelyről a látogató elérte a Weboldalt („referer”)
• a látogató által használt böngésző és operációs rendszer típusa;
• a használt protokollra vonatkozó adat;
• az elért file-okkal kapcsolatos adatok;
• a letöltött adatmennyiség
• a kapcsolódás státuszára vonatkozó információk.
Ezek az adatok a magyar adatvédelmi jog alapján személyes adatnak minősülhetnek.
Az adatok kezelésének célja az a szolgáltatás nyújtás technikai lehetőségének biztosítása, valamint az igénybevételre vonatkozó szerződésben meghatározott szolgáltatás hatékonyságának növelése.
A Weboldal egyes részeinek letöltésekor a webszerver automatikusan kisméretű adatállományokat helyez el az Ön számítógépén (‘cookie’). Ezen adatállományok a magyar adatvédelmi jog szerint egyes esetekben személyes adatoknak minősülhetnek.
Ezen adatállományok a weboldal megfelelő működéséhez szükségesek, Ön képes azok elhelyezését böngészőprogramja beállításaival kontrollálni; a cookie-k alkalmazásának letiltása azonban egyes esetekben az oldal nem megfelelő működéséhez vezethet.
Az adatkezelés jogalapja az elektronikus kereskedelmi szolgáltatások és az információs társadalommal összefüggő szolgáltatások egyes kérdéseiről szóló 2001. évi CVIII. törvény 13/A. §-a.
Az adatkezelés időtartama az adatkezelési cél megvalósulása, vagyis a szolgáltatások igénybevételére vonatkozó szerződés megszűnése, illetőleg a követelések érvényesítése mind a szerződésekkel, mind az esetlegesen tett egyéb nyilatkozatokkal kapcsolatban mint adatkezelési cél esetén a követelés elévülésének bekövetkeztéig terjedő időtartam, ha egyéb törvény (pl. a számvitelről szóló törvény) másként nem rendelkezik azzal, hogy amennyiben az Általános Szerződési Feltételek alapján az adatkezelő a Számlabefogadónak kibocsátott számlák vonatkozásában további tárolást végez, és ez hosszabb, mint az előbb említett időtartam, az adatkezelés időtartama a tárolásra vonatkozó időtartam megszűnéséig tart. Amennyiben az e-számla szolgáltatással összefüggő jogvita miatt ez szükséges, az egyes számlák és .log fájlok az itt írt határidőt követően is, de legfeljebb a jogvita jogerős lezárásáig megőrzésre kerülhetnek a Számlabefogadó kifejezett kérésére.
4.1. Tájékoztatáshoz és helyesbítéshez való jog
Ön a rendszerbe történő bejelentkezés után annak felhasználói felületén,
a support@basic-security.hu e-mail címre intézett elektronikus levélben vagy
a 7630 Pécs, Tétény utca 15 postacímre küldött levélben kérhet tájékoztatást adatai kezeléséről, így
- az adatkezelés céljáról;
- az adatkezelés jogalapjáról;
- az adatkezelés időtartamáról;
- arról, hogy kik, milyen célból kapják és kapták meg az adatokat.
A fenti elérhetőségeken kérheti helytelen adatainak törlését is, amennyiben ezt a rendszerben maga valamely okból nem tudja elvégezni.
4.2. Tiltakozási jog
Ön az 4.1. pontban meghatározott elérhetőségek egyikén tiltakozhat személyes adatainak kezelése ellen, amennyiben
- a személyes adatainak kezelése (továbbítása) kizárólag az adatkezelő vagy az adatátvevő jogának vagy jogos érdekének érvényesítéséhez szükséges, kivéve, ha az adatkezelést törvény rendelte el;
A tiltakozási jog gyakorlását követően az adatkezelő az Avtv. 16/A §-ának megfelelően jár el. Felhívjuk
figyelmét arra, hogy nem törölhető a személyes adat, ha annak kezelését törvény rendeli el.
4.3. Jogorvoslati lehetőségek
Személyes adatainak kezelésével kapcsolatban Ön panaszt nyújthat be az adatvédelmi biztoshoz, illetőleg az Avtv. szabályai szerint a bírósághoz fordulhat.
A jelen Adatkezelési Szabályzatban használt fogalmak az Általános Szerződési Feltételekben meghatározottakkal azonos jelentéssel bírnak.


text:
Klónkisgazdák a fideszes butikhotelen kívül – FÜGGETLEN KISGAZDA-, FÖLDMUNKÁS- ÉS POLGÁRI PÁRT
www.kisgazdapart.com
Márkus János országos főtitkár
Paulina László alelnök
Rácz SándorKlónkisgazdák a fideszes butikhotelen kívül
http://www.es.hu/cikk/2018-01-12/zsidai-peter/klonkisgazdak-a-fideszes-butikhotelen-kivul.html
Eddig feltáratlan tényeket közlünk a rendszerváltozást kísérő időkhöz: a Torgyán József által trónolt történelmi Kisgazdapártot 1992-ben törölték a nyilvántartásból. Ez 25 évvel később befolyásolhatja a butikhotellé alakuló volt Belgrád rakparti székházuk sorsát, amit, az FKGP új elnöke szerint, nem a jogszerű tulajdonostól vettek 2010-ben. Az ÁSZ nem kifogásolta a dupla offshore-os székházeladást, amelynek velejárója volt, hogy a korábbi kisgazdaelnök a vételárból költségkímélés címén 76 milliót forintot kért a párthoz közelálló személyeknek, magának pontosan 13 milliót. A háttérben maradó vevő kiléte ismeretlen, de a luxemburgi offshore cég ügyvezetője a Habony Árpádot átmeneti hitellel segítő Tombor Andrással üzletel, és már Mészáros Lőrinc is feltűnik a háttérben.
A kezdetek kezdete 1991. május 24. Ekkor kapja meg Antall József (MDF) miniszterelnök Boross Péter (MDF) belügyminiszter levelét arról, hogy Torgyán József szerepel a Belügyminisztérium III/III-as állományának nyilvántartásában. Ennek következtében érinteni fogja a beterjesztés előtt álló ügynöktörvény. Torgyánt 1991‑ben a csúcson érte a pofon, a Független Kisgazda-, Földmunkás- és Polgári Párt (FKGP) társelnökéből a párt elnökévé választották áprilisban. November 15-én Torgyán hasítja a pártot és a 44 fős FKGP-frakciót, 33-an támogatják tovább az MDF–FKGP–KDNP-kormányt, 12 képviselő Torgyán vezetésével ellenzékre vált. Antall ellen fordulnak.
1992-ben kritikussá válik Torgyán helyzete pártjában. Júniusban Németh Béla (FKGP) főtitkár értesíti arról, fegyelmi eljárás keretében pártelnöki és párttagsági jogaiból felfüggesztik elkövetett fegyelmi vétségei miatt. Torgyán a döntést megtámadja, azonban nem az FKGP nevében hozott szervezeti határozatot, hanem a felfüggesztésről szóló döntést hozó elnökségi tagokat. A határozat hatályon kívül helyezési pere 1992. júliustól 1995-ig tart. A Fővárosi Bíróság 1993 végén ítélettel utasítja el Torgyán keresetét, ő a fellebbezését aztán visszavonja, így az elutasítás jogerőssé válik.
Ezzel párhuzamosan indul egy nem peres eljárás 1992. júniustól a Németh Béla főtitkár által Torgyán József felfüggesztéséről hozott párthatározat bírósági bejegyzése ügyében. A Fővárosi Bíróság ugyanis Németh bejelentése nyomán 1992. június 18-án végzést hoz, amivel megváltoztatja az FKGP képviselőjének személyét. Ezt azonban jogszerűen nem tehették volna meg. A Legfelsőbb Bíróság 1992. augusztus 11-én, Torgyán fellebbezése nyomán kimondta, hogy törvénysértő volt, amikor Németh Béláék bejelentése alapján az elsőfokú bíróság megváltoztatta az FKGP képviseletére vonatkozó adatot. Az LB ebben az eljárásban tartalmilag nem vizsgálhatta, jogszerűen hozta-e meg a döntést a Kisgazdapárt elnöksége, viszont kétségei merültek fel, ezek feloldását a Fővárosi Bíróságra bízta. Ennek végrehajtásával 1992 óta adós az elsőfokú bíróság. Jogerősen az ügy mai napig nem zárult le: Torgyán elnöki képviseleti jogosultsága érvényben maradt, miképpen az a fegyelmi határozat is, amely elvonta tőle.
1992. november 21-én a Kisgazdapárt – Németh Béla által a MOM-székházba összehívott – nagyválasztmánya határoz Torgyán kizárásáról, minden tisztségétől való megfosztásáról. A testület 71 százaléka vesz részt az ülésen, 863 fő igennel szavazott a fegyelmi határozat helyben hagyásáról. Ezt viszont hiába küldték meg a Fővárosi Bíróságra, nem jegyezték be a változást.
Párttörlés véletlenül
A bíróság viszont annak érdekében intézkedett 1992. augusztusban, hogy a Kisgazdapárt identitása visszavonhatatlanul megváltozzon egy klónozás következtében, ami 25 évvel később kihathat a Belgrád rakparti pártszékház sorsára is. Augusztus 19-én bejegyezték a kötőjeleket nem tartalmazó nevű Független Kisgazda és Földmunkás Pártot. (A klónozott Kisgazdapártot egy plusz K-betűvel különböztetjük meg az eredeti Kisgazdapárttól (K)FKGP. – Zs. P.) A pártok és civil szervezetek Legfelsőbb Bíróságon vezetett nyilvántartásából 1992. augusztus 19-én törölték a történelmi Kisgazdapártot. Azt, amit Vörös Vincze kezdeményezésére 1990‑ben jegyeztek be. Helyébe lépett a (K)FKGP, megkapva az FKGP nyilvántartási számát, a 0861‑est. Ezt a civil szervezetek nyilvántartása őrzi, az egyik Kisgazdapárt adatai töröltként, a másiké bejegyzettként fordulnak elő az adatbázisban.
A klónozás közvetlen előzménye a Legfelsőbb Bíróság már taglalt 1992. augusztus 11-i végzése, amellyel új eljárásra kötelezte az elsőfokú bíróságot. A klónozás úgy történt, hogy a Fővárosi Bíróság bírája a Legfelsőbb Bíróságról visszaérkezett 60862-es számú ügy aktáját azzal a megjegyzéssel adta tovább, hogy az ügyet új számra lajstromozzák. Ez meg is történt, az új ügyszám a 69374/1989 lett, de ezáltal törlődött az előző, s ennek során a történelmi FKGP.
A Kisgazdapárt törvénysértő átszámozására tett bejelentésre reagálva a Fővárosi Törvényszék 2014-ben elismerte a tévedést. Meg is mondták, miért: peren kívüli nyilvántartási ügyekben a változást elbíráló határozatok hatályon kívül helyezése során nincs szükség újrasorszámozásra, mivel a bíróságnak ugyanazon szervezet esetében kell majd meghozni határozatát. Az FT elismerte, ez megtörtént, ám azt egyfajta adminisztrációs tévedésnek minősítette, ami nem jelentette azt, hogy törölték volna a pártot. A törlés valójában csak formai ügyesemény volt, magyarázta a bíróság, mert másképpen nem tudták volna bejegyezni az új lajstromszámot. Az FT arra nem adott magyarázatot, miért nem ugyanazon a néven jegyezték be ismét ugyanazt a pártot, ugyanazon a sorszámon, és egyáltalán hogy törölhettek a nyilvántartásból egy létező pártot. A bíróság megjegyezte, egy törölt szervezet számát nem lehet újra kiadni, itt sem ez történt, holott egy másik nevű párt folytatta a 861‑es számon. Összességében elég meredek, ami történt, illetve a bíróság érvelése: egy sorszámozási ügyviteli hiba miatt töröltek egy pártot, és létrehoztak egy másikat. A törvényszék levezetését azzal erősítette meg, hogy írásba adta, a nyilvánosan elérhető adatok nem feltétlenül közhitelesek, azokban lehetnek pontatlanságok.
