text:
Dr. Darák Péter találkozója az osztrák legfőbb ügyésszel | K Ú R I A
Dr. Darák Péter találkozója az osztrák legfőbb ügyésszel
A Kúria elnöke 2012. november 5-én udvariassági látogatáson hivatalában fogadta Eugen Fabrizy-t, Ausztria legfőbb ügyészét és két helyettesét.
A megbeszélésen jelen volt Dr. Polt Péter, Magyarország legfőbb ügyésze, Dr. Kónya István, a Kúria elnökhelyettese, és Dr. Erőss Mónika főtitkár is.
Ernst Eugen Fabrizy arról kért tájékoztatást, hogy a közelmúltban történtek-e változások a Kúria hatásköreit illetően a büntető ítélkezés terén.
Válaszában Dr. Darák Péter kifejtette: büntetőügyekben a Kúria hatáskörei nem változtak, ugyanakkor új eszközök állnak rendelkezésére a joggyakorlat egésze, így a büntető ítélkezés egységének biztosításához is. Ezek közül az egyik lényeges változás a Kúria által kiválasztott és közzétett határozatok köre. 2012. január 1-jétől alsóbb fokú bíróságok döntéseit is elvi döntésként tehetők közzé – ennek hatása az, hogy e döntések is a Kúria elvi határozatai rangjára emelkednek, azaz a Kúria bármely ítélkező tanácsa csak jogegységi eljárás lefolytatása esetén térhet el tőlük. A másik új eszköz a joggyakorlat-elemző csoportok felállítása, amelyekben nem csupán bírák, hanem más jogi szakemberek is részt vehetnek.
Dr. Kónya István elnökhelyettes a büntető ítélkezésről szólva elmondta, hogy Magyarország legfőbb ügyésze is komoly részt vállal a Kúria működésében, mind az ítélkező, mind pedig az elvi irányító tevékenységben. A Kúria feladatai közé tartozik az aktív ítélkező tevékenység, amelynek elsősorban a felülvizsgálati eljárások lefolytatásával tesz eleget; valamint - az Alaptörvényben is rögzített feladatkör - az ítélkezés egységének biztosítása. E tevékenység legmagasabb szintű megnyilvánulása a jogegységi eljárás: amit a Kúria jogegységi határozatban kimond, az minden magyar bíróságra kötelező.
Szólt arról is, hogy büntetőügyekben a 2012. évben felállított elemző csoport a hatályon kívül helyezési gyakorlatot vizsgálta. A csoport munkájában részt vett Király Tibor professzor, akadémikus, továbbá Erdei Árpád (az Alkotmánybíróság volt elnökhelyettese) és Bencze Mátyás docens is. Az ő feladatuk a készülő szakmai anyag tudományos szempontú vizsgálata, a jogtörténeti áttekintés és a nemzetközi kitekintés eszközeivel jelentős tudományos értéket adtak hozzá a vizsgálat eredményéhez. A teljes írásos anyag 2013 januárjában lesz elérhető.
A tájékoztatásra reagálva Ernst Eugen Fabrizy ismertette az osztrák rendszerben alkalmazott jogegységi eszközt, az ún. semmisségi panaszt, amelyet a Legfőbb Ügyész nyújthat be bármilyen bírói határozat ellen. A semmisségi panasszal támadott bírói határozat jogszerűségéről az osztrák Legfelsőbb Bíróság dönt – de sohasem dönthet a terhelt hátrányára. Évente kb. 500 esetben érkezik semmisségi panasz iránti indítvány, ebből kb. 150 esetben nyújt be a legfőbb ügyész semmisségi panaszt. A Legfelsőbb Bíróságon 5 büntetőjogi tanács (5 bíró jár el a tanácsokban) működik.
Ha a Legfelsőbb Bíróság ítélkező tanácsai között mutatkozik eltérés, akkor egy kibővített tanács dönt az adott kérdésben – e döntéstől azután csak egy ugyanilyen kibővített tanács döntése alapján lehet eltérni.
Kónya István elnökhelyettes ismertette a Kúria ítélkező és jogegységi tanácsainak összetételét és a Legfőbb Ügyész jogosultságai kapcsán szólt a törvényességi óvás és a felülvizsgálati indítvány benyújtásának jogát. A jogegység tekintetében kifejtette, hogy ellentétes ítélkezési gyakorlat tapasztalása esetén a legfőbb ügyész, a Kúria elnöke, elnökhelyettese, kollégiumvezetői, valamint az ítélőtáblák kollégiumvezetői kezdeményezhetnek jogegységi eljárást. A kezdeményezés alapján a jogegységi eljárás lefolytatása kötelező. A jogegységi tanács megvizsgálja az indítványt, és ha az ítélkezés egysége vagy a joggyakorlat fejlesztése érdekében szükségesnek tartja, jogegységi határozatot hoz és 15 napon belül közzéteszi azt a Magyar Közlönyben. A jogegységi határozat a közzétételtől kezdve minden bíróságra kötelező. Ha a jogegységi tanács szerint az adott kérdésben nem szükséges jogegységi határozat hozatala, vagy a kérdés jogalkotási hatáskörbe tartozik, végzést hoz a határozathozatal mellőzéséről.
A Kúria Elnöke a Legfőbb Ügyészség és a Kúria együttműködése kapcsán elmondta, hogy Magyarország legfőbb ügyésze (tanácskozási joggal) részt vesz a kollégiumvezetők országos tanácskozásán, a joggyakorlat-elemző csoportok témajavaslatainak meghatározásában, tanulmányait pedig a bírósági vezetők szakmai ülésein megtárgyalják. Elnök úr hozzátette, hogy az igazságszolgáltatás másik fontos tényezőjével, az ügyvédséggel is folyamatos a szakmai együttműködés.
A megbeszélés végén Dr. Darák Péter reményét fejezte ki, hogy 2013 májusában – amikor Prof. Dr. Eckart Ratz, az osztrák Legfelsőbb Bíróság elnökének meghívására Bécsbe látogat – a most megkezdett párbeszéd folytatódhat.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság Bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Bíróság


text:
Kfv. III. 37. 514/2009/11. szám
A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Kulcsár Ferenc ügyvéd által képviselt Magyar Cementipari Szövetség /Budapest/ I.r., a dr.Hardicsay Sándor ügyvéd által képviselt Duna-Dráva Cement Kft. /Vác/ II.r., a dr.Fejes Gábor ügyvéd által képviselt Holcim Hungária Cementipari Rt. /Lábatlan/ III.r. felpereseknek a dr.László Ildikó Katalin ügyvéd által képviselt Gazdasági Versenyhivatal /Budapest/ alperes ellen versenyügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt indult perben a Fővárosi Bíróság előtt 3. K. 33.417/2006. számon indult és a Fővárosi Ítélőtábla 2009. április 1. napján kelt 2.Kf.27.578/2008/12. sorszámú jogerős ítélete ellen az alperes által 23. sorszám alatt benyújtott felülvizsgálati kérelem folytán a 2010. február 2. napján megtartott nyilvános tárgyaláson meghozta az alábbi
A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.578/2008/12. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a Legfelsőbb Bíróság az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felpereseknek külön-külön 15. 000,-/azaz tizenötezer/ forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Magyarországon 1996 és 2000. szeptember 30.-a között öt cementgyár működött. A DCM Cement- és Mészipari Rt. cementtermelésének leállását követően pedig négy gyár foglalkozott cementtermeléssel. A Beremendi és Váci Cementgyár ebben az időszakban a II.r. felperes, míg a hejőcsabai és a lábatlani gyárak a III.r. felperes érdekeltségi körébe tartoztak /amely 1999-től a két önálló vállalat jogutódja/. A 2000. szeptember 30. napjáig működő DCM Cement- és Mészipari Rt. az érintett időszakban a két nagy tulajdonosi körhöz tartozó vállalkozások közös irányítása alatt állt.
Az I.r. felperes, mint a cementipar érdekeit képviselő érdekképviseleti szervezet - melynek többek között tagjai voltak II. és III.r. felperes - 1996. évtől 2001. áprilisáig havi rendszerességgel adatokat gyűjtött a cementgyáraktól, a termelési, készletezési és értékesítési adatok tekintetében, melyek alapján gyors jelentést, és ún. havi adattárat állított össze. A havi adattár a termelésre és az értékesítésre vonatkozó összefoglaló adatokon túlmenően tartalmazta a termelés és az értékesítés adatait gyárankénti /telephelyenkénti/, és vállalkozásonkénti bontásban.
