A rendelet hatálya1
1. §2 A vízhasználatok biztonsága, az emberi egészség és a környezeti állapot megőrzése, valamint a szennyezések megelőzése és csökkentése érdekében e rendelet meghatározza a felszíni vizek minőségének megóvását, javítását, a víztestek jó állapotának elérését és fenntartását, továbbá a vízi és vízközeli, valamint a felszíni víztől közvetlenül függő szárazföldi élőhelyek és élő szervezetek fennmaradásához szükséges feltételek biztosítását szolgáló intézkedéseket.
ac)3 a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló kormányrendelet szerinti csapadékvíz- és szennyvízelvezető műbe, valamint a szennyvíztisztító telep nélküli közüzemi szolgáltatást biztosító szennyvízelvezető, -gyűjtő rendszerbe (a továbbiakban együtt: közcsatornába) szennyvizet bocsát,
ad)4 zárt gyűjtőben gyűjtött szennyvizet – kivéve a kizárólag háztartási eredetű nem közművel összegyűjtött szennyvizet – közcsatornába, továbbá közös üzemi szennyvíz-, illetve csapadékvíz hálózatba szennyvizet bocsát;
3.5 a felszíni víz jó állapota: olyan jellemző állapot, amelyben a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerinti ökológiai és kémiai állapot jó minősítésű;
5.6 környezeti célkitűzés: a felszíni víz adott időpontig elérni kívánt ökológiai és kémiai állapota, melynek jellemzőit a vonatkoztatható referencia feltételek és a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet határozzák meg;
7.7 befogadó terhelhetősége: előzetes vízszennyezettségi vizsgálatok és a vonatkozó vízszennyezettségi határérték alapján az illetékes vízvédelmi hatóság által megállapított olyan mértékű, még megengedhető terhelés, amely mellett még biztosítható a környezeti célkitűzés elérése;
9.8 környezetminőségi határérték: elsőbbségi anyagok és egyéb veszélyes anyagok, anyagcsoportok olyan mértékű, még megengedett koncentrációja felszíni vízben vagy biótában, amelynek meghaladása a felszíni víz jó kémiai állapotának nem megfelelését okozza;
20.9 szennyvíz: a termelési, szolgáltatási, fogyasztási tevékenység során használt, a használat – illetve az üzemi területen összegyűlő csapadékvizek esetében bemosódás vagy keveredés – következtében fizikai, kémiai vagy biológiai minőségében megváltozott, vízszennyező anyagot tartalmazó víz;
22.10 a felszíni vízbe való közvetett bevezetés (a továbbiakban: közvetett bevezetés): a telephelyről kibocsátott szennyvíz (használt víz) közcsatornán vagy egyéb csatornán (a továbbiakban: közös üzemi csatornán) való elvezetése, illetve a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló kormányrendelet szerinti háztartási szennyvíznek nem minősülő szippantott szennyvíz közcsatornába vagy közös üzemi (ipari) csatornába bocsátása és további tisztítás után történő befogadóba vezetése;
25. higítás: ha a kibocsátás az engedélyezett (üzemnapra, illetve egyéves időszakra vonatkozó) szennyvízmennyiséget indokolatlanul túllépi, továbbá ha a kibocsátó a szennyvízmintavétel ideje alatt friss vizet kever a szennyvízhez a mintavételi pont előtt, a kibocsátási határérték teljesítése érdekében;
26.11 vízszennyező anyag kibocsátási határértéke (a továbbiakban: kibocsátási határérték): a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott keretek között, hatósági határozatban előírt – közvetlen vagy közvetett úton – a felszíni vízbe, illetve közcsatornába, közös üzemi csatornába vezethető szennyező anyag mértéke. Az adott szennyező anyagra vonatkozó határérték megadható koncentrációban, tömegáramban, előállított termékegységre, felhasznált anyagmennyiségre, gyártási kapacitásra vonatkozó fajlagos mennyiségben, illetve százalékos csökkentési hatásfokban;
27.12 kombinált módszer: a kibocsátásra és a szennyvizek befogadóba vezetésére a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti kibocsátási határértékek, valamint az elérhető legjobb technika, illetve nem pontszerű (diffúz) szennyezések esetén a legjobb környezeti gyakorlat komplex – kombinált – alkalmazása egy adott kibocsátás szabályozása során;
29.13 közcsatorna: a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló kormányrendelet szerinti szennyvízelvezető mű, valamint a települési szennyvíztisztító telep vagy szennyvíztisztító telep nélküli közüzemi szolgáltatást biztosító szennyvízelvezető, -gyűjtő rendszer;
38.16 használt víz: a termelési, szolgáltatási, fogyasztási tevékenység során használt, a használat következtében csak fizikai tulajdonságaiban megváltozott víz;
39.17 felszíni vízben okozott károsodás: a felszíni víz ökológiai, kémiai, illetve mennyiségi állapotában, illetve ökológiai potenciáljában közvetlenül vagy közvetve bekövetkező, mérhető, jelentős és kedvezőtlen változás, illetve a felszíni víz által nyújtott szolgáltatás közvetlen vagy közvetett mérhető jelentős romlása;
40.18 regeneráció: az a folyamat, illetve tevékenység – ideértve a természetes regenerálódást is –, amelynek erdeményeképpen a károsodott állapot megszűnik, a károsodott felszíni víz, illetve az általa nyújtott, károsodott szolgáltatás visszaáll az eredeti állapotba;
41.19 kármentesítés: olyan helyreállítási intézkedés, amely a felszíni víz károsodásának enyhítésére, az eredeti állapot vagy ahhoz közeli állapot helyreállítására, valamint a felszíni víz által nyújtott szolgáltatás helyreállítására vagy azzal egyenértékű szolgáltatás biztosítására irányul, így különösen olyan műszaki, gazdasági és igazgatási tevékenység, amely a veszélyeztetett, szennyezett, károsodott felszíni víz megismerése, illetőleg a szennyezettség, károsodás és a kockázat mértékének csökkentése, megszüntetése, továbbá monitorozása érdekében szükséges;
42.20 diffúz források: nem pontszerű források, illetve sok kisebb vagy elszórt forrás, amelyekből a szennyező anyagok a vízbe kerülhetnek kibocsátásra, amelyek a felszíni vizekre gyakorolt együttes hatása jelentős lehet, és amelyek esetében nem praktikus a jelentések begyűjtése egyedileg minden forrásból;
43.21 üledék: a felszíni vízbe besodort és lerakódott szervetlen és szerves eredetű hordalék részecskéi, a víztestben kémiai folyamatból keletkező csapadék pelyhek, valamint elpusztult vízi szervezetek fenéken lerakodó maradványai;
44.22 vízminőségi határérték: a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának szabályairól szóló rendeletben meghatározott fizikai-kémiai szennyezőanyagok által okozott vízszennyezettség még megengedett olyan mértéke, amelynek meghaladása a jó ökológiai állapot romlását okozza;
45.23 keveredési zóna: a felszíni víztestbe való közvetlen bevezetés bevezetési pontjának közvetlen környezetében a víztest egy részének lehatárolásával kijelölt térrész;
46.24 jó ökológiai állapot: a felszíni víztestre meghatározott környezeti célkitűzések elérésének lehetőségét biztosító ökológiai állapot, amely azzal jellemezhető, hogy a biológiai minőségi elemek, az ökológiát támogató fizikai-kémiai elemek és a vízgyűjtő-gazdálkodási tervről szóló miniszteri rendeletben meghatározott, egyéb specifikus szennyező anyagok koncentrációja nem haladja meg a vízminőségi határértékek által meghatározott koncentráció szintjét;
47.25 bióta: adott élőhelyen található élőlények összessége;
48.26 mátrix: a vízi környezet eleme, nevezetesen víz, üledék vagy bióta;
49.27 bióta-taxon: tetszőleges szintű rendszertani kategóriába tartozó speciális – környezetminősítésre alkalmas – vízi élőlénycsoport.
4. § (1) A felszíni víztest jó állapotának eléréséhez és fenntartásához, illetve az erősen módosított víztestek jó ökológiai potenciáljának eléréséhez a vízhasználó (ideértve a kibocsátót) köteles – az e rendelet és a Kvt. vonatkozó előírásainak betartásával – hozzájárulni.
(2)28 Használt, illetve szennyvizet közvetlenül vagy közvetve felszíni vízbe kibocsátó létesítmény létesítéséhez, bővítéséhez, illetve a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvényben meghatározott jelentős változással járó fejlesztéséhez, valamint a működésének megkezdéséhez és működtetéséhez, a létesítményt engedélyező hatóságok engedélye szükséges.
6. § (1)29 A vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet előírásai szerint meg kell határozni a felszíni víztestek elhelyezkedését, a víztest-csoportok kialakítását és a hozzájuk tartozó, a jó ökológiai állapotot jellemező referenciaértékeket.
(2)30 A felszíni víztestek vízminőségi elemeire vonatkozó referencia feltételek megállapításáról, az állapotértékelés végrehajtásáról, valamint a monitoring programok tervezéséről és működtetéséről a felszíni vizek megfigyelésének és állapotértékelésének egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet rendelkezik.
7. §31 A környezeti célkitűzéseket az országos és regionális környezetvédelmi, illetve társadalmi, gazdasági programok, tervek, a területfejlesztési, terület- és településrendezési tervek, és helyi építési szabályzatok kidolgozása során, valamint az önkormányzatok környezetvédelmi programjaiban, a gazdálkodó szervezetek terveiben és a műszaki tervezésben – a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendeletben foglaltak szerint – érvényesíteni kell.
8. §32 A felszíni víztestek jó kémiai állapotának elérése és fenntartása érdekében az 1. számú melléklet B) pontjában meghatározott I. lista szerinti anyagok, valamint E) pontjában meghatározott elsőbbségi veszélyes anyagok, anyagcsoportok kibocsátásának fokozatos kiküszöbölésére, továbbá a B) pontban meghatározott II. lista szerinti anyagok, valamint az E) pontban meghatározott elsőbbségi anyagok, anyagcsoportok kibocsátásának csökkentésére intézkedéseket kell hozni a vízgyűjtő-gazdálkodási tervben.
(3)33 A felszíni víz jó állapotának elérése érdekében a vízszennyező anyagok tekintetében megállapított környezeti célkitűzéseket, valamint a környezetminőségi és vízminőségi határértékeket (a továbbiakban együtt: vízszennyezettségi határérték), továbbá a kibocsátási határértékeket a tevékenység és létesítmény tervezésénél figyelembe kell venni, valamint a megvalósítás és működtetés során be kell tartani.
