a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról1
1. §2 A Magyar Bányászati és Földtani Hivatal (a továbbiakban: Hivatal) a bányászati ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) által irányított, központi hivatalként működő központi költségvetési szerv. A Hivatal gazdasági szervezettel rendelkezik.
1/A. §3 (1) A Hivatalt elnök vezeti.
(2) Az elnök – jogszabályban meghatározottak szerint – munkáltatói jogkört gyakorol a Hivatal alkalmazottai felett.
3. §5 (1)6 Bányafelügyeletként és az állami földtani feladatokat ellátó szervként a Kormány a Hivatalt és a Baranya, Borsod-Abaúj-Zemplén, Jász-Nagykun-Szolnok, Pest és Veszprém Megyei Kormányhivatalt (a továbbiakban együtt: kormányhivatal) jelöli ki. A kormányhivatalok illetékességi területét és székhelyét az 1. melléklet tartalmazza.
(2) A kormányhivatal bányafelügyeleti feladatköreinek gyakorlásával összefüggésben az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény (a továbbiakban: Áht.) 9. § g)–i) pontjában meghatározott, valamint a törvényességi és szakszerűségi ellenőrzési hatásköröket szakmai irányító miniszterként a bányászati ügyekért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) gyakorolja.
(3) A fővárosi és megyei kormányhivatal bányafelügyeleti hatáskörébe tartozó közigazgatási hatósági ügyekkel összefüggésben az Áht. 9. § f) pontjában és kizárólag ezekhez kapcsolódva az Áht. 9. § h) pontjában meghatározott hatásköröket a Hivatal gyakorolja.
(4)7 A bányafelügyelet hatáskörébe tartozó hatósági ügyekben – az (5) bekezdésben, valamint a 3/A–3/C. §-ban és a 4. §-ban foglaltak kivételével – első fokon a kormányhivatal, másodfokon a Hivatal jár el. Több kormányhivatal illetékességi területét érintő, a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó hatósági ügy esetén az eljáró kormányhivatalt a Hivatal elnöke jelöli ki.
(5) A Hivatal első fokú hatáskörébe tartozik:
1. a bányajáradék nyilvántartása, a bányajáradék számításának, a bányajáradék önbevallás alapjául szolgáló adatoknak és a bányajáradék fizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, a bányajáradék-folyószámla feletti rendelkezés;
2. a felügyeleti díj nyilvántartása, számításának ellenőrzése, a felügyeleti díj befizetési kötelezettség teljesítésének ellenőrzése, továbbá a Bt. 41. § (8) bekezdés a), c) és d) pontjában meghatározott fizetési kötelezettség behajtása iránti intézkedés kezdeményezése;
3. a Veszélyes Áruk Nemzetközi Közúti Szállításáról szóló Európai Megállapodás „A” Mellékletének, illetve a Veszélyes Áruk Nemzetközi Vasúti Fuvarozásáról szóló Szabályzat Mellékletének (a továbbiakban: Melléklet) 1. osztályába tartozó robbanóanyagokkal és tárgyakkal, a járulékos veszélyként robbanó tulajdonsággal rendelkező anyagokkal, valamint a Melléklet 4.1 osztályába tartozó önreaktív anyagok, a Melléklet 5.2 osztályába tartozó szerves peroxidok besorolásával és szállítási feltételeivel kapcsolatos hatósági feladatok;
4. a munkaügyi ellenőrzésről szóló 1996. évi LXXV. törvény 8/C. §-ában és a munkavédelemről szóló 1993. évi XCIII. törvény 83/B. §-ában meghatározott feladatok ellátása;
5.8 a hites bányamérő tevékenységének hatósági felügyelete, illetve a tevékenység végzésének bejelentésével kapcsolatos ügyek, a hites bányamérői tevékenység folytatására jogosult személyek nyilvántartásának vezetése, az évenkénti adatszolgáltatási kötelezettség keretében leadott bányaművelési térképek hatósági felügyelete, ellenőrző bányamérések végzése;
6. a biztonsági szabályzatok előírásai alól történő általános eltérés, felmentés engedélyezése;
7. a miniszter ásványvagyon-gazdálkodással, valamint a koncessziós szerződésekkel kapcsolatos döntéseinek előkészítése;
8. a Bt. 34. § (2) bekezdésében foglalt bányászati, gázipari biztonsági szabályzatok előkészítése;
9. a bányafelügyelet hatáskörébe tartozó egyes nyomástartó berendezések hatósági felügyeletéről szóló 23/2006. (II. 3.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdésében meghatározott minőségbiztosítási rendszer jóváhagyása;
10. a Bt. 26/A. § (4) és (6a) bekezdése szerinti határidő hosszabbítási kérelem elbírálása;
11. a Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár, a mélyfúrási magminta gyűjtemény, valamint a földtani és bányászati információs rendszer működtetése;
12. az Állami Ásványi Nyersanyag és Geotermikus Energiavagyon Nyilvántartás vezetése, ebből adatszolgáltatás és igazolás kibocsátása;
13.9 a földtani szakértői tevékenység hatósági felügyelete, a földtani szakértők nyilvántartása;
