text:
⭐ELLENŐRZÉSI JELENTÉS
1 ELLENŐRZÉSI JELENTÉS Dr. Vass Miklós Alapítvány Biatorbágy Ellenőrzés száma: P-302-./2011./ Ber/1/a/2011. Belső ellenőrzést végzi: Gat-x Kft Belső ellenőrzési vezető: Teveliné Bándi Mária Teveliné Bándi Mária belső ellenőrzési vezető ELLENŐRZÉSI JELENTÉS a Dr. Vass Miklós Alapítvány részére évben nyújtott támogatás felhasználásának vizsgálatáról Biatorbágy Város képviselő-testülete 41/2011.(02.24.) Öh. számú határozatának 3. pontjában arról döntött, hogy a Dr. Vass Miklós Alapítvány esetében a évi támogatás felhasználását és elszámolását az Önkormányzat belső ellenőre vizsgálja felül. A évi támogatási szerződés megkötésére, a 2,4 millió forint támogatás kiutalására a vizsgálat eredménye függvényében kerüljön sor. A támogatás feltételeit az az Együttműködési megállapodás képezi, amit Biatorbágy Város Önkormányzata írt alá a Dr. Vass Miklós Alapítvány a megváltozott fejlődésmenetű gyermekek fejlesztésért elnevezésű Alapítvánnyal. A Dr. Vass Miklós Alapítványnál hogyan alakították ki az Önkormányzat által évben folyósított támogatás felhasználásának és elszámolásának rendjét? Az ellenőrzés során tapasztaltak alapján a megállapítások az alábbiak: Biatorbágy Város Képviselő-testülete és a Dr. Vass Miklós - A Megváltozott Fejlődésmenetű Gyermekek Fejlesztéséért elnevezésű - Alapítvány Együttműködési megállapodást írt alá az Alapítvány és Intézményének támogatására, valamint a támogatás felhasználására. 2009/11 12 A kiemelkedően közhasznú szervezetnek minősülő alapítványt a Pest megyei Bíróság 4.Pk /2000/6. számú végzésével AM jegyezte be. Az alapítvány célja, hogy: - Közreműködjön a megszokottól eltérő, megváltozott fejlődésmenetű testi, érzékszervi, értelmi, beszéd és más halmozottan sérült gyermekek képességeinek korai fejlesztésével, óvodai nevelésével, oktatásával, napközi otthonos ellátásával, fejlesztő felkészítésével kapcsolatos feladatok megvalósításában, annak érdekében, hogy esélyegyenlőségük növekedjen és életminőségük javuljon. Az alapító okiratban megfogalmazottak szerint az Alapítvány céljainak elérése érdekében többcélú közoktatási intézményt, azon belül egységes pedagógiai szakszolgálatot és pedagógiai intézetet hoz létre és működtet. Továbbiakban rögzíti az alapító okirat, hogy az Alapítvány a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt az Alapító Okiratban meghatározott tevékenységeire köteles fordítani. A megállapodásban rögzített összegek évben vissza nem térítendő támogatásként átutalásra kerültek. Az alapítványi tevékenység támogatási céllal átutaltak 1 millió forintot. Az Alapítvány által létrehozott intézmény a Biatorbágyi Korai Fejlesztő Központ működésének támogatására biztosították a 2,9 millió forintot. A megállapodás 6. pontja értelmében a támogatott köteles a támogatás összegét egyéb pénzeszközeitől elkülönítetten kezelni, illetve a támogatás felhasználásának nyomon követésére alkalmas módon nyilvántartani. Az Alapítvány által biztosított dokumentumok alapján megállapítható, hogy a gyakorlatban a befolyó bevételek elkülönített nyilvántartása megvalósul. A támogatás felhasználásának kimutatását az alapítvány könyvvezetési kötelezettségeinek megfelelően vezetik. Az ellenőrzés véleménye szerint azonban a felhasználás elkülönített kimutatására nincs mód. A átadott összeg a bevétel részét képezi, majd az összbevétel ad fedezetet a működés finanszírozására. Amennyiben az Önkormányzat a évben ismét nyújt támogatást, úgy az együttműködési megállapodásban célszerű konkrétabban meghatározni az elszámolási feltételeket. Egy lehetséges feltétel lehet, hogy a támogatásban részesülő alapítvány mutassa be a felmerült kiadások gyermeklétszámmal arányos alakulását. Ezáltal igazolva, hogy megvalósul a támogatás arányában a biatorbágyi gyermekek kezelése, gondozása. 2009/11 23 Az ellenőrzés a évi támogatás felhasználásáról, az Önkormányzat felé történő költségelszámolással kapcsolatban az alábbi észrevételeket teszi: - A támogatás felhasználásának igazolását (a megállapodásban foglaltakra figyelemmel) ötletszerűen kiválasztott költségszámlákkal oldották meg, és a hiteles dokumentálás érdekében lemásolták az adott bizonylatot. A bemutatott számlák a végzett tevékenységgel, a működés feltételeinek biztosításával, az alkalmazott terápiával (pl. lovas terápia) összefüggésben merültek fel. - Az ellenőrzéshez már áttekinthetőbb rendszerezettséggel, havi bontásban, számlák csatolásával rendelkezésre bocsátották a költségszámlákat, amelynek összege a évre az Alapítványnál ,- Ft. - A Biatorbágyi Korai Fejlesztő Intézetnél elszámolt költségszámlák összege ,- Ft. A költségtételt alátámasztó bizonylatokból 1 db számlát csatoltak, amely a meleg étkezési utalványok beszerzéséről szólt, a számla összege ,- Ft-ról szólt. Továbbá a természetbeni juttatás adó vonzatát ( ,- Ft) vették figyelembe. A költségek fentiek szerinti (Alapítvány és Intézet közti) megbontása nincs összhangban a megállapodásban rögzítettekkel, mivel aszerint az alapítványi tevékenységre 1 millió forintot utaltak át, míg az Alapítvány által létrehozott intézmény a Biatorbágyi Korai Fejlesztő Központ működésének támogatására 2,9 millió forintot biztosítottak. A vizsgált egységek képviselőinek elmondása szerint az Alapítvány és az Intézmény működése szorosan összefügg. Így például az Intézmény részére a helyiséget az Alapítvány, mint fenntartó bérli és a költségeket is finanszírozza. A feladat ellátása során a gondozásra szoruló gyermekek kezelése a gyermek állapotától függően történhet az Intézetben, illetve az Alapítványban is. A jelenlegi vizsgálatnak nem tárgya a gondozás folyamatának megítélése, és szakmai értékelése. A megállapodásban foglaltaknak megfelelően, az Alapítvány rendelkezésre bocsátotta a évi tevékenységéről szakmai beszámolóját, amelyet adatokkal is alátámasztott, évenkénti bontásban. A beszámoló szól a gondozott gyermekek létszámáról és a biatorbágyi gyermekek összlétszámhoz viszonyított arányáról is. Az ellenőrzésnél rendelkezésre álló és segítséget nyújtó munkatársak elmondása szerint a gondozás az Intézet és az Alapítvány között a gyermek helyzetének megítélése alapján változó időtartamban történik. Az ellenőrzés a helyszínen áttekintette a kezelt gyermekek dokumentumait. Megállapítható, hogy a rendelkezésre bocsátott anyagok rendezettek voltak. A 2009/11 34 szúrópróbaszerűen kiválasztott személyi anyagok tartalmazták a hatályos, évben érvényes szakértői véleményeket. A személyi anyagok felülvizsgálata alapján az ellenőrzés megállapította, hogy a Fejlesztő Központban ellátott, komplex korai fejlesztésben részesült biatorbágyi gyermekek száma 26 fő. A szakértői vélemények rendelkezésre álltak. A forgalmi naplót vezetik a korai fejlesztésben és gondozásban, a fejlesztő felkészítésben részt vevő gyermekekről. A nyilvántartást a Fejlesztő Intézet vezeti, az adatok áttekinthetőek, visszakereshetőek. A gyermekek egyéni fejlesztési terve rendelkezésre állt. A kialakított rendszer szerint a fejlesztő intézetnél befejezett kezelést követően az utógondozási tevékenység az alapítványnál folytatódik. Az ellenőrzés során közreműködő személyek fontosnak tartották megjegyezni, hogy az Alapítvány és az Intézmény által biztosított gondozásból ki kell emelni a prevenciós szűrést, amelynek gazdaságossága jelenleg nem kimutatható, azonban a jövőben a ráfordítás megtérül a gyermek oktatási rendszerbe történő problémamentes beintegrálódásával. Az Alapítványnál rendelkezésre bocsátott dokumentumok szerint a év végi záró adat szerint 72 fő biatorbágyi gyermek volt gondozásban. A kezelt gyermekek lakcímének visszakeresése biztosított volt. A gondozás részét képezi a Kipp-kopp Játszóházban végzett csoportfoglalkozás, az abban résztvevő gyermekek száma 75 fő. Az ellenőrzéshez rendelkezésre bocsátották az Alapítvány évi mérlegét és eredmény-kimutatását, az azt alátámasztó főkönyvi kivonatot. Az egyszerűsített éves beszámoló mérlegét és eredmény-kimutatását még nem írtak alá, és az ellenőrzés időpontjáig még nem készült el a közhasznúsági jelentés. (A évi beszámoló elkészítésének határideje május 31.) A beszámoló adatainak áttekintése alapján a gazdálkodás néhány jellemző adata: Eszközök összesen: eft - Követelések: 250 eft - Pénzeszközök: eft 2009/11 45 Források összesen: eft - Induló tőke 50 eft - Tőkeváltozás eft - Lekötött tartalék eft - Tárgyévi eredmény eft - Kötelezettségek eft - Passzív időbeli elhatárolások eft Az ellenőrzéshez átadott tájékoztató anyagok alapján a biatorbágyi lakosok aránya 70 %-ot képvisel, amelyhez a részletező információk rendelkezésre álltak. Javaslom ezért, hogy az éves elszámoláshoz mind az Alapítványnál, mind az Intézetnél vezessenek részletes nyilvántartást, a létszám alakulásának minden vonatkozásban lehetséges nyomon követése érdekében. Az ellenőrzés tapasztalata szerint a támogatás jó célt szolgál, annak érdekében, hogy felhasználás a támogató elvárásai szerint történjen, javasolt az együttműködési megállapodásban konkrét, mérhető szempontokat rögzíteni. Majd a megvalósulást ismételt ellenőrzéssel visszaigazolni. Biatorbágy, április /11 56 Ellenőrzés tárgya: A Dr. Vass Miklós Alapítványnál, a Biatorbágy Város Önkormányzata által évben nyújtott támogatás felhasználása és elszámolása az együttműködési megállapodás szerint történt-e? Ellenőrzés célja és feladata: Megvizsgálni azt, hogy az együttműködési megállapodásban rögzítettek szerint a kiutalt összeget az alapítványi célnak megfelelően, biatorbágyi állandó lakcímmel rendelkező, rászoruló gyermekek ellátására használták fel. Helyszíni ellenőrzés megkezdése: március 22. Helyszíni ellenőrzés befejezése: április 11. Ellenőrzött időszak: év Az ellenőrzött szervezeti egység: Dr. Vass Miklós Alapítvány Az ellenőrzés típusa: szabályszerűségi Az alkalmazott ellenőrzési módszerek és eljárások: Az együttműködési megállapodásban rögzítettek teljesítésének ellenőrzése, a kialakított rendszer áttekintése és a dokumentumok szúrópróbaszerű vizsgálata. Az ellenőrzésre vonatkozó jogszabályi felhatalmazás: Az Áht. 88. (1) és 121/A. (3) bekezdése és a 193/2003. (XI. 26.) Kormány rendelet alapján. Vonatkozó jogi háttér: - az számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámolókészítési és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 224/2000. (XII. 19.) Kormány rendelet (továbbiakban: Vhr.). Az ellenőrzött időszakban hivatalban lévő vezetők: Kovács András jegyző Szakálos Gizella Dr. Vass Miklós Alapítvány kurátora Dudás Eszter Biatorbágyi Korai Fejlesztő Központ intézményvezető Teveliné Bándi Mária belső ellenőrzési vezető 2009/11 67 VEZETŐI ÖSSZEFOGLALÓ A vizsgálat során felmértem és értékeltem, hogy a Dr. Vass Miklós Alapítványnál, a Biatorbágy Város Önkormányzata által évben nyújtott támogatás felhasználása és elszámolása az együttműködési megállapodás szerint történt-e. Főbb megállapítások a következők: Biatorbágy Város Képviselő-testülete és a Dr. Vass Miklós Alapítvány Együttműködési megállapodást írt alá az Alapítvány és Intézményének támogatására, valamint a támogatás felhasználására. A megállapodás 6. pontja értelmében a támogatott köteles a támogatás összegét egyéb pénzeszközeitől elkülönítetten kezelni, illetve a támogatás felhasználásának nyomon követésére alkalmas módon nyilvántartani. Az alapítvány célja, hogy közreműködjön a megszokottól eltérő, megváltozott fejlődésmenetű testi, érzékszervi, értelmi, beszéd és más halmozottan sérült gyermekek képességeinek korai fejlesztésével, óvodai nevelésével, oktatásával, napközi otthonos ellátásával, fejlesztő felkészítésével kapcsolatos feladatok megvalósításában, annak érdekében, hogy esélyegyenlőségük növekedjen és életminőségük javuljon. Az Alapítvány céljainak elérése érdekében többcélú közoktatási intézményt, hozott létre, amelyet működtet. A megállapodásban rögzített 3,9 millió Ft évben vissza nem térítendő támogatásként átutalásra került. A gyakorlatban a befolyó bevételek elkülönített nyilvántartása megvalósul. A támogatás felhasználásának kimutatását az alapítvány a könyvvezetési kötelezettségeinek megfelelően vezeti, a felhasználás elkülönített kimutatására nincs mód. Az átadott összeg a bevétel részét képezi, és az összbevétel ad fedezetet a működés finanszírozására. A felhasználást alátámasztó bizonylatok adatai nem a támogatásról szóló megállapodásban rögzített arányokat tükrözik. A megállapításhoz ugyanakkor figyelembe kell venni, hogy az Alapítvány és az Intézmény működése szorosan összefügg. A feladat ellátása során a gondozásra szoruló gyermekek kezelése a gyermek állapotától függően történhet az Intézetben, illetve az Alapítványban is. Az ellenőrzés a helyszínen áttekintette a kezelt gyermekek dokumentumait. Megállapítható, hogy a rendelkezésre bocsátott anyagok rendezettek voltak. Az ellenőrzéshez átadott tájékoztató anyagok alapján a biatorbágyi lakosok aránya 70 %-ot képvisel, amelyhez a részletező információk rendelkezésre álltak. 