(2) Tilos vízterhelést okozó új létesítményt telepíteni, ha a 42. § (1) bekezdés szerinti előírások nem teljesíthetők, továbbá – a 26. § (4)–(5) bekezdésben foglalt kivételekkel – ha a befogadó mértékadó vízszennyezettsége már meghaladja vagy a tervezett létesítmény szennyezőanyag- kibocsátásának hatására várhatóan meghaladhatja a vízszennyezettségi határértéket.
a)34 haladéktalanul köteles arról a vízvédelmi hatóság részére bejelentést tenni az addig tett intézkedések egyidejű közlésével
aa)35 közvetlen bevezetés esetén a vízügyi igazgatóságnak, végpontján szennyvíztisztító telepet nem tartalmazó közös szennyvízelvezetés esetén a szolgáltatónak vagy a közös üzemi csatornát üzemeltetőnek is,
b)36 azonnali beavatkozást igénylő esetben a környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló kormányrendeletben foglaltaknak megfelelően a kárelhárítást azonnal köteles megkezdeni.
12. § (1)37 Az 1. számú melléklet B) pontjában meghatározott, I. lista szerinti vízszennyező anyagok és az E) pontban megjelölt elsőbbségi veszélyes anyagok felszíni vízbe való kibocsátását a kibocsátó technológiák fejlődésével párhuzamosan a 8. § (1) bekezdésében előírtakra is figyelemmel fokozatosan meg kell szüntetni. A kibocsátás megszüntetéséig a kibocsátás a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott, illetőleg a vízvédelmi hatóság által előírt határértékek és határidők megtartásával végezhető.
(3)38 Közcsatornába szennyvíz (használt víz) csak a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet és a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint, valamint e rendelet előírásainak betartásával bocsátható.
(4)39 Zárt gyűjtőben gyűjtött szennyvizet (használt vizet) közcsatornába vezetni – a kizárólag házi szennyvizek kivételével – csak akkor lehet, ha a szennyvizet megfelelően kialakított és az adott technológiára előírt technológiai határérték, illetőleg küszöbérték alapján méretezett szennyvíz előkezelőn való előtisztítást követően vezették a gyűjtőbe. Előtisztítás hiányában technológiából származó szennyvizet (használt vizet) nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvízként kizárólag nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz leürítő helyen és előzetes minőségvizsgálat ismeretében, a szolgáltató által adott a tisztításra vonatkozó vállalkozási nyilatkozat alapján szabad leüríteni. Kommunális és technológiai szennyvizek egyazon fordulóban nem szippanthatók, a jármű tartályában való keveredésük nem engedhető meg.
(5)40 Közcsatornába – a háztartások, továbbá a napi száz adagnál kisebb kapacitású vendéglátó-ipari egységek kibocsátásait, valamint a vízvédelmi hatóság által jóváhagyott előkezelést követően külön engedélyezett eseteket kivéve – tilos bármilyen hulladékot, így élelmiszer-hulladékot bocsátani, kiemelt figyelemmel a gépi eszközök és őrlők által előállított, házi és közüzemi konyhákból, éttermekből, feldolgozóüzemekből származó szilárd vagy folyékony hulladékokra.
e)41 a tevékenység felhagyása esetén, az esetleges további szennyezések, károsodások kockázatának elkerüléséhez és a működési terület környezetvédelmi szempontból megfelelő állapotának visszaállításához szükséges, megkövetelt intézkedéseket.
c)42 a technológiai előírások megtartásával, az üzemzavarok megelőzésével, illetőleg elhárításával a vízszennyezést meg kell akadályozni.
(4) A kibocsátási határértéket – a kibocsátás utáni hígulást figyelmen kívül hagyva a vízszennyező anyag koncentrációjának meghatározása során – az engedélyben rögzített, illetve arra a pontra kell alkalmazni, ahol a kibocsátott szennyező anyag elhagyja a vízszennyező forrást. Közvetett bevezetés esetén a szennyvíztisztító telep tisztítóképessége is figyelembe vehető az érintett vízszennyező források kibocsátási határértékeinek meghatározásakor.
(4a)43 A vízvédelmi hatóság azokra a felszíni vizeket szennyező elsőbbségi és egyéb veszélyes anyagokra, amelyekre a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának szabályairól szóló miniszteri rendelet környezetminőségi határértékeket határoz meg, a befogadó terhelhetőségére tekintettel keveredési zónát jelölhet ki. A keveredési zónában az elsőbbségi és egyéb veszélyes anyagok, anyagcsoportok koncentrációja – nem érintve a felszíni víz további részét – meghaladhatja a környezetminőségi határértéket.
(5)44 Amennyiben a kibocsátott szennyvíz veszélyezteti vagy korlátozza a felszíni vízből kivett víz használatát, vagy károsan szennyezi a közcsatornát, illetőleg veszélyezteti a szennyvíztisztító működését, illetve tisztítási hatékonyságát, a vízvédelmi hatóság – a települési szennyvíztisztító telepek, a közszolgáltatást végző, létfenntartási, közegészségügyi, közoktatási és tűz- és katasztrófavédelmi feladatokat ellátó intézmények kivételével – a kibocsátót a veszélyeztetés vagy károsodás mértékétől függően határozatban kötelezi a szennyvízkibocsátás korlátozására vagy leállítására.
(6)45 A 27. § (2) bekezdésében meghatározott kibocsátók a szennyvízkibocsátásuk mennyiségi és minőségi adatait – használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben meghatározottak szerint – rendszeresen mérni (önellenőrzés), és nyilvántartani kötelesek.
14/A. §46 A kibocsátási határértékeket a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazási szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott vízszennyezettségi határértékek figyelembevételével kell meghatározni.
(2)47 A technológiai határértékeket és alkalmazásuk szabályait a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet határozza meg.
16. §48 A közvetlen bevezetésre vonatkozó területi határértékeket (a továbbiakban: területi határérték) a vízminőségvédelmi területi kategóriák alapján a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet határozza meg. A területi határérték akkor alkalmazható, ha az adott kibocsátás adott szennyező anyagára a 15. § szerinti határérték nem állapítható meg.
17. §49 A közcsatornába bocsátható szennyvíz szennyezőanyag-tartalmának mértékét (a továbbiakban: küszöbérték) a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet határozza meg. Egy adott szennyező anyag közcsatornába bocsátásának engedélyezésekor a küszöbérték megállapítása során e rendelet 21. §-ának rendelkezései szerint kell eljárni.
18. § (1)50 A kibocsátási határértéket a kibocsátó számára a vízvédelmi hatóság – a (2)–(4) bekezdésben, a 12–17. §-ban, a 19–22. §-ban foglaltak figyelembevételével – a 25. § (1) bekezdés szerinti engedélyben állapítja meg.
(2)51 A vízvédelmi hatóság a kibocsátási határértéket a technológiai határérték és a területi határérték alapján határozza meg a következők szerint:
19. §53 (1)54 A vízvédelmi hatóság a kibocsátó kérelmére vagy hivatalból egyedi határértéket állapíthat meg
(2a)57 Ha a termálvíz hasznosításából keletkező szennyvíz bevezetése a hatásterületen lévő befogadó vízfolyás-rendszer hasznosítását veszélyezteti, a szennyvizet a hatóság által meghatározott időszakban és módon, a vízhasználat veszélyeztetése nélkül lehet bevezetni a vízfolyásba.
(4)58 A kibocsátó külön kérelmére a vízvédelmi hatóság által e rendelet szerint megállapított egyedi határérték felülvizsgálható, amennyiben a kérelmet a kibocsátó a befogadó terhelhetőségére vonatkozó mérésekkel és számításokkal alátámasztja. A felülvizsgálat következtében az egyedi határérték megállapítása a (2) bekezdésben foglaltakra figyelemmel történik.
19/A. §59 Időszakos vízfolyásba történő vízszennyező anyag bevezetése esetén a 19. § (3) bekezdésében meghatározott kivételek figyelembevételével a kibocsátási határérték a területi határérték alapján vagy az egyedi határérték megállapításával határozható meg.
20. §60 A közös üzemi szennyvíztisztításra vezetett szennyvíz (használt víz) egy adott szennyező anyagának közös üzemi csatornába vezethetőségére vonatkozó kibocsátási határértékét a vízvédelmi hatóság a 18. § (1) bekezdésére figyelemmel, a közös üzemi szennyvíztisztító üzemeltetőjének vállalása szerinti szennyezőanyag-terhelési szint figyelembevételével állapítja meg.
21. § (1)61 A küszöbértéket a vízvédelmi hatóság a 25. § (1) bekezdés szerinti engedélyben állapítja meg.
(2)62 A közcsatornába vezethető szennyvíz (használt víz) egy adott szennyező anyagának küszöbértékét, amennyiben a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet az anyagra, anyagcsoportra küszöbértéket határoz meg, akkor az aszerint meghatározott koncentráció szinten kell előírni.
(3)63 Amennyiben a közcsatornába vezetendő szennyvíz, használt víz a 2. számú melléklet 2.9. B) pontja szerinti veszélyes és mérgező anyagot tartalmaz, és az adott anyagra adott tevékenység esetén vonatkozik a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti felszíni víz befogadóba vezetésre vonatkozó technológiai határérték, úgy küszöbértéknek azt kell előírni. A keletkezési helyre és az elkeveredés előtti pontra a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott technológiai határértéket a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szabályozása szerinti helyre előírt küszöbértékként kell alkalmazni.
22. § (1) Azon kibocsátók esetében, akik szennyvizüket olyan közcsatornába (szennyvízelvezető mű gyűjtőrendszerébe) bocsátják, melynek gyűjtőrendszeréhez nem kapcsolódik szennyvíztisztító telep, a települési tisztító üzembe helyezéséig vagy legfeljebb a települési tisztítókra vonatkozó türelmi idő végéig a kibocsátás engedélyezésénél a 21. § (1)–(3) bekezdés szerint megállapított küszöbértékeket kell előírni, és annak túllépése esetén csatornabírságot kell kiszabni.
(2)64 Az (1) bekezdés szerint meghatározott közcsatornát üzemeltető szolgáltatónak, mint engedélyesnek, a türelmi idő alatt közvetlen bevezetésre vonatkozó kibocsátási határértékeit az e rendelet 18–19. §-ában foglaltaktól eltérően egyedileg úgy kell meghatározni, hogy egy adott szennyező anyagra vonatkozó kibocsátási határérték legfeljebb az ugyanazon szennyező anyagra vonatkozó a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti küszöbértékkel lehet azonos koncentrációjú.
23. § (1)65 Több kibocsátó által közösen használt szennyvízelvezető, valamint szennyvíztisztító létesítmény esetén az üzemeltető, közcsatorna (víziközmű) esetén a szolgáltató felelős a szennyvíztisztítási előírások megtartásáért, a létesítmény tulajdonosa(i) felelős(ek) a kibocsátói szennyezéscsökkentési ütemterv (a továbbiakban: szennyezéscsökkentési ütemterv) elkészítéséért, a terv vízvédelmi hatósággal való jóváhagyatásáért és a tervben foglalt fejlesztések (beruházások) megvalósításáért.