14. a Bt. 24. § (3) bekezdése szerint a szénhidrogén szállítóvezeték, a földgázelosztó és -célvezeték, valamint -tároló létesítmény, egyéb gáz és gáztermék vezeték és a szén-dioxid szállítóhálózat tervezésére, létesítésére, felújítására, üzemeltetésére és elbontására az engedélyes, az egyéb gáz és gáztermék vezeték és a szén-dioxid szállítóhálózat üzemeltetője által kidolgozott műszaki-biztonsági irányítási rendszer jóváhagyása;
15.10 a Bt. 44. § (4) bekezdése szerint a nyomástartó berendezést vizsgáló szakértői és felügyeleti tevékenység hatósági felügyelete, illetve a tevékenység végzésének bejelentésével kapcsolatos ügyek, és a tevékenység folytatására jogosult személyek nyilvántartásának vezetése;
16. a Bt. 42/E. § (8) bekezdése szerint a szén-dioxid geológiai tárolására kiadott tárolási engedélyekre, valamint a bezárt tárolóhelyre és az azt övező tároló-komplexumra vonatkozó nyilvántartás vezetése;
17. a Bt. 42/I. § (4) bekezdése szerinti szén-dioxid szállítóhálózathoz vagy tárolóhelyhez való hozzáférés megtagadásával kapcsolatban kezdeményezett eljárás lefolytatása;
18. a Bt. 42/J. § (2) bekezdése szerinti együttműködési megállapodás hiánya esetére előírt eljárás lefolytatása;
19. a Bt. 42/V. § (2) bekezdése szerinti, Európai Bizottságnak megküldendő jelentés előkészítése a miniszter számára;
20. a Bt. 26/A. § (6) bekezdése, valamint a Bt. 42/R. § (1) bekezdése szerinti pályázat lebonyolítása és a bányatelekben fennálló bányászati jog új jogosítottjának, valamint az új tárolási engedély engedélyesének kijelölése;
21. a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 141/B. § (12) bekezdése szerinti igazolás kiadása;
22. a Bt. 25. §-a szerinti földtani adatszolgáltatással és kezeléssel kapcsolatos eljárások;
23. a Bt. 22/B. § (5) bekezdése szerint a geotermikusenergia-hasznosító létesítményekre, a kitermelt és hasznosított geotermikus energia mennyiségére, valamint a megállapított geotermikus védőidomokra vonatkozó nyilvántartás vezetése,
24. a koncessziós szerződésben foglaltak, illetve a koncessziós szerződésből a bányavállalkozóra vonatkozó kötelezettségek teljesülésének ellenőrzése;
25. a szénhidrogének felszín alatti tárolására bányatelek megállapítása, valamint a szén-dioxid geológiai tárolása tekintetében a földtani kutatás, illetve a tárolás engedélyezése, és a széndioxid tárolóhely bezárására irányuló eljárás;
26. a földtani közeg hasznosítási lehetőségeinek számbavétele, értékelése és a hasznosítás földtani feltételeinek meghatározása;
27. adatszolgáltatás, jelentéstétel, valamint az ezekben való közreműködés
b) az üvegházhatású gázok kibocsátásával, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzeti jelentés tartalmáról és elkészítésének módjáról, az adatszolgáltatás rendjéről, illetve az adatszolgáltatási kötelezettség megszegése esetén fizetendő bírságról szóló kormányrendelet mellékletében meghatározott adatok,
c) a területfejlesztéssel és a területrendezéssel kapcsolatos információs rendszerről és a kötelező adatközlés szabályairól szóló kormányrendelet mellékletében meghatározott adatok,
d) az Európai Parlament és Tanács a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról szóló 2013/30/EU irányelvében meghatározott előírások
tekintetében;
28. a földgázellátásban műszaki biztonsági szempontból jelentős munkakörök betöltéséhez szükséges szakmai képesítésről és gyakorlatról szóló rendelet szerinti képzési program jóváhagyása;
29. egyes gázipari engedélyesek a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti műszaki-biztonsági szempontú minősítése;
30. a geotermikus védőidom kijelölése;
31. a komplex érzékenységi és terhelhetőségi vizsgálat lefolytatása;
32. a Központi Nukleáris Pénzügyi Alap Szakbizottságának munkájában való részvétel;
33. a Magyar Államkincstár beszámolási és könyvvezetési feladatainak teljesítéséhez, a bányajáradék beszedésével kapcsolatos követelések és kötelezettségek tekintetében nyilvántartás vezetése és az ehhez kapcsolódó adatszolgáltatás;
34. a Bt. 26/B. § (3a) bekezdése szerint a kutatási területre és a bányatelekre vonatkozó nyilvántartás vezetése;
35. a Bt. 28. § (4) bekezdése szerint a bányaüzemi felelős műszaki vezetőkre vonatkozó nyilvántartás vezetése;
36. a Bt. 36. § (8) bekezdése szerint a használaton kívüli bányászati célú mélyfúrásokra vonatkozó nyilvántartás vezetése;
37. a Bt. 44. § (2) bekezdése szerint a robbantómesterekre és a robbantásvezetőkre vonatkozó nyilvántartás vezetése;
38. a Bt. 44. § (1) bekezdése q) pontja szerinti hatáskörében közreműködés a Pince- és Partfalveszély- Elhárítási Szakértői Bizottság munkájában.