2009/11 78 Főbb következtetés: - A településen és a kistérségben élő megváltozott fejlődésmenetű gyermekek egészséges fejlődése érdekében az Alapítvány és az általa létrehozott intézmény társadalmilag hasznos tevékenységet végez. - A támogatási szerződésekben a számon kérhetőséghez fontos, hogy egyértelműen megfogalmazott feltételeket rögzítsenek. Megállapításokhoz, következtetésekhez kapcsolódó javaslataink az alábbiak: Amennyiben az Önkormányzat a évben ismét nyújt támogatást, úgy az együttműködési megállapodásban célszerű konkrétabban meghatározni az elszámolási feltételeket. Egy lehetséges feltétel lehet, hogy a támogatásban részesülő alapítvány mutassa be a felmerült kiadások gyermeklétszámmal arányos alakulását. Javasolt a jövőben figyelembe venni, hogy az Alapítvány és az Intézmény egy egységként működik, ahol a gyermekek gondozása (az Alapítványnál és az általa fenntartott Intézménynél) szoros összefüggésben történik. A megállapítások és a javaslatok részletes leírása az ellenőrzési jelentésben található. Az ellenőrzési jelentést az ellenőrzött terület vezetőjével egyeztettem. Az ellenőrzés nyomán kialakított véleményem a vizsgált területről, illetve folyamatról összességében: jó. 2009/11 89 Belső ellenőrzési kézikönyv 25. számú iratminta 2009/11 910 ELŐTERJESZTÉS Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: /112, 113, 142 Fax: Iktatószám: 0 Ügyintéző: Tárgy: A Dr. Vass Miklós Alapítvány évi támogatásával összefüggő kérdésekről Biatorbágy Város Képviselő-testülete 41/2011.(02.24.)Öh. számú határozatának 3. pontjában elrendelte, hogy a Dr. Vass Miklós Alapítvány számára évre nyújtott önkormányzati támogatás felhasználását és elszámolását az önkormányzat belső ellenőre vizsgálja felül. A évi támogatási szerződés megkötésére és így a 2,4 millió Ft támogatás kiutalására a vizsgálat eredménye függvényében kerülhet sor. Az önkormányzat belső ellenőrzési vezetője, Teveliné Bándi Mária a támogatás felhasználásának és elszámolásának vizsgálatát elvégezte, az ellenőrzési jelentés az előterjesztés mellékletét képezi. Az ellenőrzés megállapította, hogy a befolyó bevételek elkülönített nyilvántartása megvalósul. A támogatás felhasználásának kimutatását az alapítvány a könyvvezetési kötelezettségeinek megfelelően vezeti, a felhasználás elkülönített kimutatására nincs mód. A belső ellenőrzési jelentés alapján javasolt a Dr. Vass Miklós Alapítvány részére a évi önkormányzati támogatás odaítélése a 41/2011. (02.24.)Öh. számú határozatban megállapított összeg szerint azzal, hogy a megállapodásban konkrét feltételek kerüljenek meghatározásra a támogatás összegének felhasználására vonatkozóan. Várom a bizottságok javaslatait a támogatás összegének felhasználására vonatkozóan. Biatorbágy, április15. Tarjáni István polgármester11 H a t á r o z a t i javaslat Biatorbágy Város Képviselő-testülete /2011.( )Öh. számú h a t á r o z a t a A Dr. Vass Miklós Alapítvány évi támogatásával összefüggő kérdésekről Biatorbágy Város Képviselő-testülete megtárgyalta a Dr. Vass Miklós Alapítvány részére évben nyújtott támogatás felhasználásának vizsgálata tárgyban írt belső ellenőrzési jelentést. Biatorbágy Város Képviselő-testülete 41/2011.(02.24.)Öh. számú határozata alapján a Képviselő-testület a vizsgálat eredményeképpen a Dr. Vass Miklós Alapítvány számára megítéli a 2,4 millió Ft támogatás kiutalását azzal, hogy a támogatási szerződésben az összeg felhasználására az alábbi feltételeket határozza meg: Tarjáni István s.k. dr. Kovács András s.k. polgármester jegyző Hasonló dokumentumok
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/142, 144 Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu ELŐTERJESZTÉS A Dr. Vass Miklós Alapítvány Részletesebben ELŐTERJESZTÉS A Dr. Vass Miklós Alapítvány a Megváltozott Fejlődésmenetű Gyermekek Fejlesztéséért szervezettel kötendő együttműködési megállapodásról
Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a. Telefon: 06 23 310-174/142, 144 Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu ELŐTERJESZTÉS A Dr. Vass Miklós Alapítvány Részletesebben M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y
Alapítva: 1986 M E N E D É K A L A P Í T V Á N Y KIEMELKEDŐEN KÖZHASZNÚ SZERVEZET Székhely: 1221 Budapest Leányka u. 34. III/21. Adószám: 19004909-2-43 Telefon/Fax: (1) 229-3542 Levélcím: Segítő Kéz Iroda Részletesebben Önálló Főiskolai Közalapítvány 19096988-1-07. 2013. évi. Közhasznúsági jelentése és kiegészítő melléklete
Önálló Főiskolai Közalapítvány 19096988-1-07 2013. évi Közhasznúsági jelentése és kiegészítő melléklete 8000 Székesfehérvár, Városház tér 1 Önálló Főiskolai Közalapítvány adószám: 19096988-1-27 Oldal 1 Részletesebben Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány 6000 Kecskemét, Serfőző u. 21. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány 6000 Kecskemét, Serfőző u. 21. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Kecskemét, 2011.12.31. Dr. Virányiné Csertő Ágnes elnök Aranykapu Gyermekházat Támogató Alapítvány Részletesebben Önálló Főiskolai Közalapítvány
Önálló Főiskolai Közalapítvány 1909698891-1-07 2011. évi Közhasznúsági jelentése 8000 Székesfehérvár, Városház tér 1 Önálló Főiskolai Közalapítvány Oldal 1 Tájékoztató adatok: Alakulás ideje : 1991. november Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2011. ÉVRŐL
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Szociális Háló Egyesület 7960 Sellye Batthyány u. 4. Közhasznúsági fokozat: Kiemelten közhasznú Közhasznúsági végzés: Pk. 60.163/1995/22 2008.év Tartalom: I. Közhasznú beszámoló Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS az. 2013.évi Működéséről
-1-1. Számviteli beszámoló 1.1. Számviteli beszámoló bemutatása A számviteli beszámoló a közhasznúsági jelentés mellékleteként, azzal együtt tekinthető meg. 1.2. Könyvvizsgálat A tárgyévi számviteli beszámoló Részletesebben PICI-TALPAK Gyermekgondozó Egyesület Közhasznúsági jelentés. 2010. április 10.
Közhasznúsági jelentés Készítette: Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány 2012. május 14. Kiskunmajsai Keresztény Ifjúságért Alapítvány Kiskunmajsa Csontos Károly utca 2. 2011. évi Közhasznúsági Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója. Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet megnevezése
1 8 0 0 0 6 2 7-1 - 4 3 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 Két Kéz Segítő Alapítvány egyéb szervezet Részletesebben 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
Közhasznúsági jelentés 1. számú melléklete 18693001-1-13 Pk.60.266/2001 Ceglédi Őszikék Szociális Alapítvány 2700 Cegléd Bajcsy-Zs. u. 1 2010. évi Egyszerűsített éves beszámoló Tartalma: Egyszerűsített Részletesebben Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány. 2011. évi Közhasznúsági jelentés
Amerikaiak a Magyarokért Alapítvány 2011. évi Közhasznúsági jelentés Címe: 1065 Budapest, Bajcsy Zsilinszky u. 9. Bírósági végzés száma: 61194 Statisztikai száma: 18023099-9499-569-01 Közhasznúság fokozata: Részletesebben 2010. évi Közhasznúsági jelentés
ŐRI REFORMÁTUS EGYHÁZKÖZSÉG JÖVŐJÉÉRT ALAPÍTVÁNY i Közhasznúsági jelentése Az Őri Református Egyházközség Jövőjéért Alapítvány Közhasznúsági jelentése a 2013-as esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Az Alapítvány Részletesebben Az Életvirág. Szociális Közhasznú Alapítvány.
1 8 4 5 0 5 9 6 9 4 9 9 5 6 9 0 6 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 2 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15.
FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY 1061. BUDAPEST, PAULAY EDE UTCA 15. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2013. május 30. Steven Johnson képviselő FIATALOK KÜLDETÉSSEL ALAPÍTVÁNY Közhasznúsági jelentés Részletesebben 2012. 01. 01. -2012. 12. 31.
DEBRECENI KÖR DÁMA EGYESÜLET KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLETE 2012. 01. 01. -2012. 12. 31. A Debreceni Kör Dáma Egyesület Székhelye: 4024 Debrecen, Kadosa u. 5. sz. 1999. 11. 17. én alakult Bírósági végzés száma: Részletesebben Magyar Hangszermíves Céh Közhasznú Egyesület 1039 Budapest, Barátpatak u. 6/B. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
MTH Magyar Túra Hajó Közhasznú Vitorlás Egyesület 2400 Dunaújváros, Semmelweis utca 1. III./12. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Dunaújváros, 2012. május 19. Katona Dániel elnök Az MTH Magyar Túra Hajó Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
Adószám 19171339-1-13 Bejegyző szervezet Pest Megyei Bíróság Pk.60038/1989 Regisztrációs szám TE34 Alkotó Gyermekműhely és Kulturális Iskolaegyesület 2000 Szentendre, Jókai utca 3. Közhasznúsági jelentés Részletesebben Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
Élő Kövek Alapítvány 8056 Bakonycsernye Dózsa Gy. út 1. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Bakonycsernye 2013.május 24. Surányi Gábor elnök Közhasznúsági jelentése a 2012-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ Részletesebben Egyszerűsített éves beszámoló 2011
Közhasznúsági jelentés 1. sz. melléklete Pk.60.147/2007/2 Szent Kristóf Természetjáró Egyesület 8622 Szántód Iskola u.9. Egyszerűsített éves beszámoló 2011 Tartalma: Egyszerűsített mérleg Közhasznú eredménykimutatás Részletesebben Független könyvvizsgálói jelentés a
Független könyvvizsgálói jelentés a Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. évi beszámolójának felülvizsgálatáról Budapest, 2008. április 1 Megállapítások A Magyar Elektrotechnikai Egyesület 2007. XII.31-i Részletesebben I. Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi egyszerűsített éves beszámolója Az egyszerűsített éves beszámoló mérlege.
Az Együtt Magyarországért Alapítvány 2014. évi jelentése a pártok működését segítő tudományos, ismeretterjesztő, kutatási, oktatási tevékenységet végző alapítványokról szóló törvény szerint Székhely: 1122 Részletesebben A Fekete Gyémánt Fúvószenekarért Egyesület
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18160525-1-42 FŐVÁROSI BÍRÓSÁG PK.60.991/1997 BOKOR, HAZAI RÁSZORULÓK ALAPÍTVÁNY 1163 Budapest, GORDONKA utca 7. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója
1 8 1 8 2 4 4 6 8 6 9 0 5 6 9 0 1 Statisztikai számjel vagy adószám (csekkszámlaszám) A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolója 2 0 1 3 egyéb szervezet megnevezése Részletesebben DUETT Művészetoktatási Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság 3400 Mezőkövesd, Mátyás király út 51. 2012. évi Közhasznúsági jelentése
DUETT Művészetoktatási Nonprofit Közhasznú Korlátolt Felelősségű Társaság 3400 Mezőkövesd, Mátyás király út 51. 2012. évi Közhasznúsági jelentése Mezőkövesd, 2013. május 31. Bolykó István ügyvezető A DUETT Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2012.