25. § (1)66 A szennyvízkibocsátással, közcsatornába vezetéssel kapcsolatos környezetvédelmi követelményeket a kibocsátó számára a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény és a vízgazdálkodásról szóló törvény szerinti engedélyben, illetve azok hatálya alá nem tartozó tevékenység esetén a vízvédelmi hatóság által kiadott külön engedélyben kell meghatározni.
(2)67 A kibocsátó (1) bekezdés szerinti engedély iránti kérelmének a 3. számú mellékletben foglaltak mellett tartalmaznia kell
(3)68 Az engedélyezés során a kibocsátásra és a szennyvizek befogadóba való vezetésének szabályozására kombinált megközelítésen alapuló, a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerinti határértékrendszereket alkalmazó szabályozási módszert kell alkalmazni, figyelembe véve a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazási szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott felszíni vizek vízszennyezettségi határértékeit.
(4)69 Ha a kibocsátó az (1) bekezdésben meghatározott engedély iránti kérelmében a 3. sz. melléklet 1.7. e) pontjában szereplő telep nyilvántartási számát nem igazolja, a vízvédelmi hatóság adatszolgáltatási kérelemmel fordul az adatról nyilvántartást vezető jegyzőhöz.
(5)70 A szennyvízkibocsátás engedélyezése iránti kérelmet a környezetvédelmi, természetvédelmi és tájvédelmi szakértői tevékenységről szóló jogszabály alapján a víz és a földtani közeg részszakterületen szakértői jogosultsággal rendelkező szakértő (a továbbiakban: szakértő) is elkészítheti.
25/A. §71 (1) A 25. § (1) bekezdése szerinti engedély iránti kérelem csak írásban terjeszthető elő.
26. § (1)72 A 25. § (1) bekezdése szerinti engedély határozott időtartamra, legfeljebb 5 évre – az 1. számú melléklet B) pontjának I. listájába tartozó anyagot kibocsátókra vonatkozóan legfeljebb 4 évre – adható.
(2)73 A szennyvízkibocsátásra vonatkozó engedély visszavonásáról, módosításáról a vízvédelmi hatóság hivatalból vagy a kibocsátó kérelme alapján, illetve a 14. § (5), 37. § (5) bekezdésekben meghatározott feltételek fennállása esetén dönt.
(3)74 Új létesítmények esetén a kibocsátó a próbaüzem lezárásáig akkreditált laboratórium által végzett – a próbaüzem elindítását követően minimum négy alkalommal azonos időközönként vett – mérési eredményekkel köteles igazolni, hogy az engedélyben előírt határértéket, illetve küszöbértéket tartósan és folyamatosan betartja.
(4)75 Akkor engedélyezhető az új kibocsátás, ha
ab) az új kibocsátó által kezdeményezett és megvalósított beruházás által más kibocsátónál elért szennyezéscsökkentéssel ellensúlyozni lehet, vagy
(5)76 A vízvédelmi hatóság a befogadó vízminőségénél jobb minőségű szennyvizet kibocsátó új létesítmény telepítését engedélyezheti a 18–19. § figyelembevételével.
27. § (1)77 A szennyvízkibocsátásokat a vízvédelmi hatóság, közcsatornába bocsátás esetén a vízvédelmi hatóság és a szolgáltató a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben78 foglaltak szerint ellenőrizheti.
b)79 akinek önellenőrzési kötelezettségét a vízvédelmi hatóság környezet veszélyeztetettség miatt megállapítja, továbbá
cb)80 közvetve (közcsatornán vagy közös üzemi tisztítón keresztül) a befogadóba vezet és egyúttal a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet szerint meghatározott tevékenység folytatása során keletkező szennyvizet bocsát ki;
d)81 akinek felszíni vízbe történő vízszennyező anyag kibocsátására a vízvédelmi hatóság keveredési zónát jelölt ki.
(3)82 Az önellenőrzésre nem kötelezett kibocsátó – a vízvédelmi hatóságnak történő bejelentéssel és jóváhagyással – önellenőrzésre vállalkozhat. Ez esetben a kibocsátóra az önellenőrzésre kötelezettekre vonatkozó ellenőrzési szabályokat kell alkalmazni.
(4)83 A felszíni vízbe történő közvetlen bevezetés esetén a 27. § (2) bekezdés szerinti kibocsátó a bebocsátási pont alatt és felett, illetve amennyiben a hatóság keveredési zónát jelölt ki, a keveredési zóna határai felett és alatt állandó kibocsátóknál évente legalább kétszer, időszakos üzemeknél legalább egyszer köteles a befogadó vízszennyezettségének ellenőrzésére. Az ellenőrzés rendjét és szabályait a vízvédelmi hatóság a kibocsátási engedélyben határozza meg.
28. § (1)84 Az önellenőrzésre kötelezett a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben meghatározott tartalommal önellenőrzési tervet köteles készíteni, amelyet a vízvédelmi hatóság részére elektronikus úton, valamint
(1a)85 A vízvédelmi hatóság a terv benyújtásától számított 30 napon belül dönt annak jóváhagyásáról.
(1b)86 A terv a szennyvízkibocsátással, közcsatornába, közös üzemi csatornába vezetéssel kapcsolatos környezetvédelmi követelményeket előíró, a környezet védelmének általános szabályairól szóló törvény és a vízgazdálkodásról szóló törvény szerinti engedély, illetve azok hatálya alá nem tartozó tevékenység esetén a vízvédelmi hatóság által kiadott külön engedély időbeli hatályáig alkalmazható.
(2)87 Az önellenőrzésre kötelezett kibocsátónak az önellenőrzési tervet első alkalommal a kibocsátási engedély hatálybalépését követő 60 napon belül, ezt követően az engedély időbeli hatályának lejártát megelőző 60 napon belül kell benyújtani, melyet legalább 5 évente felül kell vizsgálni. Az önellenőrzési tervet szakértő is elkészítheti, és a vízvédelmi hatóság hagyja jóvá. Az önellenőrzési terv szerinti éves vizsgálati időpontokat a tárgyévet megelőző év november 30-áig be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak, mely bejelentés nem minősül az önellenőrzési terv módosításának. Az önellenőrzési tervben rögzített ellenőrzések száma – az időszakos üzemek kivételével – egy naptári évben 2 alkalomnál kevesebb nem lehet.
(2a)88 Ha a vízvédelmi hatóság az általa lefolytatott ellenőrzés vagy a kibocsátó bejelentése alapján megállapítja, hogy az önellenőrzési terv tartalmát érintő lényeges változás következett be, elrendeli a terv felülvizsgálatát.
(2b)89 A közcsatornán keresztül, szabadkiömléssel, közvetlenül bevezetett használt vagy szennyvíz, valamint rizstermesztési, illetve halgazdálkodási tevékenység során kibocsátott használt víz esetén, az önellenőrzésre vonatkozó kötelezettséget – annak tartalmi elemei meghatározásával – a hatóság egyedileg állapítja meg, mérlegelve az önellenőrzés gyakorlati megvalósíthatóságát.
(3)90 Az önellenőrzésre kötelezett az önellenőrzés keretében végzett vizsgálatok eredményét – azok tartalmától függetlenül – az önellenőrzési tervben rögzített időpontban, de legkésőbb a mintavételt követő húsz napon belül:
(4)91 Az önellenőrzés keretében végzett vizsgálatok eredményeit a szolgáltató, illetve a közös üzemi tisztító üzemeltetője értékeli a kibocsátás határértékeknek való megfelelőség alapján. Amennyiben az önellenőrzés eredménye vagy a szolgáltató által lefolytatott helyszíni ellenőrzés eredménye azt bizonyítja, hogy a kibocsátó vízszennyezést, vagy a közcsatorna károsító szennyezését követte el, a szennyezés megállapítására vonatkozó valamennyi iratot és egyéb vizsgálati adatot meg kell küldeni a vízvédelmi hatóságnak, a kibocsátó adatszolgáltatásától, illetve a szolgáltató ellenőrzése esetében a helyszíni ellenőrzés időpontjától számított harminc napon belül.
(5)92 Amennyiben az önellenőrzésre kötelezett vagy önellenőrzésre vállalkozott kibocsátó önellenőrzési tervet nem készít vagy azt nem az elfogadottak szerint hajtja végre, a vízvédelmi hatóság, illetve közcsatornába bocsátás esetén a vízvédelmi hatóság felhívására a szolgáltató, a kibocsátó költségére köteles az engedélyben meghatározott kibocsátás, illetve a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti keletkezés helyén, az elkeveredés előtti ponton a szennyvíz szennyező anyag tartalmának és a kibocsátás körülményeinek használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti meghatározott vizsgálatára.
28/A. §93 Az önellenőrzésre köteles kibocsátó folyamatosan üzemnaplót köteles vezetni. A hatóság az üzemnapló vezetését ellenőrzi és ha megállapítja, hogy az nem felel meg a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendeletben előírt tartalmi követelményeknek, az üzemeltetőt a hiányosságok megszüntetésére kötelezi.
29. §94 (1) A kibocsátó önellenőrzésének megfelelőségét, valamint az önellenőrzésre nem kötelezett, illetve nem vállalkozott kibocsátó esetében a befogadóra vonatkozó határértékek betartását a vízvédelmi hatóság, továbbá közcsatornába bocsátás esetében a küszöbértékek betartását a vízvédelmi hatóság és a szolgáltató (a továbbiakban együtt: ellenőrzésre jogosult) ellenőrzi.
30. §95 (1) A 27. § (2) bekezdésében meghatározott kibocsátó a szennyvízkibocsátás jellemzőiről és a technológiai folyamatok üzemviteléről adatot szolgáltat, és évente összefoglaló jelentést készít.
(3)96 Az (1) és (2) bekezdés szerinti adatokat és jelentést a kibocsátó a tárgyévet követő év március 31-ig elektronikus úton megküldi az illetékes vízvédelmi hatóságnak, amelyekről a vízvédelmi hatóság nyilvántartást vezet.
(4)97 Az (1) és a (2) bekezdés szerinti adatszolgáltatás és jelentéstétel során a 27. § (2) bekezdésében meghatározott kibocsátó felelőssége, hogy a rá vonatkozó számviteli szabályokkal, statisztikai rendszerrel, valamint az egyéb nyilvántartási rendszereivel és mérési, megfigyelési adataival megegyező, teljes körű adatokat szolgáltasson a vízvédelmi hatóság részére.