Az I. r. felperes 2001. április 12.-ki keltezéssel elfogadott egy adatgyűjtés és adatszolgáltatás rendjére vonatkozó szabályzatot /továbbiakban "adatgyűjtési szabályzat"/, melyben rögzítette az információáramlással kapcsolatos elveket. Az "adatgyűjtési szabályzat" 2001. január 1. napjára visszamenő hatályról és arról rendelkezett, hogy a havi adattár adatai között nem szerepelnek a továbbiakban vállalat specifikus adatok. Az I.r. felperes 2001. novemberében és decemberében is a havi adattárakat II. és III.r. felpereseknek, mint tagoknak megküldte.
Az alperesi versenyhivatal 2001. évben versenyfelügyeleti eljárást indított, melynek eredményeként hozott 2002. október 8. napján kelt Vj-73/2001/65. számú határozatában megállapította, hogy a felperesek és a DCM Cement- és Mészipari Rt. azzal, hogy "havi adattár" néven 2001. évig olyan információs-rendszert működtettek, amelyek egyes vállalkozásokra vonatkozó, máshonnan be nem szerezhető, a többi vállalkozás üzleti döntését befolyásoló üzleti adatokat tartalmazott, versenykorlátozó módon egyeztették piaci magatartásukat. A határozat megállapította továbbá, hogy a III.r. felperes jogelődje gazdasági erőfölényével visszaélt.
Az információs kartell miatt a II.r. felperesre 80.000.000.- Ft, III.r. felperesre 40.000.000.- Ft bírságot szabott ki, míg a gazdasági erőfölénnyel való visszaélés miatt III.r. felperest 30. 000.000.- Ft bírsággal sújtotta. A határozat szerint az érintett piac a magyarországi szürke cementpiac volt, mert az egyes vállalkozások által gazdaságosan ellátható körzetek - egymást részben átfedve - az ország egész területét lefedték, továbbá kisebb-nagyobb mértékben az egyes cementgyárak természetes körzetein kívül is értékesítették áruikat.
Megállapította, hogy a havi adattár olyan friss közelmúltbeli adatok cseréjét jelentette, melyek egy része - a vállalat specifikus adatok - üzleti titoknak tekinthetők, és azok olyan információt jelentenek a másik versenytárs számára, amelyből a piacot jól ismerő szakember képes nagy pontossággal megjósolni a többi piaci szereplő várható viselkedését, és így kölcsönösség esetén képesek az egyes versenytársi vállalkozások piaci magatartásukat egymással összehangolni. Mivel nem volt a havi adattárakban található vállalat specifikus adatok megosztására más ésszerű magyarázat, mint a versenykorlátozó cél, ezért a jogsértést megállapította.
A felperesek keresete folytán eljárt Fővárosi Bíróság 2.K.33.814/2002/24. számú ítéletével alperes határozatát akként változtatta meg, hogy a felperesek versenykorlátozó magatartást nem valósítottak meg a havi adattárral összefüggő információ kartell tekintetében, és erre tekintettel a II.r. felperest a bírság megfizetése alól teljes egészében mentesítette, míg a III.r. felperessel szemben a bírság összegét 20.000.000.- Ft-ra mérsékelte, egyebekben a III.r. felperes keresetét elutasította.
Az ítélet az információ kartell tekintetében rögzítette, hogy az alperes az eljárás során nem vitatta, hogy a termelésről, készletezésről és értékesítésről is összefoglaló adatok közlése a tagokkal nem volt jogsértő, ugyanakkor a vállalat specifikus adatok közlésének tényét alperes nem bizonyította, nem volt a közigazgatási iratok között olyan irat, melyből a havi adattár vállalat specifikus adatainak megtörténtére lehetett volna következtetni.
Az alperes és a III.r. felperes terjesztett elő az ítélet ellen fellebbezést. Az alperes fellebbezésében többek között hivatkozott az I.r. felperesnél talált e-mailekre, melyeket azonban állítása szerint a közigazgatási iratok között nem talált, noha azt ő a bírósághoz eljuttatta. A Fővárosi	Ítélőtábla 2.Kf.21.134/2005/10. számú részítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatta, az ítéletnek III.r. felperes gazdasági erőfölénnyel való visszaélésére vonatkozó részét helybenhagyta, egyebekben az arra vonatkozó megállapítást, hogy a felperesek az információs kartell tekintetében versenykorlátozó magatartást nem tanúsítottak, hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot e körben a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította. Megítélése szerint az elsőfokú bíróság lényeges eljárási szabálysértéssel hozta meg ítéletét, mert az ítéletében a bíróság a 2001. évre vonatkozó dokumentumok, okiratok alapján döntött, a tárgyaláson a feleket a 2001. évi szeptemberi havi adattárra nyilatkoztatta, és az ítéletben nem indokolta meg azt, hogy a vizsgált időszak vonatkozásában a felperes és alperes bizonyítékait miért nem értékelte.
A Fővárosi Bíróság a megismételt eljárásban hozott 2008. június 19. napján kelt 3.K.33.417/2006/20. számú ítéletével akként változtatta meg az alperes határozatát, hogy mellőzte a havi adattárral összefüggő információs kartellel kapcsolatos megállapítást, és mellőzte az ezzel kapcsolatosan kiszabott bírságot.
Rögzítette, hogy az I.r. felperes által gyűjtött és továbbított információk tekintetében az alperes nem bizonyította azon állítását, hogy azok bármiféle hatást fejthettek volna, vagy fejtettek ki az adott piacra. E körben az érvelés nem alapulhat kizárólag teóriákon, bizonyítatlan premisszákon.
Az alperes által hivatkozott I.r. felperesi e-mail nem volt az iratok között megtalálható, így erre alperes nem tudott hivatkozni. Mivel a hivatkozott e-mail létezését a felperesek kategorikusan tagadták, így a havi adattár felperesek részére történő továbbítását az alperes nem bizonyította.
Alperes nem bizonyította azt sem, hogy az adott időszakban a felpereseknek megküldött adatok más módon, más formában nem voltak elérhetőek, így nem volt bizonyított, hogy a felperesek jogellenes módon egyeztették volna a piaci magatartásukat.
Az alperes nem bizonyította azon körülményt sem, hogy az érintett időszakban a verseny korlátozása mikor és miként realizálódott, és semmiféle tény, bizonyíték, körülmény nem támasztotta alá, hogy az alperes szerint jogellenes gyakorlat pontosan miben is állt, milyen adatok megküldését jelentette. Mivel 2001. év előtt az adatgyűjtés és szolgáltatás szabályozva nem volt, ezért erre egyéb bizonyíték nélkül nem lehet következtetni még I.r. felperes nyilatkozatát alapul véve sem.
Alperesnek konkrét okirati vagy egyéb bizonyítékkal kellett volna az információ-cserét alátámasztani, illetve bizonyítani. Az a körülmény, hogy a felperesek a közigazgatási eljárásban nem vitatták, hogy 1996. évtől kezdve kaptak I.r. felperestől bizonyos havi jelentéseket, nem bizonyítja azt, hogy ezen havi jelentések megküldése megvalósított versenyjogi jogsértést. A keresetek megalapozottságát támasztotta továbbá alá a perbeli határozat meghozatalában résztvett versenytanács tagja dr.Bara Zoltán perben tett azon előadása, amely szerint, ha a gyárak nem kapták meg a mellékleteket, akkor a felperesek jogsértése nem állapítható meg. A Fővárosi Bíróság lényegében ezt az álláspontot osztotta.
Az alperes fellebbezése folytán eljárt Fővárosi Ítélőtábla 2009. április 1. napján kelt ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Rögzítette, hogy a felperesek a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény /a továbbiakban: Pp. / 164. § /1/ bekezdése folytán rájuk háruló bizonyítási kötelezettségüket teljesítették, ugyanis az alperesi határozat 17-20. pontjaiban megállapított tényállás hiányos volt, az alperes nem tette egyértelművé, hogy pontosan mely más honnan be nem szerezhető, a többi vállalkozás üzleti döntését befolyásoló üzleti adatok mikor, milyen körülmények között történt közlését rótta a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló 1996. évi LVII. törvény /a továbbiakban: Tpvt./ 11. §-ába ütköző jogsértésnek.
E körben az Fővárosi Ítélőtábla nem fogadta el az alperes azon hivatkozását, amely szerint a felperesek a versenyfelügyeleti eljárásban tett nyilatkozataiból konkrét okirati bizonyíték hiányában is megállapítható, hogy a felperesek nemhogy nem vitatták, hanem kifejezetten elismerték, hogy megkapták az adattárat, melyben telephelyi, illetve vállalkozás szerinti bontásban szerepeltek az adatok. A Fővárosi Ítélőtábla kifejtette, hogy az alperesnek ez a megállapítása ugyan az alperesi határozat tényállásának 20. pontjában is megjelenik, azonban iratellenes, mert erre vonatkozó felperesi elismerő nyilatkozat a fellebbezésben megjelölt iratokban nem volt.