Adószám: 18181256-2-42 Bejegyző szerv: Fővárosi Bíróság Regisztrációs szám: nyilvántartási szám: 8949 MAGYAR KARDIOLÓGUSOK TÁRSASÁGÁNAK SZÍVALAPÍTVÁNYA 1146.BUDAPEST. CHÁZÁR ANDRÁS ÚT 19. 2012. Fordulónap: Részletesebben ÉSZAKBALATONI EBMENTŐ EGYESÜLET 8248 Veszprémfajsz, Fő utca 27. 2014. évi Közhasznúsági jelentése
Név: " Koháry István " Alapítvány Székhely: 6000 Kecskemét, Piaristák tere 5. Adószám: 18354517-1-03 KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2009.év Tartalma: 1. Számviteli beszámoló I. Közhasznú éves beszámoló ( Korm.rendelet Részletesebben TASSI HELYTÖRTÉNETI EGYESÜLET 6098 Tass, Dózsa György út 24.
Bírósági bejegyzés: PK.60.144/2003/4. Napsugár Otthon Lakóiért Alapítvány Kiegészítő melléklet A Számviteli törvény szerint egyéb szervezetek egyszerűsített éves beszámolójához 2013. év Kistelek, 2014.március Részletesebben Jövőnk nukleáris energetikusáért alapítvány 2011.ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS SZÁMSZAKI ADATOK
Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2008. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2007. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2008. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése
Fiatal Kutatók Egyesülete 1056 Budapest, Belgrád rkp. 22. 2011. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2012. május 28. dr. Kovács Tamás Elnök Fiatal Kutatók Egyesülete Közhasznúsági jelentése a 2011-es Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS. a Hajdú- Bihar Megyei Mérnöki Kamara 2012. évi gazdálkodásáról
Adószám: Bejegyző szerv: Regisztrációs szám: 18259089-1-43 Fővárosi Bíróság 12215. Hallássérültek Identitásáért Egyesület 1222 Budapest, Zentai utca 22. A. 2011 Fordulónap: Beszámolási időszak: 2011. december Részletesebben Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány. 2005. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
A Mancsos Segítőtársaink Terápiás Állatok és Oktatási Alapítvány 2005. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE A Közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. törvény vonatkozó jogszabálya kötelezően előírja - közhasznú Részletesebben KETISZK KFT Közhasznúsági MÉRLEG 2009. év 1/a.melléklet
Közhasznúsági MÉRLEG 2009. év 1/a.melléklet Sorsz. Tétel megnevezése Előző év Önrevízió Tárgyév a b c d e A Befektetett eszközök 731 068-638 849 I. Immateriális javak 58 307 36 238 II. Tárgyi eszközök Részletesebben FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS FACULTAS Közhasznú Nonprofit Kft 2010. évi tevékenységéről (készült a közhasznú szervezetekről szóló 1997. évi CLVI. Törvény 19. előírásai szerint) FACULTAS KÖZHASZNÚ NONPROFIT KFT Részletesebben Képviselő-testület a 118/2010.(V.21.) KT sz. határozatában döntött a Szentes-Liget KFT jogutód nélküli, végelszámolással történő megszűnéséről.
Szentes Város Polgármesterétől 6600 Szentes, Kossuth tér 6. Pf. 58. Tárgy: Szentes-Liget KFT végelszámolási záró mérlegének beterjesztése jóváhagyásra Szentes Város Önkormányzat Képviselő-testülete Szentes Részletesebben 2011. ÉVI EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ
BKV ELŐRE SPORT CLUB KÖZHASZNÚ SZERVEZET 2 2. Vezetői összefoglaló A BKV Előre SC elkészítette az egyesület 2010. évi gazdálkodásáról szóló Közhasznúsági Jelentését, a közhasznú eredmény kimutatást és Részletesebben NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL. Budapest, 2013. 05. 07..
NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS A 2013. ÉVRŐL Budapest, 2013. 05. 07.. I. Bevezető 1. Az alapítvány neve NADIHÁZ Tradicionális Pránanadi Alapítvány 2. Az egyesület székhelye: Részletesebben KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010.
FALUNKÉRT, ISKOLÁNKÉRT, GYERMEKEINKÉRT ALAPÍTVÁNY 2615, Csővár, Kinizsi út 53/A. KÖZHASZNÚ JELENTÉS 2010. I. Számviteli beszámoló MÉRLEG 2010. ÉV Adatok e Ft-ban Sorsz. Tétel megnevezése Előző évi Önrevízió Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2011
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS a Törökbálint Közbiztonságáért Közhasznú közalapítvány 213. évi közhasznú egyszerűsített éves beszámolójához 1.) Általános tájékoztatás Törökbálint Közbiztonságáért Közalapítvány Részletesebben Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 21/2013 (IX. 26.) önkormányzati rendelete a helyi önkormányzat 2013. évi költségvetéséről
Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete 21/2013 (IX. 26.) önkormányzati rendelete a helyi önkormányzat 2013. évi költségvetéséről Jászszentlászló Községi Önkormányzat Képviselő-testülete Részletesebben A számviteli törvény szerinti egyéb szervezetek közhasznú egyszerűsített éves beszámolója
1 9 6 6 7 6 3 9 4 9 9 5 6 9 1 Nyilvántartási szám: 1686 Bejegyző határozat száma: Pk.66184/1991/1 Közhasznú szervezet az egyéb szervezet megnevezése 195 Budapest, Tinódi u. 2. az egyéb szervezet címe, Részletesebben EGYÉB BERENDEZÉSEK, FELSZERELÉSEK, GÉPEK, JÁRMŰVEK
FŐKÖNYVI KIVONAT 2013.01.01-2013.12.31 Psalmus Humanus Egyesület - 2013 Forgalom Fők.szám Megnevezés Tartozik Követel 1 14 3 31 36 38 381 384 39 392 4 41 45 454 463 464 471 474 49 5 51 143 145 149 1491 Részletesebben KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS 2002. év A közhasznúsági jelentés tartalmazza: 1, a számviteli beszámolót 2, költségvetési támogatás felhasználását 3, a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, 4, a cél Részletesebben SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS
SIKERES GAZDASÁGÉRT KÖZHASZNÚ EGYESÜLET 2007. ÉVI KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Készítette: Alf Martienssen elnök sk. - 2 - T A R T A L O M 1. A 2007. évi számviteli beszámoló 2. A költségvetési támogatás felhasználása Részletesebben Rotary Klub Tabán Közhasznú Alapítvány. 2011. évi KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉSE
Közhasznúsági jelentés Készítette: Tíz Gira Kft 2010. március 1. TEVAN Alapítvány 1146 Budapest, Cházár András u. 15. 2009. évi Közhasznúsági jelentése Budapest, 2010. március 1. WOLNER KRISZTINA elnök Részletesebben "A" MÉRLEG Eszközök (aktívák) adatok E Ftban
18233597-8623-529-01 1. oldal Statisztikai számjel MAGYAR SEBKEZELŐ TÁRSASÁG 12PK61 188/1997/4 Bírósági bejegyzés száma "A" MÉRLEG Eszközök (aktívák) adatok E Ftban Sorszám A tétel megnevezése 2012. december Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Aszófő Község Önkormányzata Képviselő-testületének. 2015. február 9-i rendes nyílt ülésére
Iktatószám: 3/22-3/3/2015. Tárgy: A Tihanyi Közös Önkormányzati Hivatal 2015. évi költségvetésének jóváhagyása. ELŐTERJESZTÉS Aszófő Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2015. február 9-i rendes Részletesebben Gyerekszem Művészeti Egyesület EGYSZERŰSÍTETT ÉVES BESZÁMOLÓ 2010. 1 8 1 2 7 2 7 2 9 1 3 3 5 2 9 0 KSH 1 1 5 6 / 0 7 NYILVÁNTARTÁSI SZÁM
Adószám: 19382106-1-19 Bejegyző szerv: Veszprém Megyei Bíróság Regisztrációs szám: Pk.60 134/2007/3.Nyt.1484. 8200 Veszprém, Haszkovó utca 12/A I 6. 2007. Fordulónap: 2007. december 31. Beszámolási időszak: Részletesebben Kiegészítő melléklet a Magyar FPV Egyesület 2014. évi egyszerűsített mérlegbeszámolójához
KÖZHASZNÚSÁGI JELENTÉS Beszámolási időszak: 01.01. - 12.31 AZ ALAPÍTVÁNY ADATAI: Alapítás éve: 2008. Működés kezdete: 2009.02.04. Bírósági bejegyzés száma: 9. Pk.60.716/2008/2. Bejegyezte: Fővárosi Bíróság Részletesebben Közhasznúsági jelentés 2010.
1022 Budapest, Ribáry u. 10. Adószáma: 18273689-1-41 Statisztikai számjel: 18273689-9499-569-01 KIEGÉSZÍTŐ MELLÉKLET a 2012. évi egyszerűsített beszámolóhoz A közzétett adatok könyvvizsgálattal nincsenek Részletesebben Magyar Anime Társaság Közhasznúsági jelentés 2013. év 2030 Érd, Napvirág utca 3. A Magyar Anime Társaság 2013. évi Közhasznúsági jelentése
A Magyar Anime Társaság 2013. évi Közhasznúsági jelentése Király Dávid elnök A Magyar Anime Társaság Közhasznúsági jelentése a 2013-es esztendőről 1. SZÁMVITELI BESZÁMOLÓ A Magyar Anime Társaság a 2013. Részletesebben 2011. évi Közhasznúsági jelentése
MÁKVIRÁG VIRÁGAI Gyermekellátási és Szolgáltató Nonprofit Korlátolt Felelısségő Társaság Székesfehérvár, Nefelejcs u. 79-1. 8000 2011. évi Közhasznúsági jelentése Székesfehérvár, 2012. május 26.. Pintérné Részletesebben A kiegészítő melléklet a Művészetért Programház Alapítvány 2012. január 01-től 2012. december 31-ig terjedő időszak tevékenységéről készült.
ÁLTALÁNOS ÖSSZEFOGLALÁS A kiegészítő melléklet a Művészetért Programház Alapítvány 2012. január 01-től 2012. december 31-ig terjedő időszak tevékenységéről készült. Jogszabályi háttérként a beszámoló, Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Pf. 58
Bíróság
Bíróság


text:
Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről - PDF
Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről
Download "Összefoglaló. a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről"
1 SZF/VMF/IF/JNF július Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/II. negyedév 2014 második negyedévében összesen 26 ügyben érkezett vissza a Hivatalhoz jogerős bírósági végzés, amelyeket az IJO a szakmai főosztályok javaslatait is figyelembe véve feldolgozott. A döntések az egyes oltalmi formákat érintő ügyekre az alábbi számban vonatkoztak: Védjegy 18 (5 ex parte, 13 inter partes ügy) Szabadalom 4 (3 ex parte, 1 inter partes ügy) Használati minta 2 (2 ex parte ügy) Formatervezési minta 1 (1 inter partes ügy) K+F 1 A Hivatal érintett döntéseinek háromnegyede (21) tekintetében a megváltoztatási kérelem elutasítására került sor. A bíróság 3 esetben a döntés hatályon kívül helyezését és az eljárás folytatását, 2 ügyben a döntés hatályon kívül helyezését és a Hivatal új eljárásra utasítását látta indokoltnak. SZABADALOM TÁRGYÁBAN SZÜLETETT DÖNTÉS Ket (1)-(2) bekezdés, 114. (1) és (4) bekezdés; Szt. 47. (2)- (3) bekezdés Az Szt ának (2) bekezdése szerint a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala a megsemmisítési eljárásban, a nemleges megállapítási eljárásban és a 83/E-83/G. -okban szabályozott eljárásokban a tényeket a kérelem keretei között, az ügyfelek nyilatkozatai és állításai, valamint az ügyfél által igazolt adatok alapján vizsgálja. Az Szt ának (3) bekezdése értelmében a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala döntését csak olyan tényekre és bizonyítékokra alapozhatja, amelyekkel kapcsolatban az ügyfélnek módjában állt nyilatkozatot tenni; figyelmen kívül hagyhatja azonban azokat a nyilatkozatokat vagy bizonyítékokat, amelyeket az ügyfél nem kellő időben terjesztett elő. 1. A Hivatalnál lajstromszám alatt oltalom alatt álló szabadalom megsemmisítését kezdeményezte március 1-jén kérelmező. A Hivatal a megsemmisítési kérelmet elutasította. A megsemmisítési kérelem és az alátámasztására benyújtott dokumentumok vizsgálata során megállapította, hogy a kérelmező által hivatkozott dokumentumok közül négy a technika állásának ismertetéseként szerepel a szabadalmi leírásban. Kifejtette, hogy a szabadalmi engedélyezési eljárásban ezen dokumentumok ismeretében bizonyult a tárgyi találmány újnak és haladó jellegűnek, ezért a megsemmisítési eljárásban ezeket nem vette figyelembe. A kérelmező által felhozott egyéb dokumentumokat megvizsgálva arra a következtetésre jutott, hogy a megsemmisítési kérelem alaptalan.