30/A. §98 (1) Az üzemeltetésben, annak körülményeiben, funkciójában, a létesítmény kiterjedésében, kapacitásában tervezett jelentős változtatásokat a vízvédelmi hatóság részére 15 napon belül be kell jelenteni elektronikus úton.
31. § (1)99 Az a kibocsátó aki az e rendelet vagy a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról szóló kormányrendelet szerinti engedélyezés során előírt kibocsátási határértéket túllépi vagy az engedélyben meghatározottaktól eltérő szennyező anyagot vagy az 1. számú melléklet C)–D) pontjában meghatározott tiltott anyagot bocsát ki, az e rendelet szerinti csatornabírság vagy vízszennyezési bírság fizetésére köteles.
(2)100 Vízszennyező anyagnak küszöbérték fölötti kibocsátása vagy a szolgáltatói szerződésben a küszöbérték fölött egyedileg befogadásra vállalt és a vízvédelmi hatóság által engedélyezett koncentráció szintje fölötti kibocsátása után csatornabírságot kell megállapítani és kiszabni.
(5)101 Az (1)–(4) bekezdésben meghatározott bírságot a vízvédelmi hatóság állapítja meg és szabja ki. A csatornabírság megállapításához a szolgáltató bírságjavaslatot köteles készíteni és azt a szennyvízkibocsátás évét követő év március 31-éig a vízvédelmi hatóságnak megküldeni.
Csatornabírság, vízszennyezési bírság megállapítása
és kiszabása
33. § (1)103 A vízvédelmi hatóság a csatornabírságot a szolgáltató bírságjavaslata figyelembevételével, illetve a vízszennyezési bírságot a 2. számú melléklet 1. pontja szerint állapítja meg és tárgyévet követő év december 31-ig szabja ki.104
(2)105 A csatornabírságot, illetve vízszennyezési bírságot önellenőrzésre nem kötelezett kibocsátóknál a helyszíni ellenőrzés alapján, önellenőrzésre kötelezetteknél, ha a vízvédelmi hatóság, illetve a szolgáltató az önellenőrzés megfelelőségét elfogadta, az önellenőrzési adatok alapján kell megállapítani. Az önellenőrzés meg nem felelése esetén a bírságot a helyszíni ellenőrzés alapján kell megállapítani.
(3)106 Nem szennyvízzel felszíni vízbe vagy közcsatornába – az engedélyezett minőségben és módon ürített nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz kivételével – bebocsátott szennyező anyag esetén a bírságot annak teljes mennyisége után kell megállapítani.
(4) A 32.107 § (3) bekezdésében meghatározott esetben a közcsatornában (szennyvíztisztító telepen) kárelhárítási gyakorlattal okozott kár megtérítését a szolgáltató külön igényelheti.
34. § (1)108 Ha a közcsatornába bocsátás előtti szennyvízelvezető létesítményt, illetve a szennyvíz-előtisztító berendezést több kibocsátó közösen használja, a bírságot a csatlakozó szennyvízhálózat és közös bekötés esetében az átadási ponthoz tartozó házi szennyvízhálózat, illetőleg csatlakozó víziközmű-hálózat működtetője köteles megfizetni.
(3)109 A bírságot a határozat véglegessé válását követő hónap 15. napjáig kell a határozatban megjelölt kedvezményezett részére (fizetési számlájára) befizetni
a)110 vízszennyezési bírság fizetése esetében a bírság 70%-át az illetékes vízvédelmi hatóság és a bírság 30%-át a határozatban kedvezményezettként megjelölt önkormányzat,
b)111 csatornabírság fizetése esetében a bírság 97%-át a határozatban kedvezményezettként megjelölt szolgáltató és a bírság 3%-át, de legfeljebb 300 000 Ft-ot az elsőfokú határozatot meghozó vízvédelmi hatóság
(5)113 A vízszennyezési vagy a csatornabírságot nem kell kivetni, ha a kiszámított bírság összege egy kibocsátásra számítva kevesebb, mint 50 000 Ft.
(6)114 Azon szolgáltató esetében, aki a 2003. évi uniós csatlakozási szerződés X. melléklet 8. Környezetvédelem fejezet B. Vízminőség alcím 1. pontjában foglalt derogációval összefüggő kötelezettsége teljesítésének végrehajtását az Európai Unió társfinanszírozásával valósítja meg, 2018. december 31-ig a fizetendő vízszennyezési bírság összege – a szennyező anyag kibocsátási határérték feletti kibocsátása után – a számított teljes bírság 3%-a.
35. § (1)115 Azt a kibocsátót vagy tulajdonost, aki
a)116 a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti önellenőrzési terv készítését és annak jóváhagyását elmulasztotta,
b)117 az önellenőrzési tervét a vízvédelmi hatóság általi felszólításra sem készíti el,
c)118 a jóváhagyott önellenőrzési terv a használt és szennyvizek kibocsátásának ellenőrzésére vonatkozó részletes szabályokról szóló miniszteri rendelet szerinti teljesítését elmulasztotta,
e)119 szennyezéscsökkentési ütemtervét a vízvédelmi hatóság által előírt határidőig (települési szennyvízelvezetés esetén ez a kötelezettség a tulajdonost terheli) nem készíti el,
g)120 a szennyvízkibocsátására vonatkozó (jogszabályban, illetve hatósági kötelezésben előírt) adatszolgáltatási kötelezettségét határidőre, illetve a vízvédelmi hatóság felszólítására sem teljesíti,
h)121 engedélyköteles tevékenységet, illetve az ehhez tartozó technológia üzemeltetését engedély nélkül kezdi meg és szennyvízkibocsátást folytat,
i)122 engedélyezéshez szükséges adatokban bekövetkezett változást nem jelent be a vízvédelmi hatóságnak, illetve nem kéri az engedély módosítását, valamint a vízvédelmi hatóság felszólítására a módosításhoz szükséges meglévő engedélyét, továbbá a kibocsátására jellemző szennyező anyagokra vonatkozó nyilatkozatát az előírt határidőre nem küldi meg,
j)123 felszíni vízbe, csapadékvíz elvezető hálózatba engedély nélküli szennyvíz (használt víz) bevezetését a vízvédelmi hatóság által előírt határidőre nem szünteti meg, illetve a 12. § (5) bekezdés szerinti tilalmat megszegi és közcsatornába hulladékot (így különösen: élelmiszer hulladékot) bocsát
a vízvédelmi hatóság az e rendelet 2. számú melléklete 2/II. pontjában meghatározott vízvédelmi bírság megfizetésére kötelezi.
(2)124 A vízvédelmi bírságot az erről rendelkező határozat véglegessé válását követő harminc napon belül kell a határozatban megjelölt, a Magyar Államkincstár által e célra létrehozott központosított beszedési számlára a vízvédelmi hatóság részére befizetni.
36. § (1)125 Aki rendkívüli szennyezést okoz, rendkívüli vízszennyezési vagy csatornabírságot köteles fizetni.
(3) A szennyező anyagok mennyiségét – a kibocsátási határértékek figyelembevétele nélkül – az anyagfelhasználás, illetve a kibocsátott szennyvíz minőségi és mennyiségi adataira figyelemmel, műszaki becsléssel kell meghatározni.
a)126 ha a kibocsátó a rendkívüli szennyezés tényét a vízvédelmi hatóságnak, illetve a szolgáltatónak haladéktalanul bejelentette és a károk enyhítése érdekében tőle elvárható módon közreműködött;
c)127 háromszorosa, ha a kibocsátó a szennyezés tényét a vízvédelmi hatóságnak, illetve a szolgáltatónak haladéktalanul bejelentette, de a károk enyhítésében nem működött közre;
(5)128 A vízvédelmi hatóságnak előre bejelentett tervszerű karbantartási műveletből származó vízszennyezés miatt a határérték feletti kibocsátás után kell a vízszennyezési bírságot kiszabni.
37. § (1)129 Abban az esetben, ha a kibocsátó a vízvédelmi hatóság által jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervet neki felróható módon nem hajtja végre, vagy nem az előírt ütemben teljesíti, a vízvédelmi hatóság a szennyező tevékenységet részben vagy egészében korlátozhatja, felfüggesztheti, megtilthatja, a települési szennyvíztisztító telepek, a közszolgáltatást végző, létfenntartási, közegészségügyi, közoktatási és tűz- és katasztrófavédelmi feladatokat ellátó intézmények kivételével.
(4)130 Új létesítmények esetében, amennyiben a próbaüzem lezárását követően a határértékeket a kibocsátó nem tartja be, a vízvédelmi hatóság a szükséges szennyezéscsökkentési intézkedések megtételére kötelezi. A teljesítés határidejét legfeljebb két évre határozza meg a teljes bírság 30%-ának kiszabása mellett.
(5)131 Amennyiben a kibocsátó a kibocsátási határértéket nem teljesíti, valamint az előírt szennyezéscsökkentési intézkedéseket nem teszi meg
b) új létesítmények esetében a (4) bekezdés szerinti teljesítési határidő végéig
38. § (1)132 A vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a 19. § (2) bekezdésére figyelemmel megállapított kibocsátási határértékeket – a (2), az (5) és a (6) bekezdésekben foglaltak kivételével – a meglévő létesítményekre legkésőbb 2010. december 31-ig kell teljesíteni (türelmi idő).
a)133 a települési szennyvíztisztítás szempontjából érzékeny felszíni vizek és vízgyűjtőterületük kijelöléséről szóló kormányrendeletben megállapított érzékeny területeken lévő 10 000 lakosegyenérték fölötti szennyvízelvezetési agglomerációk települési szennyvíztisztító telepei esetén a türelmi idő 2008. december 31;
b) a 15 000 lakosegyenérték alatti szennyvízelvezetési agglomerációk települési szennyvíztisztító telepei esetén a türelmi idő 2015. december 31;
c) az egységes környezethasználati engedélyezés eljárása alá tarozó kibocsátók esetén a türelmi idő 2007. október 31;
d)134 az energetikai célú termálvíz-hasznosítás esetén a türelmi idő 2014. december 22.
(3)135 Türelmi idő nem állapítható meg azon létesítmények esetében, ahol a kibocsátási határérték e rendelet hatálybalépésekor – e rendelet 25. §-ában meghatározott engedélyezési eljárás során vagy azt megelőzően elvégzett vizsgálati eredmények alapján – teljesíthető.
(4)136 A türelmi idő alatt a bírságot
(5)137 A szolgáltató kérelmére a hatóság a (7) bekezdésben meghatározott türelmi időn belüli határnapot állapít meg, ha
aa)138 vízjogi létesítési engedélye 2010. december 31-ig véglegessé vált, vagy
b) a települési szennyvíztisztítóból kibocsátott szennyvíz a dikromátos oxigénfogyasztás (KOIk), a biokémiai oxigénigény (BOI5) és az összes lebegőanyag (ÖLA) koncentrációja vagy minimális eltávolítási hatásfoka tekintetében nem haladja meg a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendeletben a települések szennyvíz-elvezetésére és -tisztítására vonatkozó technológiai határértékekként meghatározott követelményeket.