(6) A Hivatal bányafelügyeleti és állami földtani feladatokat ellátó szervként hatósági ügyekben országos illetékességgel jár el, döntését felügyeleti jogkörben megváltoztatni vagy megsemmisíteni nem lehet.
(7)–(10)11
(11) A Hivatal által a (4) bekezdés 15., 34., 35. és 37. pontjában foglalt közhiteles nyilvántartások vezetéséhez a kormányhivatalt adatszolgáltatási kötelezettség terheli.
3/A. §12 A Kormány a polgári felhasználású robbanóanyag forgalmazási tevékenység, a polgári robbantási tevékenység, a bányaüzemi felelős műszaki vezetői tevékenység, a nyomástartó berendezést vizsgáló szakértői és felügyeleti tevékenység, a földtani szakértői, valamint a hites bányamérői tevékenység tekintetében a szolgáltatási tevékenység megkezdésének és folytatásának általános szabályairól szóló törvény szerinti szolgáltatás felügyeletét ellátó hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
3/B. §13 A Kormány a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény 118/A. §-a alkalmazásában a cseppfolyós propán-, butángázok és ezek elegyei tartályban vagy palackban történő forgalmazásának engedélyezése tekintetében műszaki biztonsági hatóságként a Hivatalt jelöli ki.
3/C. §14 A Hivatal a szén-dioxid szállítására és tárolására alkalmas létesítmények engedélyezésével kapcsolatos eljárásában összegyűjti a 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének 5. pontja szerinti projektekre vonatkozó jelentéstételhez szükséges adatokat, és az 1113/2014/EU európai bizottsági végrehajtási rendelet szerinti formában továbbítja azokat a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal részére.
3/D. §15 (1) A Bt. 43. § (9) és (9a) bekezdése alapján évente megfizetett felügyeleti díjat a Hivatal szedi be. A felügyeletidíj-bevételből a kormányhivatalokat 21,6% illeti meg. A felügyeletidíj-bevétel fennmaradó része a Hivatal bevétele.
(2) A Hivatal az évente megfizetett felügyeleti díjból az egyes kormányhivatalokat – az 1. mellékletben meghatározott arányban – megillető összeget két részletben, minden év április 1-jéig, illetve augusztus 1-jéig átutalja az érintett kormányhivatalok számára.
4. §16 A Hivatal:
a) véleményezi a feladat- és hatáskörét érintő kormány-előterjesztéseket és jogszabálytervezeteket;
c) kezeli a hatósági jogkörének gyakorlásához szükséges adatokat, valamint a földtani kutatási tevékenység és az ásványinyersanyag-kutatási tevékenység során nyert földtani adatokra vonatkozóan irányítja és összehangolja az információgyűjtő, -feldolgozó, -elemző és -szolgáltató tevékenységet;
d)17 közreműködik a miniszter 3. § (2) bekezdésében meghatározott irányítási és ellenőrzési feladatainak ellátásában;
e) szakmai informatikai rendszereket működtet a kormányhivatalok közreműködésével;
f) a 3. § (5) bekezdésében foglaltakon túl országos adatbázisokat működtet, amelyhez a kormányhivatal adatokat gyűjt és továbbít, nyilvántartásokat vezet, jelentéseket készít;
g) szakmai képzéseket, valamint szakmai (koordinációs) értekezleteket szervez, melyeken a kormányhivatal munkakörükben érintett kormánytisztviselői vesznek részt.
4/A. §18 (1) A Kormány a bányafelügyelet építésügyi hatósági és építésfelügyeleti hatáskörébe tartozó építményekre, valamint e létesítmények elvi építésének, építésének, ideiglenes használatbavételének, használatbavételének, fennmaradásának, átalakításának, megszüntetésének, továbbá rendeltetésük megváltoztatásának első- és másodfokú engedélyezési eljárásában – az engedély hatályának meghosszabbítása iránti kérelem elbírálásának kivételével –, a 2. mellékletben meghatározott feltételek esetén és szakkérdésben, a 2. melléklet A. pontja szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki. Az eljárásban hozott határozatot a megyei katasztrófavédelmi igazgatósággal, a főváros területén a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatósággal is közölni kell.