Az FKGP klónozása miatt a Fővárosi Törvényszék elleni perben 2016. december 13-án a Budakörnyéki Járásbíróság hozott ítéletet. Ebben a kisgazdák megkettőződését elvetette, a fővárosi kollégák felelősségének megállapítását kérő keresetet elutasította. Indoklásában azonban utánajárt a két Kisgazdapárt fejlődéstörténetének, a nyilvántartásokból elég kusza adatok kerültek elő.Eszerint az Országos Bírósági Hivatal 2012-es adataiban az FKGP jogerősen törölt, a két írásjeltől megszabadított (K)FKGP 2013‑ban jogerősen bejegyzett szervezetként szerepelt. (Akkoriban ez volt a törvényi minimumfeltétel: egy másik párt alapításakor nevének legalább két karakterben különböznie kellett már létező pártétól. – Zs. P.) Mindkét pártnak 861 a megyei azonosító száma (a rendszerváltozás idején a pártoknak megyei azonosító számuk is volt, sokat megyei bíróságon jegyeztettek be – Zs. P.), országos azonosító számukban tértek el.
A nyilvántartás szerint 2014-ben a (K)FKGP kezd hasonulni az FKGP-hez, a kisgazda szóhoz csatoltak egy kötőjelet. A törölt FKGP bejegyzési adatait, dátumait, (megyei) azonosító számát tehát összemosták egy másik nevű pártéval. A (K)FKGP, amely ma az egyetlen létezőként megjelenített kisgazdapárt, az FKGP volt 861-es nyilvántartási számát használja azóta is, nevében ismét a két kötőjeles megjelenéssel. Miközben a bírósági nyilvántartásban nincsenek kötőjelek. A Budakörnyéki Bíróság ítéletében leírta, a néveltérés nem jelenti azt, hogy a két különböző lajstromszámon fellelhető, eltérő nevű kisgazdapárt ne lenne egy és ugyanaz, hiszen törlő és bejegyző végzés nem született. Ezért megkettőződésről se lehet szó.
Torgyánéknak utaljanak
Mindenesetre Torgyánnak a hol volt, hol nem volt pártklónozást követően Németh Béláékat sikerült partvonalon kívülre szorítania.
Ha Torgyán nem tudja tartani magát a Kisgazdapárt élén, a pártot illető javakról is lemondhatott volna. Például arról a harmadik negyedévre eső, a Pénzügyminisztérium által bírói letétbe helyezni szándékozott 28 millió 200 ezer forint állami támogatásról, amelyre a történelmi kisgazdák főtitkára is bejelentkezett Kupa Mihály pénzügyminiszternél. A PM 1992. novemberben úgy instruálta a bíróságot, hogy a pénzt „a Torgyán József vezette pártnak”, a kötőjelmentes kisgazdáknak fizessék ki.
Belgrád rakpart 24.
A párt legértékesebb vagyontárgya a Belgrád rakpart 24. szám alatti székház volt. A 3800 négyzetméteres alapterületű ingatlant, a Hazafias Népfront korábbi székházát 1991-ben adta az akkor még létező FKGP tulajdonába a magyar állam. Bár az ingatlantulajdonhoz jutásról az FKGP 1992. februárban megállapodást kötött a Kincstári Vagyonkezelő Szervezettel, földhivatali bejegyzésére csak két évvel később került sor. A bejegyzési eljárás nem csak a bürokrácia útvesztőiben lassult le, a Torgyán vezette Kisgazdapárt csak második felszólításra igazolta jogosultságát. 1993. novemberben a fővárosi földhivatal bírósági végzés becsatolását kéri, hogy igazolják jogi személyiségüket. A (K)FKGP nem reagál. 1994. január 25-én a földhivatal ismételten kéri Torgyánéktól a tulajdonszerzési jogosultság igazolását. Torgyán 1994. február 2-án – a már törölt történelmi párt neve alatt – válaszol felháborodva és értetlenül a felszólítás miatt, mondván, eddig öt levélben kérték a földhivatalt a bejegyzésre. „Az ingatlan tulajdonjogának bejegyzésére irányuló kérelmet sem mi adtuk be, így azt sem tudjuk, hogy abban mi van, milyen mellékletekkel adták be, ugyanis a lebonyolítás nem tartozik ránk. Miután törvényen alapuló juttatásról van szó, érthetetlen, hogy a földhivatal kéri annak igazolását, hogy mint jogi személy, tulajdonszerzésre jogosultak-e.” Az ingatlan tulajdoni lapján egyébként, utalva a Kisgazdapárt kettős életére, a párt neve tulajdonosként mindkét megjelenési formájában olvasható, más-más időszakban.
A megkettőzött kisgazdapártiság azért okozhat galibát, mert a pártnak 2017. augusztus óta új elnöke van, aki vitatja a székház eladásának jogszerűségét. Konkrétan azt állítja Balogh Károly, hogy a klónozódás miatt nem a jogos tulajdonostól vették meg 2010-ben székházukat, amelynek új tulajdonosa már javában a szállodává alakításán dolgozik. A vidéki kisgazda családban felnőtt Baloghnak több vállalkozása is volt, leginkább ingatlanokkal foglalkozott. Elmondása szerint 2004-ben Deák József kisgazda pártfőtitkár kereste meg, segítsen az eladásban.
Balogh két évig bajlódott az ingatlannal bizományosi árusként, végül egy osztrák szállodafejlesztési befektetőt talált. Az adásvételi szerződést már megkötötték, amikor „az illetőt behívatták a Belügyminisztériumba, hogy tájékoztassák, ne álmodozzon a szállodáról, egy fideszes háttérember üzleti köreihez tartozik” – emlékezett az ÉS-nek Balogh.
Offshore duplán
2005-től 2017. augusztusig Hegedűs Péter, a ’80-as évek népszerű televíziós és rádiós bemondója elnökölte az FKGP-t, akinek sikerült nyélbe ütni az eladást. Megelőzőleg a KDNP-hez húzott, majd a Kis Újság szerkesztőjeként igazolt a kisgazdákhoz. A székház első árverésén egy angol befektetőcsoport, a Brook Henderson Group szerezte volna meg az ingatlant, ha az eljárást meg nem támadja Balogh, és a bíróság nem mondja ki annak érvénytelenségét. 2007‑ben, mint később kiderült, nem elszakadva az angol befektetőktől, a Média Center Campona Kft. (MCC) vásárolhatta meg az ingatlant.
A székház sorsa ezzel nem teljesedett be, a Hegedűs elnökölte FKGP újabb tranzakciót indított, visszamenőleges hatállyal felbontotta a szerződést az MCC-vel, 2010. szeptember 6-án ismét eladta az épületet, ezúttal a Migdal Magyarország Kft.-nek. Ezkivételes teljesítmény volt: két offshore cégnél is megjáratták a székházat. Az MCC gazdája a brit Virgin-szigeteken székelő Magill Holdings Limited volt, a Migdal székhelye a Lónyai utcában egy ügyvédi irodában található, tulajdonosa a luxemburgi Migdal S. á. r. l. társaság. Bájos a történetben, hogy egy hónappal a szeptemberi újraeladás előtt jegyezték be, az nem kevésbé, hogy Hegedűs az ingatlannal kapcsolatos ügyekben Török Ferenc ügyvédet bízta meg, aki az MCC képviseletében is tevékenykedett.
Hogy a vásárlásban érintett cégek közösködnek, arra több tényező is utal. A Belgrád rakpart 24. számnál folyó építkezésről tájékoztató táblán a Migdal kapcsolattartójaként Kruppa Péter, az MCC ügyvezetője van feltüntetve. Kruppa nem kezdő az ingatlanfejlesztésben, az MCC menedzselte az RTL Klub székházának építését Budafokon. Bár építtetőként a Migdal Magyarország neve olvasható a táblán, az V. kerületi tulajdonosi elidegenítési és lakásbizottságtól 2015-ben nem a Migdal, hanem az MCC jelenlegi tulajdonosa, a Center FM Létesítménygazdálkodási Kft. kért engedélyt a székház mögötti, Molnár utcára néző garázsbejáró építésére, ami szintén a szállodaprojekt része. A 2007-ben kudarcot vallottnak tűnő Brook Henderson Group neve a butikhotel beruházójaként az egyik építészeti projekt adatbázisában tűnik fel, ami 500 millió és 2 milliárd forint közé becsülte a beruházás költségét, 82 szoba, 10 lakosztály és a 2 szintes mélygarázs megépítését. A hotelhez lecsippentették a Molnár utcából a 7–9. szám alatti házakat, ezeken a telkeken építik a szálloda területének derékhadát. Kruppát kérdeztük arról, szerinte jogszerű volt-e a székház értékesítése, szándékukban áll-e kompenzálni pénzzel vagy ingatlanvagyonnal a Kisgazdapártot, de nem reagált kérdéseinkre. Hasonlóképpen nem kaptunk válaszokat a londoni befektetőcsoporttól sem.
Tombor–Habony, Rákosi, Mészáros, Garancsi
A kisgazdaszékház rendeltetéséről szóló útmutatás, hogy fideszes üzleti körökhöz kell kerülnie, tíz évvel később beteljesedett. A vevő Migdal tulajdonos-ügyvezetőjéről, Marie-Laure Aflalóról 2017. márciusban tudhattuk meg, hogy nem idegenkedik a kormánypárti nagyemberektől. Az atlatszo számolt be arról, hogy társával, Joelle Marmane-vel igazgatója annak a Mangusta Invest SA-nak, amely beszállt Tombor András volt miniszterelnökségi főtanácsadó, Habony Árpád korábbi hitelezőjének vállalkozásába, az Atmediába. A reklámértékesítő cég az Andy Vajnához tartozó TV2 egyik nagy beszállítója. Az Atmedián kívül fél tucat magyarországi cégben jutottak tulajdonhoz 2015 őszétől, nem sokkal az előtt, hogy Vajna megszerezte a TV2-t. A felvásárolt cégekben közös pont Rákosi Tamás milliárdos IKO-csoportja, az RTL Klub korábbi műsorszállítója, 2011-ig részvényese. Azóta Rákosi már jobbnak látta a kaszinóoligarcha tévécsatornájának szolgálatába állni.
Rákosi kulcsszereplő a kisgazdaszékház butikhotellé alakításában, alapos tudása van erről, a napi.hu-nak 2016. áprilisban nyilatkozott az építkezés indulásáról. A kisgazdátlanított hotel építtetője és Rákosi együtt üzletelnek és repülnek: az oknyomozó portál a Migdal-ügyvezető Aflalo, Rákosi és Maname Geqok S. A. nevű luxemburgi cégének közös üzemeltetésében azonosítottak egy 7 személyes, magyar lajstromszámú sugárhajtású kisrepülőgépet, amely Budapest–Zürich–Luxemburg között ingázik.
A butikhotel projektet gondozó Rákosi–Tombor–(Habony) sikercsapathoz vélhetően nem váratlanul, év végén csatlakozott a miniszterelnök földije is. Az első felcsúti százmilliárdos leánya igazgatta, Mészáros Lőrinc érdekeltségű cégeket tömörítő Opus Global Nyrt. december 18-án jelentette be, hogy bevásárolta magát Rákosi és Tombor cégeibe. Az Opus 24,67 százalékos tulajdonában álló Status Capital Kockázati Tőkealapkezelő Zrt.-hez tartozó Status MPE Magántőkealap birtokába került a Visus Invest Vagyonkezelő Kft. 25,25 százalékos részesedése. Ennek révén Mészáros holdingja Rákosi IKO-csoportja és Tombor Atmediája fölött 17-17 százalékos befolyáshoz jutott.
Talán mondani sem kell, a 4 csillagos luxusszálló kivitelezője a Garancsi István érdekeltségéhez tartozó Market Zrt.
Önsegély a vételárból
A székházból befolyt vételár gyorsan elfogyott, a Kisgazdapártnak 2014 után erősen kezdtek gyűlni tartozásai. Hegedűs azt mondta az ÉS-nek, a 2010-es, 2014-es választási kampányokra ment el a székházpénz. Ezeken a választásokon néhány ezer szavazatot gyűjtött be a párt. A Kinizsi utcában az államtól 2007 óta évi 3 millió forintért bérelt irodák után 20 millió forint hátralékuk keletkezett, a nemzeti vagyonkezelő felszámolási eljárást indított a párt ellen. Hegedűs Péter júliusban maga kérte a felszámolásról szóló végzés mielőbbi jogerősítését és felszámoló kinevezését a Fővárosi Törvényszéktől.