(6)139 Ha a nem szolgáltató kibocsátó a hatóság által jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervének végrehajtását megkezdte, de azt az ütemezésnek megfelelően nem tudja teljesíteni, akkor – kérelmére – a hatóság a (7) bekezdésben meghatározott türelmi időn belüli határnapot állapíthat meg, ha a nem szolgáltató kibocsátó csatolta a kérelemhez:
(7)140 Az (5) és a (6) bekezdésekben meghatározott esetekben a türelmi idő utolsó napja:
38/A. §141 A kizárólag energiahasznosítás céljából történő termálvíz kitermelése esetén a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján megállapított kibocsátási határértékeket meglévő és új létesítmény esetében is 2027. december 31-ig kell teljesíteni (átmeneti időszak). Az átmeneti időszakban a vízszennyezési bírság mértéke az adott szennyezőanyagra a vízszennyező anyagok kibocsátásaira vonatkozó határértékekről és alkalmazásuk egyes szabályairól szóló miniszteri rendelet alapján a 19. § (2) bekezdésére figyelemmel megállapított kibocsátási határérték feletti kibocsátás után számított teljes bírság 3%-a.
39. § (1)142 A kibocsátási határérték évi kétszeri vagy ennél többszöri 20%-os túllépése esetén, továbbá a települési szennyvíztisztító telepeknél a 2. számú melléklet 2/I. 2.7.2. a) pontja szerinti követelmények meg nem tartása esetén a vízvédelmi hatóság a szennyezést okozó kibocsátót, a közcsatorna és közös üzemi tisztító esetén annak tulajdonosát szakértő által is elkészíthető szennyezéscsökkentési ütemterv benyújtására és jóváhagyatására és az abban foglaltak megvalósítására kötelezi.
(2)143 A kibocsátó szennyezéscsökkentési ütemtervét a vízvédelmi hatóság részére, valamint észrevételezés céljából:
köteles megküldeni. A szolgáltató és a közös üzemi szennyvíztisztítót üzemeltető a szennyezéscsökkentési ütemterv észrevételezésének eredményét a vízvédelmi hatóságnak és a kibocsátónak küldi meg.
(3)144 Amennyiben a kibocsátó a szennyezéscsökkentést a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervnek megfelelően hajtja végre, a bírságot a vízvédelmi hatóság az adott szennyező anyag kibocsátási határértéke feletti kibocsátása után a számított teljes bírság 3%-ában állapítja meg. Ez a kedvezmény a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervben foglalt fejlesztések megvalósításáig, üzembe helyezésig, de legfeljebb a türelmi idő végéig tart.
(5)145 A befogadó ökológiai állapotának, illetve a közcsatorna állapotának védelmében a vízvédelmi hatóság, a jóváhagyott szennyezéscsökkentési ütemtervben részletezett fejlesztések megvalósítására vonatkozó ütemezés alapján a 38. § (1) és (2) bekezdésben rögzítetteknél rövidebb türelmi időt is előírhat.
(6)146 Az (1) bekezdésben meghatározott esetben szennyezéscsökkentésként az anyagáram egyes módszerekkel (így például hígítás nélküli koncentrációcsökkentés, változatlan koncentráció mellett a kibocsátott szennyvíz mennyiségének csökkentése, a gyártástechnológia módosítása, szennyezőanyag felhasználásának, illetve kibocsátásának csökkentése) történő csökkentése elfogadható.
FELSZÍNI VIZEK KÁRMENTESÍTÉSE147
A kivizsgálás148
39/A. §149 (1)150 A vízvédelmi hatóság a felszíni víz jelentősen kedvezőtlen állapotának valószínűségéről birtokába került adat, információ alapján vizsgálatot folytat le. A kivizsgálást a kockázat mérlegelése alapján a Kvt. vonatkozó rendelkezései alkalmazásával folytatja le.
d)151 a felszíni víz vízszennyezettségi határértékeiről és azok alkalmazásának szabályairól szóló miniszteri rendeletben meghatározott környezetminőségi határérték túllépése;
(3)152 A kivizsgálás alapján a vízvédelmi hatóság:
d) dönt – a környezetkárosodás bekövetkezése valószínűségének hiányában – az eljárás megszüntetéséről.
(4)153 A vízvédelmi hatóság a kivizsgálás során, valamint a kármentesítés bármely szakaszában azonnali beavatkozást igénylő környezetkárosodás esetén a szükséges környezetvédelmi megelőző és kárelhárítással összefüggő, a környezetkárosodás megelőzésének és elhárításának rendjéről szóló kormányrendelet szerinti intézkedésről rendelkezhet.
A kármentesítés154
39/B. §155 (1)156 A kármentesítés végrehajtására kötelezett a vízvédelmi hatóság által – a tevékenységével összefüggő – meghatározott adatot, információt a vízvédelmi hatóság részére bocsátja.
(4)157 A vízvédelmi hatóság a kármentesítés szakaszairól vagy azok egy részéről a környezeti kockázatot mérlegelve összevont határozatot is hozhat indokolt esetben.
(6) A kármentesítés bármely szakaszának végrehajtására vonatkozó határozatban megállapított határidő csak kivételes esetben – az ügy megítélésének összetettségére tekintettel – módosítható.
(8)158 A kármentesítés során az eredeti környezetéből (helyéről) kitermelt és a szennyezett területen a kívánt mértékig a legjobb elérhető technika alkalmazásával sem ártalmatlanítható, elszállított szennyező anyagok kezelésére a hulladékokra vonatkozó a veszélyes hulladékkal kapcsolatos tevékenységek végzésének feltételeiről szóló kormányrendelet előírásait kell alkalmazni.
(10)159 A kármentesítés (2) bekezdésben meghatározott szakaszaira, valamint a (4) bekezdés szerint összevont határozat alapján tervezett kármentesítés engedélyezésére irányuló kérelmekhez csatolt dokumentációt, továbbá a kármentesítési szakasz elvégzéséről szóló jelentést (zárójelentést) szakértők is elkészíthetik.
(11)160 A kármentesítés során tervezési feladatokat szakértők is végezhetnek. Amennyiben a kármentesítés sajátosságai megkövetelik, a szakértők jogosultságának a tervezési feladatokkal érintett valamennyi szakterületre vagy részterületre ki kell terjednie.
Tényfeltárás161
39/C. §162 (1) A tényfeltárás
(4)163 A tényfeltárási tervet a (2) bekezdés szerinti határozatban megjelölt határidőre engedélyezésre be kell nyújtani a vízvédelmi hatósághoz. A vízvédelmi hatóság nem kötelezi a kötelezettet tényfeltárási terv készítésére, ha a kármentesítés sürgőssége, a várható költség alacsony szintje, a szennyező anyagok kis száma valószínűsíthető.
(5)164 A (4) bekezdés szerinti tényfeltárási terv elfogadásáról a vízvédelmi hatóság dönt.
(6)165 A tényfeltárási munkák megkezdését nyolc napon belül, a tényfeltárás során észlelt bármilyen rendkívüli körülményt haladéktalanul be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak.
(7)166 A tényfeltárás során észleltek alapján, a tényfeltárásra kötelezett kezdeményezésére indokolt esetben, a vízvédelmi hatóság nyolc napon belül dönt a tényfeltárási terv módosításának elfogadásáról vagy elutasításáról.
(8)167 A tényfeltárást és annak eredményeit dokumentálni kell. A tényfeltárási záródokumentációt a (9) bekezdés szerint kell összeállítani és benyújtani a vízvédelmi hatósághoz.
(10)168 A vízvédelmi hatóság dönt a tényfeltárási záródokumentáció elfogadásáról, valamint a környezetkárosodással kapcsolatos további feladatokról, így:
Beavatkozás169
39/D. §170 (1) A beavatkozási terv tartalmi követelményeit a 4. számú melléklet tartalmazza.
(2)171 A vízvédelmi hatóság a 4. számú mellékletben meghatározottak figyelembevételével a beavatkozási terv alapján dönt az abban megjelölt lehetséges beavatkozás kiválasztásáról és végrehajtásának elrendeléséről.
(4)172 A beavatkozási munkák megkezdését az azt megelőző tíz nappal be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak, amely a munkálatokat ellenőrzi. A beavatkozási munkákat dokumentálni kell.
(5)173 A beavatkozás során észleltek alapján, a kötelezett kezdeményezésére indokolt esetben a vízvédelmi hatóság engedélyezi a beavatkozási terv módosítását.
(6)174 A beavatkozás befejezését nyolc napon belül be kell jelenteni a vízvédelmi hatóságnak.
(8)175 A vízvédelmi hatóság ellenőrzésére a beavatkozási záródokumentáció elbírálásáig kerülhet sor.
(9)176 A kötelezett a beavatkozási munkák befejezését követően a (10) bekezdés szerint összeállított beavatkozási záródokumentációt köteles benyújtani a vízvédelmi hatósághoz.
(11)177 A vízvédelmi hatóság a beavatkozási záródokumentáció kézhezvételét követően:
39/E. §179 (1) A kármentesítés tényfeltárás és beavatkozás szakaszaiban folytatott tevékenység környezetre gyakorolt hatását, eredményességét, továbbá a környezetkárosodás csökkenését, illetve megszűnését folyamatosan, illetőleg az egyes szakaszokat követő időszakokban a környezeti állapot változását a kötelezett monitoring keretében ellenőrzi.
c)180 a monitoringot elrendelő vízvédelmi hatósági határozat szerinti tartalmú és gyakoriságú adatszolgáltatást;
(7)181 A (6) bekezdésben foglaltaktól a vízvédelmi hatóság indokolt esetben eltérhet, különösen, ha a beavatkozás befejezése után az állapot megfigyeléséről más tevékenységhez kapcsolódó monitoring kötelezettség keretében gondoskodnak.
(9)182 A monitoring záródokumentáció alapján a vízvédelmi hatóság dönt:
40. §183 (1)184 A kibocsátások, bevezetések és veszteségek nyilvántartása érdekében a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 5. és 8. cikkével összhangban és a 166/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint összegyűjtött információk, valamint más rendelkezésre álló adatok alapján, minden vízgyűjtőkerület vagy vízgyűjtőkerület-rész tekintetében az Országos Vízügyi Főigazgatóság a vízügyi és vízvédelmi hatóságok bevonásával nyilvántartást vezet – ha rendelkezésre állnak térképek, akkor ezekkel együtt – az 1. számú melléklet E) pontjában felsorolt valamennyi elsőbbségi és elsőbbségi veszélyes anyag kibocsátásáról, bevezetéséről és veszteségéről, beleértve adott esetben az üledékben és biótában meglévő koncentrációjukat is.
