text:
2011/március (155. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) - PDF
2011/március (155. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
Download "2011/március (155. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)"
1 2011/március (155. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Mostani számban csak egy olvasói levél kerül sorra, melyet nem is igazán akarok nevesíteni, mert több vagyonőr is érdeklődött. Igazuk is van, mert az utóbbi években gyakorlatilag vagy sportlövőkkel vagy vadászokkal foglalkoztam. A munkavégzéshez kapcsolódó lőfegyverek is csak, mint a hivatásos vadász szolgálati fegyvere jelent meg a rovatban. Nem mintha nem lenne ezekkel is gond néha, de bizony rá kell figyelni a személy és vagyonvédelem területén dolgozókra is. Nem kis részük visel munkája során lőfegyvert, és mint ilyenek nincsenek egyszerű helyzetben. Erre azonban majd a rovat végén fogok kitérni, most a Keserű Művek folytatásos regényének újabb epizódjait tárom az olvasók elé, melynek leírása nem is a fegyvergyárról szól, hanem inkább a lőfegyverügyekben alkalmazott rendőri logika néhány gyöngyszemére próbálom felhívni az olvasók figyelmét. ONESTA ügy II. rész Megkérem az olvasót, hogy most lapozzon vissza a Kaliber novemberi számában az ONESTA ügy I. részéhez, mely azzal az örömteli eseménnyel zárult, hogy szeptember 17-én a Fővárosi Bíróság (továbbiakban FB) jogerős ítéletével kötelezte az Országos Rendőrfőkapitányságot (továbbiakban ORFK) az új eljárás lefolytatására és ennek során a gyártási engedély kiadására a Keserű Művek részére, valamint a perköltség kifizetésére. Erre a bíróság 15 napos határidőt szabott. Az ORFK-nak természetesen egy jogerős bírósági ítélet nem jelent valami sokat, hiszen az ítéletbe foglaltakat lapzártáig, vagyis ig nem hajtotta végre. Lehetne azon most polemizálni, hogy a rendőrség legfelsőbb szerve miért nem hajt végre egy jogerős ítéletet, de ahol a jogszabályokon is nagyvonalúan lépnek túl, ott nincs min csodálkozni. Az én véleményem szerint ez a hozzáállás egyértelműen megvalósítja a Btk ba ütköző hivatali visszaélés bűntettének törvényi tényállását és ezért ez az ügy már egy ideje a Budapesti Nyomozó Ügyészség (továbbiakban BNyÜ) előtt van. Nem vitatom2 persze, hogy az ORFK-nak egy jogerős ítélettel szemben joga van a Legfelsőbb Bírósághoz (továbbiakban LB) fordulni felülvizsgálati kérelemmel, azonban ennek pillanatnyilag a jogerős ítélet végrehajtására semmilyen hatása nincs és a jogszabályok szerint nem is lehet. Azt azért halkan megjegyzem, hogy a Keserű Művek a saját (a tulajdonos) pénzén pereskedik, az ORFK meg az adófizetőkén. Ennek majd a későbbiekben lesz jelentősége, amikor a Keserű Művek az ONESTA gyártási engedélyének jogellenes megtagadása miatt közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt pert indít az ORFK ellen. Természetesen ezt is majd az adófizetők fogják megfizetni. Azon sem ártana elgondolkodni, hogy a gyártási engedély megtagadása miatt hány dolgozó vesztette el a munkáját, valamint azt sem, hogy a jelenlegi számítás szerint az ORFK ezen akciója a költségvetésnek több tízmilliós nagyságrendű áfa bevétel kiesést is jelentett. Ha csak a munkahelyek elvesztését és a költségvetési bevétel kiesést veszem figyelembe az ilyen döntés igen keményen megy szembe a Kormány meghirdetett gazdasági elképzeléseivel, amire már ideje lenne valakinek odafigyelni. Az ONESTA ügy ugyan részben a LB-on, részben a BNyÜ-n folytatódik, ugyanakkor visszakanyarodik FB-ra és mintegy reinkarnálódva támad fel már REVENGE 10 M néven, hiszen ennek a gáz- riasztó fegyvernek a gyártására sem kapott engedélyt a Keserű Művek gyakorlatilag ugyanolyan indoklással mint az ONESTA esetében. Csak az ökör következetes - mondotta volt Otto von Bismarck a vaskancellár olyan 1879 táján - de ezt valahogy az ORFK is magára vonatkoztatta. Csak azt nem tudni, hogy miért. A REVENGE 10 M kizárólag a desing terén különbözik az ONESTA-tól, technikai kialakításában, működtetésében nem. Az ONESTA ügyében már van egy igen jól megindokolt ítélet. A per során elhangzottak komoly szakértői vélemények, melyek mind az ORFK jogértelmezésének téves és egyben súlyosan jogellenes voltára hívják fel a figyelmet, az ORFK, azonban az elmeháborodottak makacsságával ragaszkodik a rögeszméihez. Végül is megteheti, hiszen nekik egy fillérjébe sem kerül, majd az adófizetők kicsengetik a számlát. Ugyanez a helyzet a lőfegyverekből gyártott gáz-riasztó fegyverek esetében. Az ORFK ezt a műszaki folyamatot nem gyártásnak, hanem átalakításnak tekinti, és azzal tagadja meg az ilyen gáz-riasztó fegyverek készítését, hogy a hatályos szabályok szerint lőfegyver csak színházi fegyverré és hatástalanított fegyverré alakítható át, gáz-riasztó fegyverré nem. Ez eddig igaz, csakhogy itt szó sincs átalakításról. Ez a műszaki tevékenység a évi XXIV.tv pontja szerint gyártás.3 20. lőfegyver- és lőszerkészítés (a továbbiakban: gyártás): lőfegyver, lőszer, lőfegyverdarab, flóberttöltény és lőszeralkatrész elkészítése, az elkészített alkatrészek készre szerelése, valamint a lőfegyver olyan megmunkálása, amely azt az eredetitől eltérő kaliberjelű lőszer használatára teszi alkalmassá Én úgy gondolom, hogy a 9 mm R Blanc kaliberjelű gáz-riasztó töltény kaliberjele alaposan eltérő bármilyen lőszer kaliberjelétől. De ha ez még nem lenne elég, meg kell tekinteni termékfelelősségről szóló évi X. tv. 1..-át mely pontosan meghatározza a gyártó fogalmát. Jelenleg a Keserű Műveknek olyan ügyekben kell az ORFK-val pereskedni, melyekre a jogilag szabatos választ a Kaliber Magazin minden olvasója álmából felébresztve is pontosan tudja. Lőfegyver esetében, ha a kaliberjel megváltozik, az gyártásnak minősül, minden mást (pl. fegyver tunning) javításnak, ha pedig a lőfegyvert hatástalanítják vagy színházi fegyver lesz belőle, az már átalakítás. Ez ilyen roppant egyszerű. Ehhez nem kell semmilyen szakmai végzettség. Mondjuk az ORFK részéről az eddigi ügyek során még nem találkoztam olyan szakemberrel, akinek valamiféle lőfegyverekkel kapcsolatos szakképesítése (mondjuk fegyverzeti mérnök) lenne. Azt esetleg tudnám respektálni lévén, hogy nekem a fegyverzettechnika csak szigorlati tárgy volt főiskolán. Arra most igazából nem is akarok kitérni, hogy az országban máshol természetesen engedélyezik a lőfegyverből történő gázriasztó fegyver gyártást, csupán a BRFK nem. Persze most jogosan teszi fel a kérdést az eddig eljutott olvasó, hogy ha a Keserű Művek ilyen pert indított, akkor az ORFK netán elutasította volna a Keserű Művek fellebbezését és azon az állásponton lenne, hogy ez nem minősül gyártásnak. Így bizony tudom válaszolni az érdeklődőnek ugyanis az ORFK azon az állásponton van, hogy a lőfegyverből nem lehet készíteni gáz-riasztó fegyvert. Hogy más megyében lehet? Természetesen, hiszen ahol kiadják a gyártási engedélyt, ott nincs fellebbezés és nem kerül az ügy az ORFK elé. Ha az olvasó netán arra a következtetésre jut, hogy az ország rendőri vezetése sürgősen kezelésre szorul (vagy azonnali nyugdíjazásra, kerül, amibe kerül) akkor bizony nem áll messze a valóságtól. A képlet ugyanis igen érdekes. Az ORFK álláspontja a fentiekből következően tehát akként alakul, hogy csak azokban az esetekben nem lehet lőfegyverből gáz-riasztó fegyvert gyártani, ahol az I. fokú hatóság (megyei/budapesti RFK-k) is ezen az állásponton van, ahol meg kiadták a gyártási engedélyt I. fokon, ott meg szabad lőfegyverből gáz-riasztó fegyvert gyártani.4 Ebből nem akarok igazán nagy következtetéseket levonni, hiszen a perek ezekben az ügyekben most jutnak abba a fázisba, hogy a bíróság hozzon döntést, mindenesetre, amelyik országban a rendőri szerv ilyen szemlélettel működik, ott nem kicsik a problémák. A következtetések levonását most is az olvasóra bízom. Biztonsági őrök Most akkor tartalékos katonák őrzik a katonai objektumokat vagy sem? - kérdezték többen is és még feltettek igen számos kérdést. Természetesen tartalékosok őrzik. Eddig is azok őrizték. Tartalékos katona alapvetően az, aki korábban katonai kiképzést kapott. (Vannak a tartalékosokon belül még egyéb kategóriák, de ez most nem releváns.) Azt a hírekből tudjuk, hogy a Honvédség a korábbi kiképzettségre hivatkozva egy gyorsított, pár napos kiképzést tartott nekik. Ez azt jelenti, hogy ki voltak már képezve és ezáltal a Hvt szerint tartalékos katonának minősültek. Tehát itt semmi sem változott, aki most tartalékos katona, az korábban is az volt. Én is az vagyok, mivel katonai kiképzést kaptam. Persze az olvasó nem igazán erre kíváncsi, hanem arra, hogy az objektumokat, mint tényleges állományú katonaként őrzik-e. Tényleges állományú az hivatásos, szerződéses, tartalékos vagy sorkatona, aki katonai szolgálatot teljesít és a katonai hierarchiába betagozódva a büntetőjog által is védett katonai függelmi viszonyok hatálya alá tartozik (Parancsot adhat alárendeltjeinek és köteles az elöljáró parancsainak engedelmeskedni.) Nos, itt már kicsit más a helyzet. Ahogy elnéztem a ruházatuk csapatjelzését, ott a HM EI. Zrt. feliratot láttam. Természetesen katonai szervezet részvénytársasági alapon csak Rejtő Jenőnek a Láthatatlan légió című örökbecsű művében működik, ez a szervezet mindenféle katonai parádé esetén is egy a gazdasági társaságokról szóló évi IV. tv. (Gt.) hatálya alá tartozó cég, melynek teljes neve: Honvédelmi Minisztérium Elektronikai Logisztikai és Vagyonkezelő Zártkörűen Működő Részvénytársaság (cégjegyzékszám: , adószám: ). A cég én alakult, így ezek szerint munkaszüneti nap ide vagy oda, a HM-ben abban az évben újévkor is keményen dolgoztak és az illetékes cégbíróság február 3-án már be is jegyezte a gazdasági társaságot. Érdekes módon a cég egyedüli tulajdonosa viszont nem a Honvédelmi Minisztérium, hanem a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., mely egyedül birtokolja a 160 db egyenként 10 millió forint értékű törzsrészvényt és a 348 db egyenként 15 millió forint értékű törzsrészvényt. A cégnek van mindene, amivel bármely részvénytársaságnak rendelkeznie kell, igazgatótanács, felügyelő bizottság, vezérigazgató, könyvvizsgáló, stb. Van egy csomó telephelye az országban és 20 db önálló számmal rendelkező bankszámlája. Összességében megállapítható, hogy ez tehát nem katonai szervezet, így aztán ott katonai szolgálatot nem is lehet teljesíteni. Akik ennél a cégnél dolgoznak, azokra bizony a Munka Törvénykönyve és nem a HSzt. az irányadó. A munkáltatói utasításokat természetesen be kell tartani, mint bármely más munkahelyen, azonban a munkahelyi felettes nem adhat parancsot és a beosztottat a munkahelyének megtartására vonatkozó jól felfogott érdekén kívül semmi nem kötelezi a munkáltatói utasítás végrehajtására. Vagyis nincs parancs és nincs engedelmesség, nincs elöljáró és nincs alárendelt. A ruhájuk nem egyenruha, hanem vagyonőri formaruha. A személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól szóló évi CXXXIII. törvény (Vvt ). szerint: 16. (1) A személy- és vagyonvédelmi, illetve a magánnyomozói tevékenységet végző személy hatósági jogkörrel nem rendelkezik, a hatóság eljárását nem akadályozhatja. (2) A személy- és vagyonvédelmi, illetve a magánnyomozói tevékenységet folytató a Magyar Honvédségre, rendvédelmi szervre, más hatóságra utaló elnevezést, formaruhát, illetve hatósági jellegre utaló, megtévesztésre alkalmas egyéb jelzést vagy címet, rangjelzést nem használhat. E rendelkezés nem alkalmazható a Magyar Honvédség objektumai őrzésével kapcsolatos, önkéntes tartalékos által ellátott személy- és vagyonvédelmi tevékenységre. (3) A személy- és vagyonőr formaruháján fel kell tüntetni a vállalkozás nevét vagy az engedélyezett rövidített nevét, valamint a személy- és vagyonőr elnevezést. A vagyonvédelmi biztonságtechnikai tervező, illetve a vagyonvédelmi biztonságtechnikai szerelő esetében - formaruha hiányában - a vállalkozás nevét vagy az engedélyezett rövidített nevét, valamint a vagyonvédelmi biztonságtechnikai tervező, illetve vagyonvédelmi biztonságtechnikai szerelő elnevezést a kitűzőn kell megjeleníteni. Ebből következően viszont az állapítható meg, hogy a HM EI Zrt. mint abszolút polgári cég csak olyan személyeket alkalmaz személy és vagyonőri munkakörben, akik vállalják, hogy önkéntes tartalékosok lesznek. A HVG ez évi 4. számában Kovács Gyula: Az önkényes tartalékos c. írása erre végképp rámutatott feltárva az ügy egyéb kényes részleteit.6 A fő kérdés persze tudom, hogy honnan vannak a fegyverei, azokra milyen szabályok vonatkoznak. Mivel a évi XXIV tv 1..