Az alperes által hivatkozott felperesi nyilatkozatok más okirati bizonyítékok nélkül önmagukban, szövegkörnyezetükből kiragadott és kiterjesztő módon értelmezve nem elegendőek ahhoz, hogy a felperesek versenyjogi felelősségét megalapozzák. Mindezért alperes a perben nem tett eleget a Pp. 164. § /1/ bekezdésében foglalt bizonyítási kötelezettségének, noha a perben őt terhelte ez a kötelezettség.
Az alperes felülvizsgálati kérelmében kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, új a jogszabályoknak megfelelő határozat meghozatala mellett, akként, hogy az alperes határozatát a Legfelsőbb Bíróság teljes egészében hagyja helyben. Másodlagosan kérte az első-, illetve a másodfokon eljáró bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasítani.
Az alperes álláspontja szerint a Fővárosi Ítélőtábla ítélete megsértette a Tpvt. 11. §-át, a Pp. 206. §-át, a 119/A. §-át, 163. §-át, valamint a 221. § /1/ bekezdését. A Fővárosi Ítélőtábla kirívóan okszerűtlenül mérlegelte az alperes által hivatkozott bizonyítékokat. Ezen bizonyítékok közé tartozott I.r. felperes 2002. szeptember 26. napján tartott versenytanácsi tárgyaláson tett nyilatkozata, miszerint I.r. felperes előadta, hogy 2001. évben hosszabb folyamat eredményeként alakult ki az adatszolgáltatás rendje, és azért tekintett el a jövőre nézve vállalat specifikus adatok közlésétől a havi adattárban, mert az időközben elfogadott adatvédelmi törvény alapján erre nem láttak lehetőséget. A III.r. felperes ugyanezen a tárgyaláson az írásos nyilatkozatát tartotta fenn, amelyben III.r. felperes nem vitatta a havi jelentések gyár specifikus adatközléseit, hanem arra hivatkozott, hogy ezen adatközlés azt a közlést szolgálta, hogy ily módon tudják a cementiparban a kereslet piaci mozgását, annak ciklikus jellegét nyomon követni, ez alapján tudják a konkrét döntéseket meghozni. A III.r. felperes a 2002. október 4. napján kelt beadványának 4. pontja is tartalmazza, hogy telephelyi, illetve vállalkozás szerinti bontásnak soha nem volt kimagasló jelentősége, különös tekintettel arra, hogy a III.r. felperes ezen adatokat nem versenykorlátozó célra kívánta beszerezni, hanem kizárólag a termelési és készletezési tervek elkészítése, és a logisztikai hatékonyság növelése érdekében. Ez abból is látszik, hogy a telephelyi bontás 2001. januárjától megszűnt, tehát akkor, amikor még a versenyfelügyeleti eljárás nem indult meg, amely mutatja, hogy nem volt versenykorlátozó célja az adatcserének.
Az alperes szerint ezen nyilatkozatokból egyértelműen megállapítható, hogy a verseny- felügyeleti eljárás során végig elismerték a felperesek, hogy ilyen vállalat specifikus adatok szolgáltatása a havi adattár keretében megtörtént. Az is megállapítható, hogy ez 2001. évig így történt, és a megküldés tényét alátámasztaná az I.r. felperesnél tartott szemle során talált e-mail is, mely azonban az iratok között nem volt megtalálható. Az alperes az eljárás során végig sérelmezte, hogy az első fővárosi bírósági ítélet ellen előterjesztett fellebbezés során már ez az e-mail nem volt meg, mégsem tett eleget a bíróság a Pp. 119/A. §-ában foglalt elveszett iratok pótlása iránti kötelezettségének.
Az I.r. felperes ellenkérelmében kérte a jogerős ítélet hatályában fenntartását annak helyes indokai alapján. Előadta, hogy értelmezhetetlen a Pp. 119/A. §-ára történő hivatkozás, hiszen alperesnek másolatban a dokumentumokat meg kellett volna őriznie. A vizsgálati jelentés 77. oldala megállapítja, hogy egyetlen írásos bizonyítékot nem találtak a vizsgálók, amely hitelt érdemlően alátámasztaná az érintett vállalkozások stratégiájának összehangolását, ezért az eljárt bíróságok helyesen állapították meg, hogy nincs olyan dokumentum, amely igazolná, hogy a II. és III.r. felperesek az I.r. felperes adatszolgáltatására alapítva versenyjogsértő magatartást tanúsítottak.
A II.r. felperes ellenkérelmében szintén a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte annak helyes indokai alapján. A II.r. felperes szerint a jegyzőkönyvi idézetben az I.r. felperes a részére megküldött adatokat tárgyalja, amely a dömpingellenes vám kivetéséhez kapcsolódott. Az adatáramlás egyirányúságát igazolja, hogy az I.r. felperes ugyanezen jegyzőkönyv 6. oldalán határozottan kijelenti, hogy dömpingeljárás során nem került sor adat visszaáramlásra, és hogy csak a PWC és a minisztérium kapta meg ezeket az adatokat.
A III.r. felperes szintén kérte ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását, mert az pontosan és részletesen elemezte a rendelkezésre álló bizonyítékokat, helyesen állapította meg, hogy az alperes határozatából nem derül ki, hogy mire alapította a jogsértés megállapítását, és az alperes által hivatkozott iratok alapján sem volt megállapítható, hogy a felperesek elismerték volna vállalkozás-specifikus adatok megküldését és átvételét. Az alperes a levegőben lógó megállapításait nem bizonyította az eljárás során Pp. 164. §-a ellenére, ahogy azt a másodfokú ítélet is helyesen tartalmazza. A felülvizsgálati kérelemben hivatkozott három szövegrészlet semmilyen formában nem alkalmas annak bizonyítására, hogy pontosan mely dokumentumokat, pontosan milyen tartalommal, pontosan mely időpontban elküldve, és pontosan mely időpontban átvéve, pontosan mely féltől mely másik félnek juttatták el.
Az alperes az ellenkérelmekre tett észrevételében vitatta a felperesek azon megállapítását, hogy az általa hivatkozott jegyzőkönyvi részek a dömpingeljárásról szólnának, ahogy a III.r. felperes is egyértelműen a saját maga részére beszerzett adatokról beszél.
A Pp. 270. §-ának /2/ bekezdése és 272. §-ának /2/ bekezdés értelmében a felülvizsgálati eljárás keretében kizárólag a jogerős ítélet jogszerűsége vizsgálható. A felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye.
A felülvizsgálati kérelem a jogerős ítélettel megállapított tényállást, vagyis azt sérelmezte, hogy a bíróság a tényállást a Pp. 206. §-ának megsértésével állapította meg. E jogsérelem megállapításának akkor van helye, ha a tényállás iratellenes, illetőleg a bíróság a bizonyítékokat - azok egybevetése során - nem a maguk összességében értékelte, s ezért a megállapított tényállás nyilvánvalóan okszerűtlen, lényeges logikai ellentmondást tartalmaz.
Sérelmezte továbbá alperes, hogy a jogerős ítélét megsértette a Pp. 221. §-ának /1/ bekezdését amely szerint az ítélet indokolásában röviden elő kell adni a bíróság által megállapított tényállást az arra vonatkozó bizonyítékok megjelölésével, hivatkozni kell azokra a jogszabályokra, amelyeken a bíróság ítélete alapszik. Meg kell röviden említeni azokat a körülményeket, amelyeket a bíróság a bizonyítékok mérlegelésénél irányadónak vett, végül utalni kell azokra az okokra, amelyek miatt a bíróság valamely tényt nem talált bizonyítottnak, vagy amelyek miatt a felajánlott bizonyítást mellőzte.
Állította továbbá, hogy a jogerős ítélet a Pp. 119/A. §-át is, amikor az "elveszett e-mailt", mint bizonyítékot a bíróság nem kísérelte meg pótolni, valamint sérült a Pp. 163. §-a is, mivel nem vitatott tények tekintetében kívánta további bizonyításra kötelezni az alperest.
A Legfelsőbb Bíróság elöljáróban megjegyzi, hogy a közigazgatási iratok között megtalálható volt egy 2001. november 16-i és egy októberi e-mail is, amely szerint I.r. felperes az aktuális "havi adattárakat" megküldte a II. r. és III.r. felpereseknek. Az e-mail melléklete, az adattár azonban az iratokból nem volt rekonstruálható.