(3)185 Az Országos Vízügyi Főigazgatóság – a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendeletben meghatározott és elvégzett elemzések eredményeire figyelemmel – aktualizálja az (1) bekezdés szerinti nyilvántartást. A nyilvántartásban szereplő adatok megállapítására vonatkozó referencia-időszak az elemzés elkészítésére kitűzött évet megelőző egy év, illetve a növényvédő szerek forgalomba hozatalának és felhasználásának engedélyezéséről, valamint a növényvédő szerek csomagolásáról, jelöléséről, tárolásáról és szállításáról szóló miniszteri rendelet által szabályozott elsőbbségi anyagok, szennyező anyagok esetében a megelőző három év átlaga. Az aktualizált nyilvántartást a miniszter a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendelet szerint készített országos vízgyűjtő-gazdálkodási tervben közzéteszi, és erről a vízgyűjtő-gazdálkodás egyes szabályairól szóló kormányrendeletben előírtaknak megfelelően tájékoztatja a Bizottságot.
41. § (1)187 E rendelet – a (2) bekezdésben foglalt kivétellel – a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba.
(2)–(4)188
(5)189 Meglévő létesítmények esetében a szennyvízbírságról szóló 3/1984. (II. 7.) OVH rendelkezés, illetve a csatornabírságról szóló 204/2001. (X. 26.) Korm. rendelet, új létesítmények esetében a csatornabírságról szóló 204/2001. (X. 26.) Korm. rendelet alapján megállapított jogszabályi és egyedi határértékek a 25. § szerinti engedélyezési eljárásban megszerezhető engedély kiadásáig továbbra is érvényesek.
(6)190 A 19. § (3) bekezdésében meghatározott kötelezettséget a 2000 LE feletti terhelési kapacitású települési szennyvíztisztítóknak 2014. december 31. napjáig kell teljesíteni.
42. § (1)191 E rendelet hatálybalépése után engedélyezett (létesítési vagy építési engedély) létesítmények esetében vízszennyező anyag bevezetése tilos bányatavakba, valamint minden olyan tóba, ahol a fedőrétegek eltávolításával került felszínre a felszín alatti víz, továbbá a felszín alatti víz állapota szempontjából érzékeny területeken levő települések besorolásáról szóló miniszteri rendelet szerinti fokozattan érzékeny területen lévő olyan vízfolyásba, melynek medre időszakosan kiszárad.
(2)–(3)192
(4) Abban az esetben, ha a közcsatorna gyűjtőrendszeréhez nem kapcsolódik szennyvíztisztítótelep (szabadkiömlőn vagy szivattyútelepen keresztüli közvetlen bevezetés) a határidő csak a szabadkiömlő vagy szivattyútelep vízjogi üzemeltetési engedélykérelmének benyújtására vonatkozik, a gyűjtőrendszerre nem.
(5) Azon új létesítmények szennyvízkibocsátására, melynek engedélye 2003. január 1. és a használt és szennyvizek kibocsátási határértékeiről és alkalmazásuk szabályairól szóló 9/2002. (III. 22.) KöM–KöViM együttes rendelet módosításáról szóló 25/2003. (XII. 29.) KvVM rendelet hatálybalépése között került kiadásra, technológiai határértéket első ízben 2008. január 1-jét követően kell meghatározni, melyhez a kérelmet 2007. december 31-ig kell benyújtani.
(6)193
(7)194 A természetes és mesterséges eredetű radioaktív anyagoktól eredő, folyadékkal kibocsátott szennyezés kibocsátási határértékeit, az ellenőrzés, valamint a bírságolás szabályait az atomenergia alkalmazása során a levegőbe és vízbe történő radioaktív kibocsátásokról és azok ellenőrzéséről szóló miniszteri rendelet határozzák meg.
43. §195
44. §196 A miniszter az e rendeletben meghatározott elsőbbségi anyagok kibocsátási és környezetminőségi (vízszenyezettségi) határértékeit és a felszíni vízbe vezetésre vonatkozó szabályokat rendeletben állapítja meg, amennyiben erről 2006. december 22-ig az Európai Közösség tagállamai között közösségi szintű megegyezés nem jön létre. Az elsőbbségi listára később felvett anyagok esetében – közösségi szintű megegyezés hiányában – a miniszter a kibocsátási és vízszennyezettségi határértékeket az anyag listára kerülésétől számított öt éven belül állapítja meg.
44/A. §197 (1) E kormányrendeletnek a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet és a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól szóló 64/2008. (III. 28.) Korm. rendelet módosításáról szóló 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: kormányrendelet mód.) megállapított rendelkezéseit a kormányrendelet mód. hatálybalépésekor198 folyamatban lévő hatósági eljárásokban is alkalmazni kell.
44/B. §199 A 2. számú mellékletnek az egyes vízügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet [a továbbiakban: 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet] 1. mellékletével megállapított 2/I. fejezet 2.9. pontját a 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet hatálybalépésekor200 folyamatban lévő hatósági eljárásokban, valamint közigazgatási perekben is alkalmazni kell.
45. §201 Ez a rendelet a következő uniós jogi aktusoknak való megfelelést szolgálja:
h)202 a 2000/60/EK és a 2008/105/EK irányelvnek a vízpolitika terén elsőbbséginek minősülő anyagok tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. augusztus 12-i 2013/39/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv.
1. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez203
7–10. Aldrin, Dieldrin, Endrin, Izodrin,
Az elsőbbségi anyag neve(3)
Elsőbbségi veszélyes anyagként azonosítva
Brómozott difeniléter
Klóralkánok, C10-13
Klórpirifosz (etilklórpirifosz)
Di[2-etilhexil]ftalát (DEHP)
Hexaklór-ciklohexán
Oktilfenol(6)
Poliaromás szénhidrogének (PAH)(7)
Tributil-ón vegyületek
Triklór-benzolok
Perfluoroktán-szulfonát és származékai (PFOS)
Dioxinok és dioxin jellegű vegyületek
Cipermetrin(10)
Hexabróm-ciklododekánok (HBCDD)
Heptaklór és heptaklór-epoxid
(11) Ez az 1,3,5,7,9,11-hexabróm-ciklododekánra (CAS 25637–99–4), az 1,2,5,6,9,10-hexabróm-ciklododekánra (CAS 3194–55–6), az ?-hexabróm-ciklododekánra (CAS 134237–50–6), a ß-hexabróm-ciklododekánra (CAS 134237–51–7) és a ă-hexabrom-ciklododekánra (CAS 134237–52–8) vonatkozik.
2. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez204
Béves = SBidőszakos
Bidőszakos = SBsza
Bsza = Mf ´ k
= egy adott bírságolási időszakban egy adott szennyező anyagra vonatkoztatott bírság, melyet a küszöbérték, határérték fölött kibocsátott szennyezési koncentrációból számolt szennyezőanyag mennyiség alapján számolunk [Ft]
= a küszöbérték, határérték fölött kibocsátott szennyezési koncentrációból számolt szennyezőanyag mennyiség [kg/bírságolási időszak]
= a fajlagos bírságtétel az adott szennyező anyagra vonatkozóan [Ft/kg]
Mf = Mt – Me
= a tényleges szennyezőanyag-kibocsátás tömegárama a bírságolási időszakra, azaz az ellenőrzés szerint kibocsátott szennyezőanyag mennyiség (kg/bírságolási időszak),
Mt = Ci ´ Qt
= az engedélyezett, küszöbérték határérték és szennyvízhozam alapján meghatározott szennyezőanyag mennyiség tömegáramban (kg/bírságolási időszak), azaz a kibocsátásra engedélyezett maximális szennyezőanyag mennyiség,
Me = Ce ´ Qt
Me = Ce ´ Qe
= az engedélyben előírt koncentrációs küszöbérték, határérték [mg/l], vagy százalékban kifejezett csökkentési hatásfok [%] alapján számított koncentráció
= az ellenőrzés során mért, egy adott szennyező anyagra vonatkozó tényleges koncentráció [mg/l],
= a kibocsátott szennyvíz mennyisége a bírságolási időszakban az ellenőrzés alapján [m3/bírságolási időszak],
= az engedélyben előírt kibocsátható szennyvízmennyiség alapján a bírságolási időszakra számolt engedélyezett szennyvízmennyiség [m3/bírságolási időszak].
A Qe engedélyezett szennyvízmennyiség-kibocsátás mértékét a hatóság – az előző évi ellenőrzésen alapuló kibocsátás (Qt) alapján – módosíthatja.
Me = T ´ Cf
= a termelés jellemző volumenadata a bírságolási időszakra
= a termelési egységre vetített technológiai határérték [kg/t]
B’vsza = Bvsza ´ j
Bsza = [(Mt – Me) ´ k]´ h
ahol h = hígítási bírságtényező
2.6. Bírságszámítás az 1. számú melléklet C. és D. pontja szerint tiltott szennyezőanyag kibocsátása esetén. A bírságot a bírságolási időszakra a kibocsátott szennyező anyag teljes mennyiségére kell megállapítani:
Bsza = Mt ´ k
Kibocsátási jellemzők
Bírságolás számítási időszak
Nem önellenőrzés köteles, folyamatos szennyvízkibocsátás esetén
A tárgyév január 1-jétől, a megelőző év utolsó helyszíni ellenőrzésének eredménye alapján, a tárgyév első helyszíni ellenőrzésének időpontjáig, majd az első helyszíni ellenőrzés időpontjától a következő helyszíni ellenőrzésig, de legkésőbb a tárgyév december 31-éig
Önellenőrzés köteles folyamatos szennyvízkibocsátás esetén
A tárgyév január 1-jétől a megelőző év utolsó önellenőrzési mintavételi vizsgálat eredménye alapján, a tárgyévi első önellenőrzési időpontjáig majd az azt követő mintavételi időpontig, de legkésőbb a tárgyév december 31-éig
Idény üzem esetén
az idényben elvégzett egyik ellenőrzéstől a következő ellenőrzésig, (önellenőrzésig), illetve az idény időtartamában, de legkésőbb a tárgyév december 31-éig
Változó szennyvízkibocsátású üzem esetén
a működési ciklusban elvégzett egyik ellenőrzéstől (önellenőrzéstől) a következő ellenőrzésig, (önellenőrzésig), illetve a ciklus időtartamára, de legkésőbb a tárgyév december 31-éig
2.7.2. Amennyiben a kibocsátó önellenőrzést végez folyamatos, valamint egész évben üzemelő, változó szennyvízkibocsátású üzem esetében a teljes naptári évet (január 1-jétől–december 31-éig) lehet figyelembe venni a bírságszámítás időszakának, és egy adott szennyezőanyag-kibocsátási mennyiségét a mérési koncentráció átlaga (Cá) és az egész évben kibocsátott vízmennyiség alapján lehet meghatározni.