(2) bek. nem változott: (2) E törvény hatálya nem terjed ki a Magyar Honvédség, a rendvédelmi szervek, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a Magyar Köztársaság területén állomásozó fegyveres szervek, a fegyveres biztonsági őrség lőfegyvereinek és lőszereinek megszerzésére és tartására. Ezek a fegyverek akár polgári célú lőfegyvereknek minősülhetnének, hiszen a Vvt. aláhúzással jelölt rendelkezése erre utal és arra is gondolhatnánk, hogy a továbbiakban a lőfegyvereikre vonatkozóan a 253/2004 (VIII.31) Korm.r. 28.(2) bek g./ pontja lesz az irányadó. Ez azonban egy korai következtetés. A fenti jogszabályváltozásokkal együtt átalakult ugyanezen határidővel a fegyveres biztonsági őrségről, a természetvédelmi és a mezei őrszolgálatról szóló évi CLIX. törvény is. (6) Fegyveres biztonsági őrség létrehozható és működtethető a Magyar Honvédség és a rendvédelmi szervek szervezetében (a továbbiakban: fegyveres biztonsági őrséget működtető szervezet) is olyan - az adott szerv tevékenységi körébe tartozó - objektum, illetve személyőrzési, kísérési feladatok ellátására, amelyekhez a jelen törvényben meghatározott képesítési követelmények, intézkedési és kényszerítőeszköz-használati jogosultságok elegendők. A fegyveres biztonsági őrség fegyvereire viszont a fenti kormányrendelet hatálya már nem terjed ki. Összességében annyi azért megállapítható, hogy a honvédségi objektumokat őrző biztonsági őrök vagy a évi CXXXIII. törvény hatálya alá tartozó személy- és vagyonőrök, vagy a évi CLIX. törvény hatálya alá tartozó fegyveres biztonsági őrök, de eddig úgy tűnik nekem, hogy nem katonák. Persze ez nagy biztonsággal csak akkor állapítható meg, ha valamelyikük elalszik a szolgálat alatt. Ha ugyanis ennek következtében másnap elbocsátják, akkor biztos, hogy civil, de ha az illetékes bíróság katonai tanácsa előtt kell felelnie a szolgálatba kötelességszegés vádja miatt, akkor teljesen biztos, hogy katona. Az azonban kétségtelenül megállapítható, valóban tartalékosok őrzik mostantól a katonai objektumokat, miként azt a honvédelmi vezetés közölte az ország népével. Igaz eddig is azok őrizték. Ezt ugyan nem közölték, de nem is kérdezte tőlük senki. Dr. Bokros Gábor ügyvéd Hasonló dokumentumok
Kaposvári Munkaügyi Bíróság 2.M.733/2000/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőr Szakszervezet dr. Topánka Erika képviselő által képviselt K. Z. felperesnek a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben 2010/február (142. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2010/február (142. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Talán folytassuk ott ahol az előző számban befejeztük. A fegyverkereskedőnél, aki a bírósági eljárás lezárásával Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben Miként előző számunkban ígéretet tettem, most a titkosszolgálatok lőfegyver-használatával kapcsolatos szabályok kerülnek ismertetésre és elemzésre.
2000/augusztus (28. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Miként előző számunkban ígéretet tettem, most a titkosszolgálatok lőfegyver-használatával kapcsolatos szabályok Részletesebben 2000/április (24. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2000/április (24. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Az előző számunkban a határőrség tagjainak lőfegyverhasználatával folytattuk a nem polgári célú lőfegyverek használatának Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS. 1. Általános előírások. (Ez a kikötés csak a munkaviszony létesítésekor érvényes.)
MUNKASZERZŐDÉS amely létrejött a... (cím:..., székhely:., cégjegyzékszám:, adószám:..) mint munkáltató és... (cím:..., szül. hely és idő:., anyja neve:., adóazonosító jele: tb. azonosító jele:..) mint Részletesebben A fegyvertartás szabályai
A fegyvertartás szabályai Milyen fegyverekre kell tartási engedélyt kérni? Milyen lőfegyvertartási célra kaphatunk fegyvertartási engedélyt? Ki nem kaphat fegyvertartási engedélyt? A fegyvertartási engedély Részletesebben Mi azért a formális (civil) logika szerint haladunk, és először arra vagyunk kíváncsiak, hogy ki kaphat engedélyt lőfegyver tartására.
1999/szeptember (17. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver A technikai jellegű szabályozás megismerése után itt az ideje, hogy megtudjuk ki és miként kaphat engedélyt Részletesebben 2011/augusztus (160. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2011/augusztus (160. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Az augusztusi számba eleve jogeseteket szántam és pont akadt is kettő, melyeknek nemcsak helyük lehet itt, hanem Részletesebben Polgári védelmi szervezetek alapképzése. Beosztotti jogok, kötelezettségek
Polgári védelmi szervezetek alapképzése Beosztotti jogok, kötelezettségek Polgári védelmi kötelezettség A polgári védelmi kötelezettség személyes kötelezettség az emberi élet és a létfenntartáshoz szükséges Részletesebben RENDÉSZETI ÁGAZAT ( 9-12. középiskolai évfolyamok )
RENDÉSZETI ÁGAZAT ( 9-12. középiskolai évfolyamok ) Közrendvédelmi ismeretek tantárgy Nagy Attila r.alezredes tantárgyfelelős A 9. évfolyam tantárgyaihoz tartozó, 1.3.2. Fegyveres szervek alapismeretek Részletesebben 1999/június (14. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
1999/június (14. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver A korábbi számokban a büntetőjogi változtatások ismertetése után - logikailag talán helyesen - annak kellene következnie, Részletesebben A tananyag feldolgozására fordítható órák száma: Órák megoszlása Tárgykör száma. Tárgykör címe
1 2 1. A képzés célja A képzésen résztvevők jogi, szakmai és szolgálati ismeretinek aktualizálása, bővítése, valamint a szolgálati feladatok végrehajtásához kapcsolódó kompetenciák fejlesztése innovatív Részletesebben 2008/november (127. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2008/november (127. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Miként a korábbi számunkban utaltam rá, vissza kell, hogy térjek egy cikk erejéig a Soproni Honvéd Hagyományőrzők Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Fıvárosi Munkaügyi Bíróság 12.M.8/2006/7. A Magyar Köztársaság nevében! A Fıvárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Tordai Gábor jogtanácsos (a Független Rendır Szakszervezet részérıl, 1388 Budapest, Pf.: 52.) Részletesebben 2003/március (59. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2003/március (59. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver A lőfegyvertartásról szóló törvény megalkotását a jelek szerint a szakemberek jelentős kihívásnak tekintik és igyekeznek Részletesebben 2011/december (164. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2011/december (164. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Ebben a számban, így az év zárásaként úgy gondoltam, hogy egy Keserű odüsszeia kerül némi balladai aláfestéssel Részletesebben 2009. évi törvény. a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről
Vagyongyarapodás felülellenőrzés, iratmegőrzési kötelezettség Kfv.I.35.516/2006/5.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Szűcs Viktor Géza ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Szabó Andrea Részletesebben 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről
113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről Az egészségügyi ellátási kötelezettségről és a területi finanszírozási normatívákról szóló 1996. Részletesebben Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től
Nemzeti Adó- és Vámhivatal 2011. január 1-től - A Nemzeti Adó- és Vámhivatal (a továbbiakban: NAV) államigazgatási és fegyveres rendvédelmi feladatokat is ellátó kormányhivatal. A NAV felügyeletét a miniszterelnök Részletesebben Tájékoztató a Hvt., a Hjt., valamint a Hft. módosításával kapcsolatos pénzügyi jellegű rendelkezésekről
HONVÉDELMI MINIS ZTÉRIUM KÖZGAZDASÁGI ÉS PÉNZÜGYI HIVATAL Tájékoztató a Hvt., a Hjt., valamint a Hft. módosításával kapcsolatos pénzügyi jellegű rendelkezésekről A Magyar Közlöny 2010. évi 201. számában Részletesebben A földügyi szakigazgatás és a HM ingatlanok specialitásai
Honvédelmi Minisztérium Elektronikai, Logisztikai és Vagyonkezelő Zrt. Jogi Divízió Ingatlanértékesítési Osztály A földügyi szakigazgatás és a HM ingatlanok specialitásai Sándor József ingatlanértékesítő Részletesebben 2002/szeptember (53. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2002/szeptember (53. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Tekintettel arra, hogy a közelmúltban került az olvasókhoz a Kaliber magazin önvédelmi eszközökről szóló különszáma, Részletesebben h a t á r o z a t o t Az NHH Hivatala Miskolci Igazgatóság HM-24-8/2005. számú határozatának rendelkező részét az indokolás kiegészítésével
Másodfokú eljárások osztály Tárgy: fellebbezés elbírálása A Nemzeti Hírközlési Hatóság Tanács Elnöke mint másodfokú szerv, Komlóska község Önkormányzata (3937 Komlóska, Rákóczi út 27.) Név ügyvéd, jogi Részletesebben JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről
JOGSZABÁLYI KERETEK ÖSSZEFOGLALÁSA A vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségről Jelen dokumentum az ÁROP-1.2.18/A-2013-2013-0012 azonosító számú Szervezetfejlesztési program az Országos Egészségbiztosítási Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Veszprémi Munkaügyi Bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!.. jogtanácsos által képviselt.. (.. sz. alatti lakos) felperesnek,.. ügyvéd által képviselt Veszprém Megyei Rendőr-főkapitányság (8200 Veszprém, Részletesebben Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben!