2 A Fővárosi Törvényszék álláspontja szerint a Hivatal lényeges eljárási jogszabályok megsértésével hozta meg határozatát, melyek egy része a bírósági eljárásban nem orvosolható, ezért a bíróság a határozat hatályon kívül helyezését, és a Hivatal gyorsítottan lefolytatandó, új eljárásra utasítását látta szükségesnek az alábbiak miatt. A bíróság szerint lényeges eljárási szabálysértést valósított meg a Hivatal azzal, hogy a kérelmező által előterjesztett, újdonságrontónak állított anterioritások közül négy dokumentumot, és a kérelmező ezzel kapcsolatos érvelését kizárta a vizsgálatból. Tévesnek tartja ugyanis a bíróság azt az álláspontot, hogy az a tény, hogy ezek a dokumentumok a szabadalmi leírásban a technika állásának ismertetése körében szerepelnek, szükségtelenné teszi a megsemmisítési eljárásban való vizsgálatukat. Kifejtette, hogy a megsemmisítési eljárásban a Hivatal érveket ütköztet, és ezeket mérlegelve foglal állást arról, hogy indokolt-e a szabadalom megsemmisítése. A Hivatal a megsemmisítési eljárásban nem általában foglal állást a felhozott ellentartásokról, hanem mindössze azon érvek alaposságát vizsgálja meg, amelyeket a felek ezekkel kapcsolatban kifejtenek. Nem igaz tehát, hogy abból, hogy a jelen eljárásban hivatkozott egyes ellentartások a leírásban szerepelnek, az a következtetés vonható le, hogy a Hivatal ezekről már állást foglalt a bejelentési eljárásban, hiszen ekkor a megsemmisítést kérő fél érvei, és a szabadalmas ellenérvei értelemszerűen nem lehettek ismertek. Hibás jogi álláspontja folytán a Hivatal elmulasztotta értékelni a kérelmező által az érintett dokumentumok tekintetében kifejtett érveket, ezáltal a tényállás feltárási és indokolási kötelezettségét is megszegte. A bíróság megállapította, hogy a kérelmező tájékoztatási és nyilatkozattételi joga sérült azáltal, hogy nem kézbesítette számára a Hivatal a szabadalmas egyik nyilatkozatát és mellékleteit. A Hivatal a határozatban figyelembe vette az szabadalmas által benyújtott ezen dokumentumot, amely nem pusztán jogi érveket, de az ügy elbírálása szempontjából lényeges tényeket, bizonyítékokat is tartalmazott. A Hivatal ezen hibáját ugyanakkor nem orvosolja, hogy a kérelmező erre a beadványra a megváltoztatási kérelemben kifejthette az ellenérveit. A bíróság észlelte továbbá, hogy a Hivatal a gyorsított eljárás lefolytatása iránti kötelezettségét is elmulasztotta, amit ugyancsak lényeges eljárási szabálysértésként értékelt. A felterjesztett iratokból ugyanis megállapítható volt, hogy a szabadalmas március 29-én kérte a megsemmisítési eljárás gyorsított lefolytatását arra hivatkozva, hogy szabadalombitorlási per van folyamatban, és a kérelem díját is megfizette. A Hivatal április 15. napján elrendelte a gyorsított eljárást, később azonban többször is késedelmesen küldte meg a felek beadványait és adott ki nyilatkozattételi felhívást, határozatát pedig június 19. napján hozta meg. Az adott esetben tehát a gyorsított eljárás időtartama több mint három év volt. A bíróság az Szt. 81/A. -a (1) bekezdésének a bitorlási perre való utalása, valamint a miniszteri indokolás alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Hivatal előtti gyorsított eljárás lehetősége a szabadalmakkal kapcsolatos jogérvényesítés hatékonyságát elősegítő eszköz. Magyarországon a bitorlási perben közvetlenül nem vitatható az oltalom érvényessége, a bitorlási kereset és a megsemmisítési kérelem elsőfokú elbírálása különböző fórumokon történik. A szabadalommal kapcsolatos jog érvényesítésének időtartama ilyen módon a Hivatal és az illetékes bíróságok előtti eljárások összegeként adódik. A hatásköri elkülönülés azonban nem eredményezi azt, hogy az érvényesség vitatására szolgáló gyorsított megsemmisítési eljárás a jogérvényesítési rendszeren kívül kerülne, éppen ellenkezőleg, ennek szerves részét képezi Ezért a bíróság álláspontja szerint a Hivatal által folytatott megsemmisítési eljárásra vonatkozó rendelkezések, ha az eljárás a felek kérelme alapján gyorsított eljárásban folyik le, a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelv felől, annak rendelkezéseivel összhangban értelmezendők. Megállapította továbbá, hogy eltérően a Pp.-től sem az Szt., sem a Ket. nem mondja ki általános elvként az eljárások ésszerű időn belül való befejezésének követelményét. Ugyanakkor rámutatott arra, 2
3 hogy az irányelv vertikális közvetlen hatálya alapján a gyorsított megsemmisítési eljárás felei amennyiben az ilyen eljárás feltételei fennállnak az irányelv rendelkezése alapján követelhetik a Hivataltól az eljárás ésszerű időn belül való befejezését anélkül, hogy ezt akár az Szt., akár a Ket. expressis verbis kimondaná. A bíróság úgy értelmezte az Szt. 81/A. -át, mint amely a megsemmisítési eljárásnak a hatékony jogérvényesítéshez szükséges ésszerű határidőn belül való befejezhetőségét biztosítja úgy, hogy legalább olyan szigorú ügyintézési határidők megtartását kívánja a Hivataltól, mint amely Pp. által előírt határidők megtartása mellett a bíróság köteles lenne elbírálni egy azonos tárgyú viszontkeresetet. Figyelemmel arra, hogy a gyorsított megsemmisítési eljárás nem egyéb, mint a szabadalom érvényességét vitató viszontkereset alternatívája, valamint arra is, hogy a bírósági eljárásban az ésszerű időn belüli befejezés igénye alapelvi jelentőségű és tételes szabályozással teljesül, végül tekintetbe véve azt is, hogy a polgári peres eljárás szolgál egyedüli modellként a hazai jogban az ésszerű határidőkön belüli befejezés biztosításához, a gyorsított megsemmisítési eljárásban irányadó az Szt.-ben nem szabályozott ügyintézési határidőket a Pp. vonatkozó rendelkezéseivel azonos módon tartotta indokoltnak meghatározni. Mindezek eredményeképpen arra a megállapításra jutott, hogy a jelen megsemmisítési eljárás a gyorsított eljárás céljával és a hivatkozott jogszabályi rendelkezésekkel ellentétes volt. Annak hangsúlyozása mellett, hogy a Hivatal az Szt. 81/A. -ának egyik konkrét rendelkezését sem sértette meg közvetlenül, eljárása mégsem felelt meg a jogszabálynak, a beadványok többszöri késedelmes megküldése és a döntés jelentős mértékű, indokolatlan elhúzódása lényeges eljárásjogi szabálysértéshez vezetett. A kifejtettekre tekintettel a határozatot hatályon kívül helyezte, és a Hivatalt gyorsítottan lefolytatandó, új eljárásra utasította. (3.Pk /2013/6.) VÉDJEGY TÁRGYÚ DÖNTÉSEK I. Vt. 2. (2) bekezdés a) pont A Vt. 2. -a (2) bekezdésének a) pontja alapján ki van zárva a védjegyoltalomból a megjelölés, ha nem alkalmas a megkülönböztetésre, különösen, ha kizárólag olyan jelekből vagy adatokból áll, amelyeket a forgalomban az áru vagy a szolgáltatás fajtája, minősége, mennyisége, rendeltetése, értéke, földrajzi származása, előállítási vagy teljesítési ideje, illetve egyéb jellemzője feltüntetésére használhatnak, vagy pedig amelyeket az általános nyelvhasználatban, illetve az üzleti kapcsolatokban állandóan és szokásosan alkalmaznak. 2. A HyperGel 100 szómegjelölés védjegykénti lajstromozását kérték az 5. osztályba tartozó balzsamkészítmények gyógyászati használatra; balzsamok gyógyászati használatra; diagnosztikai készítmények; vegyi készítmények állatgyógyászati használatra; vegyi vezetők elektrokardiográf (EKG) elektródákhoz; zselatin, gyógyászati használatra termékek vonatkozásában. A Hivatal a védjegybejelentést a Vt. 2. -a (2) bekezdésének a) pontja alapján elutasította. Álláspontja szerint a megjelölés két, határozott jelentéssel bíró szó egymás mellé helyezésével került kialakításra anélkül, hogy olyan többletjelentéssel bírna, amely alkalmassá tenné arra, hogy e többlet által árukat és szolgáltatásokat különböztessen meg. Rámutatott arra, hogy a megjelölés az 5. áruosztályban megadott gyógyászati készítmények vonatkozásában nem tekinthető szokatlan természetű összetételnek, inkább a termékekhez szorosan kapcsolható kifejezés. A három, önmagában is leíró szám- és szóelem egymás mellé helyezése nem képez fantáziaszót, nem tekinthető egyedi megjelölésnek, kizárólag az adott áruk jellemzőjét, tulajdonságát fejezi ki. (M /10.) 3
4 A Fővárosi Törvényszék nem osztotta a Hivatalnak a megjelölés leíró jellege körében kifejtett álláspontját. Tény, hogy a Gel kifejezés tekinthető olyannak, mint amely leírja az érintett áruk félszilárd halmazállapotát. Kérdéses maradt azonban a bíróság számára a Hyper- és a 100 elemeknek az adott árukra értelmezhető jelentése. Az előbbi kifejezés szavak előtagjaként használatos, és fokozottságot, túlzott nagyságot, magas szintet ír le, jelentése tehát az utótagtól függően eseti. Az azonban, hogy az adott esetben a gélek mely tulajdonsága fokozott, túlzottan nagy vagy magas szintű, nem nyilvánvaló, azaz az átlagos fogyasztó csak gondolkodás, további asszociáció útján juthat el a szó adott árucsoportra értelmezett jelentéséhez, már ha egyáltalán létezik ilyen. Ez az értelmezés a bíróság álláspontja szerint kizárja a HyperGel megjelölés leíró jellegét, amit csak megerősít, hogy a szóelem egy, az árukra további gondolkodás vagy asszociáció nélkül ugyancsak nem értelmezhető számmal egészül ki. Ez utóbbi az összetevők mennyiségére, kiszerelési tömegére, térfogatára, avagy a termék megújított változatára egyaránt utalhat, minthogy azonban ez közvetlenül, pusztán a megjelölése szemlélése alapján mértékegység feltüntetése hiányában nem dönthető el, önmagában leíró jelleget sem eredményezhet. Így a betűk és számok kombinációjából álló lajstromozni kért megjelölést a fogyasztók nem tekintik többnek, mint puszta fantáziaszónak. Mindezek alapján a bíróság a védjegybejelentést elutasító határozatot hatályon kívül helyezte, és a Hivatalt az eljárás folytatására utasította. (3.Pk /2013/3.) II. Vt. 3. (1) bekezdés a) pont A Vt. 3. -a (1) bekezdésének b) pontja értelmében a megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha a közrendbe vagy a közerkölcsbe ütközik.. 3. A POLICE nemzetközi szóvédjegy oltalmának Magyarországra történő kiterjesztését kérték a 35. osztályba sorolt áruk tekintetében. A Hivatal a védjegybejelentést Vt. 3. -a (1) bekezdésének a) pontja alapján elutasította, mert álláspontja szerint a megjelölés közrendbe ütközik. Indokolásában kifejtette, hogy a közrend fogalma egy jogrendszer alapvető intézményeit és elveit foglalja magába. A lajstromozni kért megjelölésben szereplő kifejezés a POLICE szó, a magyar nyelvben rendőrség jelentéssel bír. Ezzel minden magyar átlagfogyasztó tisztában van, a szó hallatán a rendőrségre, mint állami szervre gondol. A megjelölés védjegyként történő lajstromozása azt eredményezné, hogy a bejelentőn kívül senki más nem használhatná az említett kifejezést. A fogyasztók a megjelölés láttán azt feltételezhetik, hogy a rendőrséghez kötődnek az árujegyzékben szereplő termékek, holott a bejelentő egy olasz gazdasági társaság. Rámutatott továbbá arra, hogy a közrendbe ütközés esetén a szerzett megkülönböztető képességre való hivatkozás nem adhat okot a védjegykénti lajstromozásra. (A906156/17.) A Fővárosi Törvényszék nem osztotta a Hivatalnak azt az álláspontját, hogy a POLICE szómegjelölés közrendbe ütközne. Hangsúlyozta, hogy a Vt. nem definiálja a közrend fogalmát. Az azonban világos, hogy magának a megjelölésnek kell olyannak lennie, amely közrendbe ütköző. Ez azt jelenti a bíróság álláspontja szerint, hogy nem azt kell kimutatni, hogy a megjelölés használatának kizárólagossága közérdeket sértene, hanem a megjelölés implicite alkalmas arra közvetlen jelentésénél fogva, vagy az általa keltett egyértelmű és nyilvánvaló asszociáció okán, hogy közrendbe ütközzön. A megjelölés e belső hibája nem azonos azzal az érdekkel, hogy a leíró jellegű megjelölést bárki használhassa vagy, hogy az a fogyasztókat ne tévessze meg. Ez utóbbi esetben a közérdek zárja ki a lajstromozást, ami azonban nem jelenti azt, hogy a megjelölés maga közrendbe is ütközik. A bíróság véleménye 4