(2) Az (1) bekezdés szerinti eljárásokban a kormányhivatal a 2. melléklet B. pontjában meghatározott szakkérdéseket vizsgálja. Az (1) bekezdés szerinti másodfokú eljárásokban, ha a fellebbezés érinti az első fokú eljárásban vizsgált szakkérdést, a Hivatal a 2. melléklet B. pontjában meghatározott szakkérdés vizsgálatára az ott megjelölt hatóságot rendelheti ki szakértőként.
(3) A Kormány a bányafelügyelet bányászati szakigazgatással kapcsolatos első- és másodfokú engedélyezési eljárásaiban, a 3. mellékletben meghatározott feltételek esetén és szakkérdésben, a 3. melléklet A. pontja szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
(4) A (3) bekezdés szerinti eljárásokban a kormányhivatal a 3. melléklet B. pontjában meghatározott szakkérdéseket vizsgálja. A (3) bekezdés szerinti másodfokú eljárásokban, ha a fellebbezés érinti az első fokú eljárásban vizsgált szakkérdést, a Hivatal a 3. melléklet B. pontjában meghatározott szakkérdés vizsgálatára az ott megjelölt hatóságot rendelheti ki szakértőként.
b) forgalmazására, tárolására, gyártására vonatkozó engedélyezési eljárásban – annak elbírálása kérdésében, hogy a robbanóanyagok tárolására szolgáló építmények megfelelnek-e a tűzvédelmi előírásoknak – elsőfokú eljárásban a tevékenység szerint illetékes katasztrófavédelmi kirendeltséget, másodfokú eljárásban a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságot, a főváros területén a Fővárosi Katasztrófavédelmi Igazgatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(6)19 A kormányhivatal a polgári felhasználású robbanóanyagok gyártására, tárolására, felhasználására, megsemmisítésére vonatkozó engedélyezési eljárásában, ha a tevékenység végzése védett természeti területen, Natura 2000 területen, barlangban vagy barlang védőövezetén történik vagy ezekre közvetlen hatással van, és a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges, a tevékenységnek a természet védelmére vonatkozó nemzeti és közösségi jogi követelményeknek a kérelemben foglaltaknak vagy további feltételek fennállásának megfelelőségét szakkérdésként vizsgálja. Az e bekezdés szerinti másodfokú eljárásban, ha a fellebbezés érinti az első fokú eljárásban vizsgált szakkérdést, a Hivatal a szakkérdés vizsgálatára a környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt rendelheti ki szakértőként.
(8) A kormányhivatal a (7) bekezdés szerinti eljárásban a helyi építési szabályzat előírásainak történő megfelelést szakkérdésként vizsgálja. Az e bekezdés szerinti másodfokú eljárásban a Hivatal a szakkérdés vizsgálatára az építésügyért felelős minisztert rendelheti ki szakértőként.
(10)20 A kormányhivatal a (9) bekezdés szerinti eljárásban a környezetvédelmi előírásoknak való megfelelőséget szakkérdésként vizsgálja. Az e bekezdés szerinti másodfokú eljárásban a Hivatal a szakkérdés vizsgálatára a környezetvédelmi és természetvédelmi hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatalt rendelheti ki szakértőként.
(11)–(12)21
4/B. §22 (1) A Kormány a Hivatalnak a geotermikus védőidom megállapítására irányuló eljárásában – ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges –, a geotermikus védőidom kijelölésének a felszín alatti vizek minőségi védelmére, a vízkészlet-gazdálkodásra, az ivóvízbázisra és a vizek mennyiségi állapotára gyakorolt hatása vizsgálatának szakkérdésében, vízügyi hatóságként eljáró katasztrófavédelmi igazgatóságot szakhatóságként jelöli ki.
(2) A Kormány a Hivatalnak a szénhidrogének felszín alatti tárolására vonatkozó bányatelek megállapításával, valamint a szén-dioxid geológiai tárolásával kapcsolatos engedélyezési eljárásban a 4. mellékletben meghatározott feltételek esetében és szakkérdésben a 4. melléklet szerinti hatóságokat szakhatóságként jelöli ki.
6. §23 (1)24 A Magyar Földtani és Geofizikai Intézet (a továbbiakban: MFGI) a miniszter által irányított központi költségvetési szerv. Az MFGI gazdasági szervezettel nem rendelkezik, gazdasági feladatait a Hivatal gazdasági szervezete látja el.
(2)25 Az Áht. 9. § g)–i) pontjában meghatározott irányítási jogokat az MFGI tekintetében középirányító szervként a Hivatal elnöke gyakorolja.