Közalkalmazotti besorolás, minősítés, illetmények, bérezés 2014 és 2015 évben! Többen jelezték, hogy véleményük szerint nem megfelelő a fizetési osztályba sorolásuk. Az alábbi cikk közérthetően magyarázza Részletesebben A halottakkal kapcsolatos eljárás egészségügyi feladatai a fegyveres testületeknél
A halottakkal kapcsolatos eljárás egészségügyi feladatai a fegyveres testületeknél Csizmár Attila sz. szds., egészségügyi tiszt MAGYAR HONVÉDSÉG ÖSSZHADERŐNEMI PARANCSNOKSÁG EGÉSZSÉGÜGYI FŐNÖKSÉG HM Tel.: Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben J a v a s l a t. a 2011. évi köztisztviselői és tűzoltó parancsnoki teljesítménykövetelmények alapját képező célok meghatározására
P Á S Z T Ó V Á R O S P O L G Á R M E S T E R E 3060 PÁSZTÓ, KÖLCSEY F. U. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155/113 FAX: (06 32) 460 918 Szám: 1-180/2010. J a v a s l a t a 2011. évi köztisztviselői és tűzoltó Részletesebben A Legfelsőbb Bíróság ítélete a lőfegyvertartási engedély lejártának büntetőjogi következményeiről *
JeMa 2011/1 Büntetőjog Szabolcsi László A Legfelsőbb Bíróság ítélete a lőfegyvertartási engedély lejártának büntetőjogi következményeiről * A lőfegyverrel és lőszerrel visszaélés törvényi tényállása tárgyi Részletesebben 2000/október (30. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2000/október (30. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Korábbi számainkban gyakorlatilag ismertetésre kerültek a közismertebb szervezetek szolgálati lőfegyverrel rendelkező Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.2200/2004/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről eljáró dr. Csányi Éva jogtanácsos (0388 Budapest, Pf. 52.) Részletesebben 2011/április (156. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2011/április (156. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Ez a szám is olvasói kérdések feldolgozásával foglalkozik, de kissé tematikusabban, mint ahogy eddig megszokták. Részletesebben 1.sz. melléklet a 1164 / 115. ZMNE számhoz ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM. 1.sz. példány A MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK RENDJE - 2007 -
ZRÍNYI MIKLÓS NEMZETVÉDELMI EGYETEM 1.sz. melléklet a 1164 / 115. ZMNE számhoz 1.sz. példány A MUNKÁLTATÓI JOGOK GYAKORLÁSÁNAK RENDJE - 2007 - 2 TARTALOMJEGYZÉK I. FEJEZET... 3 Általános rendelkezések... Részletesebben AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE
AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE A közgyűlési határozatokról Az Őrmester Vagyonvédelmi Nyrt. (1142 Budapest, Ógyalla tér 8-9.) 2011. október 10-én 10.00 órakor éves rendkívüli közgyűlést tartott. Részletesebben MAGYAR HONVÉDSÉG ÖSSZHADERŐNEMI HADMŰVELETI KÖZPONT AZ MH RÉSZVÉTELE A TASZÁRI KIKÉPZÉS BIZTOSÍTÁSÁBAN
MAGYAR HONVÉDSÉG ÖSSZHADERŐNEMI HADMŰVELETI KÖZPONT AZ MH RÉSZVÉTELE A TASZÁRI KIKÉPZÉS BIZTOSÍTÁSÁBAN Dr. Isaszegi János dandártábornok parancsnok 2003. március 1 A Kormány 2390/2002 (XII. 20.) Korm. Részletesebben A fővárosban működő fegyveres biztonsági őrségek helyzete
A fővárosban működő fegyveres biztonsági őrségek helyzete A H A T Ó S Á G I E L L E N Ő R Z É S E K É S A Z Ő R S É G P A R A N C S N O K I K O N F E R E N C I A T A P A S Z T A L A T A I Nyikos Attila Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA Helyi szerv. 1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetők
ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA Helyi szerv 1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetők I. Elérhetőségi adatok 1. Hivatalos név: Győr-Moson-Sopron Megyei Rendőr-főkapitányság Mosonmagyaróvári Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM r e n d e l e t e a katonai szolgálati viszony méltatlanság címén történő megszüntetésének eljárási szabályairól A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben A tananyag feldolgozására fordítható órák száma: Órák megoszlása Tárgykör száma. Tárgykör címe
1 1. A képzés célja A képzésen résztvevők jogi, szakmai és szolgálati ismeretinek aktualizálása, bővítése, valamint a szolgálati feladatok végrehajtásához kapcsolódó kompetenciák fejlesztése innovatív Részletesebben ../2006. (. ) BM rendelet
../2006. (. ) BM rendelet a belügyminiszter ágazati irányítása alá tartozó igazságügyi szakértői szakterületeken az igazságügyi szakértői tevékenység folytatásához szükséges szakmai gyakorlat szakirányú Részletesebben v é g z é s t : I n d o k o l á s :
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk.50.044/1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2016. ( ) HM rendelete
A honvédelmi miniszter../2016. ( ) HM rendelete a Magyar Honvédség Szolgálati Szabályzatának kiadásáról szóló 24/2005. (VI. 30.) HM rendelet módosításáról A honvédelemről és a Magyar Honvédségről, valamint Részletesebben MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HONVÉDELMI MINISZTERE
TERVEZET MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HONVÉDELMI MINISZTERE. számú példány A honvédelmi miniszter /2009. ( ) HM rendelete az étkezési utalvánnyal való ellátásról A Magyar Honvédség hivatásos és szerződéses állományú Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben A KATONAI LOGISZTIKAI BIZTOSÍTÁS GYAKORLATA
A KATONAI LOGISZTIKAI BIZTOSÍTÁS GYAKORLATA A BEVETÉSI IRÁNY 2007 GYAKORLAT TAPASZTALATAI LOGISZTIKAI ASPEKTUSBÓL Balogh Róbert Erdődi Zsolt 1 A BEVETÉSI IRÁNY 2007 gyakorlat az év legkiemelkedőbb felkészítési Részletesebben I. FEJEZET. 1. A mezei őrszolgálat
SZIGETSZENTMIKLÓS VÁROS KÉPVISELŐ- TESTÜLETÉNEK 14/1999. /IV.22./ számú r e n d e l e t e a MEZEI ŐRSZOLGÁLATRÓL ===================================== Szigetszentmiklós Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben A központi, a társadalombiztosítási és a köztestületi költségvetési szerv 2009. évi költségvetési alapokmányának tartalma
1 1. A képzés célja A képzésen résztvevők jogi, szakmai és szolgálati ismeretinek aktualizálása, bővítése, valamint a szolgálati feladatok végrehajtásához kapcsolódó kompetenciák fejlesztése innovatív Részletesebben D/2. Bejelentés. Egyéni vállalkozó családi és utónév:. Születési családi és utónév: Születési hely, idő:. Anyja születési családi és utóneve:
Iktatószám SZEVAPOL RobotZsaru D/2. Bejelentés Magánnyomozói Vagyonvédelmi rendszert szerelő, tervező Vagyonvédelmi rendszert szerelő tevékenység Bejelentése (a kívánt rész aláhúzandó) Egyéni vállalkozó Részletesebben 2000/december (32. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus)
2000/december (32. szám) Jog és fegyver az állam tartópillérei (Justinianus) Jog & Fegyver Ez évi utolsó számunkban befejezzük a szolgálati lőfegyvert tartókkal kapcsolatos szabályozások ismertetést. Most Részletesebben Fővárosi Munkaügyi Bíróság
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, V., Markó u. 27. 23.M.3395/00/3. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (eljáró képviselő: dr. Plecskó Gyula jt.) Részletesebben 2015.09.29. Kbt. 6. (1) bekezdés d) pontja szerinti szervezet
Élőerős őrzés-védelem, utasfelügyelet, monitorfelügyelet, gépjármű mozgás regisztrálás, telefon és kulcskezelés, pénzkísérés, valamint biztonságtechnikai berendezés telepítése, felügyelete Közbeszerzési Részletesebben Szabadalombitorlási perekben a gazdagodás elvonásának kérdései
Szabadalombitorlási perekben a gazdagodás elvonásának kérdései Molnár Imre (Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda) előadása a MIE siófoki továbbképzésén 2010. május 7-én 2 Tisztelt hallgatóságom számára bizonyára Részletesebben Cégbejegyzési kérelem
3170 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 31. szám 4. melléklet a 12/2014. (II. 28.) KIM rendelethez 4. melléklet a.. /2014. (.) KIM rendelethez 1. A Cvhr. 1. számú mellékletének Cégbejegyzési kérelem elzésű Részletesebben 2007. évi CLII. törvény. egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről. Értelmező rendelkezések. A vagyonnyilatkozat-tételre kötelezett
2007. évi CLII. törvény egyes vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettségekről 1. (1) Az alapvető jogok és kötelességek pártatlan és elfogulatlan érvényesítése, valamint a közélet tisztaságának biztosítása Részletesebben ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA
A JÁNOSHALMI HUNYADI JÁNOS ÁLTALÁNOS ISKOLA, GIMNÁZIUM ÉS SZAKKÖZÉPISKOLA ADATKEZELÉSI SZABÁLYZATA JÁNOSHALMA 2014. 1. Az intézményünkben folyó adatkezelésnek és adattovábbításnak mindenben meg kell felelnie Részletesebben Rendészeti igazgatás. Rendészet. Jogi szabályozás
Gazdasági élet Igazgatása Környezet Védelme Közrend, Közbiztonság védelme, rendészet Humán igazgatás Rendészeti igazgatás Jogi szabályozás Alaptörvény (46. cikk) Rtv 1994:XXXIV. tv. Hszt 1996: XLIII. tv. Részletesebben KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE. ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére
KISTARCSA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE 2143 Kistarcsa, Szabadság út 48. Telefon: (28)- 507-133 Fax: (28)-470-357 Nyílt ülésen tárgyalandó ELŐTERJESZTÉS A Képviselő-testület 2015. szeptember 2-i ülésére Részletesebben C/1. KÉRELEM. (Magyarországon bejegyzett székhellyel rendelkező cég esetén kitöltendő nyomtatvány.) személy- és vagyonvédelmi magánnyomozói
Iktatószám: /2- C/1. KÉRELEM (Magyarországon bejegyzett székhellyel rendelkező cég esetén kitöltendő nyomtatvány.) személy- és vagyonvédelmi magánnyomozói működési engedély kiváltásához/megújításához. Részletesebben MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő
1. KAMARAI NAP MAGYAR SZABADALMI ÜGYVIVŐI KAMARA 2014. 02. 03. DR. TÖRÖK FERENC szabadalmi ügyvivő 1 A jogeset alapjai A tárgyalt ügy elsőbbsége: 1985. 01. 24., így az 1969. évi II. törvény alapján folyt Részletesebben C/1. Kérelem [Magyarországon bejegyzett székhellyel rendelkező cég esetén kitöltendő nyomtatvány]
Iktatószám SZEVAPOL RobotZsaru C/1. Kérelem [Magyarországon bejegyzett székhellyel rendelkező cég esetén kitöltendő nyomtatvány] személy- és vagyonvédelmi működési engedély kiváltás / csere / pótlás (a Részletesebben ADATKEZELÉSI SZABÁLYZAT
Szent Anna Katolikus Óvoda és Általános Iskola OM: 027829 SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2. számú melléklete ADATKEZELÉSI SZABÁLYZAT 2013. Adatkezelési szabályzat 1. Az intézményünkben folyó adatkezelésnek Részletesebben A tananyag feldolgozására fordítható órák száma: Órák megoszlása Tárgykör száma. Tárgykör címe
1 1. A képzés célja A képzésen résztvevők jogi, szakmai és szolgálati ismeretinek aktualizálása, bővítése, valamint a szolgálati feladatok végrehajtásához kapcsolódó kompetenciák fejlesztése innovatív Részletesebben Természetes személy(ek) befolyásoló részesedésszerzésére vonatkozó bejelentés esetén
Kérdőív pénzforgalmi intézményben/elektronikuspénz-kibocsátó intézményben befolyásoló részesedés szerzésének bejelentéséhez a Bejelentőnek az egyes fizetési szolgáltatókról szóló 2013. évi CCXXXV. törvény Részletesebben BIZTONSÁGTECHNIKAI ÚTMUTATÓ A BETÖRÉSES LOPÁS-RABLÁSBIZTOSÍTÁSI KOCKÁZATOK KEZELÉSÉRE. B.8. fejezet. Őrző- védő szolgálat követelmények
BIZTONSÁGTECHNIKAI ÚTMUTATÓ A BETÖRÉSES LOPÁS-RABLÁSBIZTOSÍTÁSI KOCKÁZATOK KEZELÉSÉRE (AJÁNLÁS) B.8. fejezet Őrző- védő szolgálat követelmények kiadás A dokumentum megnevezése kiadva visszavonva 0 Őrző- Részletesebben Pesti krimi a védői oldalról
Fazekas Tamás Pesti krimi a védői oldalról 1999. nyarán egy fiatalember érkezett a Társaság a Szabadságjogokért drogjogsegélyszolgálatára. Akkoriban szigorítottak a büntető törvénykönyv kábítószerrel való Részletesebben PÁLYÁZATI FELHÍVÁS. A pályázatok beérkezési határideje: 2012. augusztus 25.