Az alperes a tárgyaláson nem kívánt reagálni arra, hogy ezek voltak-e az általa hiányolt e-mailek, melyet a Legfelsőbb Bíróság akként értékelt, hogy ezek az alperes által hivatkozott e-mailek voltak. Ebből következik, hogy nem sérült a Pp. 119/A. §-a, mivel nem beszélhetünk elveszett iratokról.
Nem vitás, hogy a jogerős ítélet azzal, hogy ezen e-maileket az ítélet indokolásában nem értékelte, megsértette a Pp. 206. §-át és a Pp. 221. §-ának /1/ bekezdését. Ugyanakkor ezek az eljárási jogsértések csak akkor vezethettek volna a jogerős ítélet hatályon kívül helyezéséhez, ha az az ügy érdemére kihatottak volna /Pp. 275. § /4/ bekezdés/.
A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint a 2001. novemberi és októberi e-mailok ismeretében sem lehetett az alperes felülvizsgálati kérelmének megfelelő, keresetet elutasító döntést hozni az alábbiak miatt:
Az alperes határozatából nem volt egyértelműen megállapítható, hogy mely időszak tekintetében állapította meg a jogsértést. Az indokolásból és a perben az általa is hivatkozott nyilatkozatokból arra volt adat, hogy 2001. januárig, de legfeljebb áprilisig /Vj-73/2001/36/15. irat, adatgyűjtési szabályzat/ vállalat-specifikus adatokat is tartalmaztak a havi adattárak, mégsem tisztázta ezt a kérdést pontosan, és a határozat rendelkező részében nem jelölte meg egyértelműen, hogy a jogsértő információ kartell pontosan meddig tartott. Az a kitétel, hogy "2001- ig" úgy is érthető, hogy 2001. évben is még tartott a jogellenes információáramlás de úgy is, hogy a 2001-es évet az alperes már nem értékelte. Bár nem vitás, hogy a hónapra történő pontos meghatározás nem minden szituációban feltétlen követelmény, jelen esetben azonban, amikor havi adattárak megküldéséről van szó, és ezek tartalma a 2001. évben megváltozott az ügy szempontjából lényeges módon, továbbá a megküldésre vonatkozó konkrét bizonyíték csak 2001.október-november hónap tekintetében állt rendelkezésre, igen fontos tényállási elemnek volt tekinthető.
A rendelkezésre álló adatokból - így az alperes által hivatkozott I.r. felperesi nyilatkozatból, de III.r. felperes nyilatkozatából is az következett, hogy ha tartalmaztak 2001.januárig/áprilisig a havi adattárak vállalat specifikus adatokat, ez a gyakorlat legkésőbb 2001. áprilisát követően megszűnt. Ezt igazolja az is, hogy a 2001. év elején kidolgozott "adatgyűjtési szabályzat" vállalat specifikus adatokat - a havi adattár vonatkozásában - nem tartalmazott. Az e-mailek csak azt igazolták, hogy 2001. novemberében és októberében vállalat specifikus adatokat nem tartalmazó havi adattárakat küldött az I.r. felperes, a II.r. és a III.r. felpereseknek.
A Legfelsőbb Bíróság álláspontja szerint 2001. évi vállalat specifikus adatokat nem tartalmazó havi adattárak megküldéséből nem következik automatikusan, hogy korábban vállalat specifikus adatokat tartalmazó adattárak rendszeresen megküldésre kerültek volna.
Az alperes határozata semmilyen adatot erre nézve nem tartalmazott, és egyetlen olyan megküldésre vonatkozó bizonyíték nem volt fellelhető az iratok között, amely az alperes által feltételezett jogsértő tartalmú havi adattárak megküldéséhez lett volna köthető.
Nem vitás, hogy alperesnek nem kell határozatában olyan tényeket külön bizonyítania, amelyeket az eljárás alá vontak nem vitatnak, azokat, mint tényeket elismerik. Az alperes versenyfelügyeleti eljárásában ehhez annak egyértelmű elismerésére lett volna szükség, hogy 1996. és 2001. év áprilisa között a havi adattárak havi rendszerességgel megküldésre kerültek II.r. és III.r. felperesek részére. A jogi értékelés szempontjából még annak is jelentősége van, hogy az adott hónapra vonatkozó adattárat, mennyi időn belül küldték meg, hiszen az adatok frissességének jogi minősítést befolyásoló jelentősége van.
Az I.r. felperes úgy nyilatkozott a 2002. szeptember 26. napján megtartott tárgyaláson, hogy megszűnt a cég specifikus adatok havi adattárban való "közlése", mely előadásnak nem lehet egyértelműen azt az alperes által feltételezett tényre vonatkozó tartalmat tulajdonítani, hogy a 1996-2000. [2001. /?/] között a havi adattárakat közölték II.r. és III.r. felperesekkel minden hónapban. Nem esik szó ezen I.r. felperesi nyilatkozatban arról, hogy milyen célból készültek a havi adattárak és, hogy azokat mikor, hogyan küldte meg a II.r. és III.r. felpereseknek. A III.r. felperesnek intézett kérdés pedig /Vj-73/2001/58. számú határozat 4. oldal/ havi jelentésekről /és nem adattárról/ szól, melyre tekintettel nem egyértelmű, hogy milyen irányú adatközlésre nyilatkozik a III.r. felperes. Az I.r. felperes két bekezdéssel lejjebb egyértelműen vitatja azt, hogy cég specifikus adatok kikerülhettek volna, szerinte "csak összesített adatok kerülhettek ki". Jól látható, hogy a II. r. felperes ezen kérdésre adott nyilatkozata akként kerül a jegyzőkönyvbe, mintha a "havi adatáramlás" tényét elismerné és jogi alapon érvel amellett, hogy egy ilyen havi adatáramlás nem volt alkalmas arra, hogy a cementpiacot átláthatóvá tegye, mivel kevés a gyártó és a KSH adatok ismertek, így a versenytársak kapacitási adatai kiszámíthatók. Alperes azonban ezt a jogi érvelés részeként kezelte és nem mint az elismerés tényét igazoló nyilatkozatot.
A II.r. felperes esetében alperes nem hivatkozott olyan felperesi nyilatkozatra, amely bármilyen formában utalt volna arra, hogy a havi adattárakat 1996-2000. év között havonta megkapta volna, míg a III. r. felperes 2002. szeptember 26. napján megtartott tárgyaláson feltett kérdésekre adott válaszának 4. pontja - melyet alperes felülvizsgálati ellenkérelmében idéz - ugyan elismerést tartalmaz abban a vonatkozásban, hogy volt ilyen adatáramlás, de nem derül ki, hogy mely időszakban és konkrétan a havi adat tárral összefüggő információáramlásról van-e szó.
Tekintve, hogy a felperesek védekezése már az alperes eljárása során is kétirányú /ténybeli és jogi/ volt, ezért nyilvánvalóan nem lett volna megkerülhető olyan nyilatkozatok jegyzőkönyvi rögzítése sem, amelyben a felperesek elfogadják az adatáramlás tényét, és ehhez képest jogi érvekkel mutatják be, hogy az nem sértette meg a Tpvt. 11. §-át. Erre vonatkozó kiragadott idézetek nyilvánvalóan nem alkalmasak egy több éven át tartó havi rendszerességű magatartás sorozat igazolására.
Mindebből levonható az a következtetés, hogy ugyan voltak arra utaló körülmények - elsősorban a havi adattárak feltételezett valós célja, a 2001. novemberi-októberi megküldésre utaló e-mail -, hogy l996-2000. év között is működhetett a felek között információ-áramlás, azonban ezt a kérdést alperes kellően nem tisztázta, és a per során a Pp. 164. § /l/ bekezdésének ellenére nem igazolta, hogy a kifogásolt információs kartell létezett.
Mindezért a jogerős ítélet helyesen döntött - az ügy érdeméről, mert a rendelkezésre álló iratok alapján a jogsértő tartalmú havi adattárak 1996-2000. közötti havi rendszerességű és rövid időn belüli közlése II.r és III.r. felperesekkel nem volt megállapítható, az alperes az ezekre utaló tényeket nem rendezte olyan logikai sorba, amelyből következett volna az általa állított magatartás-sorozat megtörténte.
Mindezért a jogerős ítélet nem sértette meg a Tpvt. 11. §-át sem.
Minderre tekintettel a Legfelsőbb Bíróság az érdemben helyes jogerős ítéletet a Pp. 275. § /3/ bekezdése alapján hatályában fenntartotta. A felperesek felülvizsgálati eljárási költséget a Legfelsőbb Bíróság a Pp. 270. § /1/ bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 78. § /1/ bekezdése alapján határozta meg.