Mt éves = Cá ´ Qt éves
Cá= ––––– és
Me éves = Ce ´ Qéves eng.,
Mf éves = Mt éves – Me éves
Az éves önellenőrző mérések száma egy adott szennyező anyagra
Az engedélynek nem megfelelő mérési eredmények száma egy adott szennyező anyagra
ac) A külön jogszabály34 szerinti érzékeny területeken lévő felszíni vizekbe vezetés esetén az összes foszfor (Pösszes) és összes nitrogén (Nösszes) esetében a mérési eredmények éves átlaga (a nem megfelelő mérési eredményeket is beleszámolva), meg kell feleljen az engedélyben előírt határértéknek.
BR = SBsza
Bsza = [Qr ´ Ci´ k]´ R
Bsza = Mr ´ k ´ R
= egy adott szennyező anyagra számított bírság a rendkívüli szennyezés időszakára [Ft]
= a rendkívüli szennyezés időszakában kibocsátott szennyvízmennyiség [m3/rendkívüli szennyezési időszak]
= a nem szennyvízzel okozott rendkívüli szennyezés szennyező anyagának teljes (becsült) mennyisége
34 A települési szennyvízkibocsátás szempontjából érzékeny felszíni vizek és vízgyűjtőterületük kijelöléséről szóló 240/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet.
= rendkívüli szennyezési szorzótényező, melynek értékei a 36. § (4) bekezdés
2.9. A „k” fajlagos bírságtétel megállapítása:
A szennyezés neme
Bírságtétel
Ötnapos biokémiai oxigénigény BOI5
Összes nitrogén N összes
Összes szervetlen nitrogén (ammónium, nitrit, nitrát)
– határérték alatt
– határérték felett
Nátrium-egyenérték* (%)
Coliform szám**
0,025×2n
Összes alifás szénhidrogén (TPH) C5–C40, ill. alifás szénhidrogének fűtőolajként kimutatva C10–C32
Adszorbeálható szerves halogén vegyületek, klórban kifejezve (AOX)
Alumínium (összes)
Antimon (összes)
Arzén (összes)
Bárium (összes)
Brómozott difenil-éterek (PBDE)****
Cianidok (könnyen felszabaduló)
Cianid (összes)
Cink (összes)
Di(2-etilhexil)ftalát
Etilén oxid
Ezüst (összes)
Hexaklórbenzol (HCB)
Hexaklórbutadién (HCBD)
Hexaklór-ciklohexán (HCH)
Higany (összes)
Kadmium (összes)
Klór-alkánok, C10–C13****
Kloroform (triklór-metán)
Kobalt (összes)
Nikkel (összes)
Nonil-fenolok és nonil-fenol-etoxilátok
Oktil-fenolok és oktil-fenol-etoxilátok
Ólom (összes)
Ón (összes)
Policiklikus aromás szénhidrogének (PAH-k)*****
Réz (összes)
Szelén (összes)
Széntetraklorid (tetraklór-metán TCM)
Tallium (összes)
Tributil-ón és vegyületei
Trifenil-ón és vegyületei
Triklórbenzolok (TCB)
Hőterhelés ***
5 Ft/°C/m3
A víz kalcium-, magnézium- és káliumtartalmával 45 egyenérték%-ban egyensúlyt tartó nátrium kg-ban kifejezett értékét meghaladó mennyiség.
Az „n” a cm3-kénti coliform szám normál alakban kifejezett értékének kitevője, de legfeljebb 4.
A hőterhelés bírságtényezője Ft/°C/m3, mely a kibocsátott vízmennyiségnek csak a hőfokára értelmezhető.
Ez az anyagcsoport számos egyedi komponenst tartalmaz. Jelenleg konkrét vegyület mint indikatív paraméter még nem adható meg.
A bírságtétel a felsorolt egyedi PAH-k összességére vonatkozik.”
a) a külön jogszabály alapján elkészítendő önellenőrzési terv készítését és annak jóváhagyását elmulasztotta
b) az önellenőrzési tervét a vízvédelmi hatóság általi felszólításra sem készíti el
1 000 000 Ft/eset
c) a jóváhagyott önellenőrzési terv teljesítését elmulasztotta
300 000 Ft/eset
d) vízhasználatáról és a kibocsátott szennyvizéről szándékosan valótlan adatot közöl
e) nem készíti el szennyezéscsökkentési ütemtervét, a vízvédelmi hatóság által előírt határidőig
200 000 Ft/év és 10 000 000 Ft/év között (a telepü-
lési szennyvíz el-
vezetése esetében a bírságot a tele-
pülés LE terhelés nagyságrendje függvényében egyedileg kell megállapítani)
f) szennyezéscsökkentési ütemtervét nem a jóváhagyott ütemezés szerint végzi
500 000 Ft/ellenőrzés
g) a szennyvízkibocsátására vonatkozó (jogszabályban, illetve hatósági kötelezésben előírt) adatszolgáltatási kötelezettségét határidőre, illetve a vízvédelmi hatóság felszólítására sem teljesíti
h) engedélyköteles tevékenységet, illetve az ehhez tartozó technológia üzemeltetését hatósági engedély nélkül kezdi meg, és szennyvízkibocsátást folytat
i) engedélyezéshez szükséges adatokban bekövetkezett változást nem jelenti be a területileg illetékes vízvédelmi hatóságnak és nem kéri az engedély módosítását, valamint a vízvédelmi hatóság általi felszólításra a módosításhoz szükséges meglévő engedélyét, továbbá a kibocsátására jellemző szennyező anyagokra vonatkozó nyilatkozatát a hatóság részére az előírt határidőre nem küldi meg
200 000 Ft/eset
j) vagy felszíni vízbe, csapadékvízelvezető hálózatba engedély nélküli szennyvíz- (használtvíz) bevezetését a hatóság által előírt határidőre nem szünteti meg, illetve a 12. § (5) bekezdés szerinti tilalmat megszegi és közcsatornába hulladékot (így különösen: élelmiszer hulladékot) bocsát
3. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez205
a) a szennyvíz keletkezését eredményező gyártástechnológia, a felhasznált alap- és segédanyagok, az ezekkel összefüggő – az anyagokban előforduló – károsító anyagok fajtái; a termelés jellemző volumen adata, illetve a termelési kapacitás,
h) több – technológiai határértékkel bíró – gyártási technológia esetében a szennyvízmennyiség megadása technológiai bontásban, m3/nap mértékegységben; ha a technológiai határérték(ek) a felhasznált anyag vagy termék egységére vetített szennyező anyag mennyiségben van(nak) megadva (kg/t), akkor szükséges a felhasznált anyag vagy előállított termék mennyiségének megadása technológiánként.
d) szennyvízre, szennyvíziszapra vonatkozó – lehetőleg – akkreditált laboratórium által elvégzett önkontroll vizsgálati eredmények,
4. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez206
2.207 A beavatkozási tervben megjelölt lehetséges beavatkozások közötti választáshoz a kötelezett
b) a kiegészítő és a kompenzációs208 beavatkozás mértékének meghatározása során a kieső felszíni vizet vagy szolgáltatást az adott felszíni vízzel vagy szolgáltatással egyenértékű felszíni vízzel vagy szolgáltatással kell helyettesíteni. A helyettesítés elsődleges követelménye a károsodott felszíni vízhez vagy szolgáltatáshoz típusában, minőségében és mennyiségében hasonló felszíni víz, illetve szolgáltatás biztosítása.
a) a (2) bekezdés b) pontjában meghatározott helyettesítés nem valósítható meg, alternatív értékelési technikákat kell alkalmazni, alternatív felszíni vizek, illetve szolgáltatások biztosításával (így például: a minőségromlás kompenzálható a kármentesítési intézkedések mennyiségének növelésével). A vízvédelmi hatóság a szükséges kiegészítő és kompenzációs209 beavatkozás mértékének meghatározására előírhatja a megfelelő módszert (így például: pénzügyi értékelés);
3. A kiegészítő és a kompenzációs210 beavatkozások tervezése során annyi időre kell gondoskodni további felszíni vizekről, illetve szolgáltatásokról, amennyi a beavatkozások ideális időtartama és időbeosztása alapján szükséges (így például: minél több időt vesz igénybe az eredeti állapotba történő visszaállás, annál több kompenzációs211 beavatkozást kell alkalmazni, míg a többi tényező nem változik).
fd) milyen mértékben állatják helyre a felszíni vizekben okozott károkat szenvedett természeti területet.
5. A lehetséges beavatkozások értékelése során választható olyan elsődleges beavatkozás, amely nem, vagy csak lassabban állítja vissza teljesen a károsodott felszíni vizek eredeti állapotát (így például: ha az azonos szintű felszíni vizek, illetve szolgáltatások biztosításáról máshol alacsonyabb költséggel lehet gondoskodni). A választás feltétele, hogy eredményként az elsődleges területen a felszíni vizekben, illetve szolgáltatásokban bekövetkező veszteséget egyre jelentősebb kiegészítő vagy kompenzációs212 beavatkozással kompenzáljuk annak érdekében, hogy az elveszített felszíni vizekhez, illetve szolgáltatásokhoz hasonló szintű felszíni vizek, illetve szolgáltatások álljanak rendelkezésre.
6. Kompenzációs213 beavatkozást kell végezni a felszíni vizek és azok szolgáltatásainál regenerálódásáig bekövetkező ideiglenes veszteségek kompenzálására. Ez a kompenzáció a felszíni víz további javítását jelenti vagy károsodott, vagy pedig a másik természeti területen. E fogalom nem terjed ki a köznek nyújtott pénzbeli kompenzációra.
5. számú melléklet a 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelethez214
1 Az 1. §-t megelőző alcím a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
2 Az 1. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
3 A 2. § a) pont ac) alpontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
4 A 2. § a) pont ad) alpontja a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
5 A 3. § 3. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
6 A 3. § 5. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
7 A 3. § 7. pontja a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 29. §-ának (1) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
8 A 3. § 9. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 3. § 20. pontja a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
10 A 3. § 22. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
11 A 3. § 26. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
12 A 3. § 27. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
13 A 3. § 29. pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
14 A 3. § 36. pontját a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.
15 A 3. § 37. pontját a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 6. §-a hatályon kívül helyezte.
16 A 3. § 38. pontját a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése iktatta be.
17 A 3. § 39. pontját a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
18 A 3. § 40. pontját a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
19 A 3. § 41. pontját a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be.
20 A 3. § 42. pontját a 194/2007. (VII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
21 A 3. § 43. pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
22 A 3. § 44. pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
23 A 3. § 45. pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
24 A 3. § 46. pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
25 A 3. § 47. pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdése iktatta be.
26 A 3. § 48. pontját a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
27 A 3. § 49. pontját a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be.
28 Az 5. § (2) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 34. pontja, a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
29 A 6. § (1) bekezdése a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
30 A 6. § (2) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
31 A 7. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
32 A 8. § a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
33 A 9. § (3) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
34 A 11. § (2) bekezdés a) pont nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
35 A 11. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja a 300/2011. (XII. 22.) Korm. rendelet 30. § j) pontja szerint módosított szöveg.