(3)26 Az MFGI a Magyar Állami Eötvös Loránd Geofizikai Intézet névváltozásával létrejövő központi költségvetési szerv, alaptevékenysége alapján kutatóintézet, amely a beolvadó Magyar Állami Földtani Intézet általános jogutódja.
(4)27 Az állami földtani feladatok, valamint a Hivatal bányászati és földtani feladatai ellátásában az MFGI közreműködik, a közreműködés részleteit és ezek anyagi forrását a Hivatal és az MFGI közötti megállapodásban kell rögzíteni. Az MFGI a Hivatal bányamérési tevékenységet igénylő hatósági eljárásaiban szakértőként jár el.
(4a)28 Az MFGI ellátja az e rendeletben megállapított és alapító okiratában rögzített állami földtani és geofizikai kutatással, valamint klímapolitikával összefüggő feladatokat.
ea)29 földtani, geofizikai adatok és információk gyűjtése, közreműködés a Magyar Állami Földtani, Geofizikai és Bányászati Adattár, valamint a földtani és bányászati információs rendszer kiépítésében, fejlesztésében és működtetésében,
6./A §30
7. §31 E rendelet 2007. január 1-jén lép hatályba
a)–e)32
8. §33 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr. hatálybalépését34 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
8/A. §35 E rendeletnek a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet módosításáról szóló 195/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 7. § (1) bekezdésével megállapított 1. mellékletének illetékességi területre vonatkozó rendelkezését a Korm. rendelet hatálybalépését36 követően indult vagy megismételt ügyekben kell alkalmazni.
8/B. §37 E rendeletnek a környezeti hatások jelentőségének vizsgálatával összefüggésben egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Mód. Kr2.) megállapított rendelkezéseit a Mód. Kr2. hatálybalépését38 követően indult vagy megismételt ügyekben (eljárásokban) kell alkalmazni.
9. §39 Ez a rendelet
10. §40 E rendelet 3/C. §-a
1.41 az Európai Unión belüli energiaipari infrastruktúrát érintő beruházási projekteknek a Bizottság részére való bejelentéséről, a 617/2010/EU, Euratom tanácsi rendelet felváltásáról és a 736/96/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet, és
2.42 a 256/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. és 5. cikke szerinti adatközlés formájáról és egyéb technikai részleteiről, valamint a 2386/96/EK és a 833/2010/EU, Euratom bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2014. október 16-i, 1113/2014/EU európai bizottsági végrehajtási rendelet
1. melléklet a 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelethez43
Az éves felügyeleti díjból a kormányhivatalokat megillető rész (%)
Bács-Kiskun, Békés, Csongrád és Jász-Nagykun-
2. melléklet a 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelethez44
A) A bányafelügyelet építésügyi hatósági és építésfelügyeleti hatáskörébe tartozó építményekre, valamint ezen létesítmények elvi építésének, használatbavételének, fennmaradásának, átalakításának, megszüntetésének, továbbá rendeltetésük megváltoztatásának első és másodfokú engedélyezési eljárásában közreműködő szakhatóságok kijelölése
A fővárosi kerületi önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében, ha az építmény építése, megszüntetése közutat vagy annak biztonsági övezetét érinti és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a vasúti pálya területének nem közlekedési célú igénybevétele a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett - a tervezett igénybevétel a vasút állagára, a vasúti forgalom biztonságára, a vasút kezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, fejlesztési terveinek végrehajtására gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
A létesítmény helye magyarországi repülőtértől, fel- és leszállóhelytől, rádiónavigációs ponttól számított 4 kilométeren belüli kijelölése, 60 méternél magasabb létesítmény létesítése, 20 méternél magasabb létesítmény magyarországi repülőtértől, fel- és leszállóhelytől, rádiónavigációs ponttól számított 10 kilométeren belüli létesítése esetén.
Az eljárás - a bányák föld alatti létesítményei kivételével - honvédelmi vagy katonai célú létesítmény működési vagy védőterületén tervezett létesítmény megvalósítására irányul.
Ha a tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges és az építési tevékenység felszíni vízfolyást, állóvizet, vagy kijelölt vízbázist érint, kivéve a belterületi földgázelosztó vezetéket és az egy ingatlant ellátó geotermikus energiát kinyerő, hasznosító létesítményt.
megyei katasztrófavédelmi igazgatóság (vízvédelmi feladatkörében eljárva
Belügyminisztérium Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatósága (vízvédelmi feladatkörében eljárva)
Annak elbírálására, hogy biztosítható-e a vízbázisvédelem jogszabályban foglalt követelményeinek teljesülése
megyei katasztrófavédelmi igazgatóság (vízgazdálkodási feladatkörében eljárva)
B) A bányafelügyelet építésügyi hatósági és építésfelügyeleti hatáskörébe tartozó építményekre, valamint ezen létesítmények elvi építésének, használatbavételének, fennmaradásának, átalakításának, megszüntetésének, továbbá rendeltetésük megváltoztatásának engedélyezési eljárásában a kormányhivatal által vizsgált szakkérdések és a másodfokú eljárásban a szakértőként kirendelhető hatóságok
Ha ugyanezt a szakkérdést korábban önálló eljárásban nem vizsgálták, és - az elvi építési, a használatba vételi, a megszüntetési és a rendeltetés megváltoztatása iránti eljárás kivételével – az építési tevékenység vagy beruházás termőföldön vagy erdőben valósul meg.