5 szerint a Hivatal valójában az előbbi kérdéseket vizsgálta, azt azonban nem mutatta meg, hogy a POLICE szó miért olyan, amely már önmaga is közrendbe ütköző. A Törvényszék elfogadta, hogy a rendőrség nevének árujelzőként való használata közrendbe ütközhetne, a lajstromozni kért megjelölés azonban álláspontja szerint nem azonos a rendőrség -gel, annak ellenére sem, hogy tükörfordításokról van szó. A POLICE kifejezés szélesebb jelentéstartalommal bír, mivel asszociációs alapot adhat más országok rendvédelmi hatóságaira, fokozott kulturális kihallással is bír, utalva például a krimikre, rendőrös filmekre vagy a brit zenekarra. Itt kell értékelni a bíróság szerint a bejelentői használatot is, ami a megjelölést az árujegyzékben foglalt termékek körében ismertté és elismertté: árujelzővé tette. Mindezekre tekintettel a hivatali határozatot hatályon kívül helyezte, és a Hivatalt az eljárás folytatására utasította. (3.Pk /2013/3.) III. Vt. 3. (1) bekezdés b) pont A Vt. 3. -a (1) bekezdésének b) pontja alapján a megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha az áru, illetve a szolgáltatás fajtája, minősége, földrajzi származása vagy egyéb tulajdonsága tekintetében alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. 4. Az ABX GUITARS nemzetközi szóvédjegy oltalmának Magyarországra történő kiterjesztését kérték többek között a 15. osztályba sorolt fúvós hangszerek, billentyűs hangszerek, húros és ütős hangszerek, azok tartozékai, hangszerkellékek. áruk vonatkozásában. A Hivatal a védjegybejelentést a Vt. 3. -a (1) bekezdésének b) pontja alapján a 15. áruosztály tekintetében elutasította. A határozat indoklásában rámutatott arra, a lajstromozni kért megjelölés a termék fajtája tekintetében, a gitártól annak alkatrészeitől, tartozékaitól eltérő termékekre nézve alkalmas a fogyasztók megtévesztésére. Álláspontja szerint a tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztó tisztában van azzal, hogy a gitár a húros hangszerek, azon belül is a pengetős hangszerek közé tartozik és tudomással bír annak külső felépítéséről is. Azonban azt a szakértelmet nem lehet elvárni a szokásosan tájékozott fogyasztótól, hogy a hasonló felépítéssel rendelkező, gitárszerű pengetős hangszereket is biztonsággal meg tudja különböztetni a gitártól. Az ilyen hangszerek és a gitár közötti hasonlóságok olyan nagymértékűek lehetnek, hogy az olykor minimális különbségeket az átlagos fogyasztó nem képes felismerni. Így például, amennyiben a bejelentő által példaként említett vihuela hangszeren az ABX GUITARS megjelölést látja, könnyen juthat arra a téves következtetésre, hogy a védjeggyel jelzett gitárszerű, pengetős hangszer egy gitár. Mivel pedig a megjelölt termékek fogyasztói köre nem szűkíthető le a pengetős hangszereket teljes mértékben megkülönböztetni képes, kellő szakértelemmel rendelkező fogyasztókra, fennáll a veszélye, hogy az ABX GUITARS megjelölés tévedésbe ejti a fogyasztókat a 15. áruosztályba tartozó nem gitár hangszerek tekintetében.(a /8.) A Fővárosi Törvényszék nem osztotta azt a hivatali álláspontot, hogy a lajstromozni kért megjelölés az árujegyzékben foglalt áruk tekintetében megtévesztésre alkalmas. A bíróság rámutatott arra, hogy egy szokásosan tájékozott, ésszerűen figyelmes és körültekintő fogyasztótól elvárható, hogy az alapvetően különböző működési elvű hangszereket, így különösen az árujegyzékben nevesített két típust, a fúvós és a húros hangszereket az azokon látható árujelzőtől függetlenül, könnyedén meg tudja különböztetni. Ha pedig egy húros, pengetős hangszerek közti különbségtétel lehetőségét nézzük, akkor értékelendő, hogy a hangszerek általában nem hétköznapi felhasználású árufajták, sokszor nagy értékű, tartós fogyasztási cikkek, így az ezeket vásárló átlagos fogyasztó, aki feltehetően nem csak csodálni 5
6 képes azokat, de játszani is tud rajtuk, a szokásosnál mélyrehatóbb ismeretekkel bír, s így biztonsággal tud eligazodni a gitárszerű, pengetős hangszerek világában. Megjegyezte továbbá a bíróság, hogy az ABX GUITARS nemzetközi védjegy nem csak a gitár szót tartalmazza, hanem az ABX megjelölést is, mely szókapcsolat nyilvánvalóan céget jelöl, márkajelzésként hat, a lajstromozni kért megjelölés így összhatásában nem egy hangszertípust ír le. A hangszerek piacán tájékozott magyar fogyasztó is valószínűleg így értelmezi a megjelölést, s aligha tekinti gitárnak a vihuelát csak azért, mert annak márkajelzésében a guitar szó szerepel. Mindezek alapján a bíróság a védjegybejelentést elutasító határozatot hatályon kívül helyezte, és a Hivatalt az eljárás folytatására utasította. (3.Pk /2013/3.) IV. Vt. 4. (1) bekezdés b) pont A Vt. 4. -a (1) bekezdésének b) pontja alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, amelyet a fogyasztók összetéveszthetnek a korábbi védjeggyel a megjelölés és a védjegy azonossága vagy hasonlósága, valamint az érintett áruk, illetve szolgáltatások azonossága vagy hasonlósága miatt. A Vt. 4. -ának (4) bekezdése szerint e törvény alkalmazásában az összetéveszthetőség magában foglalja azt az esetet is, ha a fogyasztók a megjelölést gondolati képzettársítás (asszociáció) útján kapcsolhatják a korábbi védjegyhez. 5. Színes ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 32. osztályba tartozó pilsner eredetmegjelölés területéről származó sörök és a 35. osztályba sorolt reklámozás; kereskedelmi ügyletek; kereskedelmi adminisztráció; irodai munkák (az osztály betűrend szerinti jegyzékében szereplő valamennyi szolgáltatás) vonatkozásában. A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, kérték a védjegybejelentés elutasítását a Vt. 4. -a (1) bekezdésének b) pontjára és a 4. -a (4) bekezdésére hivatkozással. A felszólaló előadta, hogy jogosultja a korábbi elsőbbségű EDELSTOFF nemzetközi, illetve közösségi szóvédjegyeknek, amelyek a 32. és 43. osztályba sorolt sörök és vendéglátási szolgáltatások tekintetében állnak oltalom alatt. 6
7 A Hivatal a felszólalást elutasította, és a megjelölést védjegyként lajstromozta. A határozat indokolásában kifejtette, hogy a bejelentett megjelölés ábrás jellegű, melynek domináns eleme az EdelBrau szókapcsolat. Ehhez képest a felszólalói védjegy szómegjelölés, így az összetéveszthetőség vizsgálatánál elsősorban az EdelBrau és az EDELSTOFF szavak hasonlóságát látta indokoltnak vizsgálni. A vizuális összevetés során a Hivatal arra a megállapításra jutott, hogy a megjelölés ábrás kialakítása a domináns szóelemek részbeni hasonlósága mellett kellő elhatárolást biztosít a fogyasztók számára; a fonetikai hasonlóság vonatkozásában ugyanakkor úgy ítélte meg, hogy az fennáll a megjelölések között. Konceptuális szempontból vizsgálva valószínűsítette, hogy az átlagos magyar fogyasztók, a német nyelvet nem ismerik olyan mélységében, hogy az alkalmazott kifejezések jelentését azonosíthatnák, ezért a két megjelölést fantáziaszóként érzékelik. A megjelölésben az EDEL szóelemen kívül azonban számos egyéb szó- és ábrás elem is megtalálható, amelyek konceptuális szempontból is értékelhetőek, és megfelelő elhatárolást biztosítanak a felszólalói szóvédjegyhez képest. A Hivatal a megjelölések között nem állapított meg olyan mértékű hasonlóságot, amely az összetéveszthetőség veszélyét magában hordozná, így álláspontja szerint a részbeni áruhasonlóság önmagában nem alapozza meg a hivatkozott kizáró ok alkalmazását. Ezen túlmenően az asszociáció útján fennálló összetéveszthetőséget sem találta megállapíthatónak. (M /24.) A Fővárosi Törvényszék a megváltoztatási kérelmet elutasító határozatában megjegyezte, hogy a magyar fogyasztók többsége ugyan nem beszél németül, a sörök világában azonban a márkanév németes hangzása gyakori, a magyar fül ehhez hozzá van szokva, így feltételezhető, hogy a két szóelem közti fonetikai különbség, még ha az utótagok eltéréséből is adódik, az árujelzők biztonságos megkülönböztetését eredményezi. A bíróság megállapította, hogy az ellentartott védjegyek és a lajstromozni kért megjelölés vizuális és konceptuális hasonlóságának teljes hiánya, illetve a csekély fonetikai hasonlósága összességében nem eredményez összetéveszthetőséget sem formális értelemben, sem pedig asszociációs alapon. (3.Pk /2013/4.) 6. Színes ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 32. osztályban gyömbérsör; malátacefre; malátasör; sörbetek (italok); sörcefre; sörök tekintetében. A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, kérték a védjegybejelentés elutasítását a Vt. 4. -a (1) bekezdésének b) pontjára és 4. -a (4) bekezdésére hivatkozással. A felszólaló előadta, hogy jogosultja a korábbi elsőbbségű lajstromszámú KALTENBERG 7
8 közösségi ábrás védjegynek, amelynek oltalma a 32. osztályba tartozó sörök árukra terjed ki. A Hivatal megállapította, hogy a felszólalás nem alapos. A domináns szóelemeket az összbenyomásnál vizsgálandó szempontrendszer alapján elemezve úgy találta, hogy a hangsúlyos, ám az áruosztályt tekintve leíró jellegű KALTEN előtag azonosságát kellően ellensúlyozza számos különbség (a szótagok száma, a második szóelemek teljes eltérése, a képi megjelenések elkülöníthetősége). A konceptuális összetéveszthetőség veszélyét sem látta fennállónak arra tekintettel, hogy a KALTENHALLER szó konkrét jelentéssel nem bíró fantáziaszónak minősül. A Hivatal rámutatott arra, hogy az átlagos fogyasztó összességében szemléli az adott megjelölést, és nem kezdi el elemezni annak különböző elemeit. Ennek alapján megállapította, hogy a konkrét esetben nem áll fenn olyan mértékű gondolati képzettársítás keltette hasonlóság, illetve fogalmi kapcsolat, amely alapján a megjelölést és a védjegyet asszociáció útján kapcsolhatnák össze a fogyasztók. (M /16.) A megváltoztatási kérelmet elutasító első-, illetve másodfokú bíróság egyaránt megállapította, hogy a vizuális és konceptuális hasonlóság kizárható, a csekély mértékű fonetikai hasonlatosság pedig az áruk azonossága ellenére nem eredményez összetéveszthetőséget a felek megjelölései között sem formális, sem asszociációs alapon. (3.Pk /2012/8., 8.Pkf /2013/4.) V. Vt. 4. (1) bekezdés c) pont A Vt. 4. -a (1) bekezdésének c) pontja értelmében nem részesülhet védjegyoltalomban eltérő áruk, illetve szolgáltatások tekintetében a belföldön jóhírnevet élvező korábbi védjeggyel azonos vagy ahhoz hasonló későbbi elsőbbségű megjelölés, ha annak alapos ok nélkül történő használata a jó hírű védjegy megkülönböztető képességét vagy hírnevét sértené vagy tisztességtelenül kihasználná. 7. A ROLL-X szóösszetétel védjegykénti lajstromozását kérték az 1. osztályba tartozó vegyi tűzoltószerek és a 9. osztályba sorolt tűzoltó készülékek áruk vonatkozásában. A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, kérték a védjegybejelentés elutasítását a Vt. 4. -a (1) bekezdésének a), b) és c) pontjaira hivatkozással. A felszólaló előadta, hogy jogosultja a korábbi elsőbbségű ROLEX nemzetközi és közösségi szó-, illetve ábrás védjegyeknek, amelyek a 14. osztályban állnak oltalom alatt. A Hivatal a felszólalást megalapozatlannak találta. A bejelentő indítványa alapján a Hivatal felhívta felszólalót, hogy igazolja, hogy a védjegyeket a bejelentés meghirdetésének napján a Vt a előírásainak megfelelően használta. A felszólaló a következő bizonyítékokat nyújtotta be: nemzeti hivataloknak (pl.: bahreini, brazil, kambodzsai, kínai, cseh, ukrán, török) a ROLEX védjegy lajstromozása, illetve törlése iránti eljárásokban a jóhírűség 8