A Legfelsőbb Bíróság az illeték tekintetében az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § /1/ bekezdése 6/1986./VI.26. / IM rendelet 14, §-a alapján határozott.
Bauer Jánosné dr. sk. a tanács elnöke, dr.Kovács András sk. előadó bíró, : dr. Kovács Ákos sk. bíró

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


a)1 elismerés: a honvédelemért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) és a Honvéd Vezérkar főnöke – akinek feladatait a Magyar Honvédség parancsnoka (a továbbiakban: Magyar Honvédség parancsnoka) által alapított érdemjel, szolgálati jel, kitüntető cím, cím, emlékérem, emlékplakett, emléklap, oklevél, díj, emléktárgy, továbbá a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény (a továbbiakban: Hjt.) 139. § (6) bekezdése szerinti előléptetés vagy kinevezés,
b)2 személyi állomány tagja: a hivatásos és a szerződéses katona (a továbbiakban együtt: az állomány tagja), a tényleges szolgálatot teljesítő önkéntes tartalékos katona, a honvéd tisztjelölt, a honvéd altiszt-jelölt, a honvédelmi szervezetnél foglalkoztatott kormánytisztviselő, kormányzati ügykezelő, honvédelmi alkalmazott, közalkalmazott vagy munkavállaló,
c)3 tényleges szolgálati viszonyban töltött idő: a honvédek jogállásáról szóló Hjt. 92. § (1) bekezdésében meghatározott időtartam.
2. § (1) Az érdem utáni elismerések adományozása esetén a tényleges szolgálati viszonyban töltött idő figyelembevételével az első adományozást megelőzően, és az egymást követő adományozási alkalmak között – a rendkívüli helytállás esete kivételével – legalább 4 évnek el kell telnie.
(2) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az érdem utáni elismerések adományozásánál – rendkívüli kivételektől eltekintve – be kell tartani a fokozatosság elvét.
(4) A KNBSZ állományába tartozó személyek részére adományozható érdem utáni szolgálati jelek és kitüntető címek számát – az összesen adományozható kereten belül – a miniszter évenként meghatározza.
(5)4 Ugyanazon a jogcímen csak egy elismerés adományozható.
(7)5 A Magyar Honvédség parancsnoka által adományozható elismerések leírását a 7. melléklet tartalmazza.
b) különös méltánylást érdemlő hősies, bátor, példamutató helytállásért az a) pont alá nem tartozó személynek
(3)7 A „Zöldár – 2013” feladatban részt vett, szolgálatteljesítése alapján „Oklevél”-ben részesített személyi állomány a Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel szalagsávját viselheti.
7a.8 Migrációs Válsághelyzet Kezeléséért Szolgálati Jel
8/A. § (1) A Migrációs Válsághelyzet Kezeléséért Szolgálati Jel a Magyar Honvédségnek a tömeges bevándorlás okozta válsághelyzet kezelésével kapcsolatos tevékenysége során tanúsított kiemelkedő helytállás elismerésére adományozható.
9. § (1)10 A Békefenntartásért Szolgálati Jel a nemzetközi szervezet felkérésén alapuló művelet vagy nemzetközi koalíciós művelet (a továbbiakban együtt: békeművelet) során teljesített külföldi szolgálat elismerésére adományozható azon személy részére, aki a békeműveletben való részvétel vállalt időtartamát, de legalább egybefüggően 90 napot teljesített, vagy akinek hazarendelésére a külföldi szolgálat legalább felének letöltését követően, neki fel nem róható okból kerül sor.
9/A.12 Katonadiplomáciai Szolgálatért Szolgálati Jel
10/A. § (1) Katonadiplomáciai Szolgálatért Szolgálati Jel adományozható a véderő-, katonai és légügyi attasé, valamint attasé helyettes beosztásban külszolgálatát sikeresen teljesített azon személy részére, aki a külszolgálati tevékenység eredetileg vállalt időtartamát teljesítette, vagy akinek végleges hazarendelésére a külföldi szolgálat legalább felének letöltését követően neki fel nem róható okból kerül sor.
b) a személyi állomány tagjának nem minősülő személyeknek, évente összesen legfeljebb 200 fő részére
b) a Honvédelemért Kitüntető Cím Babérkoszorúval ékesített fokozatban egy alkalommal adományozható.
14. § (1) Az Aranykor Kitüntető Cím arany, ezüst és bronz fokozatban adományozható a nyugállományú katonák érdekeit érintő kiemelkedően eredményes munka – különösen a honvédségi nyugdíjas szervezetek, kisközösségek fenntartásának, kulturális szabadidejük szervezésének, ügyeik intézésének, érdekeik önzetlen képviseletének felvállalásában nyújtott jelentős teljesítmény – elismerésére nyugállományúak részére.
15/A.14 Címzetes Tartalékos Cím
16/A. § A honvédelmi igazgatás területén nyújtott, valamint a Magyar Honvédség különleges jogrendben ellátandó feladataira történő felkészülés elősegítése érdekében végzett kiemelkedő szakmai tevékenység elismeréseként Címzetes Tartalékos Cím adományozható azon személyeknek, akik kormányrendeletben meghatározott szerveknél, szervezeteknél meghagyásra kijelölt munkakört töltenek be vagy munkakörükből eredően részesülnek meghagyásban.
20.15 Miniszteri Elismerő Oklevél
21. § (1) A honvédelem mint a nemzet ügyét segítő, illetve a Honvédséggel közös feladatokban közreműködő jogi személyek, polgári jogi jogalanyisággal rendelkező nem jogi személy szervezetek, illetve ezek foglalkoztatottjai, továbbá természetes személyek áldozatkész munkájának, kiemelkedő teljesítményének, illetve rendkívüli helytállásának elismerésére Miniszteri Elismerő Oklevél adományozható.
22. § (1)16 Emléktárgy adományozható kiemelt feladat, gyakorlat végrehajtása során nyújtott kiemelkedő teljesítményért, különleges helytállásért, huzamos időn át példamutatóan ellátott szolgálatteljesítésért, jeles nap alkalmából, valamint az életút elismerésére a személyi állományból történő kiválás alkalmából.
(2)17 Az állomány legalább 25 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkező tagja részére 50. születésnapja alkalmából emléktárgyként:
23. § (1)18 Díj évente legfeljebb 12 fő részére adományozható.
(6)19 A haza védelme érdekében a KNBSZ-nél kifejtett kiemelkedően eredményes tevékenység elismerésére Hajnik Pál-díj évente, február 14-én, a KNBSZ jogelőd szervezete alapításának évfordulóján adományozható.
(7) A honvédelem egészét érintő kiemelkedően eredményes munka – különösen a magas szintű harckészültség fenntartásának, a személyi állomány kiképzésének, nevelésének és utánpótlása biztosításának területén nyújtott jelentős teljesítmény – elismerésére Hunyadi János-díj évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
(8)20 A haza védelmében, a katonai felderítés érdekében a KNBSZ-nél kifejtett, kiemelkedően eredményes tevékenység elismerésére Koncz Márton-díj évente, november 11-én, a Felderítők Napján adományozható.
(4) A Honvédség közművelődése, a személyi állomány általános és szakmai műveltségének növelése – különösen a katonák művelődésének szervezése, a honvédő hagyományok ápolása, a magyar kultúra és művészetek honvédségen belüli tolmácsolása, kiemelkedő színvonalú terjesztése – érdekében végzett kiemelkedő tevékenység elismerésére Tinódi Lantos Sebestyén-díj páratlan évente, május 21-én, a Honvédelem Napján adományozható.
24/a.21 Hazai Samu-életműdíj
25/A. § (1) Példaértékű katonai életpálya és ennek során a Honvédség feladatainak megvalósítása érdekében kifejtett kiemelkedően jelentős elméleti és gyakorlati tevékenység, és kimagasló parancsnoki teljesítmény elismerésére Hazai Samu-életműdíj (a továbbiakban: Életműdíj) adományozható annak a személyi állományba nem tartozó személynek, aki a 60. életévét betöltötte és legalább 30 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkezik.
(2) Az Életműdíjas okiratot kap, valamint jogosult a Hazai Samu-életműdíjas cím használatára.
(3)22 A (2) bekezdésen túl az Életműdíjas az adományozást követő hónap első napjától havonta pénzbeli juttatásban részesül. A pénzbeli juttatás összege havonta az érintettre irányadó adó- és járulékszabályok figyelembevételével nettó 100 000 Ft-nak megfelelő bruttó összeg. A havi pénzbeli juttatás – a 37. § (1) bekezdése kivételével – az Életműdíjas haláláig szól.