Ha az építmény építése, megszüntetése az e melléklet A. pont 2. sora kivételével országos vagy helyi közutat vagy annak biztonsági övezetét érinti, és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételt sérelmesnek tartja.
A közút területének nem közlekedési célú igénybevétele a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett – a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek végrehajtására, a közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a közút állagára gyakorolt hatása alapján történő engedélyezhetősége.
Ha az építési tevékenység megkezdéséhez környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges - kivéve a belterületi földgázelosztó vezetéket és az egy ingatlant ellátó geotermikus energiát kinyerő, hasznosító létesítményt.
b) A keletkező hulladék elhelyezése, előkezelése, hasznosítása, ártalmatlanítása hulladékgazdálkodási előírásoknak való megfelelősége, továbbá a hulladékgazdálkodásból eredő környezeti kockázatok felmerülése.
Ha a Khvr. 1. § (3) bekezdésében foglalt vizsgálatra az eljárást megelőzően más hatósági eljárásban nem került sor, a következő létesítmények esetében:
c) földgáz felszíni és felszín alatti tárolója és egyéb égethető gázok felszín alatti tárolója védett természeti területen, Natura 2000 területen 50-500 m3 össztároló-kapacitás között; nem védett természeti területen, nem Natura 2000 területen, egyéb éghető gázok (nem földgáz) esetében 50-10 000 m3 össztároló-kapacitás között; nem védett természeti területen, nem Natura 2000 területen, földgáz esetében 50-20 000 m3 össztároló-kapacitás között,
Gyorsforgalmi út, valamint közúti határátkelőhely közlekedési építményei esetében, ha az építmény építése, megszüntetése közutat vagy annak biztonsági övezetét érinti és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
3. melléklet a 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelethez45
A. A bányafelügyelet bányászati szakigazgatással kapcsolatos első- és másodfokú engedélyezési eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
Föld alatti bánya-térségek és egyéb bányászati létesítmények más célú hasznosítása jóváhagyása
Az eljárás vasúti pályát, vagy szélső vágányának tengelyétől számított 100 méteren belüli területet érint, és az építtető a vasúti pályahálózat működtetője hozzájárulásá-
nak a meg-
tagadását vagy a hozzájárulás-
ban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Ha a tevékeny-
ség megkezdésé-
hez környezetvé-
delmi engedély vagy egységes környezet-
használati engedély nem szükséges vagy a tevékenység tovább-
folytatásához környezet
védelmi működési engedély nem szükséges és a tevékenység felszíni vízfolyást, állóvizet, vagy kijelölt vízbázist érint.
Annak elbírálása kérdé-
sében, hogy biztosíthatóak-
e a felszíni és felszín alatti vizek védelme, hasznosítási lehetőségei megőrzése jogszabályban foglalt követelményei.
megyei katasztrófa-védelmi igazgatóság (vízvédelmi feladat-körében eljárva)
BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgató-
sága (vízvédel-
mi feladatkö-
rében eljárva)
kodási feladatköré-
ben eljárva)
ság (vízgazdál-
kodási feladat-
körében eljárva)
Ha az eljárás helyi jelentőségű védett természeti területet érint, és az eljárással érintett tevékenység megkezdéséhez, bányatelek megállapításhoz környezetvédelmi engedély vagy egységes környezet-
Megyei kormány-
hivatal természet-
védelmi hatáskörében eljáró járási hivatala
B. A bányafelügyelet bányászati szakigazgatással kapcsolatos első- és másodfokú engedélyezési eljárásaiban a kormányhivatal által vizsgált szakkérdések és a másodfokú eljárásban a szakértőként kirendelhető hatóságok
Föld alatti bánya-térségek és egyéb bányászati létesítmények más célú hasznosítása jóvá-hagyása
Ha ugyanezt a szakkérdést korábban önálló eljárásban nem vizsgálták és a bányászati tevékenység termőföldet érint.
Ha ugyanezt a szakkérdést korábban önálló eljárásban nem vizsgálták és a bányászati tevékenység termőföldön valósul meg.
Az erdőre gyakorolt hatások, továbbá ezen felül a bányatelek megállapítása iránti el-járásban az erdő igénybevételének engedélyezhetősége is.