9 kapcsán kifejtett álláspontjai; prágai, grúziai, kijevi bíróságok hasonló döntései; a Brandz 2011-es kimutatása a világ 100 legértékesebb védjegyéről; a márka kialakulásának története; valamint a Wikipédia szabad enciklopédia angol nyelvű cikke a ROLEX márkáról. A Hivatal álláspontja szerint a felsorolt nemzeti hivatalok, bíróságok döntései közül kizárólag a cseh határozatok vehetők figyelembe, tekintettel arra, hogy a vizsgálat során nemzetközi és közösségi védjegyekről lévén szó magyarországi, valamint az EU területén megvalósuló használatot kellett elemezni. Rámutatott arra, hogy a vizsgált határozatok a bizonyítékok leírását, felsorolását tartalmazzák, melyek értékelése a különböző nemzeti hivatalok gyakorlata alapján eltérő lehet. A döntésekben szereplő dokumentumokat a felszólaló jelen eljárásban nem csatolta, ekként a Hivatal a cseh határozatokat közvetlenül alkalmazni, bizonyítékként elfogadni nem tudta. A márkatörténeti leírás, a cégismertető és a Brandz kimutatási, illetve a felszólaló által említett forgalmi adatokat értékelve megállapította, hogy ezek sem támasztják alá az ellentartott védjegyek használatát. Az abban szereplő forgalmi adatokról nem volt megállapítható, hogy azok mely országokra vonatkoznak, más dokumentumok pedig elsősorban a márkáról és annak kialakulásáról szolgáltattak információkat, de tényleges használat igazolásaként nem voltak értékelhetőek. A Hivatal figyelembe vette azt a tényt is, hogy a ROLEX luxusmárkának minősíthető, így a termék speciális felhasználói körére tekintettel az átlagfogyasztóknak szánt napi fogyasztási cikkekhez képest kisebb mértékű piaci jelenlét, forgalmazási volumen bizonyítása is elegendő lehet a használat, jóhírűség igazolására. Mindazonáltal jelen esetben felszólaló nem tudott Magyarországon, illetve az Európai Unió jelentős területén megvalósuló tényleges használatot igazolni az árujegyzékbe tartozó árukra nézve. A Hivatal kiemelte továbbá azt is, hogy egy védjegy közismertsége, tényleges használatának mértéke nem tekinthető köztudomásúnak, e tényeket mindig bizonyítani kell. (M /22.) A Fővárosi Törvényszék nem értett egyet a Hivatallal abban, hogy a felszólaló nem tudta igazolni az ellentartott védjegyek tényleges használatát, mert a megváltoztatási kérelemhez mellékelt bizonyítékok, de már a Hivatal előtt csatolt iratok is kellően alátámasztják a ROLEX védjegyek használatát, illetve jóhírűségét. A korábban benyújtott bizonyítékok és a kérelemhez csatolt melléklet fényképei igazolják, hogy a felszólalónak saját, évek óta üzemelő márkaüzlete van Budapesten. Továbbá a budapesti Oktogon téren jól látható az ugyancsak évekkel ezelőtt kihelyezett, a tér összképét befolyásoló hirdetőtábla, amely az ellentartott védjeggyel azonos szóelemet ábrázolja. Bizonyított az is, hogy a felszólaló magyar nyelvű nyomtatott magazinokban rendszeresen hirdeti az ellentartott védjegyeket is magán hordozó áruit. E bizonyítékok alapján a bíróság megítélése szerint a magyarországi tényleges használat nem lehet kérdéses. A Hivatal a bíróságétól eltérő álláspontja okán a Vt. 4. -a (1) bekezdésének b) és c) pontjai szerinti kizáró okok érdemi vizsgálatát nem végezte el, e körben a tényállást nem tárta fel és indokolási kötelezettségének sem tett eleget, ami a Fővárosi Törvényszék álláspontja szerint lényeges eljárásjogi szabálysértés. Tekintettel arra, hogy a hiba a bírósági eljárásban nem orvosolható, a bíróság a hivatali határozatot hatályon kívül helyezte és a Hivatalt új eljárásra utasította. (3.Pk /2013/9.) VI. Vt. 5. (1) bekezdés b) pont A Vt. 5. -a (1) bekezdésének b) pontja alapján nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, amely más korábbi szerzői vagy iparjogvédelmi jogába ütközne, ideértve a növényfajta nevével való ütközést is. 8. A Hivatalnál lajstromszámon oltalom alatt áll a TOSI TRANS színes ábrás védjegy a 35., 36. és 39. osztályba sorolt egyes szolgáltatások tekintetében. 9
10 A védjegy törlése iránti kérelmet terjesztettek elő többek között a Vt. 5. -a (1) bekezdésének b) pontja alapján. A kérelmező előadta, hogy a később védjegyoltalomban részesült ábrát és a TOSI TRANS szóösszetételt ingyenes, baráti alapon ő alkotta meg. A logó a később felszámolásra került gazdasági társaság általi használata az ő engedélye alapján 2008 júliusáig tartott. Hangsúlyozta, hogy a logó használatára a jelenlegi védjegyjogosultnak nem adott engedélyt, sőt magáról a védjegyről is csak levélben értesült. A Hivatal a törlési kérelemnek helyt adott és a védjegyet keletkezésére visszaható hatállyal törölte. Határozata indokolásában a szerzői jogba ütközésre hivatkozva kifejtette, hogy a támadott ábrás védjegy és az ahhoz hasonló ábrás megjelölések a bírósági gyakorlat szerint szerzői műnek minősülnek, ezért szerzői jogi védelemben részesülnek. A Hivatal álláspontja szerint a meghallgatott tanúk, illetve a CD-n rendelkezésre bocsátott adatok alapján egyértelműen bebizonyosodott, hogy a kérelmező minősül a szerzőnek. Olyan bizonyíték nem került elő, amely azt támasztotta volna alá, hogy a logó keletkezésének időszakában a kérelmező munkaviszonyban állt volna, ezért a kérelmező rendelkezik a szerzői jogok vagyoni elemei felett is. Ugyancsak nem merült fel olyan írásos megállapodás sem, amelyben a szerző a jogokat átruházta volna valamely más személyre. A Hivatal megállapítása szerint a szerzői jogi védelem alatt álló mű és a védjegy között szinte teljes mértékű az egyezőség. Mivel pedig a jogosult nem rendelkezett a szerző engedélyével a védjegybejelentés benyújtásához, a törlési kérelem e jogcím vonatkozásában megalapozottnak tekinthető. (M /30.) A Fővárosi Törvényszék a megváltoztatási kérelmet elutasító határozatában egyetértett azzal a hivatali megállapítással, hogy az érintett ábrás megjelölés szerzői műnek minősül, illetve, hogy azzal egyszerű rátekintés alapján a védjegy lényegileg azonosnak minősül. A bizonyítékok mérlegelésével maga a bíróság is arra az álláspontra jutott, hogy a szerzői mű tulajdonosa a kérelmező, aki az alkotást nem munkaviszonyával összefüggésben hozta létre. Kifejtette, hogy írásbeli megállapodás hiányában is kétségtelen, hogy a felek a kérelmező és a később felszámolásra került gazdasági társaság közös akarata ingyenes és időbeli korlát nélküli felhasználásra irányult. A kérelmező a használatot az ügyvezető személyétől függetlenül a később felszámolásra került gazdasági társaságnak biztosította. Mindez azonban nem pótolja az Szjt. által megkívánt írásbeli engedélyt. Az Szjt a (1) bekezdése alapján nem látta megállapíthatónak, hogy a később felszámolásra került gazdasági társaság harmadik személy számára jogosult lett volna felhasználási engedélyt adni. A később felszámolásra került gazdasági társaságnak írásbeli és kifejezetten a felhasználási engedély továbbadására feljogosító megállapodás hiányában nem volt rendelkezési joga a TOSI logó tekintetében. Ezért a jogosult sem hivatkozhatott arra, hogy a később felszámolásra került gazdasági társaságban lévő cégérték felszámolótól történő megvásárlásával megszerezte a logó használatával kapcsolatos jogokat. (1.Pk /2012/8.) A Fővárosi Ítélőtábla álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a bizonyítékok okszerű mérlegelésével jutott arra a következtetésre, hogy a jogosult a védjegybejelentéshez nem kapott a szerzőtől engedélyt és ezt nem pótolhatja a cégérték megvásárlására vonatkozó szerződés. Kiemelte, hogy adott esetben az a releváns kérdés, hogy a tárgyi szerzői műre 10
11 született-e írásbeli megállapodás, azonban kétely nélkül beigazolódott, hogy ilyenre nem került sor. Mindezek alapján a Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyta. (8.Pkf /2013/6.) VII. Vt. 5. (2) bekezdés a) pont A Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontja szerint nem részesülhet védjegyoltalomban a megjelölés, amelyet más lajstromozás nélkül korábbtól fogva ténylegesen használ belföldön, ha a megjelölésnek a korábbi használó hozzájárulása nélkül történő használata jogszabályba ütközne. 9. Színes ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 11. osztályban világító-, fűtő-, gőzfejlesztő, főző-, hűtő-, szárító-, szellőztető-, vízszolgáltató és egészségügyi berendezések áruk tekintetében. A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, kérték a védjegybejelentés elutasítását a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontjára hivatkozással. A Hivatal a felszólalást nem találta alaposnak és a megjelölést védjegyként lajstromozta. Megállapította, hogy a felszólaló igazolta a VARA-FÉG megjelölésnek a védjegybejelentés időpontjához képest korábbi használatát. A megjelölések közötti lényegi azonosság tekintetében rögzítette, hogy a felszólaló által a használat igazolására becsatolt ig terjedő időszakban számlákon a vízcsepp ábra és az alatta elhelyezett VARA és FÉG kifejezések találhatók, és az ezt követően keletkezett számlákon hatszög formájú piros-kék hátterű ábra szerepel, amelyben a VARA-FÉG kifejezés került elhelyezésre. A Hivatal álláspontja szerint megjelölésekben olyan egymástól eltérő ábrás elemek kerültek kialakításra, melyek nem eredményeznek sem azonosságot, sem lényegi azonosságot, így ez a megkívánt feltétel nem áll fenn. Ezen túlmenően a jogszabályba ütközéssel kapcsolatos harmadik feltétel fennállását sem találta megállapíthatónak. (M /36.) A Fővárosi Törvényszék a megváltoztatási kérelmet elutasító határozatában utalt arra, hogy az állandó bírói gyakorlat szerint a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontja nem tartalmaz lajstromozási tilalmat a hasonló megjelölések használata tekintetében. Ott ugyanis, ahol a jogszabályalkotó az azonosság mellett az összetéveszthetőségnek is jelentőséget kívánt tulajdonítani, ott a jogszabály szövegében ezt kifejezésre juttatta. Azonosság vagy akár lényegi azonosság pedig a bíróság megítélése szerint sem állapítható meg a felszólaló által használt, jelen eljárás tárgyává tett megjelölések egyike esetében sem. (1.Pk /2013/10.) 10. Színes ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 4. osztályba sorolt ipari olajok és zsírok; kenőanyagok; porfelszívó, portalanító és porlekötő termékek; tüzelőanyagok (beleértve a motorbenzineket) és világítóanyagok; viaszgyertyák, gyertyabelek (az osztály betűrend szerinti jegyzékében szereplő valamennyi áru) vonatkozásában. 11
12 A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be, a védjegybejelentés elutasítását kérték többek között a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontjára hivatkozással. A Hivatal a korábbi tényleges használatra alapított felszólalást megalapozottnak találta. Megállapította, hogy a felszólaló korábbtól fogva folyamatosan, megszakítás nélkül használta a RE-CORD megjelölést a 4. osztályba sorolt árukkal összefüggésben; továbbá úgy ítélte meg, hogy a vizsgált megjelölések közötti lényegi azonosság is fennáll. A Hivatal a jogszabályba ütközés vizsgálata körében arra a következtetésre jutott, hogy a megjelölés folyamatos, több éven át tartó használata során a felszólaló jelentős szakmai és anyagi ráfordításokat eszközölt a márka felépítése érdekében, és a megjelöléssel ellátott termékekhez egy megszokott minőség is kapcsolódott. Álláspontja szerint felmerülhet az üzletfelek megtévesztésének lehetősége olyan módon, hogy a megjelölés láttán a felszólaló termékét idézik fel. Tekintettel arra, hogy a termékek gyártói különbözőek, az azonos megjelölés mögött eltérő termékösszetétel is állhat, amely magában hordozhatja a megtévesztés lehetőségét. Ezért a Hivatal a Tpvt. 8. -a (1) bekezdésére való hivatkozást megalapozottnak találta. A Tpvt. 2. -a körében megállapította, hogy a bejelentő azzal, hogy olyan megjelölésre kíván kizárólagos jogot szerezni, amely igazolható módon valamely más piaci szereplőhöz kötődik, jogosulatlanul kihasználná, elsajátítaná a felszólaló által a márka felépítésére és bevezetésére fordított, illetve a márka piacon tartásához szükséges szellemi, anyagi ráfordításokat. A Hivatal szerint ezen jogszabályhely alkalmazásához nem szükséges, hogy a felszólaló számszerű, tényleges piaci hátrányt, érdeksérelmet igazoljon. Így ezen kizáró okra való hivatkozást is megalapozottnak találta. (M /30.) A Fővárosi Törvényszék a megváltoztatási kérelmet elutasító határozatában kiemelte, hogy nem volt alapos az a bejelentői érvelés, hogy a Hivatal hatáskörén túlterjeszkedett azzal, hogy a Tpvt. megsértésének lehetőségét vizsgálta. Rámutatott arra, hogy a Legfelsőbb Bíróság korábbi döntésében kimondta: a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontja a védjegyoltalomból való kizártság körében annak megállapítása is szükséges, hogy a megjelölésnek a korábbi használó hozzájárulása nélkül való használata jogszabályba ütközőnek minősül. Ezen feltétel megvalósulásához azonban a hatályos rendelkezések értelmében nem szükséges, hogy a jogszabálysértést külön e tárgyban indított bírósági eljárás keretében meghozott jogerős ítélet mondja ki, hanem annak elvi megállapítása is elegendő, hogy a hozzájárulás nélkül történő használat jogszabályba ütközne. A Tpvt. szabályaiba való ütközést tehát a Hivatalnak vizsgálnia kellett a törvény előírásainál fogva, annak elvi megállapítása nélkülözhetetlen a hivatkozott kizáró ok megállapításához. A Bíróság továbbá egyetértett azzal a hivatali megállapítással is, hogy a korábbtól fogva használt és a lajstromozni kért megjelölés lényegi azonossága okán fennáll az üzletfelek 12