(4) Az Életműdíjra, és az ezzel járó havi juttatásra egyidejűleg legfeljebb hárman jogosultak.
(5) Az Életműdíj első alkalommal 2014-ben adományozható.
26. § (1) Ha e rendelet eltérően nem rendelkezik, az elismerés adományozására vonatkozó javaslat személyi javaslati lapon, vagy elektronikus úton a Honvédség
központi személyügyi szervéhez úgy terjeszthető fel, hogy az az adományozás időpontját megelőzően 60 nappal megérkezzen.
e)23 a Migrációs Válsághelyzet Kezeléséért Szolgálati Jel
(4)24 A 11. melléklet szerinti névjegyzéken vagy elektronikusan kell felterjeszteni
27. § Nem részesíthető elismerésben a személyi állomány tagja, ha szolgálati viszonya a Hjt. 59. § (1) bekezdés c) pontja vagy a 68. § (1) bekezdés k)–m) pontja alapján szűnt meg, továbbá, ha a kormányzati szolgálati jogviszonya méltatlanság miatt szűnt meg.
28. §25 (1) A személyi állomány tagjának nem minősülő személy elismerésére vonatkozó javaslat véleményezésére a Honvédelmi Minisztérium Társadalmi Véleményező Munkacsoportja (a továbbiakban: HM TVMCS) működik. A HM TVMCS összetételét, tagjainak számát és működését a miniszter utasításban szabályozza.
b)26 az a) pontba nem tartozó személyek esetén a HM TVMCS elnökének.
(3)28 A Maléter Pál Emlékérmet a miniszter a HM TVMCS javaslata alapján adományozza. A HM TVMCS javaslatát évente szeptember 15-ig terjeszti fel a miniszternek.
25/A.29 Az adományozás rendje
30/A. § A honvédelmi miniszter által alapított Szolgálati Jelek, a Sebesülési Emlékérem, a Honvédségért Emlékplakett, a Honvédségért Emléklap, illetve Honvédségért Oklevél vonatkozásában, a honvédelmi miniszter az adományozási jogát a Magyar Honvédség parancsnoka útján gyakorolja.
a)30 a Honvédelmi Minisztérium állami vezetői, a Magyar Honvédség parancsnoka, a főosztályvezetők, csoportfőnökök, a Honvédség vezénylő zászlós,
b) kimagasló tevékenységével hozzájárult a haderő előtt álló – az adott díjra vonatkozó szakterületen jelentkező – feladatok végrehajtásához szükséges feltételek megteremtéséhez, a technikai modernizációhoz, új eljárások kidolgozásához, alkalmazásához,
(3)31 A díjak odaítélésére vonatkozó személyi javaslatokat a díjakra jogosító tevékenység részletes leírásával évenként, legkésőbb október 30-ig kell megküldeni az azokat véleményező Honvédelmi Minisztérium Díjadományozást Véleményező Munkacsoport (a továbbiakban: HM DVMCS) részére.
(4)32 A díjak adományozásáról a HM DVMCS javaslata alapján a miniszter dönt. A HM DVMCS összetételét, tagjainak számát és működését a miniszter utasításban szabályozza.
31/A. §33 (1)34 Az Életműdíj adományozására vonatkozó személyi javaslatot a Honvédelmi Minisztérium állami vezetői vagy a Magyar Honvédség parancsnoka tehet. A személyi javaslatnak tartalmaznia kell a jelölt szakmai életútját, teljesítményének ismertetését, valamint azokat az indokokat, amelyek az Életműdíj adományozását megalapozhatják.
(4) A (3) bekezdés szerinti átadással nem érintett elismerések átadása állománygyűlésen vagy külön ünnepségen történhet. Az elismeréseket – az adományozó nevében – az állományilletékes parancsnok adja át.
34. § (1)35 A Katasztrófa-elhárításért Szolgálati Jel a katasztrófa-elhárítási tevékenység, a Migrációs Válsághelyzet Kezeléséért Szolgálati Jel a tömeges bevándorlás okozta válságkezelési tevékenység, az Első Tűzharcért Szolgálati Jel, a Békefenntartásért Szolgálati Jel és a Külszolgálatért Szolgálati Jel a külföldi szolgálat befejezését követően kerül átadásra.
(2)37 Állami kitüntetésre olyan személy javasolható, aki érdemeinek elismeréseként korábban már részesült a Kormány tagja által alapított elismerésben, és kiemelkedő teljesítményértékeléssel, minősítéssel rendelkezik.
38. § (1)38 Posztumusz elismerés adományozható a Hjt. 139. § (1) és (2) bekezdése szerint minősített elhunyt személynek.
(3)39 A Hjt. 139. § (6) bekezdése szerinti, miniszteri hatáskörbe tartozó kinevezésről vagy előléptetésről szóló miniszteri határozat átadásának idejéről és módjáról a miniszter dönt.
A MAGYAR HONVÉDSÉG PARANCSNOKA ÁLTAL ALAPÍTHATÓ ÉS ADOMÁNYOZHATÓ ELISMERÉSEK41
VIII/A. FEJEZET42
30/A. Kiváló Szolgálatteljesítésért Érdemjel
38/A. § (1) A személyi állományba, illetve a rendvédelmi szervek állományába tartozó, szolgálatukat kiválóan teljesítő, illetve munkájukat kiválóan végző, a közösség elé példaképül állítható személyek elismerésére
30/B. Partnerségi Érdemjel
38/B. § (1) A Partnerségi Érdemjel, a közös feladatok végrehajtása érdekében végzett kiemelkedő tevékenység elismerésére külföldi katona részére adományozható.
30/C. Életútért Érdemjel
38/C. § (1) Az Életútért Érdemjel nyugállományú katonának, illetve az állomány legalább 30 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkező tagjának a szolgálatból történő végleges kiválása alkalmából adományozható a szolgálati viszonya időtartama alatt, illetve azt követően a Magyar Honvédség céljainak megvalósulását segítő munkásságának elismeréséül.
32/A.43 Az Év Katonája Kitüntető Cím
40/A. § (1) A példamutató szolgálatteljesítés, valamint a tárgyévben nyújtott kiemelkedő teljesítmény elismerésére Év Katonája Kitüntető Cím adományozható az állomány legalább 10 év tényleges szolgálati viszonyban töltött idővel rendelkező tagjának.
32/B.44 Különleges Helytállásért Emlékérem
40/B. § (1) A Különleges Helytállásért Emlékérem az állomány tagjának, a szolgálattejesítés során vagy szolgálatteljesítési időn kívül szolgálati kötelezettséget meghaladóan nyújtott teljesítménye, kiemelkedő helytállása, katonához méltó, példamutató cselekménye elismerésére adományozható.
42. §45 (1) Emléktárgy adományozható kiemelt feladat, gyakorlat végrehajtása során nyújtott kiemelkedő teljesítményért, különleges helytállásért, huzamos időn át példamutatóan ellátott szolgálatteljesítésért, jeles nap alkalmából.
34/A.46 A Magyar Honvédség parancsnokának Elismerő Oklevele
42/A. § (1)47 A Honvédséggel közös feladatokban közreműködő, a Honvédség munkáját segítő jogi személyek, polgári jogi jogalanyisággal rendelkező nem jogi személy szervezetek, illetve ezek foglalkoztatottjai, továbbá természetes személyek áldozatkész munkájának, kiemelkedő teljesítményének, rendkívüli helytállásának elismerésére a Magyar Honvédség parancsnokának Elismerő Oklevele adományozható.
(2)48 A Magyar Honvédség parancsnokának Elismerő Okleveléből évente összesen legfeljebb ötven adományozható.
(3)49 Az adományozó azokat a Magyar Honvédség parancsnokának Elismerő Oklevelében részesülő természetes személyeket, akik a Honvéd Vezérkar főnökének Elismerő Oklevelében a kivételesen áldozatkész munkájuk, kiemelkedő teljesítményük vagy rendkívüli helytállásuk miatt részesültek, pénzjutalomban is részesítheti. A pénzjutalom maximális összege a honvédelmi illetményalap tízszeresének megfelelő összeg, amely ajándékutalvány formájában is biztosítható.
43. § (1)50 Az elismerések adományozására vonatkozó javaslattétel rendjére a 26. § (1) bekezdésében, a 27. §-ban, a 28. § (3) bekezdésében, a 30. §-ban, valamint a 36. § (3) bekezdésében foglaltakat kell alkalmazni.
(3)51 Az elismerést a Magyar Honvédség parancsnoka vagy az általa megbízott személy adja át.
(3a)52 Az Év Katonája Kitüntető Címet a Magyar Honvédség parancsnoka május 21-én adja át.