Ha a bányászati tevékenység az e melléklet A. pont 2. sora kivételével országos vagy helyi közutat vagy annak biztonsági övezetét érinti, és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételt sérelmesnek tartja.
Ha az eljárással érintett tevékenység megkezdéséhez, bányatelek megállapításhoz környezetvédelmi engedély, vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges vagy a bányászati tevékenység továbbfolytatásához környezetvédelmi működési engedély nem szükséges.
c) a környezeti zaj és rezgés elleni védelem követelményeinek, a levegő tisztaság védelmi előírásoknak,
d) a keletkező hulladék elhelyezésére, előkezelésére, hasznosítására, ártalmatlanítására vonatkozó hulladék-
gazdálkodási előírásoknak való megfelelőség.
Továbbá szükséges-e hulladékkezelő létesítmény létesítése, merülnek-e fel olyan a hulladékgazdálkodásból eredő környezeti kockázatok, amelyek mellett a hozzájárulást nem vagy feltételekkel lehet megadni.
természetvédel-mi hatáskörében eljáró Pest Megyei Kormányhivatal
Ha az eljárás a kulturális örökségvédelmi hatósági nyilvántartásban szereplő nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezet területét, műemléki területet vagy nyilvántartott műemléki érték vagy műemlék telkét érint, és az eljárással érintett tevékenység megkezdéséhez, bányatelek megállapításhoz környezetvédelmi engedély vagy egységes környezethasználati engedély nem szükséges.
A régészeti örökség és a műemléki érték védelme jogszabályban meghatározott követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek melletti megfelelősége.
Ha az eljárás gyorsforgalmi utat, valamint közúti határátkelőhely közlekedési építményeit vagy azok biztonsági övezetét érinti és a kérelmező az útkezelői hozzájárulás megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Annak elbírálása kérdésében, hogy a közút területének nem közlekedési célú igénybevétele vagy a tevékenység a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett - a közúti forgalom biztonságára, a közút fejlesztési terveinek végrehajtására, a közútkezelő fenntartási, üzemeltetési feladatainak ellátására, a közút állagára gyakorolt hatása alapján - engedélyezhető-e.
4. melléklet a 267/2004. (XII. 20.) Korm. rendelethez46
A Hivatalnak a szénhidrogének felszín alatti tárolására vonatkozó bányatelek megállapításával, valamint a szén-dioxid geológiai tárolásával kapcsolatos engedélyezési eljárásaiban közreműködő szakhatóságok kijelölése
Széndioxid geológiai tárolására irányuló földtani kutatás engedélye-
Széndioxid geológiai tárolásának engedélye-
dioxid tároló-
hely bezárá-
sára irányuló eljárás
Szénhidro-
gének felszín alatti tárolására vonatkozó bányatelek megállapí-
Ha ugyanezt a szakkérdést korábban önálló eljárásban nem vizsgálták és a tevékenység vagy beruházás termőföldet érint
földvédelmi hatósági hatáskörében eljáró járási hivatal, több járási hivatal illetékességi területét érintő esetekben a megyeszékhely szerinti járási hivatal, Pest megyében a Budakeszi Járási Hivatal, a fővárosban Budapest Főváros Kormányhivatala XI. Kerületi Hivatala
Ha ugyanezt a szakkérdést korábban önálló eljárásban nem vizsgálták és a tevékenység vagy beruházás termőföldön valósul meg.
a) a főváros kivételével a települési önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében a megyei kormányhivatal közlekedési hatósági hatáskörében eljáró járási hivatala
b) a fővárosi kerületi önkormányzat tulajdonában lévő helyi közutak esetében Budapest Főváros Kormányhivatala III. Kerületi Hivatala
Az eljárás vasúti pályát, vagy szélső vágányának tengelyétől számított 100 méteren belüli területet érint, és az építtető a vasúti pályahálózat működtetője hozzájárulá-
sának a megtagadását vagy a hozzájárulásban előírt feltételeket sérelmesnek tartja.
Ha az eljárással érintett tevékenység megkezdésé-
hez, bányatelek megállapítás-
hoz környezet-
védelmi engedély, vagy egységes környezet-használati engedély nem szükséges vagy a tevékenység tovább-
folytatásához környezet-
védelmi működési engedély nem szükséges.
c) a környezeti zaj és rezgés elleni védelem követelményeinek, a levegőtisztaság-
d) a tájvédelem jogszabályban rögzített követelményeinek a kérelemben foglaltak szerint vagy további feltételek mellett megfelel-e.
Továbbá annak elbírálása kérdésében, hogy a keletkező hulladék elhelyezése, előkezelése, hasznosítása, ártalmatlanítása megfelel-e a hulladék-
gazdálkodási előírásoknak, szükséges-e hulladékkezelő létesítmény létesítése, merülnek-
e fel olyan, a hulladék-gazdálkodásból eredő környezeti kockázatok, amelyek mellett a hozzájárulást nem vagy csak feltételekkel lehet megadni.