13 megtévesztésének lehetősége (Tpvt. 8. ) illetve, hogy a kizárólagos jogok megszerzésére való törekvés egy olyan megjelöléssel kapcsolatban, amelyet korábban a versenytárs használt, általános értelemben véve tisztességtelen piaci magatartásnak minősül (Tpvt. 2. ). (3.Pk /2013/5.) VIII. Vt. 7. (1) bekezdés A Vt. 7. -ának (1) bekezdése értelmében a 4. és 5. -ok alapján nincs kizárva a védjegyoltalomból a megjelölés, ha annak lajstromozásához a korábbi akadályozó jog jogosultja hozzájárul. 11. A CHAMBORD ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 33. osztályon belül alkoholos italok, ideértve a 33. osztályba tartozó desztillált szeszes italok tekintetében. A bejelentéssel szemben felszólalást nyújtottak be utalva a Vt. 4. -a (1) bekezdésének a), b) és c) pontjaira, valamint 4. -a (4) bekezdésére. A bejelentő a felszólalás elutasítását kérte arra hivatkozva, hogy a megjelölés lajstromozására és használatára a Z&U cégtől engedélyt kapott a közöttük május 20-án létrejött megállapodásban (a továbbiakban: Megállapodás), így az abban foglaltak alapján a felszólaló, mint a Z&U cégcsoport tagja sem élhet kifogással a bejelentéssel szemben. A Hivatal a megjelölést védjegyként lajstromozta. Álláspontja szerint a Megállapodást a bejelentett megjelölésben oltalmazni kért palackformára vonatkozóan is hozzájáruló nyilatkozatnak kell tekinteni. A szerződés ugyanis nem csak a mellékletben felsorolt védjegybejelentések, de bármely jövőbeli védjegybejelentés tekintetében is consentet tartalmaz. A felszólalás ezért ellentétes a szerződésben rögzített kötelezettségvállalással, 13
14 mivel a felszólaló a Z&U cég befolyása alá tartozó cég, így a Megállapodás rá nézve is kötelező érvényű. Ebből következően a Hivatal a felszólalásban megjelölt viszonylagos kizáró okokat érdemben nem vizsgálta. (M /17.) A Fővárosi Törvényszék a Megállapodás egyes pontjainak, valamint mellékletének értelmezésével a Ptk.-ban foglalt nyilatkozati elvre is figyelemmel arra a következtetésre jutott, hogy a tárgyi megjelölésre a Megállapodásban adott hozzájárulás nem vonatkoztatható. Megállapítása szerint a védjegyjogosult a hozzájárulással érintett megjelölések körét a szerződés mellékletében feltüntetett védjegyek és megjelölések, illetve azok variációjaként határozta meg. A támadott megjelölés a mellékletben nem szerepel és az ott feltüntetett megjelölések variációjának sem minősíthető, mert azok domináns jegyeiben eltérő, így arra a Megállapodásban foglalt engedély nem vonatkoztatható. A jogosult hozzájárulásának hiányában a Hivatalnak érdemben kell vizsgálnia a felszólalásban megjelölt kizáró okokat, ezért a hivatali határozatot hatályon kívül helyezte és a Hivatalt új eljárás lefolytatására utasította. (1.Pk /2012/6.) A Fővárosi Ítélőtábla egyetértett az elsőfokú bíróság azon álláspontjával, hogy a Megállapodás meg nem engedett, kiterjesztő értelmezése lenne, ha a védjegyjogosult által adott hozzájárulást olyannak tekintenénk, ami a design bármilyen jövőbeni használatára és védjegyeztetésére jogosítaná fel a bejelentőt. Ezt a kört szigorúan véve a mellékletben felsorolt már létező védjegyek alakítják, amelyek között nem szerepel a jelen eljárás tárgyát képező ábrás megjelölés. Ugyanakkor a másodfokú bíróság megítélése szerint a megjelölés minősíthető a Megállapodás mellékletében feltüntetett korábbi védjegyek modernizált, minimalista változatának; ezért a megjelölés elfogadható olyan változatként, a design olyan variációjaként, amire vonatkoztatható a Megállapodásban szereplő hozzájárulás; így a megjelölés a Vt. 7. -a (1) bekezdése alapján nincs kizárva a védjegyoltalomból. Erre tekintettel a megváltoztatási kérelmet elutasította.(8.pkf /2012/4.) A Kúria kiemelte, hogy az eljárt bíróságok az iratokhoz csatolt Megállapodás angol nyelvű szövegének értelmezése alapján foglalták el álláspontjaikat. A Pp. 6. -ának (1) bekezdése értelmében a bírósági eljárás nyelve a magyar. Miután a jogvita tárgyát szerződési nyilatkozat értelmezése képezte, nem lett volna mellőzhető a Megállapodás magyar nyelvű szövegének csatolása. Tekintettel azonban arra, hogy a Megállapodás releváns rendelkezéseinek magyar nyelvre fordított szövege a felek között nem volt vitatott, ennek az eljárási szabálysértésnek az ügy érdemére kihatása nem volt. A Kúria rámutatott továbbá arra, hogy a felek és az eljárt bíróságok a bármely variáció fogalmának eltérő értelmezésével jutottak a tárgyi megjelölés lajstromozásához való hozzájárulás meglétének kérdésében más álláspontra. A felülvizsgálati bíróság szerint egy adott design variációjának tekinthető a meglévő elemek halmazába tartozó egyik jellegzetes elem elhelyezésének, illetve megjelenítésének a lényeg megtartása mellett történő megváltoztatásával alkotott alak is, ha az az adott tárgykörön belül marad. Mindezek alapján helytállóan állapította meg a másodfokú bíróság, hogy a bejelentett védjegy lajstromozásához a korábbi akadályozó jog jogosultjától származó hozzájárulás miatt a felszólaló a Vt. 4. -a alapján nem léphet fel a védjegybejelentéssel szemben. A kifejtettekre tekintettel a Kúria a jogerős végzést hatályában fenntartotta. (Pfv.IV /2013/4.) IX. Vt. 60/D. (8) bekezdés A Vt. 60/D. -ának (8) bekezdése szerint a felszólalás benyújtására előírt határidő [61/B. (1) és (2) bek.] elteltét követően a felszólalás alapjául szolgáló okként nem jelölhető meg olyan ok, amelyet az említett határidőn belül nem jelöltek meg a felszólalás okaként. Az így 14
15 megjelölt okot a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala eljárást befejező határozatának meghozatalakor nem veszi figyelembe. 12. Az a2autó2 ábrás megjelölés védjegykénti lajstromozását kérték a 16. és 41 osztályba tartozó áruk, illetve szolgáltatások vonatkozásában. A védjegybejelentéssel szemben részleges felszólalást nyújtottak be a 16. osztályban felsorolt áruk tekintetében hivatkozással a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontjára. A második tárgyaláson felszólalását pontosította és bejelentette, hogy azt a 41. szolgáltatási osztályra is kiterjeszti. Bejelentő kérte, hogy a Hivatal ezt a kiterjesztést ne vegye figyelembe, mivel a felszólalási határidő már lejárt. A Hivatal a felszólalást részben tartotta alaposnak; a 16. osztály tekintetében a védjegybejelentést elutasította, a 41. osztályban pedig korlátozással lajstromozta a bejelentett megjelölést. Mindenekelőtt azt vizsgálta, hogy a felszólalónak lehetősége volt-e felszólalását a 41. osztályra vonatkozóan is kiterjeszteni. A Vt. 61/D. -ának (8) bekezdésére hivatkozással azt állapította meg, hogy a felszólalási ok jogcímet jelent, ezért a kiterjesztés nem jelenti új ok megjelölését. Emiatt a Hivatal a felszólalást a Vt. 5. -a (2) bekezdésének a) pontjára alapítottan mind a 16. osztályban, mind a 41. osztályban vizsgálta. (M /20.) A Fővárosi Törvényszék a megváltoztatási kérelmet elutasította. Megítélése szerint a Hivatal helytállóan értelmezte a Vt. 61/D. -ának (8) bekezdésében foglaltakat, amikor a felszólalási ok alatt jogcímet értett. Utalt a bíróság a Vt. 61/B. -ának (1) bekezdésére, mely szerint a ok alapján a bejelentett megjelölés védjegyként való lajstromozásával szemben 3 hónapon belül felszólalás terjeszthető elő. A Vt. 61/D. -ának (8) bekezdése tartalmazza, hogy a felszólalás benyújtására előírt határidő elteltét követően a felszólalás alapjául szolgáló okként nem jelölhető meg olyan ok, amelyet az említett határidőn belül nem jelöltek meg a felszólalás okaként. Ez a jogszabályhelyek összevetéséből a felszólalás alapjául szolgáló ok nem értelmezhető másként, mint jogcímként, azaz a Vt aiban szabályozott lajstromozást kizáró okként. (1.Pk /2012/6.) A Fővárosi Ítélőtábla, valamint a Kúria az elsőfokú bíróság döntésével egyetértett. (8.Pkf /2013/7., Pfv.IV /2013/5.) FORMATERVEZÉSI MINTAOLTALOM TÁRGYÁBAN SZÜLETETT DÖNTÉSEK Fmtv. 2. (1) bekezdés és 3. (1) bekezdés Az Fmtv. 2. -ának (1) bekezdése alapján új a minta, ha azzal azonos minta nem jutott nyilvánosságra az elsőbbség időpontját megelőzően. Az Fmtv. 3. -ának (1) bekezdése szerint a mintának egyéni jellege van, ha az elsőbbség időpontja előtt nyilvánosságra jutott bármely mintához képest a tájékozott használóra eltérő összbenyomást tesz. 15
16 13. A Hivatalnál szeptember 22-i elsőbbséggel oltalom alatt áll a lajstromszámú Kerti bútor és egyéb bútorok csomós nyárfából című formatervezési mintaoltalom. A mintaoltalom megsemmisítése iránt kérelmet nyújtottak be a Hivatalhoz az Fmtv. 2. -ának (1) bekezdésére és 3. -ának (1) bekezdésére hivatkozással. A Hivatal megállapította, hogy a megsemmisítés feltételei csak az 1. számú minta vonatkozásában állnak fenn, ezért a kérelemnek részben adott helyt és a mintaoltalmat a 2. és 3. sorszámú minták oltalmára korlátozta. A határozatában először kifejtette, hogy mivel kérelmező csak a mintaoltalom 1. számú mintájával kapcsolatban nyújtott be dokumentumokat, illetve fejtette ki álláspontját, ezért a 2. és 3. minta oltalomképességének vizsgálata nem képezte az eljárás tárgyát. Ezt követően az ellentartásként benyújtott dokumentumok közül meghatározta azt a három fényképet, melyek bejelentési nap előtti nyilvánosságra jutását a kérelmezői nyilatkozat, a tanúvallomás és a dátumok alapján bizonyítottnak találta. Az újdonság vizsgálata körében a Hivatal arra a következtetésre jutott, hogy számos azonosság mellett meglévő formaalkotói eltérések miatt nem tekinthető úgy, hogy az ellentartott minták csak lényegtelen részletekben különböznének a támadott mintaoltalom szerinti 1. mintától, ezért ez utóbbi az elsőbbség napján megfelelt az újdonság követelményének. Az egyéni jelleg meglétének vizsgálatakor az azonosságoknak és az eltéréseknek az összbenyomás kialakításában betöltött szerepének mérlegelésekor azt is figyelembe vette a Hivatal, hogy a szerző milyen alkotói szabadságfokkal alakíthatta ki a mintát. Megállapította, hogy a szerzőnek lehetősége lett volna a kerti bútort más elrendezésben, arányokkal, eltérő külső jellegzetességekkel is elkészíteni; ehhez képest lényegében csak a szarufákat összekötő léc, a tetőt szegélyező szegélyléc és a tartóoszlop és a tető kapcsolódásában hajtott végre módosítást a korábbi mintához képest. Tekintettel a nagyszámú és hangsúlyos, a termék megjelenését alapvetően befolyásoló azonos jellegzetességre, a fenti három elemet érintő eltérés nem alapozza meg a tájékozott használóra gyakorolt összbenyomás eltérő voltát. Mindezek alapján a Hivatal megállapította, hogy a támadott minta az elsőbbség napján nem felelt meg az egyéni jelleg követelményének. (D /21.) A megváltoztatási kérelmet elutasító bírósági határozatok egyaránt arra a következtetésre jutottak, hogy a Hivatal helyesen állapította meg, hogy a mintaoltalom elsőbbségi napja előtt nyilvánosságra jutott fényképen látható mintákhoz képest, azokat külön-külön figyelembe véve, a mintaoltalom 1. mintája nem gyakorol eltérő összbenyomást a tájékozott használóra, így az az elsőbbség napján nem felelt meg az egyéni jelleg követelményének. (3.Pk /2013/8., 8.Pkf /2013/5.) 16
A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése
A védjegyoltalom megszerzése és megszűnése Dr. Lukácsi Péter Ügyvéd / Partner SBGK Védjegyjogi Szeminárium, 2015. március 31. Az oltalom alapfeltételei Grafikai ábrázolhatóság Sieckman feltételek: világos,
ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSEK AZ ÚJABB TÜKRÉBEN
ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSEK AZ ÚJABB HIVATALI ÉS BÍRÓSÁGI GYAKORLAT TÜKRÉBEN A felhők fölött mindig kék az ég?! (copyright: Generál) avagy a szellemi tulajdon jelene és jövője MIE konferencia, 2012.