47. § (1) A Tiszti és az Altiszti-legénységi Szolgálati Jel adományozásánál az e rendelet hatálybalépésekor53 szolgálati viszonyban állók esetén a korábbi jogszabályok szerint beszámítható időtartamokat az elismerésre jogosító időtartamba be kell számítani.
(2) Az elismerésben részesített személy az e rendelet hatálybalépését54 megelőzően neki adományozott kitüntetések és szolgálati jelek viselésére továbbra is jogosult, kivéve azokat, amelyek viselését jogszabály tiltja.
(3) E rendelet hatályba lépését55 követően a 7. §, 8. §, 11. §, 17. §, valamint a 40. §-ban meghatározott elismerések beszerzését és első alkalommal történő átadását 2014. június 30-ig végre kell hajtani.
(4) Az e rendelet hatálybalépését56 megelőzően alapított elismerés korábbi formájában is adományozható 2016. december 31-ig.
48. §57 A honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke által alapítható és adományozható elismerésekről szóló 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelet módosításáról szóló 14/2015. (XII. 17.) HM rendelettel megállapított 7a. alcím, 26. § (2) bekezdés e) pontja és (4) bekezdés b) pontja, 34. § (1) bekezdése valamint a 2. melléklet 2/A. pontja első alkalommal a 2015. augusztus 3-át követően tanúsított helytállás elismerésére alkalmazható.
49. §58 E rendeletnek a honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke által alapítható és adományozható elismerésekről szóló 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelet módosításáról szóló 7/2016. (V. 5.) HM rendelettel megállapított 25/A. § (3) bekezdését, valamint 36. § (2) bekezdését 2016. március 1-jétől kell alkalmazni.
50. §59 E rendeletnek a honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke által alapítható és adományozható elismerésekről szóló 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelet módosításáról szóló 12/2016. (VII. 5.) HM rendelettel megállapított 1. § a) pontját, 38. § (3) és (4) bekezdését 2016. július 1-jétől kell alkalmazni.
51. §60 (1) E rendeletnek a honvédek jogállásáról szóló 2012. évi CCV. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 9/2013. (VIII. 12.) HM rendelet és a honvédelmi miniszter és a Honvéd Vezérkar főnöke által alapítható és adományozható elismerésekről szóló 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelet módosításáról szóló 15/2016. (VIII. 31.) HM rendelettel (a továbbiakban: Módr.) megállapított 20. alcímét és 34/A. alcímét 2016. július 1-jétől lehet alkalmazni.
1. Hazáért Érdemjel leírása: fehér zománcozott, kereszt alakú érem, a keresztszárak között aranyszínű sugárnyalábokkal, közepén ovális mezőben Magyarország zománcozott címere, alatta ”A HAZÁÉRT” felirat. Az érem 38 mm átmérőjű, kör alakú, tombak anyagú, aranyozott kivitelben. A szalag háromszög alakúra hajtott, egyszínű zöld.
3. Szolgálati Érdemjel leírása: az előlapján szalaggal átfont, zöld zománcozott babérkoszorúval határolt, fehér zománcozott ovális mezőben Magyarország aranyszínű címerét ábrázoló rátét nemzeti zászlókkal határolva. A babérkoszorú belső ívén, a fokozatoknak megfelelően arany, ezüst, bronz sáv látható, amely azonos a babérkoszorút átfonó szalag színével. Hátlapjának sima fémfelülete a fokozatnak megfelelő színű. A szalag háromszög alakúra hajtott, színe fokozatonként piros, fehér, illetve zöld, széleit nemzeti színű farkasfog minta díszíti. Az érem mérete 43Ű35 mm, anyaga tombak, zománcozott, aranyozott rátéttel kivitelezve. A Babérkoszorúval ékesített Szolgálati Érdemjel szalagján zöld zománcos, stilizált babérkoszorú ékítmény van.
2/A.61 Migrációs Válsághelyzet Kezeléséért Szolgálati Jel leírása: álló, ovális alakú, 44x36 mm méretű aranyszínű érem, előlapján középpont felé összefutó szárú kereszt látható, középpajzsát a magyar államcímer alkotja. Az érem felső ívével párhuzamosan „MIGRÁCIÓS VÁLSÁGHELYZET KEZELÉSÉÉRT” felirat olvasható. Alul díszítőelem található. A hátlap sima felületű.
3. Békefenntartásért Szolgálati Jel leírása: 38 mm átmérőjű, ezüstszínű peremes érem, előlapján középpont felé összefutó szárú kereszt látható, közepén a Honvédség emblémájával. Az érem körirata ”BÉKEMŰVELETBEN VALÓ RÉSZVÉTELÉRT”. A szalag háromszög alakúra hajtott, színe fehér, széleit farkasfog minta díszíti, amelynek háromszögei bal oldalon egyenként a nemzeti színeket, jobb oldalon az Egyesült Nemzetek Szervezetét jelképező kék-fehér színeket tartalmazzák.
4/A.62 A Katonai Nemzetbiztonságért Szolgálati Jel: 38 mm átmérőjű antikolt, ezüstözött érem. Az érem középmezőjében jobbról balra átlósan aranyszínű sávval kettéosztott nemzeti színű pajzs forma látható. A kettéosztott pajzs felső mezőjében a HM, alsó mezőjében a KNBSZ miniatürizált emblémája látható. Az érem hátoldalán félkörívben "Katonai Nemzetbiztonságért" felirat szerepel. A szalag háromszög alakú, középen kék színű sávval elválasztva, melytől balra fehér, jobbra karmazsin színű, széleit farkasfog minta díszíti, amelynek minden háromszöge egyenként tartalmazza a nemzeti színeket. Ruházaton a jel szalagsávja hordandó.
a)63 Babérkoszorúval ékesített fokozat: leírása az I. fokozatéval egyezik meg azzal, hogy a kereszt alatt körbefutó, 5 mm széles, zöld, zománcozott cser- és babérkoszorú van.
a)64 Babérkoszorúval ékesített fokozat: leírása az I. fokozatéval egyezik meg azzal, hogy a kereszt alatt körbefutó, 5 mm széles, zöld, zománcozott cser- és babérkoszorú van.
a)65 Babérkoszorúval ékesített fokozat: leírása az I. fokozatéval egyezik meg azzal, hogy a kereszt alatt körbefutó, 5 mm széles, zöld, zománcozott cser- és babérkoszorú van.
A szalag háromszög alakúra hajtott, színe sötétzöld, széleit farkasfog minta díszíti, amelynek minden háromszöge egyenként tartalmazza a nemzeti színeket. A Honvédelemért Kitüntető Címhez – a polgári öltözéken történő viselhetőség érdekében – miniatűr adományozható.
a) Arany fokozat: középpont felé összefutó szárú, ezüstszínű, 35 mm átmérőjű kereszt, fekete zománcszegéllyel. Felső szárában ”PRO CUSTODIA”, bal szárában ”TUMULORUM”, jobb szárában ”MILITUM” vésett felirat, fekete betűkkel, alsó szárán sötétbarna sírhalom látható, amelyből 2 mm szélességű sötétbarna latin kereszt emelkedik ki, tetején döntött, jobbra néző sötétbarna rohamsisak nyugszik. Középpajzsa stilizált aranyszínű babérkoszorú, benne sugarak.
3. Aranykor Kitüntető Cím leírása: előlapján szalaggal átfont, stilizált babérkoszorúval határolt ovális zománcozott mezőben a magyar Szent Korona ábrázolása, alatta babér- és cserlombbal díszített két keresztbe fektetett kard, alattuk magyar címerpajzs. Hátlapján szalaggal átfont, stilizált babérkoszorúval határolt ovális mezőben ”MAGYAR HONVÉDSÉG” körirat olvasható. Az érem mérete 43Ű35 mm, anyaga tombak.
2. Maléter Pál Emlékérem leírása: ezüstszínű, kör alakú, 42,5 mm átmérőjű, vert kivitelű érem, előlapján Maléter Pál arcképe, körülötte ”IN MEMORIAM MALÉTER PÁL 1917–1958” felirat, hátlapján ”PRO LIBERTATE HUNGARIAE 1956” köriratban lombbal díszített magyar államcímer látható.
1. Az Andrássy Gyula-díj, a Fáy András-díj, a Ferdinandy Gejza-díj, a Flór Ferenc-díj, a Hadik András-díj, a Hajnik Pál-díj, a Hunyadi János-díj, a Koncz Márton-díj, a Mészáros Lázár-díj és a Zrínyi Miklós-díj leírása: álló ovális alakú plakett, előlapján a névadó arcképe és neve. Anyaga bronz, mérete 100Ű70 mm. Kitűzője kerek vagy ovális, rajta a díjra jellemző ábrázolás, átmérője 20 mm.