A vételár jelentős része nem a pártnak jutott. Az adásvételi szerződés szerint az 1,3 milliárd forint nagyobbik része, 771 millió forint az MCC‑t illette meg, az FKGP a 2007-es adásvétel felbontása miatt ennyivel tartozott. Ezt a terhet a Migdal átvállalta, a párt 771 millióval kevesebbet kapott. Jutott még másoknak, köztük az elnöknek is belőle. Tóth István főtitkár Hegedűssel együtt azt kérte levélben az MCC ügyvezetőjétől 2010. június 16-án, hogy a Kisgazdapártnak járó vételárból rendkívüli előlegként kifizetendő 76 millió 256 ezer forintot „költségkímélés” címén ossza meg: a pártnak 40 millió forintot, magánszemélyeknek és jogi személyeknek 36 millió forintot utaljon. Utóbbiak közé tartoztak a kérelmezők, a főtitkár 8 millió, az elnök 13 millió forinttal. Hegedűs engedményezési okiratokat írt alá, hogy a pártot illető vételárból a megjelölt összegek a megjelölt személyeknek juthassanak. Csak a saját javára szóló engedményezést nem írhatta alá, ezt a főtitkár tette meg „helyette”. Hegedűs saját és a főtitkár díjazását azzal magyarázta lapunknak, hogy ennél sokkal többet fordítottak a pártra 2003 és 2007 között, lényegében ők tartották életben a Kisgazdapártot. A kifizetésükre elnökségi felhatalmazással rendelkeztek, egyébként is az Állami Számvevőszék minden vizsgálatán megfeleltek. Ezek szerint abban is, hogy a párt vezetése részesedett a gondjukra bízott székház árából.
A két írásjel ügyében még folyik a jogi harc. Balogh Károly peres úton igyekszik visszaállítani a történelmi Kisgazdapártot. A csupán szüneteltetés alatt álló felszámolási eljárás miatt azonban arra van nagyobb esély, hogy az FKGP előbb szűnik meg, mint hogy eredeti identitásához és a székházeladás miatt kárpótláshoz jutna.
Kisgazda manifesztum
Ne gyűlölködj, hanem MOSOLYOGJ!
Felszólítjuk a kormányt, hogy azonnali hatállyal indítsa el az Európai unióból való kilépés folyamatát!
Petícó
+36 30 433 89 26 Márkus János

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság


text:
ítélet – Magyar Katolikus Lexikon
Magyar Katolikus Lexikon > I > ítélet
ítélet: 1. az értelem aktusa (lat. iudicium), mellyel ismerettartalmak közötti összefüggést állapít meg. A →fogalom alkotását követi, megalapozza a →következtetést. - 2. alanyból, állítmányból és állítást v. tagadást kifejező igéből álló mondat (lat. propositio, enuntiatio, sententia). A léttel való megfelelés esetén →igaz, meg nem felelés esetén téves (→tévedés), szándékos meg nem feleltetés esetén hazug (→hazugság). - I. A filozófiában logikai, ismeretelméleti és metafizikai kifejezés, állító v. tagadó tartalmú kijelentés.- Arisztotelésznél az ~ két fogalom kapcsolása, melyet állítás v. tagadás formájában fejezünk ki. Az ~ elemei az alany és az állítmány, melyhez a kötés is tartozik. A fogalmak önmagukban sem nem igazak, sem nem tévesek, igazság v. tévedés az ~ által áll elő. Az igazság a gondolkodásnak a valósággal való megegyezése. Aszerint, hogy a dolog létezik-e v. sem, igaz v. téves a →beszéd. Igaz az az ~, mely a létezőt létezőnek, a nemlétezőt nemlétezőnek állítja. - Az arisztotelészi-boëthiusi hagyomány az ~ek érvényét fogalmi síkra helyezte, Szt Ágoston hatására kiterjesztette a tapasztalati ismeretekre és az →akaratra is. A sztoikusoknál is megjelent a gondolat, hogy az ~ beleegyezés (assensus), akarati cselekvés. Ennek nyomán Descartes hangsúlyozta: az ~alkotás és az akarat munkája elválaszthatatlan. Wolff és Bolzano a beleegyezés mértéke szerint osztályozták az ~eket. A logika ter-ére csak a tulajdonképpeni, önmagukban megálló kijelentések tartoznak. Kant szerint vannak a priori, a posteriori, analitikus és szintetikus ~ek. Másik meglátása, hogy az értelem az →appercepció (megragadás) révén tárgyiasítja, egységesíti az alanyi elképzeléseket. J. Maréchal ezt a kanti gondolatot a szenttamási aktív értelem munkájával állította párhuzamba: a külső adottságokat a létre irányuló term-es ismeret-fény (lumen naturale) erejéből ragadjuk meg. Napjainkban egyfajta matematikai logika is jelentkezik, amely már csak valószínűsíthető ~eket ismer. A metafiz. föladata, hogy az ilyen metafiz-ellenes áramlatokkal szemben kimutassa a klasszikus logika érvényét. -
II. A Szentírásban. A vallástört. számon tart olyan mítoszokat és vallásokat, amelyekben szó van a világ végéről. Rendszerint abban az összefüggésben, hogy az →istenek valamikor együtt éltek az emberekkel, majd valamilyen ok miatt eltávoztak. Idővel vissza fognak térni bosszúállásra, ami term. katasztrófa formájában következik be. Annak azonban alig van nyoma a →kinyilatkoztatáson kívül, hogy az istenség mint az erkölcsi rend őre a halál után az egyént v. a közösséget elszámoltatja tetteiről, s eszerint jutalmaz v. büntet. - Az ÓSz-ben az ~ gondolata jelentős helyet kapott. Isten teremtője és ura a világnak, s uralmához a bírói hatalom is hozzátartozik. Az uralkodni szó egyúttal bíráskodást is jelent, és Isten uralmához hozzátartozik a végső számonkérés. A próf-k különös hangsúllyal beszéltek arról, hogy Isten mint ítélő bíró is jelen van a tört-ben. Szó van egy végső ~ről is, de náluk még annak is evilági jellege van. „Jahve napja” határozott fogalommá válik. Isten nemcsak a pogányok tetteit kéri számon, hanem Izr-ét is (Ám 3,2; Iz 2,6; 13,6; Mik 1,25). Az ~ célja kettős: Isten uralmának megszilárdítása, az ellenséges hatalom megsemmisítésével és a választott nép megtisztítása minden tisztátalanságtól (Iz 65,11; Zsid 5,1; Mal 3,2). Jeremiás és Ezekiel óta már az egyéni ~ is megjelent, amit a →bölcsességi könyvek tovább fejtegettek, s megkülönböztették a jók és az igazak sorsát. A késői zsidó apokaliptikában is fölismerhető az erős nacionalista vonás, de az egyetemes ~ mindenképp új korszakot hoz a földre: a régen élt jámborok föltámadását és Isten vég nélküli uralmát. - Az ÚSz-ben is a hit elemi igazságainak egyike az ~ (Zsid 6,2). Ker. János az ~ bejelentésével követel bűnbánatot. →Jézus példabeszédeinek nagy része az →utolsó ítéletet értelmezi, mely az aratás és a számadás napja lesz, s a jók és a rosszak elkülönítésének helye. Jézusnak az ~ről szóló tanítása az egyéni felelősséget hangsúlyozza: mindenki a maga életéről ad számot. Azért van szükség a megtérésre és az élet átalakítására, mert az ember számot ad tetteiről. Az Úr napja meglepetésszerűen jön, mint éjjel a tolvaj, ezért az embernek mindig készen kell lennie. Az ~ mértéke a szeretet lesz (Mt 25,31-46). Az ítélő bíró, Krisztus döntése megfellebbezhetetlen és örök. Az Ő eljövetelével az ~ megkezdődött: akik hisznek benne, nem esnek ~ alá, de aki nem hisz, az önmagát ítélte el (Jn 5,24). - Az ApCsel szerint az ~ről szóló beszéd része a missz. igehirdetésnek, s benne van az ő istenségére való hivatkozás is. Pál ap. is a hit komolyságához tartozónak veszi az ~ről szóló tanítást (1Tesz 1,10; 5,9). Hívők és nemhívők egyaránt megjelennek ~re az Úr előtt (2Kor 5,10), ahol minden jó elnyeri jutalmát, s minden rossz a büntetését (1Kor 3,8). Az igazi ker. élet megszabadít az ~ haragjától, azért jogunk van örömmel várni azt a napot (1Tesz 1,3; Gal 5,5). A megigazultak, a világosság fiai (1Tesz 5,5), Krisztussal együtt meghaltak a bűnnek, s már megkapták a Szentlelket, az örökség foglalóját (Ef 1,14), ezért Krisztus megjelenésekor ők is beöltöznek a dicsőségbe (Kol 3,4). Akik beoltást nyertek Krisztusba, azok ellen már nincs ~ (Róm 8,1), és senki nem lesz vádlójuk (Róm 8,31). Az ap. azonban nem hidalja át az ~ szigorúsága és öröme közötti feszültséget, azért nekünk sem szabad az ~ szigorát gyöngíteni. Pál ap. kitart amellett is, hogy üdvösségünk felől bizonytalanok vagyunk, s csak reményben közeledünk feléje. A Zsid 10,31 különösen szigorúnak mondja azok ~ét, akik az egyszer megszerzett hitből visszaesnek a hitetlenségbe. Jak 2,13 szerint azokra vár szigorú ~, akik nem könyörülnek embertársaikon. -
III. Az egyházi tanítóhivatal tanúskodása megtalálható abban, hogy minden hitvallás beszél Krisztus második eljöveteléről és az ~ről (D 1, 6, 13, 40, 287, 344, 693, 944). A legősibb formák krisztológiai irányzatúak: az ~ Krisztus megdicsőülése lesz. Kétségtelenül itt az utolsó ~ről van szó, nem a külön~ről. Az atyák először továbbadták a Szentírás tanítását; Ireneusz tárgyalt először bővebben az eszkat-ról. A →markionitákkal szemben hangsúlyozta, hogy az ítélő Isten nem más, mint az irgalmas Isten, ill. az ítélő Krisztus nem más, mint az irgalmas Krisztus. Tertullianus ugyancsak a markionitákkal szemben állította, hogy a bírói hatalom Isten abszolút uralmából folyik. Órigenész arra is kitért, hogy az evang-ban leírt párbeszédes forma csak szemléltetés. Az ~ az emberek lelkiismeretében megy végbe, s ami ott rejtve van, az nyilvánosságra kerül. Szt Ciprián vetette föl először teol-ilag a vég~ és a külön~ kérdését, amit azután a kk. teol. fejtett ki. A külön~en az egyes ember már megkapja jutalmát v. büntetését. A vég~en mint a közösség tagja éli át mindazt, s ez lesz majd boldogságának v. kárhozatának kiegészítése. Ahogy az egyes ember életének a külön~ vet véget, úgy a tört-et a vég~ zárja le, s ott megy végbe a végleges szétválasztás. Az lesz egyúttal a megváltás művének befejeződése, mert mindenki kénytelen lesz elismerni Krisztus érdemeit és bírói hatalmát. A kárhozottak Krisztust csak emberi alakja szerint láthatják, nem isteni mivoltában, de hatalmából következtethetnek arra is. Szt Tamás is átvette Órigenész és Szt Ágoston nézetét, hogy az ~ igazában belső szellemi esemény lesz, nem helyhez és időhöz kötött gyülekezés. - Teol-ilag az ~et mint a teljesség kialakulását együtt kell nézni Krisztus →második eljövetelével, a →halottak föltámadásával és a tört. lezárásával. Benne nyilvánvaló lesz az emberek szabad hozzájárulása →Isten országának kialakulásához, ami aztán megszabja mindenkinek a helyét az üdvösség rendjében. Kinyilvánul az is, hogy a tört. több volt, mint az egyes emberek tetteinek összege, hiszen a kegyelem is munkálkodott benne. - A külön~ és a vég~ kapcsolatát az eszkat. ált. elvei szerint kell megítélni. Az ember mint személy önálló egyed, akinek megvan a kibontakozása, uakkor mindig a közösség tagja is, és kibontakozását abban éri el. Erkölcsi kötelezettségeinek túlnyomó része is az embertársi viszonnyal kapcsolatos. Ezért végső sorsa és teljessége is csak az egyén és a közösség feszültségében alakulhat ki. Így tehát az ember egyéni életének lehet külön lezárása, de közösségi szerepe csak az egyetemes ~en kerülhet megvilágításra. A külön~ a halál után azonnal végbemegy. Jézus mondja a jobb latornak: még ma velem leszel a paradicsomban (Lk 23,43). Arról, hogy a külön~ időbelileg hogyan viszonylik a vég~hez, nincs határozott teol. tanítás. A halál után már nem a mi idő-kategóriánkban él az ember. -