36 A 11. § (2) bekezdésének b) pontja a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
37 A 12. § (1) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
38 A 12. § (3) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
39 A 12. § (4) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 12. § (5) bekezdése a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 29. §-ának (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
41 A 13. § e) pontja a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
42 A 14. § (1) bekezdésének c) pontja a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
43 A 14. § (4a) bekezdését a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
44 A 14. § (5) bekezdése a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
45 A 14. § (6) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
46 A 14/A. §-t a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
47 A 15. § (2) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
48 A 16. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
49 A 17. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
50 A 18. § (1) bekezdése a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
51 A 18. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
52 A 18. § (4) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 13. §-ának b) pontja hatályon kívül helyezte.
53 A 19. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
54 A 19. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
55 A 19. § (2) bekezdés b) pontját a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte.
56 A 19. § (2) bekezdés d) pontját a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 5. §-a hatályon kívül helyezte.
57 A 19. § (2a) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
58 A 19. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
59 A 19/A. §-t a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege az 558/2013. (XII. 31. ) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
60 A 20. § az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
61 A 21. § (1) bekezdése a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
62 A 21. § (2) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
63 A 21. § (3) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
64 A 22. § (2) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
65 A 23. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (4) bekezdése szerint módosított szöveg.
66 A 25. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
67 A 25. § (2) bekezdése a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
68 A 25. § (3) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 11. §-ával megállapított szöveg.
69 A 25. § (4) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be, szövege a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (1) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
70 A 25. § (5) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (1) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 25/A. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
72 A 26. § (1) bekezdése a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
73 A 26. § (2) bekezdése a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 29. § (3) bekezdésével megállapított, a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
74 A 26. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
75 A 26. § (4) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 12. §-ával megállapított szöveg.
76 A 26. § (5) bekezdése a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 44. § (1) bekezdés 34. pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
77 A 27. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § a) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
78 Lásd a 27/2005. (XII. 6.) KvVM rendeletet.
79 A 27. § (2) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
80 A 27. § (2) bekezdés c) pont cb) alpontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
81 A 27. § (2) bekezdés d) pontját a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 13. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
82 A 27. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
83 A 27. § (4) bekezdését a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 13. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
84 A 28. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § b) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
85 A 28. § (1a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
86 A 28. § (1b) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
87 A 28. § (2) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § c) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
88 A 28. § (2a) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
89 A 28. § (2b) bekezdését a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
90 A 28. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
91 A 28. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
92 A 28. § (5) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
93 A 28/A. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (5) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
94 A 29. § a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (6) bekezdésével megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
95 A 30. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 14. §-ával megállapított szöveg.
96 A 30. § (3) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
97 A 30. § (4) bekezdését a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 1. §-a iktatta be, szövege az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
98 A 30/A. §-t a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 134. § (7) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
99 A 31. § (1) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
100 A 31. § (2) bekezdése a 340/2004. (XII. 22.) Korm. rendelet 29. § (4) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
101 A 31. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
102 A 31. § (6) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 362. §-a hatályon kívül helyezte. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
103 A 33. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg.
104 Az Alkotmánybíróság 5/2017. (III. 10.) AB határozatának 1. pontja alapján megállapította, hogy a felszíni vizek minősége védelmének szabályairól szóló 220/2004. (VII. 21.) Korm. rendelet 33. § (1) bekezdése alkalmazásában alkotmányos követelmény, hogy az ott meghatározott határidő leteltét követően szankció nem szabható ki.
105 A 33. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
106 A 33. § (3) bekezdése a 441/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 7. § c) pontja szerint módosított szöveg.
107 A Magyar Közlöny 2004. évi 116. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
108 A 34. § (1) bekezdése a 310/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 4. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
109 A 34. § (3) bekezdés bevezető szövegrésze a 314/2009. (XII. 28.) Korm. rendelet 28. §-a, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § d) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
110 A 34. § (3) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
111 A 34. § (3) bekezdésének b) pontja a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
112 A 34. § (4) bekezdését a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
113 A 34. § (5) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
114 A 34. § (6) bekezdését a 100/2016. (V. 13.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
115 A 35. § (1) bekezdés zár szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
116 A 35. § (1) bekezdés a) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
117 A 35. § (1) bekezdés b) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
118 A 35. § (1) bekezdés c) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
119 A 35. § (1) bekezdés e) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
120 A 35. § (1) bekezdés g) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
121 Alkalmazására lásd a 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § e) pontját.
122 A 35. § (1) bekezdés i) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
123 A 35. § (1) bekezdés j) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
124 A 35. § (2) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 137/2017. (VI. 9.) Korm. rendelet 3. §-a szerint, a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § e) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
125 Alkalmazására lásd a 19/2009. (XII. 22.) KvVM rendelet 1. § e) pontját.
126 A 36. § (4) bekezdés a) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
127 A 36. § (4) bekezdés c) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
128 A 36. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
129 A 37. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
130 A 37. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
131 A 37. § (5) bekezdés záró szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
132 A 38. § (1) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
133 A 38. § (2) bekezdés a) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
134 A 38. § (2) bekezdésének d) pontját a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg, a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
135 A 38. § új (3) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti (3) bekezdés számozását (4) bekezdésre változtatva.
136 A 38. § (3) bekezdésének záró szövegrésze a 312/2005. (XII. 25.) Korm. rendelet 5. § a) pontjával megállapított szöveg. A 38. § eredeti (3) bekezdésének számozását a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése (4) bekezdésre változtatta.
137 A 38. § (5) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
138 A 38. § (5) bekezdés a) pont aa) alpontja a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § f) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
139 A 38. § (6) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
140 A 38. § (7) bekezdését a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése iktatta be.
141 A 38/A. §-t a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 156/2012. (VII. 13.) Korm. rendelet 4. § b) pontja, újonnan az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
142 A 39. § (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (3) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
143 A 39. § (2) bekezdésének nyitó szövegrésze a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, zárós zövegrésze ez utóbbi módosító rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
144 A 39. § (3) bekezdése a 182/2013. (VI. 7.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
145 A 39. § (5) bekezdése a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 13. §-ának a) pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
146 A 39. § (6) bekezdését a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése iktatta be.
147 A 39/A. §-t megelőző címet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
148 A 39/A. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
149 A 39/A. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
150 A 39/A. § (1) bekezdése a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 55. §-ával megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
151 A 39/A. § (2) bekezdés d) pontja a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
152 A 39/A. § (3) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
153 A 39/A. § (4) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
154 A 39/B. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
155 A 39/B. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
156 A 39/B. § (1) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
157 A 39/B. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
158 A 39/B. § (8) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
159 A 39/B. § (10) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
160 A 39/B. § (11) bekezdését a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 360. § (4) bekezdése iktatta be. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
161 A 39/C. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
162 A 39/C. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
163 A 39/C. § (4) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
164 A 39/C. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
165 A 39/C. § (6) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
166 A 39/C. § (7) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
167 A 39/C. § (8) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
168 A 39/C. § (10) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
169 A 39/D. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
170 A 39/D. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
171 A 39/D. § (2) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
172 A 39/D. § (4) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
173 A 39/D. § (5) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
174 A 39/D. § (6) bekezdése a 289/2010. (XII. 21.) Korm. rendelet 3. § (57) bekezdése, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
175 A 39/D. § (8) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
176 A 39/D. § (9) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (6) bekezdése szerint módosított szöveg.
177 A 39/D. § (11) bekezdés nyitó szövegrésze a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 361. §-a, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése, a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 56. §-a szerint módosított szöveg, ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
178 A 39/E. §-t megelőző alcímet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
179 A 39/E. §-t a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
180 A 39/E. § (3) bekezdés c) pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
181 A 39/E. § (7) bekezdése az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
182 A 39/E. § (9) bekezdés nyitó szövegrésze az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
183 A 40. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 15. §-ával megállapított szöveg.
184 A 40. § (1) bekezdése a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
185 A 40. § (3) bekezdése a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
186 A 40. § (4) bekezdését a 170/2013. (V. 29.) Korm. rendelet 2. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte.
187 A 41. § (1) bekezdése a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja szerint módosított szöveg.
188 A 41. § (2)–(4) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
189 A 41. § (5) bekezdése a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 3. § (2) bekezdésével megállapított és a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 52. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
190 A 41. § (6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 16. §-a iktatta be.
191 A 42. § (1) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
192 A 42. § (2)–(3) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
193 A 42. § (6) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 654. pontja hatályon kívül helyezte.
194 A 42. § (7) bekezdése a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 19. §-a szerint módosított szöveg.
195 A 43. §-t a 368/2004. (XII. 26.) Korm. rendelet 4. §-a hatályon kívül helyezte.
196 A 44. § a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 10. §-ával megállapított szöveg.
197 A 44/A. §-t a 307/2010. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be.
198 A hatálybalépés napja: 2010. december 30.
199 A 44/B. §-t az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 3. §-a iktatta be, szövege a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 136. § g) pontja szerint módosított szöveg. Alkalmazására lásd ez utóbbi módosító rendelet 618. §-át.
200 A hatálybalépés időpontja 2014. január 1.
201 A 45. § a 230/2010. (VIII. 18.) Korm. rendelet 17. §-ával megállapított szöveg.
202 A 45. § h) pontját a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be.
203 Az 1. számú melléklet a 248/2015. (IX. 8.) Korm. rendelet 8. §-ával megállapított szöveg.
204 A 2. számú melléklet a Magyar Közlöny 2004. évi 116. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg. A 2. számú melléklet a 208/2006. (X. 16.) Korm. rendelet 12. §-a és 13. §-ának a) pontja, az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) és (5) bekezdése, az 558/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 4. §-a szerint módosított szöveg.
205 A 3. számú melléklet a 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 135. §-ával megállapított szöveg. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 618. §-át.
206 A 4. számú mellékletet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.
207 A 4. számú melléklet 2. pontja az 527/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 27. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
208 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
209 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
210 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
211 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
212 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
213 A Magyar Közlöny 2007. évi 69. számában megjelent helyesbítésnek megfelelő szöveg.
214 Az 5. számú mellékletet a 93/2007. (IV. 26.) Korm. rendelet 7. §-a iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 8. §-át.