PÁLYÁZATI FELHÍVÁS A Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár (MH 25. KGYLDD) parancsnoka pályázatot hirdet a Magyar Honvédség 25. Klapka György Lövészdandár, Vezető Szervek, Gazdálkodás Támogató Részletesebben A Rendőrség feladatai
A Rendőrség feladatai A Magyar Köztársaság Rendőrségének elsődleges feladata a közbiztonság és a belső rend védelme. A Rendőrség a feladatának ellátása során pártbefolyástól mentesen jár el, illetve kiemelendő, Részletesebben ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA Kapuvári Rendőrkapitányság. 1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetők
ÁLTALÁNOS KÖZZÉTÉTELI LISTA Kapuvári Rendőrkapitányság 1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetők I. Elérhetőségi adatok 1. Hivatalos név: Kapuvári Rendőrkapitányság 2. Székhely: Részletesebben A Kormány. r e n d e l e t e
A Kormány T E R V E Z E T../2011. ( ) Korm. r e n d e l e t e a Magyar Honvédség által védendő létesítmények kijelöléséről, valamint a magyar állam folytonosságát és függetlenségét megtestesítő ereklyék Részletesebben TARTALOM A HONVÉDELMI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA. CXLIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM 2016. január 22.
CXLIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM 2016. január 22. A HONVÉDELMI MINISZTÉRIUM HIVATALOS LAPJA TARTALOM Szám Tárgy Oldal 2015. évi CXCVII. törvény 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 15/2015. (XII. 21.) HM rendelet 16/2015. Részletesebben Tisztelt Ajánlattevők!
A Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Bocskai u. 1-3. és Bácska u. 14. szám alatti irodaépületeinek napi 24 órás portaszolgálati, járőrözési, vagyonvédelmi, őrzési és recepciós Részletesebben AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/81/EK IRÁNYELVE
L 216/76 Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2009.8.20. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2009/81/EK IRÁNYELVE (2009. július 13.) a honvédelem és biztonság területén egyes építési beruházásra, árubeszerzésre Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HONVÉDELMI MINISZTERE A honvédelmi miniszter 19/2006. (HK.) utasítása a 2006. évi országgyűlési képviselői választásokon való részvétellel (szavazással) kapcsolatos feladatokról A honvédelemről Részletesebben AZ ORSZÁGOS KLINIKAI IDEGTUDOMÁNYI INTÉZET KERETÉBEN TEVÉKENYSÉGET ELLÁTÓ EGÉSZSÉGÜGYI DOLGOZÓK SZAKMAI FELÜGYELETÉNEK RENDJE
AZ ORSZÁGOS KLINIKAI IDEGTUDOMÁNYI INTÉZET KERETÉBEN TEVÉKENYSÉGET ELLÁTÓ EGÉSZSÉGÜGYI DOLGOZÓK SZAKMAI FELÜGYELETÉNEK RENDJE Jóváhagyta: A dokumentum kódja: SZ-17/M01 Változat száma: 01 Prof. Dr. Nagy Részletesebben SZERZŐDÉS személyes egészségterv készítésére
1023 Budapest, Bécsi út 4. T: 06-1-224-6278, F: 06-1-214-2224 honlap: www.vitaminep.hu e-mail: vitaminep@vitaminep.hu SZERZŐDÉS személyes egészségterv készítésére mely létrejött egyrészről a VITAMIN Egészségpénztár Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben Pest Megyei Munkaügyi Bíróság
Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 1.M.1000/2002/10. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság (1139 Budapest, Teve u. 4-6.) felperesnek a Független Részletesebben Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben
Civil szervezetek a hátrányos helyzetű térségekben NOSZA Egyesület 2014. február 28. A projekt célok és tevékenységek Alapgondolat hátrányos helyzetű térségekben alacsonyabb részvételi képesség Célok civil Részletesebben T/5050. számú törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/5050. számú törvényjavaslat a Nemzeti Közszolgálati Egyetemről, valamint a közigazgatási, rendészeti és katonai felsőoktatásról szóló 2011. évi CXXXII. törvény és a nemzeti felsőoktatásról Részletesebben Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere. I. Választott tisztségviselők
6. számú melléklet Költségvetési szerveknél foglalkoztatottak kulcsszámrendszere I. Választott tisztségviselők A kulcsszám 1-4. pozícióján 0 szerepel. Az 5. pozíció a választási szinteket jelzi. A 6. pozíció Részletesebben 7/2013. (II. 22.) ORFK utasítás. az Országos Rendőr-főkapitányság Szervezeti és Működési Szabályzatáról 1 I. FEJEZET ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK
7/2013. (II. 22.) ORFK utasítás az Országos Rendőr-főkapitányság Szervezeti és Működési Szabályzatáról 1 Szám: 7/2013. A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6. (1) bekezdés d) pontja szerinti feladatkörömben Részletesebben GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P
GYÖNGYÖS VÁROS KÉPVISELŐ-TESTÜLETE P Á L Y Á Z A T I A D A T L A P NYUGDÍJAS SZERVEZETEK TÁMOGATÁSÁRA KIÍRT PÁLYÁZATHOZ I. PÁLYÁZÓ SZERVEZET ADATAI A pályázó neve:.. A pályázó székhelye:. A pályázó címe, Részletesebben REPÜLŐTÉRI TŰZOLTÓ SZERVEZETEK FELADATRENDSZERE
Dr. Csutorás Gábor REPÜLŐTÉRI TŰZOLTÓ SZERVEZETEK FELADATRENDSZERE A NATO csatlakozás után a szabványosítási egyezményeket figyelembe véve újrafogalmazásra kerültek a katonai repülőtéri tűzoltó alegységek Részletesebben A bűncselekményből eredő vagyon elvonása Vagyonelkobzás
2013. 2. szám 87 Mihóné dr. Leitner Judit KECSKEMÉTI VÁROSI BÍRÓSÁG TITKÁRA (KECSKEMÉT) A bűncselekményből eredő vagyon elvonása Vagyonelkobzás 1. Bevezetés Kezdetben csak bizonyos deliktumokra korlátozódott Részletesebben p r o b l é m a k ö r A polgári felhasználású robbanóanyagok tárolására szolgáló sajátos építmények engedélyezésével kapcsolatosan
p r o b l é m a k ö r A polgári felhasználású robbanóanyagok tárolására szolgáló sajátos építmények engedélyezésével kapcsolatosan Röviden a bányafelügyelet -ről helye az igazgatási rendszerben A bányászat Részletesebben Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar. Szakokleveles magánnyomozó szakirányú továbbképzési szak TANTERV
Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Kar Szakokleveles magánnyomozó szakirányú továbbképzési szak TANTERV Szakfelelős: Dr. Christián László - 2015 - I. A Szakokleveles magánnyomozó szakirányú Részletesebben Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Bolyai János Katonai Műszaki Kar KATONAI GAZDÁLKODÁSI ALAPKÉPZÉSI SZAK
Zrínyi Miklós Nemzetvédelmi Egyetem Bolyai János Katonai Műszaki Kar KATONAI GAZDÁLKODÁSI ALAPKÉPZÉSI SZAK Az alapszak képzési célja A képzés célja olyan közgazdász tisztek képzése, akik a képzés során Részletesebben ÜGYFELES. felülvizsgálati kérelmet
ÜGYFELES Tisztelt Legfelsőbb Bíróság!... korábban meghatalmazással igazolt jogi képviselőim útján a Pest megyei Rendőr-főkapitányság alperes ellen nyomozói pótlék megfizetése iránt indított perében, a Részletesebben Módosító javaslat önkormányzati tulajdonú gazdasági társaságokkal kapcsolatos döntések napirendi ponthoz
Budapest Főváros IV. kerület ÚJPEST ÖNKORMÁNYZAT 1041 Budapest, István út 14. 231-3141, Fax.: 231-3151 mszabolcs@ujpest.hu ALPOLGÁRMESTERE www.tuv.com ID 9105075801 Management System ISO 9001:2008 valid Részletesebben 2.94.5. KERETTANTERV részlet a XXXVIII. Rendészet ÁGAZATHOZ
2.94.5. KERETTANTERV részlet a XXXVIII. Rendészet ÁGAZATHOZ A kerettanterv a 9-12. középiskolai évfolyamokra előírt tartalommal a Rendészet ágazatra egységesen vonatkozik: Megnevezés: Fegyveres szervek Részletesebben II. FEJEZET A RENDŐRKAPITÁNYSÁG JOGÁLLÁSA, IRÁNYÍTÁSA, FELADATAI
II. FEJEZET A RENDŐRKAPITÁNYSÁG JOGÁLLÁSA, IRÁNYÍTÁSA, FELADATAI 3. A rendőrkapitányság - a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvényben (továbbiakban: Rtv.) és a fegyveres szervek hivatásos állományú Részletesebben T/13860. számú. törvényjavaslat
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA T/13860. számú törvényjavaslat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvénynek, valamint a bírák jogállásáról és javadalmazásáról szóló 2011. évi CLXII. Részletesebben A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE ( )
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2015.9.30. C(2015) 6466 final A BIZOTTSÁG (EU).../... FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE (2015.9.30.) az (EU) 2015/288 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az Európai Tengerügyi Részletesebben Alkotmánybíróság. a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján. Tárgy: alkotmányjogi panasz. Tisztelt Alkotmánybíróság!