IV. A jogban a bíró törvényes kijelentése, mellyel a peres úton tárgyalt ügyet lezárja (vö. 1607.k.). Alanyi eleme az értelmi okfejtés és a parancsoló szándék, tárgyi eleme a felek által előterjesztett és törvényes módon letárgyalt ügy. Ha a tárgyalás nem a perek számára előírt rend szerint, hanem más törvényes módon történt, akkor a döntés nem ~, hanem →határozat jellegű. - Az ~ nem jogszabály, mert hiányzik belőle az általánosság, hiszen egyedi ügyre vonatkozik, az adott esetre mégis kötelező erővel rendelkezik. A jogszabályok hiteles alkalmazását tartalmazza az adott ügyre nézve (vö. 16.k. 3.§), kivételt képeznek az Ap. Sztszék bíróságainak ~ei, melyek a joghézag kitöltésének törv-ben előírt segédeszközei (19.k.). A kat. egyh. jogrendjében tehát a bírói jogalkotás nem jellemző. - 1. Az ~ fajtái. Az eldöntött ügy jellege szerint lehet: perdöntő, ha a főügyet, közbeszóló, ha a mellékes ügyet dönti el (1607.k.). A közbeszóló ~ v. akár a határozat a perdöntő ~ erejével rendelkezik (tehát pl. fellebbezni lehet ellene, vö. 1629.k. 4), ha meggátolja a pert (pl. a bíróság abszolút illetéktelenségét mondja ki), v. magának a pernek (pl. a perfolyamat megszűnését kimondva, vö. 1520-21.k.), ill. valamely fokának legalább az egyik fél vonatkozásában véget vet (1618.k.). - 2. Az ~ tartalma. Az ~nek tartalmilag meg kell felelnie az alábbi kritériumoknak: a) El kell döntenie a bíróság előtt tárgyalt vitát, hiszen különben nem lenne ~. Ez a döntés konkrétan abban kell hogy álljon, hogy az ~ megfelelő választ ad a perkérdés egyes pontjaira (1611.k. 1), vagyis helyt ad az adott vonatkozásban a felperes kérelmének (keresetének), v. elutasítja azt. Ha az ~ a vitát még részben sem dönti el, orvosolhatatlanul semmis (1620.k. 8). b) Meg kell határoznia a felek kötelezettségeit, melyek a perből fakadnak, s azt is, hogyan kell teljesíteniük őket (1611.k. 2). c) Tartalmaznia kell az indokokat, melyekre az ~ rendelkező része támaszkodik. Mind a jogot illető, mind pedig a tényeket illető indokokat meg kell jelölnie (1611.k. 3, vö. 1612.k. 3.§). Ha az ~ből hiányzik az indoklás, orvosolható semmisségben szenved (1622.k. 2). d) Intézkednie kell a perköltségekről (1611.k. 4). - 3. Az ~ formája az 1612.k. szerint: a) Isten segítségül hívásával kell kezdődnie (1.§). E követelménynek egyes mo-i egyh. bíróságok úgy tesznek eleget, hogy az ~ fejlécében ezt írják: „A teljes Szentháromság nevében”. Egyh. bíróságaink ~eiben az Istenre hivatkozás külalak szerint gyakran pontosan azt a helyet foglalja el, amit az ország világi bíróságainak ~eiben az államra való hivatkozás. Ebben a jelenségben reflektáltan v. reflektálatlanul az egyh. jogban működő ősi szakrális princípium nyilatkozik meg. b) Fel kell tüntetnie, hogy ki a bíró v. a bíróság, ki a felperes és az alperes, ki a képviselőjük, meg kell jelölnie a felek és képviselőik lakhelyét, továbbá, ha szerepelnek az ügyben, meg kell neveznie az ügyészt és a kötelékvédőt (1612.k. 1.§). Megjegyzendő, hogy ezeknek az adatoknak a többségét ált. a tényállás előadása előtt, v. magában az ~ fejlécében v. egy mindezeket tartalmazó külön bekezdésben szokták megadni. A mo-i bíróságokon ált. csak a bíróság és a felek nevét, valamint a per jellegét (pl. „nullitatis matrimonii”) szokták a fejlécben megjelölni, a többi itt megkívánt adatokat a tényállás elbeszélése során írják le. Pl. a felperes keresetlevelében foglalt kérés említése után hozzák a bíróság összetételét, a kötelékvédő nevét. c) Röviden elő kell adnia a tényállást, mégpedig a felek kérelmeivel és a megállapított perkérdéssel együtt (1612.k. 2.§). Az ~nek ezt a részét leíró résznek szokták nevezni. d) Tartalmaznia kell a rendelkező részt. E részt az ~ indokainak előadása előzi meg, majd a perkérdésre válaszoló döntés következik (1612.k. 3.§). Az indoklásban mind a jogot illető, mind pedig a tényeket illető okoknak szerepelniük kell (vö. 1611.k. 3). e) Végül az ~ záradékában meg kell jelölnie meghozatalának - tehát nem egyszerűen az ~levél kiállításának - helyét és napját, s tartalmaznia kell a bíró, v. társas bíróság esetén az összes bíró, továbbá a jegyző aláírását (1612.k. 4.§). Egyesek a végrehajtás elrendelését is az ~ szerves részének tartják. A CIC azonban ezt nem tekinti szükséges tartalmi v. formai elemnek az ~ben. Lehetséges ugyanis, hogy az ~ végrehajtását annak szövegén kívül, külön határozatban rendelik el (vö. 1651.k.). - 4. Erkölcsi bizonyosság. Ahhoz, hogy a bíró kimondhassa az ~et, nélkülözhetetlen, hogy lelkében →erkölcsi bizonyosság legyen az eldöntendő dologgal kapcsolatban (1608.k. 1.§). E bizonyosságnak a bíróban a peres iratokon és bizonyítékokon kell alapulnia (1608.k. 2.§), az emberi magatartást irányító logikai és etikai törvényszerűségek figyelembevételével. Az erkölcsi bizonyosság megszerzése során a bírónak a bizonyítékokat lelkiismerete és az egyes bizonyítékok bizonyító erejéről szóló törvényi előírások szerint kell értékelnie (1608.k. 3.§). Ilyen törvényi előírás szól pl. a felek perbeli beismeréséről (1536.k. 1.§), a közokiratokról (1541.k.), az egyetlen tanú vallomásáról (1573.k.). Ha a bíró az iratokra és bizonyítékokra támaszkodó erkölcsi bizonyosságot nem tudta elérni, azt kell az ~ben kimondania, hogy nem bizonyosult be a felperes joga, ill. fel kell mentenie az alperest. Ha pedig olyan ügyről folyt a per, amely jogkedvezményt élvez, erkölcsi bizonyosság híján e kedvezmény javára kell dönteni (1608.k. 4.§). Vagyis pl. a házasság érvénytelenségének kimondásáért folyó perekben, ha mindkét fél kéri is ezt, kellő bizonyosság híján mégis a házasság érvényessége mellett kell állást foglalni (vö. 1060.k.). - 5. Az ~hozatal módja. Az egyedül eljáró bíró ~hozatali módjáról a CIC nem rendelkezik külön. Ez nem is tűnik szükségesnek. Elegendőek a megszületett ~ tartalmára, formájára és közlésére vonatkozó előírások. Társas bíróságon az ~et testületi eljárással, szótöbbséggel kell meghozni (1426.k. 1.§). Ennek a többségnek - még ha esetleg háromnál több tagú lenne is (vö. 1425.k. 2.§) a bíróság - a szerzők ált. felfogása szerint abszolút többségnek kell lennie (vö. 119.k. 2). -
6. Az ~ megfogalmazása. Az egyes bíró maga fogalmazza meg az ~ szövegét (1610.k. 1.§). Társas bíróságon az ~ megfogalmazása az előadóbíró feladata. A megszövegezés során a rendelkező részt az ~hozatali ülésen készült okmányból veszi, az indokokat pedig abból, amit az egyes bírók a döntést megelőző vitán felhoztak, hacsak a döntésben részt vevő bírók többsége meg nem határozta, hogy mely indokokat kell a felmerültek közül az ~ben megjelölni, ill. előnyben részesíteni. Amikor az ~ szövege elkészült, az egyes bírók jóváhagyására szorul (1610.k. 2.§). Ez gyakorlatilag úgy történik, hogy a szöveget a bírói tanács tagjai aláírják. A szöveget annak a bírónak is alá kell írnia, aki nem ért egyet az ~tel, hiszen a döntéskor kisebbségben maradt. Neki, ha külön véleményét hangsúlyozni akarja, ezt nem az ~ példányán kell tennie, hanem a fentebb említett (vö. 1609.k. 4.§) módon. - 7. Az ~ kihirdetése/közlése. Az ~et mielőbb (a szerzők szerint 3, de legkésőbb 8 napon belül) ki kell hirdetni. Kihirdetésekor meg kell jelölni az →ítélet megtámadásának módjait (1614.k.). Ezek a módok a →semmisségi panasz és a →fellebbezés. A megtámadási mód megjelölésének előírása újdonság a CIC 1917:1876-77. kánonjához képest. Az ~ kihirdetésének hatása elsősorban az, hogy megindítja azt a folyamatot, amely a jogerőre emelkedéshez, ill. az ~ végrehajthatóságához szükséges. A kihirdetésről való értesüléstől kezdődik a fellebbezési határidő (vö. 1630.k. 1.§), melynek kihasználatlan elteltével az ~ jogerőssé válik (1641.k. 2). A kihirdetés előtt nincs az ~nek semmi hatása, még akkor sem, ha a rendelkező részt a bíró engedélyével közölték a felekkel (1614.k.). A rendelkező résznek ez a fajta előzetes közlése csupán informatív jellegű. Nem helyettesítheti a teljes ~ közlését. Az ~hirdetés módja lehet: az ~ másolatának átadása a feleknek v. képviselőjüknek; az ~ másolatának megküldése (pl. postán, de a legbiztonságosabb módon, vö. 1509.k.) ugyanezeknek a személyeknek (1615.k.). A szöveg átadásával való ~hirdetés föltételezi annak előzetes közlését a felekkel v. képviselőjükkel, hogy az ~ másolata a bíróságon átvehető (vö. CIC 1917:1877.k.). - Ikgr.: →utolsó ítélet.	Cs.I.-E.P.-G.F.
LThK IV:726; X:579. - CCEO 1990:1290-1301; 1322-25.k. - Erdő 1991:614. - Schütz 1993:170.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Kerekasztal beszélgetés a Győri Törvényszéken a 2018. január 1. napján hatályba lépő közigazgatási perrendtartásról | Győri Törvényszék
Megjelenés ideje: 2017. december 18., 10:01
A 2018. január 1. napján hatályba lépő közigazgatási perrendtartás szabályai folytán a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság regionális illetékességgel jár majd el a Győr-Moson-Sopron megye, Komárom Esztergom megye és Vas megye területén megvalósult közigazgatási tevékenységek esetében. Erre tekintettel a Győri Törvényszék kerekasztal beszélgetésre hívta meg a kormányhivatalok, ügyvédi kamarák, rendőr-főkapitányságok képviselőit Vas-, Komárom-Esztergom-, valamint Győr-Moson-Sopron Megyéből, továbbá a Bevándorlási és Menekültügyi Hivatal Nyugat- és Közép-dunántúli Regionális Igazgatóságának képviselőit is.
A rendezvényt megnyitó köszöntőjében dr. Takács József, a Győri Törvényszék elnöke kihívásnak nevezte a jogszabályi változásokra való felkészülést, úgy fogalmazott, hogy a bíróságokkal folyamatosan kapcsolatban álló közigazgatási szerveknek és jogi képviselőknek is közös érdeke a szakmai egyeztetés. Tájékoztatta a résztvevőket arról, hogy 2018. január 1. napjától a közigazgatási perrendtartás szabályainak megfelelően a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon is felállításra kerülnek a három hivatásos bíróból álló tanácsok, mely a bíróság létszámának bővítését indokolja.
A közigazgatási perrendtartás fontosabb rendelkezéseit áttekintő szakmai előadást dr. Varga András, a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság elnöke tartotta meg a rendezvényen megjelentek számára. Képes prezentációval egybekötött összefoglalójában kitért arra, hogy a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság illetékességének regionalizációja folytán várhatóan növekedni fog az ügyérkezés, 2018. január 1. napjától a közigazgatási ügyek 90%-ában a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ítélkezik majd, és a pereknek csupán a 10%-a marad a megyei illetékességgel eljáró Szombathelyi és Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságoknál. Hangsúlyozta, hogy a közigazgatási perrendtartás új fogalomrendszerének elsajátítása és helyes használata az egyik legfontosabb feladat a közeljövőben, mert ez képezi a bírósági eljárások akadálytalan lefolytatásának egyik alapkövét.