SZF/VMF/IF/JNF 2014. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/ I. negyedév 2014 első negyedévében
SZF/VMF/IF/JNF 2014. október Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/III. negyedév 2014 harmadik negyedévében
Megtévesztő jelleg a védjegyjogban
Megtévesztő jelleg a védjegyjogban dr. Bozóki Bence ügyvéd SBGK Ügyvédi Iroda MIE Konferencia, Debrecen, 2014. november 21. Jogszabályi háttér ÁTTEKINTÉS Alapvetés, felmerülő kérdések Megtévesztő jelleg
SZF/VMF/IF/JNF 2013. október Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ III. negyedév 2013 harmadik negyedévében
JNF/VMF 2015. január Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2014/IV. negyedév 2014 negyedik negyedévében
SZF/VMF/JNF 2013. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ I. negyedév 2013 első negyedévében
JNF/VMF 2015. április Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2015/I. negyedév 2015 első negyedévében összesen
SZF/VMF/IF/JNF 2013. július Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ II. negyedév 2013 második negyedévében
VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése
VERSENYKÉPESSÉG ÉS FENNTARTHATÓSÁG EGYÜTT? A formatervezett termékek kizárólagos hasznosítási engedélyének megszerzése Babilai Ildikó SZTNH 2013. november 28. A kizárólagos hasznosítási jog engedélyezésének
Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése
Egy bitorlási ügy tanulságai: szabadalombitorlás, megsemmisítési eljárás, jellegbitorlás és ezekkel kapcsolatos polgári jogi igények érvényesítése Dr. Harangozó Gábor Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda Kft.
A közösségi védjegyrendszer reformja
A közösségi védjegyrendszer reformja Dr. Lukácsi Péter MIE Konferencia Siófok, 2016. május 6. I. Áttekintés 1.A Európai Parlament és a Tanács 2015. december 16-i (EU) 2015/2436 Irányelve - Új Irányelv:
A védjegybitorlás tipikus esetei
A védjegybitorlás tipikus esetei HVG Konferencia 2015. március 31. Dr. Bacher Gusztáv www.szecskay.com Miről lesz szó? A védjegyoltalom tartalma Kizárólagos jog Az oltalom korlátjai (jogkimerülés) A védjegy
SZF/VMF/JNF 2013. február Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2012/ IV. negyedév 2012 negyedik negyedévében
SZF/VMF/IF/JNF 2014. január Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2013/ IV. negyedév 2013 negyedik negyedévében
kizáró ok a védjegyeljárásokban
A megtévesztés es tés mint feltétlen e kizáró ok a védjegyeljárásokban dr. Hegedűs Viktóriai osztályvezető Nemzeti Védjegy Osztály MIE IP konferencia, 2015. 05. 14. A megtévesztés előfordulása a védjegyjogban
JNF/VMF Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2015/IV. negyedév 2015 negyedik negyedévében összesen 30
MIE Mátraháza, május 26. avagy. Formatervezési minta elleni nemleges. Farkas Tamás Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda
MIE Mátraháza, 2011. május 26. Utolsó figyelmeztetés, té avagy be vagytok keretezve Formatervezési minta elleni nemleges megállapítási eljárás margójára Farkas Tamás Danubia Szabadalmi és Jogi Iroda Az
Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve. (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl.
Az Európai Parlament és a Tanács 2008/95/EK irányelve (2008. október 22.) a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítésérıl (kodifikált változat) (kivonat) [ ] 1. cikk Hatály Ezt az irányelvet
v é g z é s t: A megyei bíróság a H. O.-néval kapcsolatban benyújtott kifogást elutasítja.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság dr. Sz. A. (kérelmező címe) kérelmezőnek, a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Területi Választási Bizottság (3525 Miskolc, Városház tér 1. szám alatti székhely) elleni választási
Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com
Érdemes-e védjegycsaládot alapítani? Dr. Süle Ákos sulelaw.com Definíció? magyar fogalom közösségi fogalom egyesült államokbeli fogalom USA Védjegycsalád használattal vagy anélkül Fogyasztói felfogás Áruk/szolgáltatások
Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában
Jóhírű védjegyek az Európai Bíróság gyakorlatában AKTUÁLIS KÉRDÉSEK A SZELLEMI TULAJDON VÉDELME TERÜLETÉN 10 sorozatcímű ELŐTTÜNK A HOLNAP című szakmai továbbképzés 2010. november 25-26., Gárdony Dr. Bacher
Rosszhiszeműség a védjegyjogban
Rosszhiszeműség a védjegyjogban dr. Pósa Dorottya Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Rosszhiszeműség a védjegyjogban A rosszhiszeműség fogalmának meghatározása Anyagi jogi alapok Nemzetközi és európai
A/16 A VÉDJEGY FOGALMA ÉS OLTALMÁNAK FELTÉTELEI, A KERESKEDELMI NÉV
A VÁLLALAT- ÉS ÁRUJELZŐK OLTALMÁRÓL ÁLTALÁBAN A gazdasági-kereskedelmi terminológiában használatos goodwill -nek nincs igazi magyar megfelelője, leginkább a vállalati jó hírnévvel adható vissza (fogyasztói
A megjelölés nem részesülhet védjegyoltalomban, ha nem felel meg az 1. -ban meghatározott követelményeknek.
VT Novella Vt. 1. (2) bekezdése: Védjegyoltalomban részesülő megjelölés lehet különösen a) szó, szóösszetétel, beleértve a személyneveket és a jelmondatokat; b) betű, szám; c) ábra, kép; d) sík- vagy térbeli
A Párizsi Uniós Egyezmény 6 ter cikkének gyakorlati alkalmazása
A Párizsi Uniós Egyezmény 6 ter cikkének gyakorlati alkalmazása dr. Tóháti Márta Nemzetközi Védjegy Osztály Védjegy és Mintaoltalmi Főosztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatal Lajstromozást kizáró ok és
Kereskedõk, szolgáltatók figyelem!
2 Kereskedõk, szolgáltatók figyelem! E kiadvány célja, hogy a hazánkban legelterjedtebb iparjogvédelmi jogintézményrõl: a védjegyrõl adjon tájékoztatást, felhívja a figyelmet ezen a területen fontos kérdésekre,
Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14)
Iron & Smith kontra Unilever előzetes döntéshozatali ügy (C-125/14) Dr. Kovács Nikolett ügyvéd ABK Dr. Krajnyák & Társa Ügyvédi Iroda - Dr. Lukácsi Péter Dr. Bozóki Bence ügyvédek SBGK Ügyvédi Iroda MIE
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett
JNF/VMF Összefoglaló a Hivatal döntéseivel szemben benyújtott megváltoztatási kérelmek elbírálása tárgyában visszaérkezett bírósági döntésekről 2016/III. negyedév 2016. harmadik negyedévében összesen 28
A fejezetcímek hatályának új értelmezése változások a gyakorlatban
A fejezetcímek hatályának új értelmezése változások a gyakorlatban dr. Hegedűs Viktória osztályvezető Nemzeti Védjegy Osztály Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala Áttekintés I. Fejezetcímek használata Gyakorlat
az január 1 je elıtt benyújtott bejelentések alapján esedékessé vált díjakra vonatkozóan
Az ipari és kereskedelmi miniszter 77/1995. (XII. 29.) IKM rendelete a Magyar Szabadalmi Hivatal elıtti iparjogvédelmi eljárások igazgatási szolgáltatási díjáról az 1996. január 1 je elıtt benyújtott bejelentések
A ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS AZ EURÓPAI UNIÓHOZ ÚJONNAN CSATLAKOZÓ ORSZÁGOKBAN
A ROSSZHISZEMŰ VÉDJEGYBEJELENTÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK AZ EURÓPAI UNIÓBAN ÉS AZ EURÓPAI UNIÓHOZ ÚJONNAN CSATLAKOZÓ ORSZÁGOKBAN 2004. május 1. jelentős nap mind az Európai Unió jelenlegi tagállamai,
V É G Z É S T. A megyei bíróság a Területi Választási Bizottság TVB határozatát helybenhagyja. I N D O K O L Á S
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a TERÜLETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme folytán indult
Használati mintaoltalmi megsemmisítési eljárások tanulságai avagy SuperMmm..inta
Használati mintaoltalmi megsemmisítési eljárások tanulságai avagy SuperMmm..inta Dr. Kacsuk Zsófia 2015. május 15. Versenypiac vs. Monopólium Egymással versengő termékek/szolgáltatások hatása: árverseny
Szellemi Tulajdon Világnapja
Szellemi Tulajdon Világnapja A védjegyhasználat aktuális kérdései Dr. Szamosi Katalin 2010.ápr.23. A közösségi védjegyhasználat területi terjedelme Dr. Ficsor Mihály cikke 2010.febr. Iparjogvédelmi és
Beszámoló az Iparjogvédelmi Szakértői Testület évi működéséről
Beszámoló az Iparjogvédelmi Szakértői Testület 205. évi működéséről I. Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezeti és működési rendje; a működési költségek fedezete. Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület
v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla a Megyei Területi Választási Bizottság 120/2014. (IX. 22.) számú TVB határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 11.Pk.50.027/2014/2. A Fővárosi Ítélőtábla a kérelmező jogi képviselője (címe) által képviselt kérelmező neve (kérelmező címe) kérelmezőnek a Megyei Területi Választási Bizottság (1052
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/109/8/2008. Előadó: dr. Szász Adrián Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (1024 Budapest, Margit krt. 85.) A.A. kérelmező kérelme alapján Érd Megyei Jogú Város Önkormányzatával
ÚJRACSOMAGOLVA EGY ESET, HÁROM DÖNTÉS GONDOLATOK EGY CSOMAGOLÁSRA VONATKOZÓ FORMATERVEZÉSIMINTA-OLTALOM TERJEDELMÉVEL KAPCSOLATBAN
Szöllősi Gusztáv ÚJRACSOMAGOLVA EGY ESET, HÁROM DÖNTÉS GONDOLATOK EGY CSOMAGOLÁSRA VONATKOZÓ FORMATERVEZÉSIMINTA-OLTALOM TERJEDELMÉVEL KAPCSOLATBAN A hazai mintaoltalmi rendszer 2001-es újraszabályozásakor
ÜZLETI JOG I. 2013/14
ÜZLETI JOG I. 2013/14 12.. előad adás Az oltalmi jogok Iparjogvédelem III. Áttekintés: I. A HASZNÁLATI MINTAOLTALOM I.1 Használati mintaoltalom A.) Az oltalom tárgya B.) Az oltalom sajátosságai I.2 Jogi

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság BÍRÓSÁG Bíróság