Alkotmánybíróság a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság útján Tárgy: alkotmányjogi panasz Tisztelt Alkotmánybíróság! Alulírott Vincze Krisztián ( ) meghatalmazott jogi képviselőm (dr. Hüttl Tivadar Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság


text:
„Tudja-e…?” - A tárgyalások nyilvánossága | BÍRÓSÁG
„Tudja-e…?” - A tárgyalások nyilvánossága
2016. máj. 05. - 16:45, OBH-Sajto9
„Ő miért van itt benn?” - mutatott rá a lopás bűntettével vádolt férfi a tárgyalóteremben helyet foglaló nőre. A bíró közlésére, miszerint a hallgatóként jelen lévő hölgy újságíró, a vádlott felcsattant: ”Nem akarom, hogy itt legyen!” Mi történik ilyenkor? Kinek és mikor van joga bent lenni a tárgyalóteremben? Mit jelent a nyilvános tárgyalás és mi a zárt tárgyalás? Ezekre a kérdésekre adjuk meg a választ.
Nyilvános tárgyalás
Magyarország Alaptörvénye rögzíti a tárgyalás nyilvánosságának alapelvét azzal, hogy kimondja: mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el.
A tárgyalási nyilvánosság azt jelenti, hogy - alapesetben – bárki jelen lehet akár sajtó képviselőjeként, akár érdeklődőként egy-egy tárgyaláson. (A bíróság nyilvános tárgyalásáról a törvény értelmében a sajtó ugyan jogosult tájékoztatást adni, viszont a kép és hangfelvétel készítése bírói engedéllyel történhet.) Büntetőügyekben előírás, hogy hallgatóság tagjai között minden 18. életévét betöltött személy helyet foglalhat, a 14. életévüket betöltöttek a bíró külön engedélyével vehetnek részt a tárgyaláson. 14 év alatti gyerek viszont nem tartózkodhat a tárgyalóteremben, kivéve akkor, ha ő részt vesz az eljárásban. A tanács elnöke a tárgyalás szabályszerű lefolytatása, méltóságának és biztonságának megőrzése érdekében, helyszűke esetén meghatározhatja a hallgatóság létszámát. Fontos leszögezni: a nyilvánosság nem a felek ellen irányul, hanem az igazságszolgáltatás működésének átláthatóságát, ellenőrizhetőségét biztosítja. A társadalmi ellenőrzés lehetősége hozzájárul ahhoz, hogy a bíróságok és az eljárásban részt vevő más hivatalos személyek valóban függetlenül és pártatlanul, kizárólag a törvényeknek alárendelten járjanak el. Ez pedig nem csupán az adott eljárásban résztvevő felek, hanem az egész társadalom érdeke is.
A bíróságokon érdeklődve tájékozódhat a kitűzött tárgyalásokról, de a közérdeklődésre számot tartó ügyekről hetente készül un. sajtójegyzék is, amelyben megtalálható az ügy rövid leírása, a vádlott(ak) anonimizált adatai, a tárgyalás időpontja, s helye. Ez elsősorban a sajtó képviselőit hivatott tájékoztatni, de a fontosabb heti büntetőügyek rövid leírása elérhető a Zalaegerszegi Törvényszék honlapján is. / http://zalaegerszegitorvenyszek.birosag.hu/ /
Bár a tárgyalások alapvetően nyilvánosak, vannak olyan indokok, amik miatt a nyilvánosság korlátozható, illetve kizárható, s un. zárt tárgyalást rendelhet el a bíróság. Ilyen például, ha a nyilvánossággal veszélybe kerülne az üzleti titok vagy külön törvényben meghatározott más titok megőrzése, de zárt tárgyalás rendelhető el erkölcsi okokból, vagy például az eljárásban részt vevő kiskorú személy, tanú vagy sértett védelme érdekében is.
A bíróság a korlátozás vagy kizárás kérdésében minden esetben indokolt határozattal dönt, amely ellen nem lehet fellebbezni. Zárt tárgyalás elrendelése esetén a bíróság a tárgyaláson résztvevőket figyelmezteti, hogy a tárgyaláson elhangzottakról tájékoztatást nem adhatnak, szükség esetén figyelmezteti őket a minősített adattal visszaélés büntetőjogi következményeire is.
Fontos megjegyezni: az előzetes letartóztatások - a nyomozás, illetve a vádemelés érdekeire való tekintettel - mindig zárt ülésen zajlanak.
Ítélet - nyilvánosan
Ha a bíróság kizárta a tárgyalásról a nyilvánosságot, a határozatot, ítéletet akkor is nyilvánosan hirdeti ki. Ez alól egyetlen kivétel van: a bíróság nem hirdeti ki nyilvánosan a határozat indokolásának azon részét, amely nyilvánosságra hozatala sértené azt az érdeket, amelynek védelmében a zárt tárgyalást elrendelte.
A nyilvánosság elve az Országos Bírósági Hivatal által 2012-ben meghirdetett Nyitott Bíróság programban kiszélesítve, pedagógiai, ismeretközlő céllal is él. A program keretében az ország bíróságai - elsősorban, de nem kizárólag - 14-18 év közötti iskolai csoportokat, felsőoktatásban tanuló hallgatókat fogadnak, akik előzetes jelentkezés és engedély alapján vesznek részt egy-egy tárgyaláson. A tárgyalást megelőzően a bíró vagy egy igazságügyi alkalmazott ismerteti velük a bírósági rendszer felépítését, a tárgyalás menetét, a tárgyalótermi viselkedési szabályokat, illetve az ügy tárgyát. A tárgyalást követően pedig lehetőség van kérdések feltételére, a hallottak, látottak megvitatására is.
További információk: www.birosag.hu
Zalaegerszeg, 2016. május 05.

matches: BÍRÓSÁG bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
EUR-Lex - C:2018:123:TOC - EN - EUR-Lex
EUR-Lex - C:2018:123:TOC - EN
Document C:2018:123:TOC
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 123, 2018. április 9.
Official Journal of the European Union, C 123, 9 April 2018
2018/C 123/01
2018/C 123/02
C-304/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. február 7-i ítélete (a High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az American Express Co. kérelme alapján The Queen kontra The Lords Commissioners of Her Majesty’s Treasury (Előzetes döntéshozatal — (EU) 2015/751 rendelet — Kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékai — Az 1. cikk (5) bekezdése — Háromszereplős fizetésikártya-rendszer négyszereplős fizetésikártya-rendszernek tekintése — Feltételek — Kártyaalapú készpénz-helyettesítő fizetési eszközök háromszereplős fizetésikártya-rendszer általi kibocsátása „társmárka-partnerrel vagy ügynök révén” — A 2. cikk 18. pontja — A „háromszereplős fizetésikártya-rendszer” fogalma — Érvényesség)
2018/C 123/03
C-359/16. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2018. február 6-i ítélete (a Hof van Cassatie [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az Ömer Altun, Abubekir Altun, Sedrettin Maksutogullari, Yunus Altun, az Absa NV, az M. Sedat BVBA, az Alnur BVBA elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal — Migráns munkavállalók — Szociális biztonság — Alkalmazandó jog — 1408/71/EGK rendelet — A 14. cikk 1. pontjának a) alpontja — Kiküldött munkavállalók — 574/72/EGK rendelet — A 11. cikk (1) bekezdésének a) pontja — E101-es igazolás — Bizonyító erő — Csalárd módon megszerzett igazolás vagy olyan igazolás, amelyre csalárd módon hivatkoznak)
2018/C 123/04
C-380/16. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2018. február 8-i ítélete – Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Adózás — Hozzáadottérték-adó (héa) — 2006/112/EK irányelv — 73. cikk — Adóalap — 306 – 310. cikk — Az utazási irodákra vonatkozó különös szabályozás — Az adóalany vállalkozások számára történő értékesítések kizárása e szabályozás alól — Az adóalap adott adómegállapítási időszakra történő összesített megállapítása — Összeegyeztethetetlenség)
2018/C 123/05
C-590/16. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2018. február 8-i ítélete – Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — 2008/118/EK irányelv — 7. cikk — A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezések — Kőolajtermékek jövedéki adó kivetése nélkül történő értékesítése — A Görög Köztársaság harmadik államokkal közös határain található üzemanyagtöltő állomások — A jövedékiadó-kötelezettség keletkezése — A jövedékiadó-köteles termékek „szabad forgalomba bocsátásának” fogalma — Az „adófelfüggesztés alóli kikerülés” fogalma)
2018/C 123/06
C-643/16. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2018. február 7-i ítélete (a High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) [Egyesült Királyság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – az American Express Co. kérelme alapján The Queen kontra The Lords Commissioners of Her Majesty’s Treasury (Előzetes döntéshozatal — (EU) 2015/2366 irányelv — Belső piaci pénzforgalmi szolgáltatások — A 35. cikk (1) bekezdése — Az engedélyezett vagy nyilvántartásba vett pénzforgalmi szolgáltatóknak a fizetési rendszerekben való részvételére vonatkozó követelmények — A 35. cikk (2) bekezdése első albekezdésének b) pontja — E követelmények alkalmazhatatlansága olyan fizetési rendszerekre, amelyeket kizárólag egyazon csoporthoz tartozó pénzforgalmi szolgáltatók alkotnak — Az említett követelmények alkalmazhatósága olyan háromszereplős fizetésikártya-rendszerekre, amelyek társmárka- vagy ügynöki megállapodásokat kötöttek — Érvényesség)
2018/C 123/07
C-144/17. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2018. február 8-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale Calabria [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Lloyd's of London kontra Agenzia Regionale per la Protezione dell'Ambiente della Calabria (Előzetes döntéshozatal — Közbeszerzési szerződések — EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk — 2004/18/EK irányelv — Közbeszerzési eljárásban való részvétel alóli kizárás okai — Biztosítási szolgáltatások — A Lloyd’s of London több szindikátusának ugyanazon közbeszerzési eljárásban való részvétele — Az ajánlatoknak a Lloyd’s of Londonnak az érintett országban működő főképviselője általi aláírása — Az átláthatóság, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve — Arányosság)
2018/C 123/08
C-181/17. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2018. február 8-i ítélete – Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — Közlekedéspolitika — 1071/2009/EK rendelet — Közúti fuvarozó — Nyilvános fuvarozási engedély — A megadás feltételei — A 3. cikk (1) és (2) bekezdése — Az 5. cikk b) pontja — A szükséges gépjárműszám — Nemzeti szabályozás — A megadás szigorúbb feltételei — Magasabb minimális gépjárműszám)
2018/C 123/09
C-508/17. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-906/16. sz., CBA Spielapparate- und Restaurantbetriebs GmbH kontra Európai Bizottság ügyben 2017. június 19-én hozott végzése ellen a CBA Spielapparate- und Restaurantbetriebs GmbH által 2017. augusztus 19-én benyújtott fellebbezés
2018/C 123/10
C-703/17. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Wien (Ausztria) által 2017. december 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Adelheid Krah kontra Universität Wien
2018/C 123/11
C-713/17. sz. ügy: A Landesverwaltungsgericht Oberösterreich (Ausztria) által 2017. december 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Ahmad Shah Ayubi
2018/C 123/12
C-721/17. sz. ügy: Az Amtsgericht Hannover (Németország) által 2017. december 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Sebastien Vollmer, Vera Sagalov kontra Swiss Global Air Lines AG
2018/C 123/13
C-4/18. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2018. január 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – a DIREKTexpress Holding AG vagyonfelügyelőjeként eljáró Michael Winterhoff kontra Finanzamt Ulm
2018/C 123/14
C-5/18. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2018. január 3-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – a JUREX GmbH vagyonfelügyelőjeként eljáró Jochen Eisenbeis kontra Bundeszentralamt für Steuern
2018/C 123/15
C-16/18. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2018. január 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Michael Dobersberger
2018/C 123/16
C-17/18. sz. ügy: A Tribunalul Mureş (Románia) által 2018. január 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Virgil Mailat, Delia Elena Mailat, Apcom Select SA elleni büntetőeljárás
2018/C 123/17
C-22/18. sz. ügy: Az Amtsgericht Darmstadt (Németország) által 2018. január 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Topfit e.V., Daniele Biffi kontra Deutscher Leichtathletikverband e.V.