A kerekasztal beszélgetésen résztvevő hivatásrendek képviselői közös igényt fogalmaztak meg további szakmai egyeztető fórumok megrendezésére, mely törekvésnek a bíróság a jövőben is készséggel eleget tesz, elősegítve ezzel az eljárási szabályok változása által megkövetelt hatékony együttműködést.

matches: Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
15/2013. (I. 28.) Korm. rendelet
a Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcsere részletes szabályairól, valamint az egyes kapcsolódó kormányrendeletek módosításáról
a Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá az egyes rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló 2012. évi CLXXXI. törvény 41. §-ában kapott felhatalmazás alapján,
a 32. § tekintetében a külföldre utazásról szóló 1998. évi XII. törvény 41. § (1) bekezdés c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 33. § tekintetében az Alaptörvény 15. cikk (2) bekezdésében meghatározott eredeti jogalkotói hatáskörében,
a 34. § tekintetében a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi I. törvény 86. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján,
a 35. § tekintetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény 111. § (1) bekezdés a)–c), valamint e)–q) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 36. § tekintetében a menedékjogról szóló 2007. évi LXXX. törvény 93. § (1) bekezdés a)–i) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 37. § tekintetében a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 100. § (1) bekezdés a)–c) pontjában kapott felhatalmazás alapján,
a 38. § tekintetében a közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 48. § (3) bekezdés a) pont 30. alpontjában kapott felhatalmazás alapján,
1. § A Kormány a Schengeni Információs Rendszer második generációja keretében történő információcseréről, továbbá az egyes rendészeti tárgyú törvények ezzel, valamint a Magyary Egyszerűsítési Programmal összefüggő módosításáról szóló 2012. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: SIS II tv.) 1. § 10. pontja szerinti N.SIS II Hivatal feladatait ellátó szervként a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalát jelöli ki.
a) CS.ICD: a CS.SIS és az NS.CP közötti kommunikációt leíró dokumentum,
b) hozzáférési jogosultság: jogosultság az alábbi tevékenységek, vagy azok egy részének elvégzésére a Schengeni Információs Rendszer második generációjában (a továbbiakban: SIS II):
ba) a SIS II tv. 1. § 3. pontja szerinti jelzéskezelési műveletek,
bb) a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés i) pontja szerinti NS.CP Portál funkciók, valamint e rendelet 8. §-a szerinti értesítési szolgáltatások kezelése,
bc) a SIS II tv. 17. § (3) bekezdése szerinti megjelölésekkel kapcsolatos műveletek,
bd) a SIS II tv. 18. §-a szerinti figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatokat érintő műveletek,
be) a SIS II-ben tárolt adatokhoz való teljes vagy részleges hozzáférés a SIS II tv. 19. §-a szerint,
bf) a SIS II tv. 36. §-a, valamint 38. § (3) bekezdése alapján az N.SIS II Hivatal által vezetett nyilvántartások adataihoz történő hozzáférés,
c) kommunikációs infrastruktúra: a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés b) pontja szerinti NS.CP és CS.SIS hálózati végberendezése közötti kommunikáció céljára szolgáló informatikai hálózat,
d) nemzeti infokommunikációs gerinchálózat: a SIS II tv. 1. § 8. pont e) alpontja szerinti informatikai hálózat, amely biztosítja a folyamatos adatkapcsolatot az NS.CP és az N.SIS II SIS II tv. 1. § 8. pont b)–d) alpontjában meghatározott részei között,
e) NS.ICD: a CS.ICD alapján kidolgozott egységes, az NS.CP és a hozzá kapcsolódó informatikai alkalmazások közötti kommunikációt leíró dokumentum,
f) schengeni azonosító kód: az NS.CP által képzett, a figyelmeztető jelzést azonosító, személyes adatot nem tartalmazó számsorozat.
2. Figyelmeztető jelzések kezelésének rendje
3. § Az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés a) pontban foglaltak végrehajtása érdekében fogadja a rendőrség által működtetett technikai másolatból végzett lekérdezések naplóállományait és azokkal azonnal frissíti a SIS II tv. 36. §-a szerinti nyilvántartás adatait.
4. § Az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt feladatok végrehajtása érdekében
a) alkalmazza a CS.ICD-t, valamint kidolgozza és alkalmazza az NS.ICD-t,
b) a CS.ICD változása, valamint jogszabályváltozás esetén továbbfejleszti az NS.ICD-t, továbbá biztosítja az NS.CP NS.ICD szerinti működését,
c) gondoskodik az NS.ICD, valamint annak a b) pont szerint aktualizált változata jelzéskezelők, továbbá a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervek részére történő továbbításáról.
5. § A SIS II tv. 2. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt kommunikáció biztosítására vonatkozó feladat vonatkozásában az N.SIS II Hivatal
a) a kormányzati célú hírközlési szolgáltató útján működteti a nemzeti infokommunikációs gerinchálózatot,
b) megtervezi, kialakítja, működteti a kommunikációs infrastruktúra kiesése esetén a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervek által használható vészhelyzeti kommunikációs utakat.
6. § Az NS.CP-t a SIS II tv. 5. § (2) bekezdésében meghatározott rendszer-rendszer kapcsolat útján (a továbbiakban: rendszer-rendszer kapcsolat) elérő hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervezetek vonatkozásában az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés c)–f) és j) pontjában foglaltak végrehajtása érdekében
a) fogadja, ellenőrzi, átalakítja, a CS.SIS-felé megküldi a jelzéskezelési műveleteket, valamint a megjelölések és a figyelmeztető jelzések közötti kapcsolatok elhelyezését, módosítását, törlését célzó üzeneteket,
b) fogadja, ellenőrzi, átalakítja, a CS.SIS felé megküldi a figyelmeztető jelzések és azok történeti adatai, valamint a naplóadatok lekérdezését célzó üzeneteket,
c) fogadja, átalakítja, a jelzéskezelők, és amennyiben a SIS II tv. alapján szükséges a SIS II tv. 1. § 12. pontjában meghatározott SIRENE Iroda (a továbbiakban: SIRENE Iroda) részére megküldi a CS.SIS-től érkező, az N.SIS II üzeneteire válaszként adott üzeneteket,
d) fogadja, átalakítja, a jelzéskezelők, és amennyiben SIS II tv. alapján szükséges a SIRENE Iroda részére továbbítja a CS.SIS-től érkező automatikus üzeneteket,
e) képezi a schengeni azonosító kódot.
7. § (1) A rendszer-rendszer kapcsolattal nem rendelkező hozzáférési jogosultsággal rendelkező szervezetek vonatkozásában, valamint a rendszer-rendszer kapcsolat üzemzavara esetén az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés i) pontban meghatározottak végrehajtása érdekében az NS.CP Portálon keresztül:
a) felületet biztosít a központi rendszer válaszainak feldolgozásához,
b) felületet biztosít a központi rendszer automatikus üzeneteinek feldolgozásához,
c) a fenti feladatokkal kapcsolatban biztosítja a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés f) pontja szerinti naplóvezetési feladatot.
(2) A SIS II tv. 2. § (1) bekezdés i) pont ia) alpontja szerinti feladat teljesül, ha az NS.CP Portálon legalább a figyelmeztető jelzések elhelyezése, törlése és megőrzési időtartamuk módosítása elvégezhető.
(3) Az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 3. § (3) bekezdésében, valamint 5. § (3) bekezdésében foglalt feladatok végrehajtásával összefüggésben az NS.CP Portálon végrehajtott sikeres jelzéskezelési műveletekről értesíti a műveletet végrehajtó jelzéskezelő érintett informatikai rendszerét.
8. § Az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés i) pont ib) alpontjában, valamint e rendelet 13–17. §-ban foglaltak végrehajtása érdekében biztosítja, hogy a jelzéskezelők az NS.CP Portálon keresztül igénybe vegyék a CS.SIS alábbi értesítési szolgáltatásait:
a) figyelmeztető jelzésekre vonatkozó értesítések,
b) megjelölésekre vonatkozó értesítések,
c) törlésre figyelmeztető értesítések,
d) törlési emlékeztetőkre vonatkozó értesítések.
9. § Az N.SIS II Hivatal feladata – az egyéb technikai feladatainak végrehajtása érdekében –
a) a CS.SIS és az N.SIS II adatok különbözősége miatt szükséges konvertálási, átalakítási műveletek elvégzése,
b) a megjelölésekkel kapcsolatos intézkedések végrehajtása a SIS II tv. 17. § (4) bekezdésében meghatározottak szerint, valamint a SIS II tv. 3. § (2) bekezdés f) pontja szerinti feladat végrehajtásának informatikai támogatása az NS.CP útján,
c) a CS.SIS értesítéseinek kezelése, jelzéskezelők részére történő továbbítása,
d) az üzenetközvetítéshez szükséges azonosítók képzése, az üzenetek azokkal történő kiegészítése, illetve azok alapján az üzenetek megküldése,
e) a saját tevékenysége ellátása megfelelőségének vizsgálatához szükséges adatok gyűjtése, feldolgozása, rendelkezésre bocsátása,
f) az N.SIS II működése megfelelőségének vizsgálatához, ellenőrzéséhez szükséges adatok gyűjtése, feldolgozása, rendelkezésre bocsátása, valamint az ellenőrzés végrehajtásának lehetővé tétele,
g) az N.SIS II működését jellemző statisztikai adatok gyűjtése, feldolgozása, megküldése, különös tekintettel a személyekre vonatkozó, meghosszabbított megőrzési idejű figyelmeztető jelzésekre,
h) a SIS II tv. 38. §-a szerinti jogosultság-nyilvántartás kezelése, a hozzáférés-ellenőrzés végzése, a hozzáférésre jogosult szervek jogosultsági adatait tartalmazó listák előállítása és megküldése az arra jogosultak részére.
10. § (1) A jelzéskezelők gondoskodnak a SIS II tv. 12. §-a szerinti, valamint az 1. mellékletben meghatározott adatok rendelkezésre álló körének a CS.SIS-ben való elhelyezéséről a SIS II tv. 5. § (4) bekezdésének és a SIS II tv. 12–17. §-nak megfelelően.
(2) Az N.SIS II Hivatal a SIS II tv. 2. § (1) bekezdés a) pontjában meghatározott feladat ellátása érdekében a naprakész adatok rendszeres átadásával biztosítja, hogy a SIS II tv. 21. §-a szerinti technikai másolatok adatállománya összhangban legyen a CS.SIS adatállományával. A rendőrség köteles az adatokat átvenni és a technikai másolatokat legalább 48 óránként megújítani.
(3) A rendőrség biztosítja, hogy a technikai másolatból történő lekérdezés legalább ugyanazt az eredményt adja, mint a CS.SIS-ből, vagy a SIS II tv. 1. § 11. pont b) alpont szerinti nemzeti másolatból történő lekérdezés a technikai másolat adatállományának legutolsó megújításakor.
3. A figyelmeztető jelzés elhelyezése előtti ellenőrzés, adattovábbítás
11. § (1) A körözést folytató rendőri szerv a figyelmeztető jelzéshez kiegészítő adatként csatolandó ujjlenyomat adatot – különösen a bűnügyi nyilvántartásban kezelt belső azonosító és az érintett személy személyazonosító adatainak megadásával elektronikus megkeresés útján – a Bűnügyi Szakértői és Kutatóintézet (a továbbiakban: BSZKI) által kezelt bűnügyi és rendészeti biometrikus adatok nyilvántartás daktiloszkópiai nyilvántartásából veszi át az alábbi célból elrendelt körözéshez kapcsolódó figyelmeztető jelzés kezdeményezését megelőzően
a) arról a személyről, akivel szemben a bíróság európai elfogatóparancsot vagy nemzetközi elfogatóparancsot bocsátott ki,
b) arról a 14 év feletti személyről, aki szabadságvesztés büntetésének letöltését vagy a vele szemben elrendelt kényszergyógykezelés végrehajtását nem kezdte meg,
c) arról a 14 év feletti eltűnt személyről, akinek ujjlenyomat adatát a bűnügyi nyilvántartás adatai szerint a BSZKI a daktiloszkópiai nyilvántartásban kezeli.
(2) A körözést folytató rendőri szerv a figyelmeztető jelzéshez kiegészítő adatként csatolandó arcképmás adatot – különösen az érintett személy természetes személyazonosító adatainak megadásával, rendszer-rendszer kapcsolat útján – különösen a személyiadat- és lakcímnyilvántartásból, vagy a vezetői engedély nyilvántartásból, vagy az útiokmány-nyilvántartásból veszi át.