Ha a tevékenység megkezdéséhez környezet-
védelmi engedély vagy egységes környezet-
Annak elbírálása kérdésében, hogy biztosíthatóak-e a felszíni és felszín alatti vizek védelme, hasznosítási lehetőségei megőrzése jogszabályban
foglalt követelményei.
Ha az eljárás helyi jelentőségű védett természeti területet érint, és az eljárással érintett tevékenység megkezdésé-
hez környezet-védelmi engedély vagy egységes környezet-
Ha az eljárás a kulturális örökség-
védelmi hatósági nyilván-
tartásban szereplő nyilvántartott vagy védetté nyilvánított régészeti lelőhelyet, régészeti védőövezet területét, műemléki területet vagy nyilvántartott műemléki érték vagy műemlék telket érint, és az eljárással érintett tevékenység megkezdésé-
hez környezet-
1 A rendeletet a 161/2017. (VI. 28.) Korm. rendelet 17. §-a hatályon kívül helyezte 2017. július 1. napjával. Alkalmazására lásd e hatályon kívül helyező rendelet 14. §-át.
2 Az 1. § a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
3 Az 1/A. §-t a 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 337. §-a iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
4 A 2. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (9) bekezdése hatályon kívül helyezte.
5 A 3. § a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 3. § (1) bekezdése a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 5. §-a szerint módosított szöveg.
7 A 3. § (4) bekezdése a 254/2015. (IX. 10.) Korm. rendelet 4. § a) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 3. § (5) bekezdés 5. pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 80. § (1) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
9 A 3. § (5) bekezdés 13. pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 80. § (2) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
10 A 3. § (5) bekezdés 15. pontja a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 80. § (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
11 A 3. § (7)–(10) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 81. § a) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
12 A 3/A. §-t az 59/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 80. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, ez utóbbi módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
13 A 3/B. §-t az 59/2010. (III. 18.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 458/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
14 A 3/C. §-t a 195/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be, szövege a 254/2015. (IX. 10.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
15 A 3/D. §-t a 409/2015. (XII. 12.) Korm. rendelet 2. §-a iktatta be.
16 A 4. § a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
17 A 4. § d) pontja a 254/2015. (IX. 10.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
18 A 4/A. §-t a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 22. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
19 A 4/A. § (6) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 79. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
20 A 4/A. § (10) bekezdése a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 79. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
21 A 4/A. § (11)–(12) bekezdését a 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 81. § b) pontja hatályon kívül helyezte, e módosító rendelet 263. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
22 A 4/B. §-t a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (3) bekezdése iktatta be.
23 A 6. § a 320/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezésével megállapított szöveg.
24 A 6. § (1) bekezdése a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
25 A 6. § (2) bekezdése a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
26 A 6. § (3) bekezdése a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
27 A 6. § (4) bekezdése a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
28 A 6. § (4a) bekezdését az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 45. §-a iktatta be.
29 A 6. § (5) bekezdés e) pont ea) alpontja a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (8) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 6/A. §-t a 351/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 163. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 320/2011. (XII. 27.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése.
31 A 7. § bevezető szövegrésze a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 231. pontja szerint módosított szöveg.
32 A 7. § a)–e) pontját a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 231. pontja hatályon kívül helyezte.
33 A 8. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be.
34 A hatálybalépés napja: 2011. szeptember 15.
35 A 8/A. §-t a 195/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
36 A hatálybalépés időpontja 2011. október 7.
37 A 8/B. §-t a 308/2011. (XII. 23.) Korm. rendelet 9. §-a iktatta be.
38 A hatálybalépés időpontja 2012. január 7.
39 A 9. §-t a 82/2011. (V. 18.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be, szövege a 411/2012. (XII. 28.) Korm. rendelet 24. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 10. §-t a 195/2011. (IX. 22.) Korm. rendelet 6. §-a iktatta be.
41 A 10. § 1. pontja a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 29. § d) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 10. § 2. pontja a 254/2015. (IX. 10.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
43 Az új mellékletet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta, szövege a 409/2015. (XII. 15.) Korm. rendelet 4. §-ával megállapított szöveg.
44 A 2. mellékletet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta. A 2. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 79. § (2) bekezdés a) pontjával megállapított szöveg.
45 A 3. mellékletet a 362/2008. (XII. 31.) Korm. rendelet 22. § (3) bekezdése iktatta be, egyidejűleg az eredeti melléklet megjelölését 1. mellékletre változtatta. A 3. melléklet a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 79. § (2) bekezdés b) pontjával megállapított szöveg.
46 A 4. mellékletet a 70/2015. (III. 30.) Korm. rendelet 85. § (7) bekezdése iktatta be, szövege a 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 79. § (2) bekezdés c) pontjával megállapított szöveg.