2018/C 123/18
C-31/18. sz. ügy: Az Administrativen sad Sofia-grad (Bulgária) által 2018. január 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Elektrorazpredelenie Jug” EAD kontra Komisia za energiyno i vodno regulirane (KEVR)
2018/C 123/19
C-122/18. sz. ügy: 2018. február 14-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Olasz Köztársaság
2018/C 123/20
T-731/15. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 21-i ítélete – Klyuyev kontra Tanács („Közös kül- és biztonságpolitika — Az ukrajnai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések — A pénzeszközök befagyasztása — Olyan személyek, szervezetek és szervek jegyzéke, akikre, illetve amelyekre a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása alkalmazandó — A felperes nevének a jegyzéken való fenntartása — Indokolási kötelezettség — Jogalap — Ténybeli alap — Nyilvánvaló értékelési hiba — Védelemhez való jog — A tulajdonhoz való jog — A jóhírnévhez való jog — Arányosság — Az alapvető jogoknak az Unióban biztosítottal egyenértékű védelme — Jogellenességi kifogás”)
2018/C 123/21
T-118/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 20-i ítélete – Deutsche Post kontra EUIPO – bpost (BEPOST) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A BEPOST európai uniós szóvédjegy bejelentése — A korábbi ePost európai uniós ábrás védjegy és a korábbi POST nemzeti szóvédjegy — A POST lajstromozatlan védjegy vagy üzleti életben használt megjelölés — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja] — A 207/2009 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése [jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése] — A jóhírnév sérelmének és a felhígulás veszélyének hiánya — A 207/2009 rendelet 8. cikkének (5) bekezdése [jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikkének (5) bekezdése] — Első alkalommal a Törvényszék előtt hivatkozott bizonyítékok”)
2018/C 123/22
T-445/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 23-i ítélete – Schniga kontra CPVO (Gala Schnico) („Növényfajták oltalma — A Gala Schnico növényfajtára vonatkozó közösségi növényfajta-oltalmi bejelentés — Szakmai szempontok szerinti vizsgálat — Indokolási kötelezettség — A 2100/94/EK rendelet 75. cikkének első mondata — Egyneműség — A 2100/94 rendelet 8. cikke — Kiegészítő vizsgálat — A 2100/94 rendelet 57. cikkének (3) bekezdése — Egyenlő bánásmód — A tények CPVO általi hivatalból történő vizsgálata — A 2100/94 rendelet 76. cikke”)
2018/C 123/23
T-727/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 21-i ítélete – Repower kontra EUIPO – repowermap.org (REPOWER) („Európai uniós védjegy — Valamely fellebbezési tanácsnak egy korábbi határozatot visszavonó határozata — A 207/2009/EK rendelet 80. cikke [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 103. cikke] — Jogellenes közigazgatási aktusok visszavonását lehetővé tevő általános jogelv”)
2018/C 123/24
T-45/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 20-i ítélete – Kwang Yang Motor kontra EUIPO – Schmidt (CK1) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A CK1 európai uniós szóvédjegy bejelentése — CK korábbi európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
2018/C 123/25
T-179/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 21-i ítélete – Laboratoire Nuxe kontra EUIPO – Camille és Tariot (NYouX) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — Az NY ouX európai uniós ábrás védjegy bejelentése — NUXE korábbi nemzeti szóvédjegy — Indokolási kötelezettség — A 207/2009/EK rendelet 75. cikkének első mondata [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 94. cikke (1) bekezdésének első mondata] — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — Az áruk hasonlósága — A megjelölések hasonlósága — Megkülönböztető képesség — A 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg a 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
2018/C 123/26
T-210/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 22-i ítélete – International Gaming Projects kontra EUIPO – Zitro IP (TRIPLE TURBO) („Európai uniós védjegy — Felszólalási eljárás — A TRIPLE TURBO európai uniós ábrás védjegy bejelentése — TURBO korábbi európai uniós ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Az összetéveszthetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja]”)
2018/C 123/27
T-711/14. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 9-i végzése – Arcofin és társai kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — Állami támogatások — Az ARCO-csoport pénzügyi szövetkezetei javára Belgium által végrehajtott támogatás — Az e szövetkezetekben tagsággal rendelkező természetes személyek részjegyeit védő garanciarendszer — A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító határozat — Szelektív előny — Olyan intézkedés, amely torzíthatja a versenyt vagy azzal fenyegethet, valamint érintheti a tagállamok közötti kereskedelmet — A valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére irányuló intézkedés — Jogos bizalom — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan, részben pedig minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
2018/C 123/28
T-436/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 7-i végzése – AEIM és Kazenas kontra Bizottság („Kártérítési kereset — Elévülés — A kárra vonatkozó bizonyíték hiánya — Nyilvánvalóan elutasítandó kereset”)
2018/C 123/29
T-919/16. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 1-jei végzése – Collins kontra Parlament („Kiváltságok és mentességek — Az Európai Parlament tagja — A kiváltságok és mentességek fenntartásának elutasításáról szóló határozat — Nyilvánvalóan elfogadhatatlan kereset — A hatáskör nyilvánvaló hiánya — Nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset”)
2018/C 123/30
T-786/16. sz. ügy: 2017. december 12-én benyújtott kereset – PV kontra Bizottság
2018/C 123/31
T-47/18. sz. ügy: 2018. január 29-én benyújtott kereset – UZ kontra Parlament
2018/C 123/32
T-54/18. sz. ügy: 2018. január 18-án benyújtott kereset – Fashion Energy kontra EUIPO – Retail Royalty (1st AMERICAN)
2018/C 123/33
T-62/18. sz. ügy: 2018. február 6-án benyújtott kereset – Aeris Invest kontra ESZT
2018/C 123/34
T-204/17. sz. ügy: A Törvényszék 2018. február 7-i végzése – Alfa Laval Flow Equipment (Kunshan) kontra Bizottság

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje - PDF
Download "A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje"
1 Ügyszám: 2014.El.III.A.2. A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendje A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló évi CLXI. Tv. 9. -ban foglaltakra figyelemmel Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyelosztási rendjét évre az alábbiak szerint határozom meg. Tanácsok: A Veszprémi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatáskörébe tartozó ügyekben az alábbi tanácsok járnak el: l.m. Oltárczyné dr. Beke Ágnes 2.M. Dr. Szatinszky Andrea 1.K. Dr. Hadnagyné dr. Göllén Mária 2.K. Dr. Magyarádyné dr. Vándor Zsuzsanna 3.K. Dr. Horváth Tünde 4.K. Oltárczyné dr. Beke Ágnes 5.K. Dr. Szatinszky Andrea A munkaügyi perekben egy hivatásos bíróból (tanácselnök) és két ülnökből (a tanács tagjai) álló tanácsok járnak el. Az ülnököket a bíróság elnöke havonta egyhónapos időtartamra jelöli ki az egyes tanácsokhoz, az előzetes felmérés szerint az általuk megjelölt időszakok figyelembevételével. A közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perekben egyes bíróként ítélkeznek az előbbiekben megjelölt hivatásos bírók, akiket ezen eljárásra az Országos Bírósági Hivatal kijelölt.
2 2 Azokban a közigazgatási perekben, amelyekben az I. fokú bíróság három hivatásos bíróból álló tanácsban jár el, a tanács összetétele: - a társadalombiztosítási, a munkaügyi-munkavédelmi hatósági, és munkaügyi központ által hozott határozatok felülvizsgálata iránti perekben az 1.M., 2.M. és 1.K., - az összes többi közigazgatási határozat felülvizsgálata iránt indított perben 1.K., 2.K., 3.K., A tanács elnöke az a bíró, aki az ügy tanácsban történő elbírálását elrendelte. A nem peres ügyekben egyes bíróként járnak el. Tárgyalások helye és ideje l.m., 4.K. 143-as számú tárgyaló, minden hét szerda, péntek, 2.M., 5.K. fszt.22-es számú tárgyaló, minden hét kedd, 101-es tárgyaló minden hét péntek, 1.K. 101-es tárgyaló minden hét kedd, csütörtök 2.K. fsz. 2-es tárgyaló minden hó harmadik szerda 3.K. fsz. 22-es tárgyaló minden hét szerda, péntek Ügycsoportok felosztása 1.M. és 2.M. tanács: munkaügyi valamint a közigazgatási határozatok felülvizsgálati iránti perek közül a társadalombiztosítási, munkaügyi, munkavédelmi hatóság és a munkaügyi központ által hozott határozatok felülvizsgálata iránti peres és nem peres ügyek.