4. Az európai vagy nemzetközi elfogatóparancson alapuló figyelmeztető jelzések elhelyezésére vonatkozó eljárás
12. § (1) A SIS II tv. 6. §-a szerinti esetben az N.SIS II Hivatal haladéktalanul schengeni azonosító kóddal látja el a körözés elrendelésére illetékes rendőri szervtől beérkező figyelmeztető jelzést, majd az adatokat továbbítja a SIRENE Irodának. A SIRENE Iroda végzi a többszörös jelzéselhelyezéssel kapcsolatos feladatokat.
(2) A SIRENE Iroda biztosítja, hogy az általa ellenőrzés alatt álló, illetve a várakoztatott figyelmeztető jelzéseket a jelzéselhelyezés kezdeményezője módosíthassa.
(3) A SIS II tv. 6. §-a alapján a SIRENE Iroda által elhelyezett figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos CS.SIS üzenetekről az NS.CP a SIRENE Iroda mellett a körözés elrendelésére illetékes rendőri szervet is értesíti.
(4) E § rendelkezéseit a SIS II tv. 6. §-a szerinti figyelmeztető jelzések módosítására, kiegészítésére és törlésére is megfelelően alkalmazni kell.
5. Személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések elhelyezésére vonatkozó eljárás
13. § (1) A SIS II tv. 6. §-ban meghatározott jelzések kivételével a jelzéskezelő a figyelmeztető jelzés NS.CP-be történő továbbítása előtt a CS.SIS-ben történő lekérdezéssel köteles meggyőződni arról, hogy az érintett személyre létezik-e a CS.SIS-ben elhelyezett figyelmeztető jelzés. A SIS II tv. 2. § (1) bekezdés i) pontja alapján az NS.CP Portálon elhelyezendő figyelmeztető jelzések esetében az ellenőrzés lehetőségét az N.SIS II Hivatal biztosítja.
(2) A jelzéskezelő a jelzéskezelést végző informatikai rendszerét az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelően köteles kialakítani.
(3) Ha a jelzéskezelő az (1) bekezdés alapján arról értesül, hogy a CS.SIS-ben már szerepel egy olyan személy, aki az általa elhelyezendő figyelmeztető jelzéssel érintett személlyel azonos kötelezően megadandó adatokkal rendelkezik és a rendelkezésre álló kiegészítő adat alapján az azonosság nem zárható ki, erről értesíti a SIRENE Irodát a SIS II tv. 29. §-ában szabályozott eljárás lefolytatása érdekében.
(4) Ha a CS.SIS-ben szereplő figyelmeztető jelzés ugyanarra a személyre vonatkozik, mint az elhelyezendő figyelmeztető jelzés, a jelzéskezelő a SIS II tv. 5. § (6)–(11) bekezdésének alkalmazásával jár el.
(5) A SIS II tv. 5. § (8) és (11) bekezdésében meghatározott esetben a jelzéskezelő az ütközés megszűnéséig nem helyezheti el a CS.SIS-ben a figyelmeztető jelzést. Az ilyen figyelmeztető jelzésekről a jelzéskezelő nyilvántartást vezet, azokat tárolja, szükség esetén módosítja vagy törli (a továbbiakban: várakoztatás). A jelzéskezelő más, SIS II-t alkalmazó állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés esetében a figyelmeztető jelzés törlési emlékeztetőjére történő automatikus feliratkozással, magyar jelzéskezelő által elhelyezett figyelmeztető jelzés esetében napi, automatikus felülvizsgálattal köteles meggyőződni a várakoztatás szükségességéről. Ez a rendelkezés nem zárja ki, hogy a jelzéskezelő más SIS II-t alkalmazó állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés esetében is rendszeres lekérdezéseket végezzen a várakoztatás szükségességének megállapítása érdekében.
(6) Ha a jelzéskezelő arról értesül, hogy a CS.SIS-ben elhelyezett figyelmeztető jelzés törlésre került – ideértve a figyelmeztető jelzés CS.SIS által végrehajtott automatikus törlését is – és a várakoztatott figyelmeztető jelzés elhelyezésének feltételei továbbra is fennállnak, a jelzéskezelő e § rendelkezései szerint ismét megkísérli a várakoztatott figyelmeztető jelzés elhelyezését.
6. A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések elhelyezésére vonatkozó eljárás
14. § A jelzéskezelő a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések – ide nem értve az okmányokhoz kapcsolódó figyelmeztető jelzéseket – NS.CP-be történő továbbítása előtt a 13. § (1)–(2) és (4)–(6) bekezdésében foglaltak értelemszerű alkalmazásával jár el.
7. A figyelmeztető jelzések elsőbbségi szabályai
15. § (1) A személyre vonatkozó figyelmeztető jelzések prioritási sorrendje a következő:
a) átadási vagy kiadatási letartóztatásra irányuló figyelmeztető jelzés,
b) a schengeni államokba történő beutazás és tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzés,
c) védelem alá helyezésre irányuló figyelmeztető jelzés,
d) célzott ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés,
e) rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés,
f) tartózkodási hely közlésére irányuló figyelmeztető jelzés.
(2) A tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések prioritási sorrendje a következő:
a) büntetőeljárásban bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés,
b) lefoglalásra irányuló figyelmeztető jelzés,
c) célzott ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés,
d) rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés.
(3) Ha a közrendet vagy a közbiztonságot fenyegető komoly veszély megelőzésének érdekében, vagy jelentős nemzetbiztonsági okból, illetve súlyos bűncselekmény megelőzése céljából szükséges az (1)–(2) bekezdésében meghatározott sorrendtől való eltérés,
a) a SIS II tv. 5. § (9)–(11) bekezdése szerinti esetben az érintett magyar jelzéskezelők a kijelölt kapcsolattartókon keresztül egymással írásban egyeztetnek,
b) a SIS II tv. 5. § (6)–(8) bekezdése szerinti esetben az érintett jelzéskezelő indítványára a SIRENE Iroda egyeztetést kezdeményez a CS.SIS-ben tárolt figyelmeztető jelzést elhelyező állam SIRENE Irodájával.
8. Figyelmeztető jelzések összeegyeztethetősége
16. § A SIS II tv. 5. § (6)–(7) bekezdésében említett összeegyeztethetőség szabályait a 2. melléklet tartalmazza.
9. Adatminőség-ellenőrzés
17. § (1) Az N.SIS II Hivatal értesíti a figyelmeztető jelzés elhelyezését kezdeményező jelzéskezelőt, ha az általa továbbított adatokat azok pontatlansága vagy hiányossága miatt nem lehet elhelyezni a CS.SIS-ben. Ebben az esetben a jelzéskezelő a figyelmeztető jelzés és a kiegészítő adat adattartalmát haladéktalanul pontosítja vagy pótolja a hiányosságot, majd a figyelmeztető jelzést a SIS II-ben történő elhelyezés céljából ismételten továbbítja.
(2) Az (1) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni abban az esetben is, ha a jelzéskezelő észleli, hogy az általa elhelyezett figyelmeztető jelzés, az ahhoz kapcsolódó kiegészítő adat, megjelölés vagy figyelmeztető jelzések közötti kapcsolat pontatlan, hiányos, vagy annak törlése szükséges.
(3) Ha a SIRENE Iroda egy másik SIS II-t alkalmazó állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés, az ahhoz kapcsolódó kiegészítő adat, megjelölés vagy figyelmeztető jelzések közötti kapcsolat pontatlanságát, hiányosságát, vagy törlése szükségességét észleli, vagy erre vonatkozó értesítést kap, haladéktalanul lefolytatja az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 34. cikk (3)–(4) bekezdése szerinti eljárást.
(4) Az (1)–(3) bekezdés szerinti eljárást kell értelemszerűen alkalmazni akkor is, ha a SIRENE Iroda a SIS II tv. 6. § (6) bekezdésében meghatározott adatellenőrzés vagy a figyelmeztető jelzés elhelyezése során észleli az adatok pontatlanságát, hiányosságát, vagy törlésük szükségességét.
10. A beutazási és tartózkodási tilalmat elrendelő figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos eljárás
18. § (1) Ha a SIRENE Iroda valamely SIS II-t alkalmazó külföldi államtól olyan tartalmú tájékoztatást kap, hogy egy, a SIS II tv. 9. § (1)–(2) bekezdése szerinti magyar figyelmeztető jelzéssel érintett személy részére a SIS II-t alkalmazó külföldi államban három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízumot vagy tartózkodási engedélyt kívánnak kiállítani, erről haladéktalanul értesíti az idegenrendészeti hatóságot. Az idegenrendészeti hatóság a SIRENE Irodán keresztül egyeztet az érintett SIS II-t alkalmazó külföldi állammal.
(2) Ha az egyeztetést követően a SIS II-t alkalmazó külföldi állam a három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízumot vagy a tartózkodási engedélyt kibocsátja, az idegenrendészeti hatóság a figyelmeztető jelzés törlése iránt intézkedik.
(3) Az (1) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni abban az esetben is, ha a SIRENE Iroda arról értesül, hogy valamely SIS II-t alkalmazó külföldi állam az érintett személy részére tartózkodási engedélyt állított ki.
(4) Ha a (3) bekezdés szerinti esetben az egyeztetés eredményeképpen a tartózkodási engedélyt kiállító SIS II-t alkalmazó külföldi állam úgy dönt, hogy a tartózkodási engedélyt nem vonja vissza, az idegenrendészeti hatóság a figyelmeztető jelzés törlése iránt intézkedik.
(5) Ha a SIRENE Iroda – a SIS II-höz hozzáférési jogosultsággal rendelkező magyar hatóság értesítése nyomán – egyeztetési kötelezettséget észlel anélkül, hogy abban közvetlen magyar érintettség volna megállapítható, erről haladéktalanul értesíti az egyeztetéssel közvetlenül érintett SIS II-t alkalmazó külföldi államok SIRENE Irodáit.
(6) Ha az idegenrendészeti és menekültügyi hatóság az 1987/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 24. cikke szerinti, külföldi állam által elhelyezett figyelmeztető jelzéssel érintett személy részére kíván tartózkodási engedélyt, vagy három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízumot kiadni, vagy arról értesül, hogy az általa kiadott tartózkodási engedély vagy három hónapot meghaladó tartózkodásra jogosító vízum jogosultjával szemben valamely SIS II-t alkalmazó külföldi állam ilyen figyelmeztető jelzést helyezett el a CS.SIS-ben, a SIRENE Iroda útján haladéktalanul egyeztetést kezdeményez az érintett állammal.
11. Az eltűnt személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzéssel kapcsolatos eljárás
19. § (1) A jelzéskezelőnek az eltűnt személy megtalálásakor foganatosítandó intézkedés érdekében a körözési információs rendszer útján
a) a SIS II tv. 8. § (2) bekezdés a) pontja szerinti védelem alá helyezést jelezni kell különösen kiskorú, cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt álló, továbbá olyan személy eltűnése esetén, aki magáról gondoskodni vagy magát megvédeni képtelen kora, betegsége vagy fogyatékossága miatt,
b) a SIS II tv. 8. § (2) bekezdés b) pontja szerinti védelem alá helyezést jelezni kell olyan személy eltűnése esetén, akit az illetékes hatóság határozata alapján egészségügyi intézetben kell elhelyezni, vagy aki ilyen intézetből tűnt el,
c) ha védelem alá helyezésre nincs szükség, az eltűnt személy megtalálásakor foganatosítandó intézkedésként a tartózkodási hely megállapítását kell jelezni.
(2) Amennyiben az (1) bekezdés szerinti eltűnt személy védelem alá helyezése szükséges, megtalálásakor a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (a továbbiakban: Rtv.) 33. § (2) bekezdés d) és h) pontja szerinti illetékes hatóság illetve szerv elé állítást és az Rtv. 37. §-a szerinti biztonsági intézkedést kell megfelelően alkalmazni.
(3) Amennyiben a megtalált cselekvőképes személy védelem alá helyezése nem szükséges, nyilatkoztatni kell őt arról, hogy az eljárás során megállapított lakcíme, illetve tartózkodási helye a bejelentővel közölhető-e.
12. Figyelmeztető jelzés tárgyak esetén
20. § (1) A SIS II tv. 10 § (1) bekezdés d) pontja alapján a lőfegyverekről és a lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvény 2. § 16. pontjában meghatározott lőfegyverekről kell figyelmeztető jelzést elhelyezni a CS.SIS-ben.
(2) A SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. §-ában meghatározott tárgyakról elhelyezhető adatokat az 1. melléklet tartalmazza.
13. Figyelmeztető jelzés okmányok és hatósági jelzések esetén
21. § (1) A SIS II tv. 11. § (1)–(4) bekezdése alapján az alábbi kitöltött és kitöltetlen okmányokról és hatósági jelzésekről kell figyelmeztető jelzést elhelyezni a CS.SIS-ben:
a) magánútlevél, második magánútlevél, ideiglenes magánútlevél, diplomata útlevél, külügyi szolgálati útlevél, szolgálati útlevél, hajós szolgálati útlevél,
b) személyazonosító igazolvány,
c) kártya formátumú vezetői engedély,
d) állandó forgalmi engedély és igazolólap,
e) a külön törvényben meghatározott tartózkodásra jogosító okmány, valamint úti okmány,
f) állandó rendszámtábla,
g) a V betűjelű ideiglenes rendszámtábla.
(2) Az (1) bekezdés szerinti okmányokról és hatósági jelzésekről elhelyezhető adatokat az 1. melléklet tartalmazza.
14. Az okmányokra vonatkozó figyelmeztető jelzések törlése
22. § (1) A SIS II tv. 10. § (1) bekezdés g) pontja és 11. § (1)–(4) bekezdése alapján elhelyezett, okmányokra vonatkozó figyelmeztető jelzést automatikusan törölni kell, ha az okmány érvényességi ideje lejárt.
(2) Ha a SIS II tv. 27. § (2) bekezdése szerinti esetben bebizonyosodik, hogy az érintett okmányra, vagy hatósági jelzésre létezik egy magyar jelzéskezelő által elhelyezett érvényes figyelmeztető jelzés, az eljáró hatóság haladéktalanul értesíti a figyelmeztető jelzést elhelyező jelzéskezelőt.
(3) A (2) bekezdés szerinti esetben a figyelmeztető jelzést elhelyező jelzéskezelő haladéktalanul intézkedik a figyelmeztető jelzés törlése iránt.
15. A találatot követő eljárás
23. § (1) Ha a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szerv külföldi figyelmeztető jelzéssel összefüggésben találatot ér el, erről
a) a rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés esetét kivéve a 3. mellékletben,
b) a rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés esetén a 4. mellékletben
meghatározott formanyomtatványon haladéktalanul értesíti a SIRENE Irodát.
(2) Ha a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szerv magyar figyelmeztető jelzéssel összefüggésben találatot ér el, erről haladéktalanul közvetlenül értesíti a figyelmeztető jelzést elhelyező jelzéskezelőt.
24. § (1) Ha a SIS II tv. 6–11. §-a alapján elhelyezett figyelmeztető jelzés kapcsán egy SIS II-t alkalmazó külföldi állam ér el találatot, erről – a SIS II-t alkalmazó külföldi állam SIRENE Irodájától kapott értesítés és kiegészítő információ alapján – a SIRENE Iroda haladéktalanul értesíti az érintett jelzéskezelőt.
(2) A találatot elérő SIS II-t alkalmazó külföldi állam SIRENE Irodájának erre irányuló kérelme esetén a SIRENE Iroda – a kérelemben foglalt terjedelemben – kiegészítő információt szolgáltat. A kiegészítő információ a találattal érintett figyelmeztető jelzésben kért intézkedés végrehajtásához szükséges mértékig tartalmaz személyes vagy egyéb adatokat.
(3) A figyelmeztető jelzés elhelyezését kezdeményező jelzéskezelő és a találatot elérő külföldi hatóság – a SIRENE Iroda közreműködésével – szükség szerint egyeztet a figyelmeztető jelzésben kért intézkedés végrehajtásáról. A jelzéskezelő felülvizsgálja és szükség szerint törli a figyelmeztető jelzést, ha arról értesül, hogy a kért intézkedést a találatot elérő külföldi hatóság végrehajtotta.
25. § (1) Ha a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szerv a SIS II-ben lekérdezést végez és megállapítja, hogy van olyan a SIS II-t alkalmazó külföldi állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés, amelynek adattartalma megfelel a lekérdezés alapjául szolgáló személyről vagy tárgyról bevitt adatoknak, de az azonosság nem egyértelmű, – az 5. mellékletben meghatározott formanyomtatványon – a SIRENE Irodát keresi meg az azonosság megállapítása érdekében.
(2) A SIRENE Iroda az egyeztetés során kiegészítő információkat szerez be a figyelmeztető jelzést elhelyező jelzéskezelőtől vagy a figyelmeztető jelzést elhelyező külföldi állam SIRENE Irodájától és ezeket az információkat haladéktalanul továbbítja az (1) bekezdés szerinti szervhez.
(3) Ha az azonosítási eljárás során az (1) bekezdés szerinti szerv megállapítja, hogy nem áll fenn azonosság, akkor addigi intézkedését megszünteti és ezzel egyidejűleg erről a 6. mellékletben meghatározott formanyomtatványon tájékoztatja a SIRENE Irodát.
(4) A SIRENE Iroda a találat tényéről – a SIS II tv. 9. §-a szerinti figyelmeztető jelzés esetén csak erre vonatkozó előzetes írásbeli kérelem alapján – haladéktalanul értesíti a figyelmeztető jelzést elhelyező SIS II-t alkalmazó külföldi állam SIRENE Irodáját. A SIRENE Irodának éves találati statisztika készítése során a figyelmeztető jelzést elhelyező SIS II-t alkalmazó állam SIRENE Irodájával nem közölt találatot is figyelembe kell venni.
(5) Ha a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szerv találatot ér el, de a figyelmeztető jelzésben kért intézkedést annak ellenére nem tudja végrehajtani, hogy az a nemzeti joggal összeegyeztethető, erről – a 7. mellékletben meghatározott formanyomtatványon – haladéktalanul értesíti a SIRENE Irodát. A SIRENE Iroda az értesítésben foglaltakról, így különösen a végrehajtás akadályáról haladéktalanul tájékoztatja a figyelmeztető jelzést elhelyező SIS II-t alkalmazó külföldi állam SIRENE Irodáját.
(6) Ha a jelzéskezelő vagy a találatot elérő szerv azt észleli, hogy egy másik SIS II-t alkalmazó állam által elhelyezett figyelmeztető jelzés, az ahhoz kapcsolódó kiegészítő adat, megjelölés vagy figyelmeztető jelzések közötti kapcsolat pontatlan, hiányos, vagy annak törlése szükséges, erről – a 8. mellékletben meghatározott formanyomtatványon – értesíti a SIRENE Irodát.
26. § (1) Ha a hozzáférési jogosultsággal rendelkező szerv a SIS II-t alkalmazó külföldi állam által elhelyezett figyelmeztető jelzésre találatot ér el és a közrendet vagy közbiztonságot közvetlenül fenyegető veszély megelőzésének érdekében, nemzetbiztonsági okból, illetve súlyos bűncselekmény megelőzése céljából szükséges, hogy a figyelmeztető jelzés szerinti intézkedés helyett más – a magyar jogszabályoknak megfelelő – intézkedést alkalmazzon, erre a SIRENE Irodán keresztül a figyelmeztető jelzést elhelyező SIS II-t alkalmazó külföldi állam SIRENE Irodájától engedélyt kér.
(2) A figyelmeztető jelzésben kért intézkedéstől eltérő intézkedés az (1) bekezdésben meghatározott engedély birtokában hajtható végre.
16. Az érintett tájékoztatása
27. § (1) A SIS II tv. 26. §-a szerinti tájékoztatás iránti kérelmet a 9. mellékletben formanyomtatványon vagy a formanyomtatványon meghatározott adattartalommal rendelkező kérelem formájában kell előterjeszteni. A nem megfelelő adattartalommal előterjesztett kérelem esetén a SIRENE Iroda a kérelmezőt felhívja a hiányzó adatok pótlására.
(2) A kérelmet az azt átvevő kormányhivatal, rendőrkapitányság vagy külképviselet öt napon belül köteles továbbítani a SIRENE Irodához.
28. § (1) Ez a rendelet – a (2) bekezdésben meghatározott kivétellel – a kihirdetését követő napon lép hatályba.
(2) Az 1–27. §, a 29–37. §, a 38. § (1)–(4) és (6) bekezdése, és az 1–9. melléklet a SIS II Rendelet 55. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás keretében meghozott az Európai Unió Tanácsa határozatában foglalt napon lép hatályba.1
(3) A (2) bekezdés tekintetében a rendészetért felelős miniszter a hatálybalépés napját egyedi határozatával közzéteszi a Magyar Közlönyben.2
29. § (1)3
(2) A rendészetért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti napot egyedi határozatával közzéteszi a Magyar Közlönyben.4
30. § A rendészetért felelős miniszter – az 1987/2006/EK parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikk (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően elvégzi a SIS II tv. 19. §-a, 3. § (1) bekezdése, valamint az 1. §-a szerinti szervek kijelöléséhez kapcsolódó értesítési feladatot.
31. § (1) Ez a rendelet a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló, 2007. június 12-i 2007/533/IB tanácsi határozatnak való megfelelést szolgálja.
(2) E rendelet 19. §-a a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-i schengeni megállapodás végrehajtásáról szóló egyezmény (Schengeni Végrehajtási Egyezmény) 25. cikkének való megfelelést szolgálja.
1. a Schengeni Információs Rendszer második generációjának (SIS II) létrehozásáról, működtetéséről és használatáról szóló 2006. december 20-i 1987/2006/EK parlamenti és tanácsi rendelet, és
2. a járművek forgalmi engedélyének kiadására hatáskörrel rendelkező tagállami szolgálatoknak a Schengeni Információs Rendszer második generációjához (SIS II) való hozzáféréséről szóló, 2006. december 20-i 1986/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
32–37. §5
38. § (1)–(4)6
(7)9
1. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Figyelmeztető jelzés adattartalma a SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. §–11. §-ban meghatározott tárgyak esetén
1. A SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. § (1) bekezdés a) és c) pontban meghatározott tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
a) a jármű
aa) rendszáma,
ab) alvázszáma,
ac) gyártmánya,
ad) típusa,
ae) kategóriája,
af) színe,
ag) sajátos tulajdonsága, ismertetőjegye,
ah) képe;
b) az elvesztés, eltulajdonítás, megsemmisülés dátuma;
c) a figyelmeztető jelzés érvényességi ideje;
d) a figyelmeztető jelzés oka;
e) a szükséges intézkedés;
f) a SIS II-t alkalmazó állam járművet nyilvántartó ország megnevezése;
g) a figyelemfelhívó adat.
2. A 20. § (1) bekezdésében meghatározott lőfegyverekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
a) a lőfegyver
aa) kategóriája,
ab) gyártási száma,
ad) pontos megnevezése,
ae) kalibere és annak mértékegysége,
af) képe;
f) a SIS II-t alkalmazó állam lőfegyvert engedélyező hatóságának megnevezése.
3. A SIS II tv. 10. § (1) bekezdés e) pontjában meghatározott bankjegyekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
a) Kötelezően megadandó adatok:
aa) valutanem,
ab) sorozatszám,
ac) névérték,
ad) figyelmeztető jelzés oka,
ae) szükséges intézkedés.
b) Opcionálisan megadható adatok:
ba) biztonsági jel,
bb) fix sorozatszám,
bc) tartomány (több bankjegy megadása esetén).
4. A SIS II tv. 10. § (1) bekezdés f) pontjában meghatározott értékpapírokra és készpénz helyettesítő fizetőeszközökre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
aa) kategória,
ab) az összes értékpapír darabszáma,
ac) valutanem,
ad) értékpapírkód (ISIN száma),
ae) kibocsátó (fizetést teljesítő) bank,
af) figyelmeztető jelzés oka,
ag) szükséges intézkedés.
ba) biztonsági jelzés,
bb) névérték,
bc) kibocsátás dátuma,
bd) sorozat azonosító,
be) bankazonosító,
bf) hivatalos nyilvántartó hatóság,
bg) eredeti összeg,
bh) egység,
bi) az eltulajdonítás, elvesztés dátuma,
bj) számlaszám,
bk) lejárat dátuma,
bl) kibocsátó iroda megnevezése,
bm) a forgalmazó devizapiac (tőzsde) azonosítója,
bn) egyéb kategória leírása (ha az értékpapír, illetve fizetőeszköz kategóriája nem szerepel a kódtáblában „Egyéb” kód, akkor az értékpapír, illetve típusára, fajtájára vonatkozó leírást kötelezően kell megadni.)
bo) tartomány (több értékpapír, illetve fizetőeszköz esetén),
bp) kép.
5. A SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott úszó létesítményekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
ab) hajótörzsek száma,
ac) motorok száma,
ba) szín,
bb) gyártó,
bc) modell (típus),
bd) gyártó száma,
be) nyilvántartó ország,
bf) hajótörzs azonosító (szám) ,
bg) modell évjárata (gyártás éve),
bh) az úszó létesítmény neve,
bi) az úszó létesítmény hossza,
bj) vitorlaszám,
bk) árbocok száma,
bl) külső azonosító,
bm) kötélzet,
bn) nyilvántartási szám,
bo) engedélyszám,
bp) az úszó létesítmény alakja,
bq) az úszó létesítménnyel kapcsolatos megjegyzés,
br) az egyéb kategória leírása (ha az úszó létesítmény kategóriája nem szerepel a kódtáblában „Egyéb” kód, akkor az úszó létesítmény típusára, fajtájára vonatkozó leírást kötelezően kell megadni.),
bs) kép.
6. A SIS II tv. 10. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott külső motorokra vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
ac) üzemanyag típus,
bc) modell,
bd) teljesítmény,
be) gyártás éve,
bf) gyártási és sorozatszám,
bg) egyéb kategória leírása,
bh) radaros, rádiófrekvenciás azonosítás adatai,
bi) kép.
7. A SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott légijárművekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
aa) a nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt Egyezmény Függelékei módosításának kihirdetéséről szóló 2009. évi LXXXVIII. törvény mellékletének 7. Függeléke alapján meghatározott légijármű osztálya,
ab) figyelmeztető jelzés oka,
ac) szükséges intézkedés,
ad) felségjel és lajstromjel, nem lajstromozott légijármű esetén azonosító jel.
bd) üzemeltető,
be) sorozatszám,
bf) nyilvántartó ország,
bg) motorok száma,
bh) a modell évjárata (a gyártás éve),
bi) az egyedi légijármű neve,
bj) hossz,
bk) szélesség,
bl) a járművel kapcsolatos megjegyzés,
bm) az egyéb kategória leírása – opcionális ha a légijármű kategóriája nem szerepel a kódtáblában,
bn) kép.
8. A SIS II tv. 10. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott ipari berendezésekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
ab) nyilvántartási szám,
ac) figyelmeztető jelzés oka,
ad) szükséges intézkedés.
ba) ipari berendezésre vonatkozó megjegyzés,
bb) szín,
bc) gyártó,
bd) típus,
bf) flottaszám,
bg) motorszám,
bh) a motor kapacitása,
bi) nyilvántartó ország,
bj) az egyéb kategória leírása – opcionális ha az ipari berendezés kategóriája nem szerepel a kódtáblában.
bk) alvázszám,
bl) kép.
9. A SIS II tv. 7. § (1) bekezdésében és 10. § (1) bekezdés c) pontjában konténerekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
ab) BIC szám,
ba) egyéb számok,
bb) magasság,
bc) hossz,
bd) konténerre vonatkozó kapcsolódó megjegyzés,
be) kategóriára vonatkozó megjegyzés,
bf) kép.
10. A 21. § (1) bekezdés a)–e) pontja szerinti okmányokra vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
a) az okmány jogosultjának házassági, ennek hiányában születési neve, és megnevezése,
b) az okmány jogosultjának születési ideje,
c) az okmányazonosító,
d) az elvesztés, eltulajdonítás, érvénytelenítés dátuma,
e) a figyelmeztető jelzés érvényességi ideje,
f) a figyelmeztető jelzés oka,
g) a szükséges intézkedés,
h) az okmányt kibocsátó hatóság országának megnevezése,
i) a SIS II jelzést elhelyező tagállam megnevezése,
j) a kép.
11. A 21. § (1) bekezdés f)–g) pontja szerinti hatósági jelzésekre vonatkozó figyelmeztető jelzés legfeljebb a következő adatokat tartalmazza:
a) hatósági jelzés (rendszám),
b) elvesztés, eltulajdonítás, érvénytelenítés dátuma,
c) figyelmeztető jelzés érvényességi ideje,
d) figyelmeztető jelzés oka,
e) szükséges intézkedés,
f) hatósági jelzést kiadó állam megnevezése,
g) kép.
2. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Táblázat a személyekre vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéről a 16. §-ban foglaltak szerint
Átadási vagy kiadatási letartóztatásra irányuló figyelmeztető jelzés
Beutazás és tartózkodás megtagadására irányuló figyelmeztető jelzés
Eltűnt személyekkel kapcsolatos védelem alá helyezésre irányuló figyelmeztető jelzés
Célzott ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés
Rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés
Eltűnt személyekkel kapcsolatos tartózkodási hely közlésére irányuló figyelmeztető jelzés
Tartózkodási hely közlésére irányuló figyelmeztető jelzés
Eltűnt személyekkel kapcsolatos, védelem alá helyezésre irányuló figyelmeztető jelzés
Eltűnt személyekkel kapcsolatos, tartózkodási hely közlésére irányuló figyelmeztető jelzés
Táblázat a tárgyakra vonatkozó figyelmeztető jelzések összeegyeztethetőségéről
Bizonyítékként való felhasználásra irányuló figyelmeztető jelzés
Lefoglalásra irányuló figyelmeztető jelzés
3. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
A küldő szerv megnevezése, elérhetőségei (telefon, fax, e-mail):
Az ügyintéző neve, elérhetőségei:
Formanyomtatvány a találat eléréséről szóló értesítés megerősítéséről
[Rejtett ellenőrzésre irányuló figyelmeztető jelzés kivételével valamennyi külföldi figyelmeztető jelzés esetén elért találatnál alkalmazandó!]
Schengeni azonosító kód
Az ellenőrzött személy azonosító adatai
Családi név és utónév (utónevek)
Születési családi név és utónév (utónevek)
Egyéb ismert nevek (álnevek)
Az ellenőrzött tárgy azonosító adatai
Sajátos tulajdonság, ismertetőjegy
A gépjármű vezetőjének személyazonosító adatai
Okirat fajtája
Kiállító ország és hatóság
Hamisításra utaló tények, körülmények
A hamisítással érintett azonosítók köre
Az okirat birtokosának személyazonosító adatai
Fegyver kategóriája
Gyártmány és modell megnevezése
A fegyver birtokosának személyazonosító adatai
Bankjegyet kiállító ország
Névérték/fajta
A bankjegy birtokosának személyazonosító adatai
Értékpapírokra és fizetőeszközökre vonatkozó adatok
Úszólétesítményre vonatkozó adatok
Hajómotorra vonatkozó adatok
Légijárműre vonatkozó adatok
Ipari berendezésre vonatkozó adatok
Külső motorra vonatkozó adatok
Konténerre vonatkozó adatok
A találattal kapcsolatos közlések
Találat helye és ideje (év/hó/nap/óra/perc)
A találathoz vezető intézkedés célja, jogalapja
Tett intézkedések
Egyéb, a találattal kapcsolatos közlendők
4. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
[Kizárólag rejtett ellenőrzésre irányuló külföldi figyelmeztető jelzés esetén elért találatnál alkalmazandó!]
Az érintett személy, gépjármű, úszólétesítmény, légijármű, konténer megtalálásához vezető intézkedés célja, jogalapja
Az érintett személy, gépjármű, úszólétesítmény, légijármű, konténer azonosító adatai
Az intézkedés helye, ideje
Az érintett személy, gépjármű, úszólétesítmény, légijármű, konténer által megtett útvonal és/vagy úti cél
A keresett személy által használt jármű azonosításához szükséges adatok
A szállított tárgyakra vonatkozó adatok
A találattal kapcsolatos egyéb közlések
5. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Formanyomtatvány kiegészítő információ kéréséhez
I. Kiegészítő információ kérése a személy vagy tárgy azonosságának megállapítása céljából
Az .................................. számú schengeni azonosító kóddal ellátott külföldi figyelmeztető jelzés alanyának/tárgyának azonosításához a következő kiegészítő információkra van szükség:
Kérem, hogy a kért kiegészítő információkat a következő elérhetőségeinkre továbbítsák:
Az intézkedés foganatosításának adatai
Az intézkedés helye
Az intézkedés időpontja
Az intézkedés célja, körülményei
Az intézkedést végző személy(ek)
Az intézkedéssel kapcsolatos egyéb közlések
II. Kiegészítő információ kérése a figyelmeztető jelzésben kért intézkedés végrehajtása érdekében
Az ..................................... számú schengeni azonosító kóddal ellátott külföldi figyelmeztető jelzésben kért intézkedés végrehajtásához a következő kiegészítő információkra van szükség:
A találati formanyomtatvány megküldésének pontos ideje
6. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Formanyomtatvány az intézkedés megszüntetése kapcsán teljesítendő információszolgáltatáshoz
Tájékoztatom, hogy az ................................... számú schengeni azonosító kóddal ellátott külföldi figyelmeztető jelzés kapcsán intézkedés alá vont személy/tárgy nem azonos a figyelmeztető jelzés alanyával/tárgyával, ezért a foganatosított intézkedést megszüntettem.
A megszüntetett intézkedéssel kapcsolatos adatok
A megszüntetett intézkedés ügyszáma
A megszüntetett intézkedéssel kapcsolatos egyéb közlések
7. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Formanyomtatvány a kért intézkedés végrehajtásának akadályáról
Tájékoztatom, hogy az ............................ számú schengeni azonosító kóddal ellátott külföldi figyelmeztető jelzésben kért intézkedés a következő ok(ok) miatt nem hajtható végre:
Az elsődleges intézkedéssel kapcsolatos adatok
Az elsődleges intézkedés helye
Az elsődleges intézkedés időpontja
Az elsődleges intézkedés célja, körülményei
Az elsődleges intézkedést végző személy(ek)
Az elsődleges intézkedés ügyszáma
Az elsődleges intézkedésen túlmenően megtett egyéb átmeneti intézkedések
8. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Formanyomtatvány a figyelmeztető jelzések adattartalmát érintő helyesbítési vagy törlési igényről
I. Az adattovábbításra kötelezett szervnek figyelmeztető jelzés adattartalmának módosítására irányuló kérelme
Kérem, hogy az ................................................ számú schengeni azonosító kóddal ellátott figyelmeztető jelzés adattartalmát az alábbiak szerint módosítani szíveskedjen.
Személyre vonatkozó figyelmeztető jelzés adattartalmának módosítása
Jelenlegi adattartalom Módosított adattartalom
Schengeni azonosító kód (ID)
Egyéb ismert nevek száma
Családi név (nevek)
Utónév (utónevek)
Figyelemfelhívás arra, hogy az érintett személy esetleg
fegyvert tarthat magánál/erőszakosan viselkedhet
Különös, objektív és nem változó testi ismertetőjegyek
Az adattartalom módosításával kapcsolatos egyéb közlendők.
Gépjárműre vonatkozó figyelmeztető jelzés adattartalmának módosítása
A forgalomba helyező ország
Az adattartalom módosításával kapcsolatos egyéb közlendők
II. Az adattovábbításra kötelezett szervnek figyelmeztető jelzés törlésére irányuló kérelme
Kérem, hogy az .............................................. számú schengeni azonosító kóddal ellátott figyelmeztető jelzést a Schengeni Információs Rendszerből törölni szíveskedjen, a következő indokok alapján:
9. melléklet a 15/2013. (I. 28.) Korm. rendelethez
Formanyomtatvány a SIS II törvény 26. §-a szerinti adatkéréshez
Kérelmező személyes adatai
Családi és utónév (utónevek)
Születési családi és utónév (utónevek)
Úti okmány (személyazonosító okmány) száma
Értesítési cím*
Egyéb elérhetőség (e-mail, fax)**
A kérelmező egyéb közlései
A jelen kérelemre írásbeli választ kérek***: Igen/Nem
A *-gal jelölt adatok közül kizárólag egy megadása kötelező.
A **-gal jelölt adatok megadása nem kötelező.
A ***-gal jelölt kérdésre a megfelelő válasz aláhúzandó.
1 Az 1/2013. (IV. 8.) BM határozat 3. pontja alapján a hatálybalépés időpontja 2013. április 9.
2 Lásd az 1/2013. (IV. 8.) BM határozatot.
3 A 29. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
4 Lásd a 2/2013. (V. 9.) BM határozatot.
5 A 32–37. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
6 A 38. § (1)–(4) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
7 A 38. § (5) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
8 A 38. § (6) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
9 A 38. § (7) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.

matches:
§ 10
§ 3
§ 8
§ 8
§ 12
§ 11
bíróság
§ 16
§5