7. melléklet a 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelethez67
6. Az Év Katonája Kitüntető Cím leírása: Emlékplakettje 80 mm átmérőjű, aranyszínű, vert kivitelű, kör alakú érem. Fent a peremmel párhuzamosan „A BECSÜLETES MUNKA MINDENT LEGYŐZ”, alul „AZ ÉV KATONÁJA” felirat olvasható. Az érem középrészén a Honvédség emblémája, alatta négy darab hatágú csillag helyezkedik el a felirat ívét követve. A Honvédség emblémájában a babér- és a tölgyág találkozásánál a minősített év évszáma olvasható fekvő, ovális pajzsban.
Az Év Katonája Kitüntető Cím jelvénye 20 mm átmérőjű, fehér zománcos, kör alakú, rajta a Magyar Honvédség emblémája. Az embléma alatt négy darab hatágú, aranyszínű csillag helyezkedik el. A babér- és a tölgyág találkozásánál a minősített év évszáma olvasható fekvő, ovális pajzsban.
A felterjesztő szervezet (vagy személy) megnevezése:
Az elismerésre javasolt személy neve (rendfokozata):
A jelölt civilszervezetben betöltött funkciója (mióta tölti be):
Milyen más civilszervezetben tölt be funkciót:
A javasolt személy munkahelye/szolgálati helye (ha nem nyugdíjas) és munkaköre:
A javaslat tárgya (a kért elismerési forma és fokozat megnevezése):
Az elismerés átadásának tervezett időpontja (milyen alkalomból kérik):
Milyen érdem utáni elismerésben részesült (az adományozás évének feltüntetésével):
A javaslat indoklása (kb. 1 oldal):
9.68 melléklet a 15/2013. (VIII. 22.) HM rendelethez
1. Alulírott hozzájárulok ahhoz, hogy a ....................................................................................................................... miniszteri elismerés adományozásának előkészítése céljából a Magyar Honvédség központi személyügyi szerve, a ..................................................................................................................... Munkacsoport (a továbbiakban: Munkacsoport), a Munkacsoport titkára természetes személyazonosító adataimat (név, születés dátuma, anyja neve), lakcím adataimat, valamint az adományozásra irányuló javaslat megalapozásához szükséges személyes adataimat (a javaslat alapjául szolgáló tevékenység leíró adatai, időtartama, korábbi elismerések adományozásának ténye és időpontja) a javaslattétel beérkezésének napjától számított 5 évig kezelje.
a) a Munkacsoport tagjai – mely felsorolást a ............................................. HM utasítás tartalmazza –,
b) a Munkacsoport által felkért szakértő – ha a szakértő személyéről előzetesen tájékoztattak és ahhoz külön hozzájárultam – ezen adataimat megismerjék.
3. Hozzájárulok ahhoz is, hogy – elismerésben részesítésem esetén – az elismerés tényét és időpontját a Munkacsoport titkára az adományozás időpontját követően legfeljebb 30 évig vagy erre irányuló hozzájárulásom esetén visszavonásáig kezelje.
Elérhetősége/telefon: ……… mobil: ………… e-mail: ………….
szü. azonosító
alakulata/szervezete
1 Az 1. § a) pontja a 12/2016. (VII. 5.) HM rendelet 3. §-a, a 25/2016. (XII. 22.) HM rendelet 61. § a) pontja, a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § a) pontja szerint módosított szöveg.
2 Az 1. § b) pontja a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 77. §-ával megállapított szöveg.
3 Az 1. § c) pontja a 25/2016. (XII. 22.) HM rendelet 61. § b) pontja szerint módosított szöveg.
4 A 2. § (5) bekezdését a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 78. §-a iktatta be.
5 A 3. § (7) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
6 A 8. § (2) bekezdését a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 90. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 8. § (3) bekezdését a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 79. §-a iktatta be.
8 A 7a. alcímet (8/A. §) a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 1. §-a iktatta be.
9 A 8/A. § (2) bekezdését a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 90. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
10 A 9. § (1) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 80. §-ával megállapított szöveg.
11 A 10. § (2) bekezdését a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 90. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
12 A 9/A. alcímet (10/A. §) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 81. §-a iktatta be.
13 A 14. alcímet (15. §) a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte.
14 A 15/A. alcímet (16/A. §) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 82. §-a iktatta be.
15 A 20. alcím (21. §) a 15/2016. (VIII. 31.) HM rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
16 A 22. § (1) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § c) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 22. § (2) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 83. §-ával megállapított szöveg.
18 A 23. § (1) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § d) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 24. § (6) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § e) pontja szerint módosított szöveg.
20 A 24. § (8) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § f) pontja szerint módosított szöveg.
21 A 24/a. alcímet (25/A. §) a 6/2014. (IV. 14.) HM rendelet 24. §-a iktatta be.
22 A 25/A. § (3) bekezdése a 7/2016. (V. 5.) HM rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
23 A 26. § (2) bekezdés e) pontját a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 2. § (1) bekezdése iktatta be.
24 A 26. § (4) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 2. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 28. § a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
26 A 29. § (1) bekezdés b) pontja a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 29. § (2) bekezdését a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte.
28 A 29. § (3) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
29 A 25/A. alcímet (30/A. §) a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 84. §-a iktatta be.
30 A 31. § (1) bekezdés a) pontja a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 31. § (3) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
32 A 31. § (4) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
33 A 31/A. §-t a 6/2014. (IV. 14.) HM rendelet 25. §-a iktatta be.
34 A 31/A. § (1) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
35 A 34. § (1) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelettel megállapított szöveg.
36 A 34. § (5) bekezdését a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 13. §-a hatályon kívül helyezte.
37 A 36. § (2) bekezdése a 7/2016. (V. 5.) HM rendelet 3. §-a szerint módosított szöveg.
38 A 38. § (1) bekezdése a 25/2016. (XII. 22.) HM rendelet 61. § c) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 38. § (3) bekezdését a 12/2016. (VII. 5.) HM rendelet 1. §-a iktatta be, szövege a 25/2016. (XII. 22.) HM rendelet 60. §-ával megállapított szöveg.
40 A 38. § (4) bekezdését a 12/2016. (VII. 5.) HM rendelet 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 25/2016. (XII. 22.) HM rendelet 62. §-a.
41 A Harmadik rész címe a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § h) pontja szerint módosított szöveg.
42 A VIII/A. fejezetet (38/A–38/C. §) a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 85. §-a iktatta be.
43 A 32/A. alcímet (40/A. §) a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 7. §-a iktatta be.
44 32/B. alcímet (40/B. §) a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 86. §-a iktatta be.
45 A 42. § a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 87. §-ával megállapított szöveg.
46 A 34/A. alcímet (42/A. §) a 15/2016. (VIII. 31.) HM rendelet 7. §-a iktatta be. A 34/A. alcím címe a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § g) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 42/A. § (1) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § g) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 42/A. § (2) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § g) pontja szerint módosított szöveg.
49 A 42/A. § (3) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § i) pontja szerint módosított szöveg.
50 A 43. § (1) bekezdése a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 12. §-a szerint módosított szöveg.
51 A 44. § (3) bekezdése a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 44. § (3a) bekezdését a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 9. §-a iktatta be, szövege a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 89. § b) pontja szerint módosított szöveg.
53 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 27.
54 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 27.
55 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 27.
56 A hatálybalépés időpontja 2013. augusztus 27.
57 A 48. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette, újonnan a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 10. §-a iktatta be.
58 A 49. §-t a a 7/2016. (V. 5.) HM rendelet 2. §-a iktatta be.
59 Az 50. §-t a 12/2016. (VII. 5.) HM rendelet 2. §-a iktatta be.
60 Az 51. §-t a 15/2016. (VIII. 31.) HM rendelet 8. §-a iktatta be.
61 A 2. melléklet 2/A. pontját a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 11. § (1) bekezdése iktatta be.
62 A 2. melléklet 4/A. pontját a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 86. § (1) bekezdése iktatta be.
63 A 2. melléklet 5. pont a) alpontja a 14/2015. (XII. 17. HM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
64 A 2. melléklet 6. pont a) alpontja a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
65 A 3. melléklet 1. pont a) alpontja a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 11. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
66 A 3. melléklet 4. pontját a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 90. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
67 A 7. melléklet a 20/2018. (XII. 28.) HM rendelet 86. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
68 A 9. melléklet a 14/2015. (XII. 17.) HM rendelet 11. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.