3 3 1.K. 2.K. 3.K. adó, vám, jövedék, illeték, közbeszerzési, építésügyi igazgatásrendészeti, környezetvédelmi, folyasztóvédelmi, idegenrendészeti és egyéb ügyek, építésügyi, idegenrendészeti, környezetvédelmi, földhivatali, kisajátítási és egyéb ügyek, adó,vám, jövedék, illeték, közbeszerzési, igazgatásrendészeti, környezetvédelmi, fogyasztóvédelmi, idegenrendészeti, gyámügyi, földhivatali, kisajátítási és egyéb ügyek. 4. és 5.K. az egyenleges ügyteher kialakítása érdekében esetenként külön szignálás alapján, főleg nemperes eljárásokban. Ügyelosztás: Az ügyek kiosztása az eljáró tanácsra, illetve bíróra automatikusan történik. A lajstromiroda vezetője az azonos napon érkezett ügyek sorszámát emelkedő sorrendben a felperes nevének kezdőbetűje alapján ABC szerint határozza meg. Az 1.M. és 2.M. tanács által tárgyalt ügyek között külön csoportban kezelendő a tanácsban elbírálandó munkaügyi és egyes bíróként elbírálandó közigazgatási határozatok felülvizsgálata iránti perek. Mindkét csoportból a tanácsokra növekvő sorrendben és azonos arányban kerül kiosztásra. (1.M.,2.M., 1.M., 2.M.) amely folyamatosan ismétlődik. A közigazgatási ügyek közül a több bíró által ellátott ügycsoportban a bírók által betöltött státuszuk arányában kell kiosztani az ügyeket a következők szerint: adó, vám, jövedéki, illeték, közbeszerzési, fogyasztóvédelmi és idegenrendészeti minden 10 ügyből 5 db 1.K., 5 db 3.K., építésügy minden 10 ügyből 7 db 1.K., 3 db 2.K., igazgatásrendészeti, környezetvédelmi és egyéb minden 10 ügyből 5 db 3.K., 4 db 1.K., 1 db 2.K. tanácsra osztandó.
4 4 Az egyes ügycsoportba tartozó ügyeket növekvő sorszám szerint a fenti arányban váltakozva kell az érintett tanácsra kiosztani. A hatályon kívül helyezés folytán megismételt eljárásban az a tanács jár el, amelyik a hatályon kívül helyezett határozatot hozta, kivéve, ha a hatályon kívül helyező döntés más tanács eljárását rendelte el. A felfüggesztés, félbeszakadás és szünetelés után újra induló ügyekben ugyan az a tanács jár el, mint az adminisztratív befejezést megelőzően. A végrehajtás miatti nem peres eljárásban az a bíró jár el, aki a végrehajtandó határozat meghozatalában részt vett. Kijelölés módosítása: A kijelölés módosítására az alábbi okok miatt kerülhet sor: - kizárás, - bíró szolgálati viszonyának megszűnése, - bíró tartós távolléte, - az ügyek egyesítése, - az egyenletes munkateher biztosítás. Amennyiben az automatikusan kijelölt tanács helyett másikat kell kijelölni, erre a bíróság elnöke jogosult. Az átszignálásnál általában a helyettesítésre meghatározott rend az irányadó. H e l y e t t e s í t é s : Oltárczyné dr. Beke Ágnes és Dr. Szatinszky Andrea egymást helyettesítik. Dr. Hadnagyné dr. Göllén Mária és dr. Horváth Tünde egymást helyettesítik, Dr. Magyarádyné dr. Vándor Zsuzsannát dr. Hadnagyné dr. Göllén Mária helyettesíti.
5 5 A fenti ügyelosztási rend december 31-éig, illetve módosításig érvényes, melyet a Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság lajstromirodájában az ügyfelek által jól látható helyen ki kell függeszteni. Veszprém, november 28. Oltárczyné dr. Beke Ágnes

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Language of document : French Hungarian ECLI:EU:C:2017:907
2017. november 21.(*)
„Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése és 94. cikke – Fogyasztóvédelem – 93/13/EGK irányelv – A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételek – Devizaalapú hitelszerződések – Az alapeljárás ténybeli és szabályozási hátterére, valamint az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések megválaszolása szükségességének indokaira vonatkozó kellően pontos ismertetés hiánya – Nyilvánvaló elfogadhatatlanság”
A C‑232/17. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) a Bírósághoz 2017. május 4‑én érkezett, 2017. április 10‑i határozatával terjesztett elő a
tekintettel a főtanácsnok meghallgatását követően hozott határozatra, miszerint az ügy elbírálására a Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése alapján, indokolt végzéssel határoz,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5‑i 93/13/EGK tanácsi irányelv (HL 1993. L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.) 4. cikke (2) bekezdésének és 5. cikkének értelmezésére irányul.
2 Ezt a kérelmet a VE és a WD, egy magyar zártkörű részvénytársaság jogutódja között személygépkocsi megvásárlására kötött, devizaalapú, változó futamidejű és változó kamatozású hitelszerződés tárgyában folyamatban lévő jogvitában terjesztették elő.
3 A 93/13 irányelv huszadik preambulumbekezdése szerint:
„mivel a szerződéseket egyszerű, érthető nyelven kell megfogalmazni; mivel a fogyasztó számára lehetőséget [helyesen: számára ténylegesen lehetőséget] kell biztosítani, hogy megismerhesse az összes feltételt; és mivel kétség esetén a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezést kell irányadónak elfogadni”.
4 Ezen irányelv 4. cikkének (2) bekezdése a következőképpen szól:
„A feltételek tisztességtelen jellegének megítélése nem vonatkozik sem a szerződés elsődleges tárgyának a meghatározására, sem pedig az ár vagy díjazás megfelelésére az ellenértékként szállított áruval vagy nyújtott szolgáltatással, amennyiben ezek a feltételek világosak és érthetőek [helyesen: A feltételek tisztességtelen jellegének megítélése nem vonatkozik sem a szerződés elsődleges tárgyának a meghatározására, sem pedig az árnak vagy díjazásnak az ellenértékként szállított árunak vagy nyújtott szolgáltatásnak való megfelelésére, amennyiben ezek a feltételek világosak és érthetőek].”
5 Az említett irányelv 5. cikke a következőképpen rendelkezik:
„Olyan szerződések esetében, amelyekben a fogyasztónak ajánlott valamennyi feltétel vagy a feltételek némelyike írásban szerepel, ezeknek a feltételeknek világosnak [helyesen: feltételeknek mindig világosnak] és érthetőnek kell lenniük. Ha egy feltétel értelme kétséges, akkor a fogyasztó számára legkedvezőbb értelmezés az irányadó. […]”
6 A Bíróság eljárási szabályzatának 94. cikke értelmében:
a) a jogvita tárgyának, valamint a kérdést előterjesztő bíróság által megállapított releváns tények rövid ismertetése vagy legalább a kérdések alapját képező tények ismertetése;
7 VE 2008. április 22‑én devizaalapú, változó futamidejű és változó kamatozású hitelszerződést kötött egy személygépkocsi megvásárlása céljából a WE jogelődjével, egy magyar Zrt.‑vel. Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy a szerződés megkötésekor bonitásos árfolyamkockázatra is kiterjedő hitelbírálat nem történt.
8 VE a kérdést előterjesztő bírósághoz fordult, elsődlegesen a szerződés létre nem jöttének vagy érvénytelenségének megállapítása és az eredeti állapot helyreállítása érdekében, másodlagosan pedig annak érdekében, hogy a bíróság az érvénytelenség/részleges érvénytelenség megállapítása mellett 50 625 Ft‑ban (hozzávetőleg 163 euró) és kamataiban állapítsa meg a szerződéses hátralékot a szerződéshez csatolt matematikai levezetés szerint.
9 Keresetének alátámasztására VE az árfolyamkockázati tájékoztatás nem megfelelő mivoltára hivatkozik. Mégpedig, hogy az információt nyújtó valamely autókereskedő, illetőleg annak alkalmazottja nem képviselheti a bankot, lízingcéget, és nem adhat tájékoztatást az árfolyamkockázatról sem.
10 VE továbbá azzal érvel, hogy a hitelbírálatot kizárólag a forintban meghatározott, már meglévő kezdeti összegre nézve végezték el, és a hitelképességét is csak ezen összeg vonatkozásában értékelték, nem számolva az árfolyamkockázattal. VE szerint az árfolyamkockázatra ki nem terjedő hitelbírálat a nemzeti jog szerint és a 2016. november 9‑i Home Credit Slovakia ítéletből (C‑42/15, EU:C:2016:842) eredő ítélkezési gyakorlat értelmében teljes vagy részleges érvénytelenséget okoz az elvárt kötelező tartalmi elemek hiánya, illetve a befektetési jogviszonnyal kapcsolatos tájékoztatás hiánya miatt.
11 Végül, VE szerint az alapügy tárgyát képező szerződés semmis, mivel nem tartalmazza a törlesztőrészletek összegét, számát, esedékességét, 360 napos banki évvel ejti meg a kamatok meghatározását, és nem határozza meg az alkalmazott árfolyam típusát.
12 A WD e kereseti kérelmek elutasítását kéri, és hangsúlyozza, hogy a magyarországi bírói gyakorlat a devizaalapú jelleget nem tekinti befektetési elemnek, továbbá elévülési kifogást is benyújtott. Ezenkívül a WD azzal érvel, hogy az a körülmény – amennyiben bizonyítást nyer –, hogy az autókereskedő eljárása vagy képviseleti joga nem felelt meg a jogi követelményeknek, nem eredményezi az alapügy tárgyát képező szerződés érvénytelenségét. Végezetül a WD vitatja a tájékoztatás állítólagosan nem megfelelő mivoltát.
13 E körülmények között a Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) A [93/13 irányelv] huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a [93/13 irányelv] 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek‑e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés valamely lényeges elemének (szerződés tárgya[,] azaz kölcsönösszeg, törlesztőrészletek, ügyleti kamat) mértéke kizárólag a szerződéskötést követően, a másik[,] professzionális szerződő fél (akár a szerződés részének minősített) a fogyasztóra nézve jogilag kötelező erejű egyoldalú jognyilatkozata alapján válik (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik[,] professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján) a fogyasztó számára megismerhetővé?
2) A [93/13 irányelv] huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a [93/13 irányelv] 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek‑e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés csupán ’tájékoztató jelleggel’ fordulatot alkalmazva közöl valamely lényeges elemet (szerződés tárgya[,] azaz kölcsönösszeg, törlesztőrészletek, ügyleti kamat), nem tisztázva azt, hogy a tájékoztató jelleggel közölt szövegrész bír‑e jogi kötőerővel[,] vagy sem[,] és arra jogok és kötelezettségek alapíthatóak[,] vagy sem?
3) A [93/13 irányelv] huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a [93/13 irányelv] 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek‑e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben a kölcsönszerződés téves terminológiát alkalmazva határoz meg valamely lényeges elemet, így különösen devizaalapú kölcsönszerződés (ahol a kölcsönszerződésből eredő követelések valamely külföldi pénznemben kerülnek meghatározásra és nyilvántartásra [a továbbiakban: a követelés pénzneme] és ezen követelések a belföldi pénznemben teljesítendőek [a továbbiakban: a teljesítés pénzneme])
(1) kölcsönösszegnek nevezi
– a hitelkeret követelés pénznemében megadott összegét[,] vagy
– a kölcsönösszeg követelés pénznemében meghatározott maximális felső határértékét[,] vagy
– a fogyasztó teljesítés pénznemében meghatározott finanszírozási igényét[,] vagy
– a teljesítés pénznemében meghatározott folyósítási limitet?
(2) törlesztőrészleteknek nevezi a törlesztőrészletek követelés pénznemében és/vagy teljesítés pénznemében megadott várható felső határértékét?
4) A [93/13 irányelv] huszadik preambulumbekezdésében hivatkozott összes feltétel megismerhetőségének biztosítására vonatkozó előírás és a [93/13 irányelv] 4. cikkének (2) bekezdésében és 5. cikkében hivatkozott világosság és érthetőség előírás értelmezése körében tisztességesnek minősülnek‑e a vonatkozó szerződéses feltételek, amennyiben valamely devizaalapú kölcsönszerződésben a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és a törlesztőrészletek (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik[,] professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)
(1) a követelés pénznemében tételesen összegként (amely kizárólag 0 és 9 közé eső számjegyekből álló karaktersorozatot jelent), a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?
(2) a teljesítés pénznemében tételes összegként, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?
(3) a követelés pénznemében és a teljesítés pénznemében is legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?
(4) a követelés pénznemében egyáltalán nem, a teljesítés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?
(5) a teljesítés pénznemében egyáltalán nem, a követelés pénznemében legfeljebb egyértelműen kiszámítható módon kerülnek meghatározásra?
4.1. A fenti 4.(5) pont körében, amennyiben nem szükséges bármilyen tételes összeget meghatározni a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor, az egyértelmű kiszámíthatóság biztosított‑e a kölcsönösszeg tekintetében a kölcsönszerződés megkötésekor, amennyiben (nem objektív szükségszerűség, hanem a másik[,] professzionális szerződő fél által alkalmazott, egyedileg meg nem tárgyalt általános szerződési feltétel ez irányú rendelkezése alapján)
4.2.1. Amennyiben nem szükséges tételes összegeket kölcsönszerződésbe foglaltan biztosítani annak megkötésekor, akkor az egyértelmű kiszámíthatóság körében
(1) jogilag elvárt a szerződés tárgyának, azaz a kölcsönösszegnek és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztőrészleteknek a mértékét egyértelműen és a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában kiszámítható módon a kölcsönszerződésben meghatározni; vagy
(2) az is elegendő, ha annak megkötésekor, a kölcsönszerződés olyan, objektív módon azonosítható paramétereket tartalmaz, amelyekből ezen adatok (a szerződés tárgya és a törlesztőrészletek) kiszámíthatóak lesznek egy jövőbeni időpontban (azaz a kölcsönszerződésbe – annak megkötésekor – kizárólag a jövőbeni egyértelmű kiszámíthatóságot biztosító paraméterek kerülnek rögzítésre)?
4.2.2. Amennyiben az is elegendő, ha egy jövőbeni időpontban lesznek kiszámíthatóak a szerződés tárgya, azaz a kölcsönösszeg és – változó kamatozású termék esetén az első kamatperiódusban alkalmazandó – törlesztőrészletek mértéke a követelés pénznemében, akkor ezen jövőbeni időpont (amely értelemszerűen a szerződéses követelések összegének követelés pénznemében való rögzülésnek időpontja is egyben) a kölcsönszerződés megkötésekor abban objektív módon meghatározott kell[, hogy] legyen[,] vagy a másik[,] professzionális szerződő fél kizárólagos diszkrecionális jogkörébe tartozhat ezen jövőbeni időpont meghatározása?
4.3. Időszakonként változó kamatozású termékeknél elégségesnek és így tisztességesnek is tekintendő, amennyiben a tételes összegek és/vagy az egyértelmű kiszámíthatóság a törlesztőrészletek tekintetében a futamidő első kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor) biztosított[,] vagy jogilag elvárt a futamidő összes kamatperiódusára a követelés pénznemében és/vagy a teljesítés pénznemében biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot (a kölcsönszerződésbe foglaltan annak megkötésekor)?
4.4. Az egyértelmű kiszámíthatóságot kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával lehet tisztességes módon biztosítani, avagy más módon is?
4.4.1. Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor kellően egzakt szöveges leírással is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot?
4.4.2. Amennyiben nem kizárólag megfelelő képlet alkalmazásával, akkor akár szakkifejezésre történő utalással (pl. annuitás, lineáris törlesztés) is lehet tisztességes módon biztosítani az egyértelmű kiszámíthatóságot, további magyarázat nélkül?”
14 A Bíróság eljárási szabályzata 53. cikkének (2) bekezdése értelmében, ha az előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan, a Bíróság a főtanácsnok meghallgatását követően – az eljárás folytatása nélkül – az eljárás során bármikor indokolt végzéssel határozhat az ügyben.
16 Az állandó ítélkezési gyakorlat értelmében a Bíróság és a nemzeti bíróságok között az EUMSZ 267. cikkel létrehozott együttműködés keretében az uniós jog nemzeti bíróság számára hasznos értelmezésének szükségessége megköveteli, hogy a nemzeti bíróság meghatározza az általa felvetett kérdések ténybeli és jogszabályi hátterét, vagy legalábbis kifejtse azokat a ténybeli körülményeket, amelyeken e kérdések alapulnak (2017. május 10‑i de Lobkowicz ítélet, C‑690/15, EU:C:2017:355, 28. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2017. június 27‑i Congregación de Escuelas Pías Provincia Betania ítélet, C‑74/16, EU:C:2017:496, 26. pont). A Bíróság ugyanis kizárólag a nemzeti bíróság által rendelkezésére bocsátott tények alapján ítélheti meg az uniós jogi rendelkezés értelmezését (2017. július 13‑i Túrkevei Tejtermelő Kft. ítélet, C‑129/16, EU:C:2017:547, 43. pont; 2017. július 26‑i Superfoz – Supermercados ítélet, C‑519/16, EU:C:2017:601, 44. pont).
17 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem tartalmára vonatkozó követelmények kifejezetten szerepelnek a Bíróság eljárási szabályzatának 94. cikkében, valamint az Európai Unió Bírósága által a nemzeti bíróságok figyelmébe az előzetes döntéshozatal iránti kérelmek előterjesztésére vonatkozóan megfogalmazott ajánlások (HL 2016. C 439., 1. o.) 15. pontjában, amelynek ismerete a kérdést előterjesztő bíróságtól az EUMSZ 267. cikkben létrehozott együttműködés keretében elvárható, és amelyeket szigorúan tiszteletben kell tartania (2017. március 9‑i Milkova ítélet, C‑406/15, EU:C:2017:198, 72. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2017. szeptember 27‑i Puškár ítélet, C‑73/16, EU:C:2017:725, 120. pont). Ezek alapján valamennyi előzetes döntéshozatal iránti kérelem tartalmazza a következőket: „a jogvita tárgyának, valamint a kérdést előterjesztő bíróság által megállapított releváns tényeknek a rövid ismertetése vagy legalább az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések alapját képező ténybeli adatok ismertetése”, „az ügyben esetlegesen alkalmazandó nemzeti rendelkezések tartalma, és – adott esetben – a vonatkozó nemzeti ítélkezési gyakorlat”, valamint „azon okok ismertetése, amelyek miatt a kérdést előterjesztő bíróságban kérdés merült fel egyes uniós jogi rendelkezések értelmezésére vagy érvényességére vonatkozóan, valamint az a kapcsolat, amelyet e bíróság e rendelkezések és az alapjogvitában alkalmazandó nemzeti jog között felállít” (2017. július 13‑i Ingsteel és Metrostav ítélet, C‑76/16, EU:C:2017:549, 51. pont).
18 Ezzel kapcsolatban hangsúlyozni kell, hogy az előzetes döntéshozatalra utaló határozatokban szereplő információknak nem kizárólag azt kell lehetővé tenniük, hogy a Bíróság hasznos válaszokat adhasson, hanem azt is, hogy a tagállamok kormányai és az egyéb érdekeltek az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke alapján előterjeszthessék észrevételeiket. A Bíróság feladata arra ügyelni, hogy ez a lehetőség biztosított legyen, figyelembe véve, hogy a fent hivatkozott rendelkezés értelmében csak az előzetes döntéshozatalra utaló határozatot kézbesítik az érdekelt feleknek (2017. július 13‑i Szoja ítélet, C‑89/16, EU:C:2017:538, 49. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
19 A jelen ügyben meg kell állapítani, hogy az előzetes döntéshozatalra utaló határozat nyilvánvalóan nem felel meg a jelen végzés 16. és 17. pontjában említett követelményeknek.
20 Ugyanis, bár az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy VE személygépkocsi‑vásárlás céljából devizaalapú, változó futamidejű és változó kamatozású hitelszerződést kötött a WD által képviselt pénzintézettel, a kérdést előterjesztő bíróság nem ismertette ebben a határozatban e szerződés megkötésének és teljesítésének konkrét részleteit, mégpedig a lényeges elemekre vonatkozó szerződési feltételek tartalmát. Így különösen az előzetes döntéshozatalra utaló határozat semmiféle pontosítást nem tartalmaz a hitelezőt megillető, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésben említett azon jogra vonatkozóan, hogy a szerződéskötést követően egyoldalú jognyilatkozattal meghatározhatja a szerződés lényeges elemeit.
21 Továbbá a kérdést előterjesztő bíróság nem fejti ki, hogy mi értendő az alapügy tárgyát képező szerződés lényeges, a kölcsönösszegre, a törlesztőrészlet összegére vagy akár az ügyleti kamatra vonatkozó elemeinek az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második, illetve harmadik kérdésben említett „tájékoztató jelleggel” történő ismertetése, illetve a „téves terminológia” alkalmazása alatt.
22 A kérdést előterjesztő bíróság a negyedik kérdéscsoportban említett azon matematikai átváltási képlet vonatkozásában sem szolgál pontosítással, amely úgy tűnik, hogy a kölcsönösszeg és a törlesztőrészletek összegének forintban és devizában való kiszámítására szolgál.
23 Végezetül, az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban röviden ismertetett ténybeli háttér, illetve az előzetes döntéshozatalra előterjesztett több kérdés és az alapeljárás között fennálló kapcsolat kifejtésének hiánya nem teszi lehetővé a Bíróság számára annak vizsgálatát, hogy a 4.1. és 4.2. kérdés egyes alkérdései valóban az alapügy ténybeli hátterére vonatkoznak‑e, vagyis nem pusztán hipotetikus jellegűek‑e.
24 Márpedig emlékeztetni kell arra, hogy a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint az előzetes döntéshozatalra utalást nem az általános vagy hipotetikus kérdésekkel kapcsolatos tanácsadó vélemények megfogalmazása indokolja, hanem az uniós jogot érintő jogvita tényleges megoldásának szükségessége (2017. szeptember 27‑i Puškár ítélet, C‑73/16, EU:C:2017:725, 123. pont).
25 A fentiekből egyrészt az következik, hogy az előzetes döntéshozatalra utaló határozat nem teszi lehetővé a Bíróság számára, hogy a kérdést előterjesztő bíróság részére az alapjogvita eldöntéséhez hasznos választ adjon, sem pedig a tagállamok kormányai, illetve az egyéb érdekeltek számára, hogy az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikke alapján észrevételt tegyenek, másrészt pedig, hogy az előzetes döntéshozatalra utaló határozat nem teszi lehetővé annak biztosítását, hogy a Bíróságnak az előterjesztett egyes kérdésekre adott válasza ne valamely hipotetikus jellegű problémával kapcsolatos állásfoglalással legyen egyenlő.
26 Meg kell azonban állapítani, hogy fennmarad a kérdést előterjesztő bíróság azon lehetősége, hogy új előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesszen elő, ha a Bírósággal közölni tudja az annak határozathozatalához szükséges valamennyi elemet (2016. május 12‑i Security Service és társai végzés, C‑692/15–C‑694/15, EU:C:2016:344, 30. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
27 A fenti megfontolások összességére tekintettel az eljárási szabályzat 53. cikkének (2) bekezdése alapján meg kell állapítani, hogy a jelen előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.
28 Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
A Budai Központi Kerületi Bíróság (Magyarország) 2017. április 10‑i határozatával előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem nyilvánvalóan elfogadhatatlan.
Luxembourg, 2017. november 21.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság