text:
Szerzői jog a XXI. században: Fiatal vagy és naiv? Nem számít!
Mikor tekinthető egy fájlcserélő "ártatlan jogsértőnek" ("innocent infringer") az Egyesült Államok jogában? Elég-e fiatalnak és naivnak lenni? Vagy ez senkit sem érdekel? Nagyjából ezekre a kérdésekre kaphatunk választ a Maverick Recording v. Whitney Harper ügyből.
Forrás: Music Think Thank
Több hónapos elmaradásaim egyikének pótlásaként a mai napon a Harper ügyet ismertetem részletesen. Azt az ügyet, mely - a híres Grokster ügy mellett - a másodikként jutott a fájlcsere témakörében az Egyesült Államok Szövetségi Legfelsőbb Bíróságáig. Azt az ügyet, mely ennek ellenére messze nem kapott akkora figyelmet, mint a Tenenbaum saga vagy Jammie Thomas-Rassett kálváriája. Talán azért sem, mert a mellékelt fotón látható fiatal Whitney Harperről nem több bőrt akart lenyúzni a Maverick Recording Company (és az UMG, az Arista, a Warner Brothers és a Sony BMG), hanem megelégedett volna a törvényes kártérítés minimumával (750$ jogsértésenként).
A tényekről és az első fokú ítéletről
A legtöbb fájlcsere perhez hasonlóan Harper esete is hosszú évek tartós pereskedése után zárult le tavaly. Még 2004-et írtak, amikor Harper a Limewire segítségével legkevesebb 544 dalt töltött le személyi számítógépére. A 2008-ban (!) kezdődő elsőfokú tárgyaláson a felperesek ezek közül 37 dal szerzői jogainak megsértése miatt támadták Harpert. A körzeti bíróság ítéletében ugyan elmarasztalta a hölgyet, de a 750 dolláros törvényes kártérítési minimumot az USA szerzői jogi törvényének egy sajátos "kiskapuját" használva 200 dollárra csökkentette (persze dalonként). E kiskaput az 504(c)(2) szakasz azon rendelkezése adja, miszerint a bíróság diszkrecionális jogkörében minimum 200 dollárra csökkentheti a törvényes kártérítés mértékét, ha a jogsértő nem tudott róla, vagy ésszerűen nem hihette, hogy cselekménye jogsértést eredményez. Habár jobban tette volna, ha fizet, Harper mégis inkább fellebbezett, akárcsak a felperesek.
A másodfokú ítéletről
Harper négy érvet sorakoztatott fel fellebbezésében, melyek azonban egytől-egyik elvéreztek. Elsőként azt hangsúlyozta a fiatal lány, hogy a felperesek által bemutatott bizonyítékok (főleg a lány számítógépének merevlemezét megvizsgáló szakértői véleményében foglaltak) nem elegendőek ahhoz, hogy a 37 dal szerzői jogainak megsértését igazolják. A bíróság arra hivatkozással vetette el ezt a védekezést, hogy a felperes megbízásából eljáró, s a jogsértéseket 2004-ben észlelő MediaSentry által készített pillanatképek kellően bizonyítják azt, hogy a dalok Harper gépén voltak, s mivel Harper nem tudta igazolni, hogy e példányokat jogszerűen másolta számítógépére, ezért azok "többszörözése" egyértelmű jogsértést jelent.
(Apró megjegyzés: az Atlantic v. Howell ügyben a bíróság inadekvát bizonyítéknak találta azt, hogy a felperes a maga által kezdeményezett letöltésekkel igyekszik bizonyítani, hogy az alperes terjesztette a jogvédett műveket. A fentiekben jól láthatóan a felperesek amellett érveltek - sikerrel - hogy már az engedély nélküli letöltés/többszörözés is igazolható a felperes által begyűjtött adatokkal.)
Harper második érve szerint a szerzői jogi felelőssége sem állapítható meg, mivel ő a hangfelvételek hozzáférhetővé tételével nem sértette a jogosultak terjesztéshez fűződő jogát. E ponton tökéletesen igazat kell adnom a bíróságnak abban, hogy elutasította ezt az érvelést, mivel a vagyoni jogok az Egyesült Államokban is külön-külön vizsgálandók a felelősség elemzésekor. Vagyis ha a többszörözés joga sérül, akkor nincs jelentősége alaphelyzetben annak, hogy a terjesztés joga is sérül-e, vagy sem (noha a kártérítés mértéke szempontjából fontos lehet).
A harmadik kérdés kiemelt jelentőséggel bírhatott volna - de sajnos egy "technikai jellegű" hiba miatt elúszott annak a kérdésnek a megvitatása, hogy vajon sérti-e az alperes "due process" jogát a törvényes kártérítés összege. A technikai jellegű hiba az alábbi volt: másodfokon csak annak vizsgálatára hivatott a bíróság, amely kérdésről az elsőfokú bíróság érdemben tárgyalt és döntött. A fellebbviteli fórum szerint azonban Harper első fokon nem hozta fel a törvényes kártérítés alkotmányosságával kapcsolatos kifogását. Más kérdés, hogy szerintem ez az érv nem állta volna meg a helyét. A Tenenbaum és a Thomas-Rasset ügyekben a bíróságok 3*750$ összeget is alkotmányosnak találtak, utóbbi esetén elsősorban azért, mert az alperes hazudott a bíróságnak. Ezzel szemben egy "egyszerű" fájlcsere perben a ténylegesen legalacsonyabb összeg (750$) kiszabása jogsértésenként nem tűnik túlzottnak. (Tagadhatatlan, hogy ha ezt beszorozzuk 37 dallal, az úgy már elég sok.)
Végül a negyedik érvelés az, amely a Szövetségi Legfelsőbb Bíróságig jutott. A fentebb már említett "ártatlan jogsértő" tételt ugyan a körzeti bíróság alkalmazta, azonban a fellebbviteli bíróság hibásnak találta ezt az érvelést, és kijelentette: az 504(c)(2) szakasznak korlátot szab a törvény 402(d) szakasza. Utóbbi szerint az "ártatlan jogsértő" érvelést (és a törvényes kártérítés csökkentésének lehetőségét) nem lehet figyelembe venni, ha a jogsértőnek hozzáférése volt azon nyilvánosságra hozott hangfelvételekhez, melyeken a jogosultak a törvény által megkövetelt formai kellékeket (a ℗ szimbólum, a kiadás éve és a szerzői jogosult neve) feltüntették. A bíróság helyt adott annak a felperesi érvelésnek, miszerint elég, hogy az alperes néhány CD-hez hozzáférjen, s a 402(d) máris alkalmazhatóvá válik. A bíróság egyúttal elutasította Harper azon védekezését, miszerint ő fiatal és naiv volt, s nem sejtette, hogy a letöltés automatikusan jogsértést eredményez, mivel - szól a bírósági érvelés - a tudati oldal vagy a szándék nem befolyásolja a 402(d) alkalmazását.
A Szövetségi Legfelsőbb Bíróság előtt
Amilyen lassan indult be az eljárás, olyan gyorsan zárta rövidre a kérdést a Szövetségi Legfelsőbb Bíróság. A fenti fellebbviteli döntés 2010. februárjából származik, a Legfelsőbb Bíróság pedig 2010. november végén elutasította Harper certiorari iránti kérelmét (aminek ha helyt adott volna a tanács, akkor az ügyet a 9 fős bíróság tanácsban tárgyalt volna meg). Bár nem egyedülálló, de az egyik főbíró, Alito, különvéleményt fogalmazott meg a certiorarit elutasító végzés mellett. Szerinte ugyanis ad 1) a 402(d) szakasz rendelkezése, amely kizárja az "ártatlan jogsértő" védekezés alkalmazását, 1988-ban, a Berni Uniós Egyezményhez való csatlakozás alkalmával lett törvénybe iktatva. Ebből következik, hogy jóval (11 évvel) a fájlcsere megjelenése előttről származik. Alito teleologikus értelmezése szerint tehát a törvényhozónak nem lehetett célja az online felhasználásokat is a 402.§ alá vonni. Ad 2) a fellebbviteli fórum egyáltalán nem adott tájékoztatást arra nézve, hogy egy fájlcserélőnek mit kellene volna tennie ahhoz, hogy védelmet szerezzen a 402.§ jogfosztó előírásaival szemben. Alito végül jelzi, hogy persze ez csak elvi gondolatmenet: jelenleg nincs a fellebbviteli bíróságok esetjogában összeütközés, amint azonban lenne, indokoltnak tartaná a 402(d) és az 504(c)(2) szakaszok kapcsolatának alapos elemzését.
Az ügy tehát relatíve egyszerűen véget ért. Harper örülhet, hogy "csak" 750$-t kell fizetnie dalonként, a jogosultak ezzel elégedettek is. Jó lett volna, ha a due process érvelést tovább finomították volna a bíróságok. Másrészt persze nem ártana, ha idővel tisztábban látnánk, valóban elég-e, ha a jogosult feltünteti a szükséges formai kellékeket a hanglemezen, vagy ténylegesen meg is kell vennie, esetleg bizonyíthatóan látnia kell a jogsértőnek e lemezt ahhoz, hogy elveszítse az "ártatlan jogsértő" klauzula kedvezményeit. Idővel talán ezekre a kérdésekre választ kaphatunk.
Címkék: Atlantic v. Howell, Capitol v. Thomas, fájlcsere, LimeWire, Maverick v. Harper, Tenenbaum, US Supreme Court, USA

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság


text:
E-jegyzet 4 – Immateriális tulajdonok lefoglalása (E-jegyzet Polgàr) | www.europe-eje.eu
Címlap › Fiches EJE › Franciaorszag › E-jegyzet 4 – Immateriális tulajdonok lefoglalása (E-jegyzet Polgàr)
Átruházható értékpapírok és részvényesi jogok lefoglalása
Átruházható értékpapírok és részvényesi jogok alatt a közjogi (rövidtávú értékpapírok) vagy magánjogi jogi személyek által kibocsátott értékpapírok, illetve törzsrészvény értendő.
Az átruházható értékpapírok és részvényesi jogok lefoglalási eljárása lehetővé teszi a hitelező számára, hogy adósának átruházható értékpapírjait, valamint részvényesi jogait elkobozza és eladja, így fedezve az adósságból eredő hiányát.
Az átruházható értékpapírok és részvényesi jogok lefoglalása olyan eljárás, amely lehetővé teszi a hitelező számára, hogy lefoglalja és értékesítse adósa immateriális jogait, hogy visszanyerhesse a felé tartozásként jelentkező összeget.
Az értékek lefoglalásának eljárása a harmadik fél - a kiállító jogi szerv (pl. egy cég) - őrizetében történik.
A lefoglalás egy, a harmadik félre (a kiállító jogi szerv) vonatkozó lefoglalási dokumentum biztosítása által történik, melyről az adóst később értesítik.
A lefoglalási dokumentum biztosítása által az átruházható értékpapírok és társasági jogok át nem ruházhatóvá válnak, továbbá ettől a ponttól fogva nem lehet felettük rendelkezni vagy harmadik fél lefoglalása alá helyezni.
A lefoglalás velejárói: Amennyiben az immateriális jogok értékesítését nem tudják a felek békés úton megoldani, az eladás kötelező jelleget ölt.
Harmadik felek birtokában lévő pénztőke lefoglalása
A harmadik felek birtokában lévő pénztőkék lefoglalása polgárjogi végrehajtási eljárás, amely csak a tartozás összegére alkalmazható. Lehetővé teszi az esedékes és fizetendő adósságokat igazoló végrehajtási határozattal rendelkező hitelező (a lefoglaló hitelező) számára, hogy lefoglalja a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik félnél található kintlévőségeit, így a harmadik fél lesz az adósának az adósa (a lefoglalás tárgyát birtokló adós).
Azaz lehetővé teszi a hitelező számára, hogy visszaszerezze azon kintlévőséget (egy adott pénzösszeg), amelyet az ő adósa (a lefoglalás tárgyát birtokló adós) követel a saját adósától (a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik fél).
A harmadik fél birtokában lévő kintlévőségek lefoglalása olyan eljárás, amely lehetővé teszi a hitelező számára (a lefoglaló hitelező), hogy visszaszerezze azon kintlévőségeit, amelyet az ő adósa (a lefoglalás tárgyát birtokló adós) követel a saját adósától (a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik fél).
Harmadik felek birtokában lévő pénztőke csak az alábbi feltételek teljesülése esetén foglalható le:
A hitelező rendelkezik az esedékes és fizetendő tartozást igazoló végrehajtási határozattal. Ez a tartozás fogja a lefoglalandó kintlévőség tárgyát képezni (a kintlévőség végett történik a lefoglalás).
A hitelező adósának (a lefoglalás tárgyát birtokló adós) kötelező kintlévőséggel kell rendelkeznie a harmadik fél felé (a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik fél).
Az adós adósának (a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik fél) tartoznia kell egy meghatározott, független hatóságnak.
A lefoglalás menete
A lefoglalás során fel kell mutatni a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik félre vonatkozó lefoglalási végzést, aki ezután köteles a közvetítőjével közölni a lefoglalás tárgyát birtokló adós felé fennálló kötelezettségeit.
A lefoglalásról ezután a végzéssel értesítik a lefoglalás tárgyát birtokló adóst, így az védelemmel élhet. Ezen feltételek teljesítése után a lefoglalás tárgyát birtokló harmadik fél köteles megkezdeni a fizetést. A fizetés az ellenvetések meglétének függvényében változik.
A lefoglalás azonnali hatállyal kijelöli a lefoglaló hitelezőt, elkerülve ezáltal a hitelezők esetleges arányos részvételét. Ezenkívül a lefoglalás a lefoglalt pénzösszegeket át nem ruházhatóvá teszi, amelyek a későbbiekben nem használhatók fel fizetségként.
2. Bankszámlán harmadik fél megőrzésében lévő tőkeösszeg lefoglalása
A bankszámlán harmadik fél megőrzésébe lévő tőkeösszegek lefoglalása olyan lefoglalás, amelyet a bank, nem pedig az adós felé nyújtanak be (a lefoglalás alá vont harmadik fél).
Az ilyen jellegű lefoglalás célja, hogy lefoglalja az adós folyószámláján lévő pénzösszegeket. Az eljárás egyaránt vonatkozik letétszámlákon és minden egyéb olyan folyószámlán tartott pénzösszegre, amelyet olyan intézménynél nyitottak, amely törvényesen fenntarthat ilyen letétszámlákat. A végrehajtás minden készpénzszámlára, aktuális folyószámlákra és letétszámlákra érvényesíthető, legyenek kamatra lekötöttek vagy sem.
A lefoglalást az adós bankjának megküldött lefoglalási végzés útján hajtják végre, amelynek ismertetnie kell a végrehajtóval az adós folyószámlájának egyenlegét. A végrehajtó megkezdheti az adós folyószámlájának lefoglalását a rajta lévő tartozási egyenlegtől vagy hitelegyenlegtől függően. Amennyiben a folyószámla hitelegyenleget mutat, akkor a lefoglalás a számláról lehívható egyenleg (SBI) alapján történik.
A lehívható egyenleg megegyezik védett tényleges bevétellel (RSA).
Ezt a polgárjogi végrehajtási eljárást a Rendelet 55-68. cikkelyei és az 1991. július 9-i törvény 47. cikkelye szabályozza, illetve irányadók még az 1992. július 31-i rendelet 44-49. és 73-79. cikkelyeiben meghatározott speciális rendeletek.
A fentiek a letétszámlákra vonatkozóan rendelkeznek, azonban érintik a fizetendő pénzösszegeket mutató folyószámlákat is, amelyeket a törvények által engedélyezett intézményeknél nyitottak (bankok, postahivatalok és takarékszövetkezetek).
A harmadik felek által megőrzésben lévő tőkeösszegekre kezdeményezett végrehajtás minden készpénzszámlára, aktuális folyószámlára és letétszámlára érvényesíthető, legyenek kamatra lekötöttek vagy sem.
Ugyanakkor nem indítható az adós folyószámláján kimutatott teljes pénzösszeg lefoglalására.
A folyószámlán kimutatott pénzösszegek le nem foglalhatósága
A gyakorlatban a hitelező a végrehajtóján keresztül kötelezi a bankot arra, hogy hajtsa végre az adós folyószámlájának lefoglalását.
A bank ekkor tájékoztatja a hitelezőt arról, hogy a folyószámla tartozási egyenleget vagy hitelegyenleget mutat-e. Ettől a ponttól figyelembe veendő szempont
tartozási egyenleg esetén : a végrehajtó tájékoztatja a hitelezőt arról, hogy nem érvényesítheti a lefoglalást, mivel az adós folyószámlája tartozási egyenleget mutat. A lefoglalási végzésről szóló értesítést 15 napos időkorlátozás követi. Ennek az időnek kell letelnie ahhoz, hogy az adós folyószámlája olyan állapotot érjen el, amelyben a lefoglalás foganatosítható.
A végrehajtó tájékoztatja a hitelezőt arról, ha a folyószámla 15 napon belül többletösszeget mutat. Ebben az esetben megfontolható a lefoglalás végrehajtása. A végrehajtónak azonban tájékoztatnia kell a hitelezőt arról, hogy az adós számára a védett tényleges bevétel összegével egyenértékű pénzletétet kell hagyni, amely 466,99 eurónak felel meg, hogy a lefoglalás alá vont személy egyedül és gyermek eltartása nélkül megélhessen 2011-b
hitelegyenleg esetén : az 1992. évi rendelet 47. cikkelye által meghatározott egyenleg, nevezetesen a védett tényleges bevétel (RSA) nem foglalható le.
Tizenöt napnak kell eltelnie (vö. supra), hogy a lefoglalás előtt végrehajtandó ügyletek is figyelembe vehetők legyenek. A lefoglalást követően történt ügyletek nem vehetők figyelembe.
Ezen a ponton különbséget kell tenni a rendszeresen megjelenő, le nem foglalható tartozások (pl. fizetés, nyugdíj, munkanélküli járadék, családi pótlék stb.) és a nem rendszeresen megjelenő, le nem foglalható tartozások (pl. orvosi költségek visszatérítése stb.) között.
Rendszeresen megjelenő le nem foglalható tartozások: az adós kérheti, hogy ezeket az összegeket azonnal a rendelkezésére bocsássák. Ezek közé tartozik általában a tartásdíj, amely indokolja, hogy ezek miért bocsátandók azonnal, és nem csak a tizenöt napos időszak leteltével rendelkezésre.
Ennek ellenére az adós folyószámlájáról lehívott díjak a legutóbbi le nem foglalható összeg kifizetésének időpontjától számítva nem kerülnek e rendszeresen megjelenő le nem foglalható tartozások közé. Ezen pénzösszegeket semmilyen körülmények között sem adják hozzá a le nem foglalható bankszámla egyenleghez (SBI), amely gyakorlatilag megegyezik a védett tényleges bevétel összegével (2011-ben 466,99 euró).
Nem rendszeresen megjelenő, le nem foglalható tartozások: az adós kérheti, hogy bocsássák rendelkezésére ezeket az összegeket. Ez esetben azonban nem válnak azonnal elérhetővé, hanem halasztásra kerülnek. A halasztás ideje 15 nap, amely során végbemenő, a lefoglalást megelőző ügyletek figyelembe vehetők. Itt sincs lehetőség a nem elérhető bankszámla egyenleg (SBI) felhalmozására.
Ezen szabályok alól azonban vannak kivételek. Más szóval, bizonyos esetekben a le nem foglalható tartozás lefoglalható lehet (pl. egy önálló hitelező lefoglalhatja az adós le nem foglalható kinnlevőségeit).
Ezen kivételek ellenére az adós egy hozzá nem férhető bankszámlát kap (az RSA összegével egyenértékű), amely semmilyen esetben sem foglalható le.
Az adós számláját fenntartó intézmény (központi iroda vagy fióküzlet) köteles felfedni az adós számláján (számláin) lévő egyenleget a lefoglalás időpontjában.
Az intézménynek nem csak a lefoglalás napján az adós számláján lévő egyenleget, hanem az addig a napig beékezett összegeket is ismertetnie kell. Ezek az összegek a lefoglalás értelmében kinnlevőségek.
A banknak ugyanakkor nem kell felfednie az adós számláján a lefoglalást követően történő pénzmozgásokat.
Amennyiben egynél több folyószámláról van szó, akkor a banknak minden számlára vonatkozóan közölnie kell az egyenleget. A harmadik félnek nem kell feltétlenül a készpénzösszegeket mutató letétszámlákra korlátoznia magát, hanem minden olyan számláról számlakivonatot kell eljuttatnia, amely az adós tulajdonában van a lefoglalás időpontjában.
A lefoglalás időpontjában mutatott egyenleg a folyamatban lévő ügyletek hatására később kiigazításra kerülhet.
A lefoglalás eljárása az adós által fenntartott összes folyószámlát elérhetetlenné teszi a lefoglalás alá vont harmadik féllel szemben (a rendelet 74. cikkelye). A lefoglalást kezdeményező hitelező ugyanakkor korlátozhatja egyes számlák el nem érhetőségét, különösen garancia elérése érdekében.
Különösen a közös számlákra vagy csak az egyik házastárs nevére nyitott számlákra vonatkozó intézkedések hajthatók vég
közös számla esetén: A lefoglalásban nem érintett közös számla tulajdonosa köteles bizonyítani a számlára beérkező minden összeg feletti tulajdonjogá
csak az egyik házastárs nevére nyitott folyószámla esetén: a helyzet eltérő lehet a vonatkozó házastársi felállás szerint:
Tulajdon közös megőrzésének rendszere: a Polgári Törvénykönyv 1402. cikkelye érvényesítendő (a Polgári Törvénykönyv 1402. cikkelye: „Minden tulajdon - ingó vagy ingatlan - közös bevételnek minősül, hacsak nem bizonyítják be, hogy csak az egyik házastárs tulajdonát képezi a törvények rendelkezése szerint.
Ha a tulajdon jellegénél fogva nem mutatja eredetét, akkor a házastárs személyes tulajdonát - ha vitatott - írásban kell egyértelműsíteni. Leltár vagy előzetesen készített bizonyíték hiányában a bíróság minden dokumentumot figyelembe vehet, nevezetesen családi feljegyzéseket, jegyzékeket és háztartási papírokat, illetve a banki dokumentumokat és számlákat. Lehetővé teszi a tanúság vagy valószínűsítés általi bizonyítást is, amennyiben úgy találtatik, hogy a házastárs számára nem volt véghezvihető az írásos dokumentum beszerzése.”)
A pénzösszegek feletti tulajdont egyértelműsítő bizonyíték mutatandó be Külön tulajdon rendszere: Ez esetben a Polgári Törvénykönyv 1538 (3) cikkelye vonatkozik erre. Ez a paragrafus az alábbiakat rendeli el: „Azon tulajdonok esetén, amelyek felett egyértelműen egyik házastárs sem tudja bizonyítani kizárólagos tulajdonjogát, úgy kell tekinteni, hogy azok fele-fele arányban állnak birtokukban”.
Ennek megfelelően, ha a tőkeösszegek feletti tulajdonról döntés születik, akkor a lefoglalás nehézség nélkül lefolytatható. Ellenkező esetben a pénzösszegek közös fenntartójának feladata annak bizonyítása, hogy azok hozzá tartoznak.
Létminimum jövedelem visszanyerése
1. Létminimum jövedelem közvetlen kifizetése
Ez az eljárás lehetővé teszi bármely olyan személy hitelezője számára a közvetlen kifizetés elérését, aki létminimum jövedelemre jogosult harmadik felektől meghatározott, fizethető összegekben az adósa számára.
Ez az eljárás lehetővé teszi létminimum jövedelmet adó hitelező számára a feléje tartozásként jelentkező összegek közvetlen kifizetésének elérését.
Ez az eljárás csak harmadik fél közreműködésével érvényesíthető: a harmadik fél adós a kifizetésre vagy más bevételre (általában a munkaadó).
A harmadik fél adós ezen eljáráson keresztül közvetlenül átruházhatja a részéről tartozásként jelentkező összeget a lefoglalás alá vont adós (a hitelező adósa, akire eredetileg az eljárás indult) vagy hitelező számára.
Ezt egy végrehajtó végzi el. A végrehajtót onnan kell választani, ahol a létminimum jövedelmet hitelező székhelye található.
A harmadik fél adós ekkor közvetlenül fizeti meg az összegeket a hitelező számára.
Akárcsak minden egyéb eljárás esetén, felmerülhetnek bizonyos kérdések. Ezek a létminimum jövedelemhez tartozó adós székhelyén joghatósággal rendelkező körzeti bíróság hatáskörébe tartoznak.
A lefoglalási eljárás lezárható a lefoglalástól való eltekintéssel, illetve abban az esetben, ha a jövedelem a továbbiakban nem fizetendő.
2. Létminimum jövedelem visszanyerése magánúton
Ez az eljárás lehetővé teszi az államkincstári könyvelőknek a létminimum jövedelem visszaszerzését azokban az esetekben, ahol a végső határozat a hitelező javára történő visszatérítés mellett szólt.
Az eljárás keretén belül az államkincstárat a létminimum hitelező helyettesíti. A hitelező pedig saját visszaszerzésre irányuló eljárásokat kezdeményez.
Ez az eljárás lehetővé teszi az államkincstár számára azon létminimum jövedelmek visszanyerését, amelyek esetén a bíróság határozata a hitelező javára döntött.
Az államügyész fontos szerepet játszik ezen eljárás keretein belül. Ez esetben a hitelező visszaszerzésre irányuló kérvényét a vonatkozó körzeti bíróságra, az államügyésznek címezve küldik el.
A létminimum jövedelmek közvisszaszerzése annak jellegét tekintve kiegészítő. Lényegében a hitelezőnek bizonyítania kell, hogy a végrehajtási eljárásoknak magánjogi értelemben nem volt eredményük.
Az államügyész tájékoztatja a hitelezőt arról, hogy egyetért-e a kérvénnyel. Ha egyetért vele, akkor erről értesíti az adóst, aki ezt követően csak az államkincstár könyvelőin keresztül rendezheti tartozását.
Kifizetés lefoglalása
A kifizetés lefoglalása olyan eljárás, amely lehetővé teszi a hitelező számára, hogy a részére az adós által fizetendő összegeket „azok forrásában” foglalja le.
Ez az eljárás lehetővé teszi, hogy a hitelező közvetlenül lefoglalja a számára esedékes összegeket az adóstól, annak munkaadóján keresztül.
Ez az eljárás csak a fizetendő összegekre vonatkozik. Ez csak a fizetés vagy munkabér lefoglalható részére érvényes (vö. Munka Törvénykönyve R. 3252-2. cikkely).
Ez az eljárás a helyi bíróság hatáskörébe tartozik, nem pedig a végrehajtó bíróságéba.
A kifizetés lefoglalását várakozási időszak előzi meg: a kiegyezés. A bíróság megkísérli elérni, hogy a felek kiegyezzenek. Amennyiben ez a törekvés nem jár sikerrel, akkor a bíróság szemügyre veszi a tartozás összegét, beleértve a tőkeösszeget, a kamatot és a költségeket, hogy arra lefoglalási eljárás legyen kiírható.
A főjegyző a munkaadó számára elküldendő dokumentummal elindítja a lefoglalást. Az adós kellő időben kap erről egy másolatot. A munkaadó ekkor köteles megfizetni minden hónapban azokat a visszatartott összegeket, amelyekre a lefoglalást kezdeményezték. Ezek az összegek a jegyzőnek fizetendők, aki aztán továbbítja azt a hitelező számára.
Harmadik fél megőrző értesítése
A harmadik fél értesítése nem polgárjogi végrehajtási eljárás. Valójában az eljárás az adótörvény hatálya alá tartozik. Lehetővé teszi az államkincstár számára az adófizetők felé harmadik felek részéről tartozásban jelentkező készpénzjárandóságok lefoglalását.
A harmadik fél értesítés lehetővé teszi az államkincstár számára az adófizetők felé harmadik felek részéről tartozásban jelentkező készpénzjárandóságok lefoglalását.
Ez az eljárás bármely tartozásra vonatkoztatható.
A lefoglalás alá vont harmadik fél által kézhez vett, az állami könyvvizsgáló által átvételi elismervénnyel küldött ajánlott levélben adott értesítéssel indítható el.
Ezen eljárás keretein belül minden adós hitelezője ugyanabban a helyzetben találja magát: egyikük sem kiváltságos hitelező.
Jogvita esetén a joghatósággal rendelkező bíróság a végrehajtó bíróság az eljárás természetére irányuló jogviták rendezésében. Másfelől a közigazgatási bíróság rendelkezik joghatósággal az eljárásokból eredő járandóságokat érintő jogviták rendezésére.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


2. § (1)5 Az egészségügyi államigazgatási szerv – a (3) bekezdésben meghatározott kivétellel – felügyeletet gyakorol az ország közegészségügyi-járványügyi (a továbbiakban együtt: közegészségügyi) viszonyai felett. Ennek keretében
a) az ország egész területén – a rendvédelmi szervek (ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit), valamint az Országgyűlési Őrség tevékenységének kivételével – közegészségügyi ellenőrzést végez;
(3)7 A honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, azon gazdasági társaságok, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter közegészségügyi felügyeletét – az egészségügyi államigazgatási szerv szakmai irányelveinek betartásával és vele együttműködve – a katonai egészségügyi államigazgatási szerv gyakorolja.
(3a)8 A rendészetért felelős miniszter alárendeltségébe, közvetlen irányítása, fenntartói irányítása és közvetlen felügyelete alá tartozó szervezetek az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak figyelembevételével, továbbá a rendvédelmi szervek személyi állományára, valamint az Országgyűlési Őrségre vonatkozó közegészségügyi-járványügyi feladatainak ellátását – az egészségügyi államigazgatási szerv szakmai irányelveinek betartásával és vele együttműködve – a rendvédelmi szervek egészségügyi szolgálatai végzik.
(4)9 Az egészségügyi államigazgatási szerv és a külön felhatalmazás alapján közegészségügyi feladatokat ellátó, valamint az egészségügyi államigazgatási szerv feladatköréhez kapcsolódó tevékenységet végző egyéb szervek együttműködnek. A büntetés-végrehajtás közegészségügyi feladatainak ellátásában a büntetés-végrehajtási szervezet közreműködik.
3. §10 Az egészségügyi államigazgatási szerv népegészségügyi tevékenysége keretében
a)11 vizsgálja, vizsgáltatja, ellenőrzi, elemzi és nyilvánosságra hozza a lakosság egészségi állapotának alakulását és az azt veszélyeztető, befolyásoló települési, lakóhelyi és társadalmi környezet fizikai, kémiai, biológiai és pszichoszociális tényezőinek állapotát,
ac)12 kezdeményezi, intézkedik, és intézkedéseivel elősegíti az egészséges életkörülmények, életmód kialakítását,
4. §13 (1)14 Az egészségügyi államigazgatási szerv környezet- és településegészségügyi feladata
(2)15 Az egészségügyi államigazgatási szerv sugáregészségügyi tevékenysége keretében kimunkálja, ellenőrzi és érvényesíti a sugárzó anyagokkal, a sugárzást kibocsátó berendezésekkel, a nem ionizáló sugárzással, valamint az elektromos és mágneses erőterekkel kapcsolatos munkahelyi és környezeti sugárvédelmi normákat, közegészségügyi követelményeket.
(3)16 Az egészségügyi államigazgatási szerv kémiai biztonsággal összefüggő tevékenysége körében ellátja a veszélyes anyagokkal és keverékekkel kapcsolatos külön jogszabály által előírt eljárás szerinti engedélyezési és ellenőrzési feladatokat, a veszélyes anyagok, veszélyes keverékek egészségügyi toxikológiai nyilvántartását és tájékoztató szolgálat működtetését.
(4)17 Az egészségügyi államigazgatási szerv munkaegészségügyi tevékenysége körében
(5)18 Az élelmezés- és táplálkozásegészségügy keretében az egészségügyi államigazgatási szerv
a)19 a kozmetikai termékekkel kapcsolatos feladatkörében
b)20 táplálkozás-egészségügy szakterületen
bb)21 a ba) alpont szerinti feladatokkal összefüggésben táplálkozás-egészségügyi vizsgálatokat végez, különös tekintettel a vendéglátás – ezen belül kiemelten a munkahelyeken, az egészségügyi intézményekben, a nevelési-oktatási intézményekben, továbbá a szociális ellátás, a gyermekjóléti és gyermekvédelmi szolgáltatás keretében bármely formában nyújtott étkeztetés – területén a szolgáltatott élelmiszerekre, ételekre, étrendre vonatkozóan, tápanyagszámítással és biokémiai elemzéssel, valamint a nevelési-oktatási intézményekben eladásra szánt élelmiszerek tápanyag-beviteli értékének megfelelősége tekintetében,
c)22 egyes élelmiszerekkel kapcsolatosan
ca)23 külön jogszabály szerint végzi az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekkel, a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekkel és bébiételekkel, a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerekkel és testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerekkel, az étrend-kiegészítőkkel, a vitaminokkal, ásványi anyagokkal és bizonyos egyéb anyagokkal dúsított élelmiszerekkel, az élelmiszerekkel kapcsolatos tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal, az élelmiszerek tápértékjelölésével kapcsolatos nyilvántartási, bejelentési eljárásokkal összefüggő szakértői feladatokat, külön jogszabály szerint az Európai Unió közvetlenül alkalmazandó jogi előírása szerinti egyes eljárásokban ellátja a tagállami feladatokat, továbbá szakmai kapcsolatot tart az Európai Unió táplálkozás-egészségügyi és táplálkozás-tudományi szakterületen illetékes szervével,
cd)24 ellátja a technológiai segédanyagokkal, az élelmiszeriparban felhasznált mosó- és fertőtlenítőszerekkel, az élelmiszert előállító, feldolgozó-, csomagoló-, tároló- és forgalomba hozó helyek engedélyezésével összefüggő, jogszabályban meghatározott feladatokat;
d)25 a betegélelmezés és a diétás étkeztetés területén
(6)26 A járványügyi tevékenység körében az egészségügyi államigazgatási szerv
b)27 irányítja és ellenőrzi – az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott esetekben végzi – a fertőző betegekkel, a fertőzésre gyanús személyekkel, a kórokozó-hordozókkal kapcsolatos tevékenységet, valamint a fertőtlenítést és az egészségre káros rovarok, egyéb ízeltlábúak és rágcsálók (a továbbiakban együtt: egészségügyi kártevők) által okozott egészségi ártalmak megelőzését;
e)28 meghatározza a lakosság járványügyi védelméhez szükséges védő-oltó, biológiai és egyéb anyagok (oltóanyagok, diagnosztikumok), eszközök előállítandó vagy importálandó mennyiségét és minőségét, készletben tartását;
f)29 dönt a járványügyi tekintetben felhasználásra kerülő rovar- és rágcsálóirtószerek, külön jogszabály szerinti fertőtlenítő szerek és fertőtlenítő eszközök forgalomba hozataláról;
(7)30 Közegészségügyi és járványügyi feladatai ellátása érdekében az egészségügyi államigazgatási szerv laboratóriumokat tart fenn.
(8)31 Az emberi környezet szennyezettségéről és a járványügyi helyzetről megállapított adatok nyilvánosak. Életet vagy egészséget veszélyeztető mértékű környezetszennyezésről, illetve a járványról megállapított adatokat az egészségügyi államigazgatási szerv köteles nyilvánosságra hozni.
4/A. §32 (1) Szúnyogirtószer és szúnyoglárvairtó-szer légi úton történő környezetbe juttatása az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyével végezhető. Az engedélyes a szúnyogirtás tényleges időpontját és helyét legkésőbb 48 órával a tevékenység megkezdése előtt bejelenti az egészségügyi államigazgatási szervnek.
4/B. §33 (1) 18 év alatti személyek közoktatási tevékenységnek nem minősülő csoportos, több napos táboroztatására, üdültetésére és egyéb szabadidős foglalkoztatására (a továbbiakban együtt: táboroztatás) csak akkor kerülhet sor, ha a táboroztatás szervezője gondoskodik az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározott személyi és tárgyi feltételek meglétéről. A táboroztatás személyi és tárgyi feltételeinek betartását az egészségügyi államigazgatási szerv ellenőrzi.
4/C. §34 (1) Az egészségügyi szolgáltató a sérülések megelőzése céljából a jogszabályban előírt munkavédelmi és foglalkozás-egészségügyi kötelezettségei teljesítésével összhangban, az egészségügyért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint biztosítja az egészségügyi dolgozók védelmét az egészségügyi tevékenység végzéséhez szükséges éles vagy hegyes eszközök használatából eredő kockázatokkal szemben.
4/D. §35 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv engedélye szükséges:
f)43 az egészségügyi szolgáltatók bejelentése alapján nyilvántartja, szükség esetén összehangolja, illetőleg az érintett egészségügyi szolgáltatók és fenntartóik véleményének kikérése után megállapítja és közzéteszi a megye (főváros) ügyeleti, készenléti ellátásának és betegbeutalásának területi rendjét;
p)50 ellenőrzi, hogy az egészségügyi szolgáltató térítési díjszabályzata megfelel-e a jogszabályban foglaltaknak, valamint hogy az egészségügyi szolgáltató a térítési díjszabályzatában foglaltaknak megfelelően jár-e el;
q)51 megállapítja, összehangolja, nyilvántartja és közzéteszi a gyógyszertári ügyeletet és készenlétet;
r)52 közvetlenül és haladéktalanul intézkedik, ha az ellátási kötelezettséggel rendelkező egészségügyi szolgáltatónál hirtelen fellépő ok miatt a betegellátás átmeneti fennakadásáról értesül. Az intézkedéssel párhuzamosan értesíti az érintett szolgáltató fenntartóját, illetve az Országos Mentőszolgálatot.
(2)53 Az egészségügyi államigazgatási szerv az (1) bekezdés h)–i), o) és q) pontjában foglalt feladatokat külön jogszabályban foglaltak szerint látja el.
(3)54 Az (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilvántartás a (4) bekezdés a) pont ac) alpontja; b)–d) pontja, valamint e) pont eb) alpontja szerinti adatok tekintetében közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül.
(4)55 Az (1) bekezdés e) pontja szerinti nyilvántartás az alábbi adatokat tartalmazza:
e)56 az egészségügyi szolgáltató által foglalkoztatott egészségügyi dolgozók adatai:
ed)57 alkalmazott egészségügyi dolgozó esetén a teljes vagy részmunkaidős foglalkoztatás ténye, az Eütev. 12. §-ában meghatározott munkarendje, illetve munkavégzési formája, valamint az önként vállalt többletmunka ténye és mértéke, valamint a heti munkaidő,
(5)58 A (4) bekezdésben meghatározott adatok a szolgáltató azonosítójához rendelten szerepelnek a nyilvántartásban.
(7)60 A (4) bekezdés szerinti nyilvántartás adataiban bekövetkezett változást az egészségügyi szolgáltató a (4) bekezdés e) pontja szerinti adatok tekintetében minden hónap 10. napjáig, kizárólag a változott adatok közlésével köteles bejelenteni az egészségügyi államigazgatási szerv részére.
(8)61 Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi dolgozók alapnyilvántartási száma alapján folyamatosan, elektronikus úton adategyeztetést folytat az egészségbiztosítási szervvel az egészségügyi szolgáltató nevében és felelősségére egészségügyi tevékenységet végző egészségügyi dolgozók (4) bekezdés e) pontja szerinti adatairól.
6/A. §62 (1) Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi szolgáltatás gyakorlásának általános feltételeiről, valamint a működési engedélyezési eljárásról szóló kormányrendeletben foglaltak szerint az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény (a továbbiakban: Eütv.) 108/A. § (2) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelelő személyt vagy szervezetet, valamint az Eütev. 7. § (2) bekezdés a) pontja szerinti szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személyt vagy szervezetet – annak bejelentése alapján – hatósági nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás – a (2) bekezdés a) pont aa) alpontja szerinti névadatok, a (2) bekezdés e) pont ea) alpontja és f) pont fa) alpontja szerinti természetes személyazonosító adatok, valamint az e) pont eb) alpontja szerinti nyilvántartási adatok kivételével – közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. A nyilvántartásba vételről az egészségügyi államigazgatási szerv a bejelentő személyt vagy szervezetet értesíti.
(5a)64 Az (5) bekezdés szerinti bejelentés azon adatok tekintetében, amelyeket más nyilvántartás közhitelesen tartalmaz, úgy is teljesíthető, hogy az adatváltozásról a közhiteles nyilvántartást vezető szerv – ha ezt tőle a nyilvántartásba vett egészségügyi szolgáltató vagy a szabadfoglalkozású jogviszonyban álló személy vagy szervezet kéri – az (5) bekezdés szerinti határidőben értesíti az egészségügyi államigazgatási szervet.
7. §65 (1) Az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek bejelentéséről és a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák ivóvíz-biztonsági engedélyéről az egészségügyi államigazgatási szerv nyilvántartást vezet.
8–9. §66
Az egészségügyi államigazgatási szerv hatósági jogköre67
10. § (1)68 Az egészségügyi államigazgatási szerv – a 2. § (1) bekezdés a) pontjában és (3) bekezdésében foglalt kivétellel – valamennyi természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező társaságra kiterjedő hatósági jogkört gyakorol.
(2)69 Az egészségügyi államigazgatási szerv ellenőrzése során az ellenőrzött személy köteles az ellenőrzéshez szükséges munkaerőt ellenszolgáltatás nélkül az ellenőrző rendelkezésére bocsátani. Közegészségügyi vagy járványügyi érdekből a szemle haladéktalanul megtartható.
(3)70 Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek a ténymegállapításokon kívül tartalmaznia kell a felelős személy ezekre vonatkozó nyilatkozatát is.
(4)71 Ha az ellenőrzésen a felelős személy nem volt jelen, a jegyzőkönyv másolati példányát meg kell küldeni részére azzal, hogy nyilatkozatát a kézbesítéstől számított nyolc napon belül megteheti.
(5)72 Az egészségügyi államigazgatási szerv jogosult az ellenőrzéshez szükséges vizsgálatokat elvégezni vagy jogszabályban meghatározottak szerint elvégeztetni. Az ellenőrzéshez szükséges vizsgálatokhoz az egészségügyi államigazgatási szerv jogosult térítésmentesen mintát venni.
(6)73 Az egészségügyi államigazgatási szerv a hatósági ellenőrzés során próbavásárlást – ideértve az interneten történő vásárlást is – végezhet.
(7)74 A próbavásárláshoz az egészségügyi államigazgatási szerv közreműködő személyt vehet igénybe.
(8)75 A közreműködő személy részére a közreműködést igénybe vevő egészségügyi államigazgatási szerv megbízólevelet állít ki, amely tartalmazza a közreműködő személy nevét, továbbá azt, hogy mely közreműködő személy milyen típusú ellenőrzésben vehet részt.
(9)76 A közreműködő személyre az egészségügyi államigazgatási szerv ügyintézőjére vonatkozó kizárási szabályokat kell alkalmazni.
(10)77 Próbavásárlás esetén az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzési jogosultságát a próbavásárlás befejezésekor igazolja, ezzel egyidejűleg az ellenőrzött személy képviseletében eljáró személy a termék visszavétele mellett köteles a vételárat visszatéríteni. Ha a próbavásárlással lefolytatott hatósági ellenőrzés során a termék véglegesen elvonásra kerül, károsodik, illetve részben vagy egészben megsemmisül, a vételár eljárási költségnek minősül.
11. § (1)78 Az egészségügyi államigazgatási szerv az ellenőrzés során megállapított tényállás alapján a hiányosságok, szabályszegések jellegét és súlyát mérlegelve megteszi a szükséges intézkedéseket és ellenőrzi azok végrehajtását.
(2)79 Az egészségügyi államigazgatási szerv elrendeli
b)80 a hiányosságok megszüntetéséig az intézmény, létesítmény stb. működésének, illetőleg az egészségre ártalmas vagy veszélyes tevékenységnek a korlátozását vagy felfüggesztését, ha e szabálytalanságok fennállása egészségkárosodást okozhat;
d)81 egészségügyi szolgáltatónál észlelt hiányosság esetében az a)–c) pontban felsoroltakon túl – külön jogszabályban foglaltak szerint – az egészségügyi dolgozónak a tevékenységben való jártassága igazolását.
(3)82 Ha az észlelt hiányosság, illetve körülmény súlyos, vagy tömeges egészségkárosodást okozhat, az egészségügyi államigazgatási szerv ennek elhárítása érdekében köteles megtenni mindazokat az intézkedéseket, amelyek az adott esetben a veszély elhárítása érdekében szükségesek.
(4)83 Az egészségügyi államigazgatási szerv a lakosság egészségét közvetlenül fenyegető súlyos veszély elhárításához, illetve rendkívüli körülmények esetén tett intézkedéseinek végrehajtásához a rendőrség, a tűzoltóság és a polgári védelem közreműködését is igénybe veheti.
(5)84 Az egészségügyi államigazgatási szerv járványveszély esetén közvetlenül megteheti mindazon hatósági intézkedéseket és eljárásokat, amelyek a járványveszély elhárítása érdekében szükségesek. Az ebben a körben hozott határozat – közegészségügyi vagy járványügyi okból – azonnal végrehajthatóvá nyilvánítható.
12. §85 Az egészségügyi államigazgatási szerv
a)86
b)87 dönt – a külön jogszabályban foglaltak szerint – az új anyagok, a lakosság körében közvetlen felhasználásra kerülő termékek előállításával, szállításával, raktározásával, felhasználásával, új technológiák bevezetésével kapcsolatos engedélyek megadásáról
13. §88 Az egészségügyi államigazgatási szerv
13/A. §90 (1)91 Ha az egészségügyi államigazgatási szerv a hatáskörében eljárva megállapítja, hogy
k)92 az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek, a feldolgozott gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek, a speciális gyógyászati célra szánt élelmiszerek és testtömeg-szabályozás céljára szolgáló, teljes napi étrendet helyettesítő élelmiszerek, az étrend-kiegészítők, a vitaminokkal, ásványi anyagokkal és bizonyos egyéb anyagokkal dúsított élelmiszerek, a tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokkal ellátott élelmiszerek meghatározott táplálkozási célnak való megfelelésre, táplálkozási-élettani hatású összetevőjének egészségkárosítás nélküli fogyaszthatóságára, alkalmazhatóságára, forgalomba hozatalára, forgalmazására,
(1a)93 Egészségügyi bírság kiszabásának van helye továbbá, ha az egészségügyi államigazgatási szerv megállapítja, hogy az előírt, felé teljesítendő bejelentési, adatszolgáltatási kötelezettségre, továbbá az előírt nyilvántartási kötelezettségre vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket megsértették.
(1b)94 Egészségügyi bírság kiszabásának van helye továbbá, ha az egészségügyi államigazgatási szerv által kiadott engedély előírásait az engedély jogosultja nem tartja be vagy engedélyköteles tevékenységet engedély nélkül folytat.
(2)95 Egészségügyi bírság kiszabásának van helye abban az esetben is, ha az egészségügyi államigazgatási szerv egészségügyi és gyógyszerészeti igazgatási hatáskörében eljárva megállapítja, hogy
ad)96 térítési díjszabályzata nem felel meg a jogszabályban foglaltaknak, illetve az egészségügyi szolgáltató nem a térítési díjszabályzatában meghatározottaknak megfelelően járt el,
ae)97 jogszabályban elrendelt adatszolgáltatási kötelezettségének felszólítás ellenére nem tesz eleget, vagy adatszolgáltatása hiányos, és felhívásra azt nem pótolja,
e)98 az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv nem teljesíti az egészségügyi ellátórendszer fejlesztéséről szóló 2006. évi CXXXII. törvény 2. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott bejelentési kötelezettségét.
(7)–(9)99
(11)100 Az egészségügyi államigazgatási szerv az egészségügyi bírságot kiszabó végleges határozatáról készült közleményt az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény szabályai szerint közhírré teszi.
13/B. §101 (1)102
(2)103 Az egészségügyi bírságot az azt kiszabó végleges határozat közlésétől számított harmincadik napig meg kell fizetni.
(4)105 Az egészségügyi bírság összegét az egészségügyi államigazgatási szerv külön jogszabályban megjelölt számlájára kell befizetni
(5)106 A befolyt összeg – a miniszter jóváhagyásával – az egészségügyi államigazgatási szerv hatósági ellenőrzésének és vizsgálati módszereinek folyamatos fejlesztésére, szakembereinek képzésére, valamint szakfelügyeleti és közegészségügyi-járványügyi tevékenységére használható fel.
14. §107 Az egészségügyi államigazgatási szervnek
a)108 a környezet- és település-egészségügy – ideértve különösen a vizekkel, az ivó-, gyógy- és ásványvizekkel, a gyógy- és közfürdőkkel, valamint a természetes fürdőhelyekkel és természetes fürdővizekkel kapcsolatos feladatokat –,
14/A. §109 (1) Az egészségügyért felelős miniszter irányító szervi jogosítványai közül a (2) bekezdés szerinti jogosítványokat az egészségügyi államigazgatási szerv kormányrendeletben kijelölt középirányító szervére ruházza át.
14/B. §110 (1)111 Az e törvény alapján lefolytatott eljárásokban a függő hatályú döntésben nem kell rendelkezni a kérelmezett jog gyakorlásáról.
(2)112 Az egészségügyi szolgáltatók működésének engedélyezésére, a működési engedély módosítására és visszavonására irányuló eljárásokban a kérelem a kormányablaknál nem terjeszthető elő.
(6)115 Az ivóvíz-biztonsági terv felülvizsgálatára, illetve jóváhagyására irányuló eljárás ügyintézési határideje 45 nap.
(7a)118 A büntetés-végrehajtási szervek tevékenységének közegészségügyi ellenőrzésével összefüggésben az egészségügyi államigazgatási szerv által hozott döntéssel szemben nincs helye fellebbezésnek.
(7b)119 Az egészségügyi államigazgatási szerv által a következő hatósági ügyekben hozott első fokú döntésekkel szemben fellebbezésnek van helye:
14/C. §121 Az egészségügyi szolgáltató által a beteg részére nyújtott egészségügyi ellátással kapcsolatban tett, a panaszokról és a közérdekű bejelentésekről szóló törvény szerinti panasszal kapcsolatban az az egészségügyi államigazgatási szerv jár el, amely a panasszal érintett egészségügyi szolgáltató részére működési engedély kiadására jogosult.
14/D. §122 (1) A kijelölt természetes fürdőhely üzemeltetője éves felügyeleti díjat fizet tárgyév június 30-ig.
14/E. §123 A Magyar Honvédség, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, a honvédelemért felelős miniszter vagyonkezelésébe tartozó gazdasági társaságok vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatok ellátására kormányrendeletben kijelölt szerv, továbbá a rendvédelmi szervek és az Országgyűlési Őrség vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi hatósági feladatok ellátására kormányrendeletben kijelölt szerv e törvény szerinti eljárásaiban
15. § (1)124 Ez a törvény a kihirdetése napján lép hatályba.
(2)–(3)125
(4)126 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben
a)127 jelölje ki az egészségügyi államigazgatási szervet vagy szerveket, és a katonai egészségügyi államigazgatási szervet,128
b)129 jelölje ki a rendvédelmi szervek, valamint az Országgyűlési Őrség – ide nem értve a büntetés-végrehajtási szervezetnek a fogvatartottak elhelyezésére és foglalkoztatására létrehozott büntetés-végrehajtási szerveit – vonatkozásában a közegészségügyi-járványügyi feladatokat ellátó szervet vagy szerveket, továbbá szabályozza az ezen szervek által folytatott közigazgatási hatósági eljáráshoz, hatósági ellenőrzéshez kapcsolódó különös és kiegészítő eljárási rendelkezéseket.130
(5)131 Felhatalmazást kap a 2. § (1) bekezdésének a) pontja szerint érintett miniszter, valamint az Országgyűlési Őrség vonatkozásában a rendészetért felelős miniszter, hogy a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza.132
(6)133 Felhatalmazást kap a honvédelemért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a honvédségi szervezetek, a honvédelemért felelős miniszter által vezetett minisztérium vagyonkezelésében lévő területen honvédelmi érdeket is szolgáló telepített munkahely, illetve ideiglenes munkahely, a Katonai Nemzetbiztonsági Szolgálat, azon gazdasági társaságok, amelyeknél a tulajdonosi jog gyakorlója a honvédelemért felelős miniszter feladatával kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét. 134
(7)135 Felhatalmazást kap az idegenrendészetért és menekültügyért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a menekültügyi hatóság által fenntartott, a menekültügyi őrizet végrehajtására szolgáló intézményre, a befogadó állomásra és a közösségi szállásra, valamint a rendőrség által fenntartott, az idegenrendészeti eljárásban elrendelt őrizet végrehajtására szolgáló őrzött szállásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi ellenőrzés, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.136
(8)137 Felhatalmazást kap a büntetés-végrehajtásért felelős miniszter, hogy az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével kiadott rendeletben szabályozza a büntetés-végrehajtási szervek tevékenységével kapcsolatos közegészségügyi követelményeket, a közegészségügyi feladatok ellátásának, valamint az egészségügyi államigazgatási szervvel való együttműködés rendjét.138
(9)139 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben
a)140 a munkavállalók fizikai tényezők (mesterséges optikai sugárzás) hatásának való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait,141
b)142 a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményeket, és ennek kapcsán az egészségügyi államigazgatási szervnek teljesítendő bejelentésre vonatkozó eljárás részletes szabályait, és a kockázatértékelés elkészítéséhez szükséges képesítés feltételeit,143
c)144 a kórházakban és más egészségügyi szolgáltatóknál az éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzésére, az éles vagy hegyes eszközök használatából eredő kockázatok kezelésére, valamint az egészségügyi tevékenységet végző személyek tájékoztatására és képzésére vonatkozó követelményeket145
(10)146 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy – az adópolitikáért felelős miniszterrel egyetértésben – a 14. § szerinti igazgatási szolgáltatási díj körét és mértékét, valamint a díj fizetésére vonatkozó egyéb rendelkezéseket rendeletben határozza meg.147
(11)148 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy
c)149 az élelmiszerekben lévő transz-zsírsavak megengedhető legnagyobb mennyiségét, a transz-zsírsav tartalmú élelmiszerek forgalmazásának feltételeit és hatósági ellenőrzésének szabályait, valamint a lakosság transz-zsírsav bevitelének nyomon követésére vonatkozó szabályokat az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben150
(12)151 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy rendeletben határozza meg
a) az egészségügyi államigazgatási szerv eljárásában kiszabott egészségügyi bírság megfizetésének részletes szabályait,152
b) a közigazgatási hatósági eljárás során felmerülő, egyéb eljárási költségnek minősülő, mintavételi, laboratóriumi vizsgálati költségek, illetve egyéb műszeres vizsgálatok költségeinek, továbbá az eljárás során a tényállás tisztázása kapcsán felmerült személyi és dologi költségek mértékét és fizetésének részletes szabályait,153
d)154 a kozmetikai termékekről szóló 2009. november 30-i 1223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet
da) 19. cikk (4) és (5) bekezdésének végrehajtása körében a nem előre csomagolt kozmetika termékek – ideértve azon termékeket is, amelyeket a vevő kérésére a vásárláskor csomagolnak be vagy azonnali eladásra előre csomagolnak – címkézésének részletes szabályait, valamint a magyar nyelven feltüntetendő tájékoztatások körét,155
db) 22. cikkének végrehajtása körében a kozmetikai termékek piacfelügyeletét ellátó szervek kijelölését,156
dc) 34. cikk (1) és (2) bekezdésének végrehajtása körében az illetékes nemzeti hatóság és méregellenőrző központ kijelölését,157
e)158 a kozmetikai termékek
f)159 a használatimelegvíz-ellátásra vonatkozó közegészségügyi követelményeket,
g)160 a használati meleg vízzel érintkező anyagok, technológiák vonatkozásában
(13)161 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy a kereskedelemért felelős miniszterrel, valamint az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben az energiaitalok megengedett térfogatértékeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
(14)162 Felhatalmazást kap az egészségügyért felelős miniszter, hogy az élelmiszerlánc-felügyeletért felelős miniszterrel egyetértésben a közétkeztetők minősítésének táplálkozás-egészségügyi feltételeit és azok ellenőrzési módszereit rendeletben határozza meg.
15/A–15/B. §163
15/C. §164 (1) A 2013. december 1-jét megelőzően az ivó- és használatimelegvíz-ellátásban, valamint a medencés közfürdőkben a vízzel közvetlenül érintkező anyagok, termékek és a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológiák alkalmazására kiadott engedélyekről az egészségügyi államigazgatási szerv az adott, a vízzel közvetlenül érintkező anyag vagy termék bejelentésének nyilvántartásba vételéig, illetve az adott, a víz kezelésére alkalmazni kívánt technológia ivóvíz-biztonsági engedélyezéséig vezet nyilvántartást.
15/D. §165 A 14/D. §-ban megállapított felügyeleti díjat a természetes fürdővizek minőségi követelményeiről, valamint a természetes fürdőhelyek kijelöléséről és üzemeltetéséről szóló Korm. rendelet szerint kell megfizetni.
15/E. §166 E törvénynek az általános közigazgatási rendtartásról szóló törvény és a közigazgatási perrendtartásról szóló törvény hatálybalépésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2017. évi L. törvénnyel (a továbbiakban: Ákr.-Kp. Módtv.) megállapított rendelkezéseit az Ákr.-Kp. Módtv. hatálybalépését követően indult és a megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
16. §167 Ez a törvény a HOSPEEM és az EPSU közötti, a kórházakban és az egészségügyi ágazatban előforduló, éles vagy hegyes eszközök által okozott sérülések megelőzéséről szóló keretmegállapodás végrehajtásáról szóló 2010. május 10-i 2010/32/EU tanácsi irányelv melléklete 3. szakasz 4. pontjának való megfelelést szolgálja.
5 A 2. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 10. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
6 A 2. § (2) bekezdését a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
7 A 2. § (3) bekezdése a 2017: L. törvény 10. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
8 A 2. § (3a) bekezdését a 2011: LXXXI. törvény 84. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CCXII. törvény 4. § b) pontja szerint módosított szöveg.
9 A 2. § (4) bekezdésének utolsó mondatát a 2001: XXXIV. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be, első mondata a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
10 A 3. § az 1999: XCVI. törvény 3.§-ával megállapított, felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 3. § a) pontja a 2007: CLXI. törvény 17. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 3. § ac) pontja a 2007: CLXI. törvény 17. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
13 A 4. § az 1999: XCVI. törvény 4.§-ával megállapított szöveg.
14 A 4. § (1) bekezdése a 2015: CCXXIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
15 A 4. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
16 A 4. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2014: CXI. törvény 9. § b)–c) pontja szerint módosított szöveg.
17 A 4. § (4) bekezdését a 2006: CXXIX. törvény 24. § (6) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: CXI. törvény 1. § (2) bekezdése iktatta be.
18 A 4. § (5) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
19 A 4. § (5) bekezdés a) pontja a 2014: CXI. törvény 1. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
20 A 4. § (5) bekezdés b) pontja a 2009: CLIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
21 A 4. § (5) bekezdés b) pont bb) alpont a 2013: CXXVII. törvény 1. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
22 A 4. § (5) bekezdés c) pontja a 2009: CLIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
23 A 4. § (5) bekezdés c) pont ca) alpontja a 2015: CCXXIV. törvény 5. § a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 4. § (5) bekezdés c) pont cd) alpontja a 2013: CXXVII. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 4. § (5) bekezdés d) pontja a 2009: CLIV. törvény 1. §-ával megállapított szöveg.
26 A 4. § (6) bekezdésének felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 4. § (6) bekezdésének b) pontja a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 4.§ (6) bekezdésének e) pontja a 2000: XXV. törvény 34.§-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
29 A 4. § (6) bekezdésének f) pontja a 2004: XXVI. törvény 94. § (4) bekezdésének j) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 4. § (7) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 4. § (8) bekezdésének második mondata a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
32 A 4/A. §-t a 2009: LVI. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
33 A 4/B. §-t a 2009: LVI. törvény 22. § (1) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
34 A 4/C. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 1. §-a iktatta be.
35 A 4/D. §-t a 2015: LXXVII. törvény 1. §-a iktatta be.
43 A 6. § (1) bekezdésének f) pontja az 1999: XCVI. törvény 6.§-ának (3) bekezdésével megállapított, a 2014: CXI. törvény 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 6. § (1) bekezdés q) pontját a 2014: CXI. törvény 2. §-a iktatta be.
52 A 6. § (1) bekezdés r) pontját a 2015: LXXVII. törvény 2. § (1) bekezdése iktatta be.
53 A 6. § (2) bekezdése az 1999: XCVI. törvény 6. § (7) bekezdésével megállapított, a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdés a) pontja, a 2016: XXXIV. törvény 3. §-a szerint módosított szöveg.
54 A 6. § (3) bekezdését a 2013: CXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCXLIV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
55 A 6. § (4) bekezdését a 2013: CXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
56 A 6. § (4) bekezdés e) pontját a 2013: CCXLIV. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
57 A 6. § (4) bekezdés e) pont ed) alpontját a 2015: LXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
58 A 6. § (5) bekezdését a 2013: CXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be.
59 A 6. § (6) bekezdését a 2013: CXXVII. törvény 2. § (2) bekezdése iktatta be, a 2017: L. törvény 12. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
60 A 6. § (7) bekezdését a 2013: CCXLIV. törvény 1. § (4) bekezdése iktatta be.
61 A 6. § (8) bekezdését a 2013: CCXLIV. törvény 1. § (4) bekezdése iktatta be.
62 A 6/A. §-t a 2013: CCXLIV. törvény 2. §-a iktatta be.
63 A 6/A. § (4) bekezdését a 2017: L. törvény 12. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
64 A 6/A. § (5a) bekezdését a 2016: XXXII. törvény 2. §-a iktatta be.
65 A 7. §-t és az azt megelőző címet a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CXXVII. törvény 3. §-a iktatta be. A 7. § a 2014: CXI. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
66 A 8–9. §-t és az azokat megelőző címet a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
67 A 10. §-t megelőző cím a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
68 A 10. § (1) bekezdése a 2017: L. törvény 10. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
69 A 10. § (2) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2009: LVI. törvény 23. és 24. §-a szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
70 A 10. § (3) bekezdésének második mondatát a 2009: LVI. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
71 A 10. § (4) bekezdése a 2009: LVI. törvény 24. §-a, a 2014: CXI. törvény 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
72 A 10. § (5) bekezdését az 1999: XCVI. törvény 7. §-a iktatta be, szövege a 2014: CXI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
73 A 10. § (6) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
74 A 10. § (7) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
75 A 10. § (8) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
76 A 10. § (9) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
77 A 10. § (10) bekezdését a 2011: CLXXVI. törvény 2. §-a iktatta be.
78 A 11. § (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
79 A 11. § (2) bekezdés bevezető szövegrésze a 2009: LVI. törvény 23. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 428. §-a alapján a 2009. október 1-jét követően indult és megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
80 A 11. § (1) bekezdésének b) pontja az 1999: XCVI. törvény 11. §-ának (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
81 A 11. § (2) bekezdésének d) pontját az 1999: XCVI. törvény 8.§-a iktatta be.
82 A 11. § (3) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
83 A 11. § (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja szerint módosított szöveg.
84 A 11. § (5) bekezdését a 2016: CLXXII. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2017: CLXXXVIII. törvény 1. §-a szerint módosított szöveg.
85 A 12. § felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontjával megállapított szöveg.
86 A 12. § a) pontját a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
87 A 12. § b) pontja az 1999: XCVI. törvény 9.§-ával megállapított szöveg.
88 A 13. § felvezető szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontjával megállapított szöveg.
89 A 13. § a) pontját a 2012: XXXI. törvény 37. § 2. pont a) alpontja hatályon kívül helyezte.
90 A 13/A. §-t a 2009: CLIV. törvény 2. §-a iktatta be.
91 A 13/A. § (1) bekezdése a 2014: CXI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
92 A 13/A. § (1) bekezdés k) pontja a 2015: CCXXIV. törvény 5. § b) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 13/A. § (1a) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
94 A 13/A. § (1b) bekezdését a 2013: CXXVII. törvény 4. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2015: CCXXIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
95 A 13/A. § (2) bekezdése a 2012: XXXI. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
96 A 13/A. § (2) bekezdés a) pont ad) pontját a 2012: CCXII. törvény 2. §-a iktatta be.
97 A 13/A. § (2) bekezdés a) pont ae) alpontját a 2018: CXVIII. törvény 1. §-a iktatta be.
98 A 13/A. § (2) bekezdés e) pontját a 2013: XL. törvény 1. §-a iktatta be.
99 A 13/A. § (7)–(9) bekezdését a 2014: CXI. törvény 10. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
100 A 13/A. § (11) bekezdése a 2017: L. törvény 10. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
101 A 13/B. §-t a 2009: CLIV. törvény 2. §-a iktatta be.
102 A 13/B. § (1) bekezdését a 2012: XXXI. törvény 37. § 2. pont c) alpontja hatályon kívül helyezte.
103 A 13/B. § (2) bekezdése a 2010: CLII. törvény 2. § (4) bekezdése, a 2017: L. törvény 11. §-a szerint módosított szöveg.
104 A 13/B. § (3) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
105 A 13/B. § (4) bekezdése a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
106 A 13/B. § (5) bekezdését a 2011: CLXVI. törvény 84. § 4. pontja hatályon kívül helyezte.
107 A 14. §-t a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2008: CVI. törvény 71. § (1) bekezdése iktatta be.
108 A 14. § a) pontja a 2014: CXI. törvény 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
109 A 14/A. §-t a 2009: CLIV. törvény 3. §-a iktatta be.
110 A 14/B. §-t a 2013: CXXVII. törvény 5. §-a iktatta be.
111 A 14/B. § (1) bekezdése a 2017: CLXXXVI. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
112 A 14/B. § (2) bekezdését a 2016: CLXXII. törvény 3. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2017: CLXXXVI. törvény 4. §-a iktatta be.
113 A 14/B. § (3)–(4) bekezdését a 2017: CLXXXVI. törvény 5. §-a hatályon kívül helyezte.
114 A 14/B. § (5) bekezdését a 2014: CXI. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLXXXVI. törvény 5. §-a.
115 A 14/B. § (6) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 10. §-a iktatta be. E módosító törvény 205. §-a alapján a 2016. január 1-jét követően indult eljárásokban kell alkalmazni.
116 A 14/B. § második (6) bekezdését a 2015: CCXXIV. törvény 3. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: XXXIV. törvény 4. §-a.
117 A 14/B. § (7) bekezdését a 2015: CLXXXVI. törvény 10. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLXXXVI. törvény 5. §-a.
118 A 14/B. § (7a) bekezdését a 2016: CIV. törvény 7. §-a iktatta be.
119 A 14/B. § (7b) bekezdését a 2016: CIV. törvény 7. §-a iktatta be.
120 A 14/B. § (8) bekezdését a 2016: XXXIV. törvény 1. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2017: CLXXXVI. törvény 5. §-a.
121 A 14/C. §-t a 2013: CCXLIV. törvény 4. §-a iktatta be.
122 A 14/D. §-t a 2014: CXI. törvény 6. § (2) bekezdése iktatta be.
123 A 14/E. §-t a 2017: L. törvény 10. § (6) bekezdése iktatta be.
124 A 15. § (1) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 70. pontja szerint módosított szöveg.
125 A 15. § (2)–(3) bekezdését a 2006: CIX. törvény 108. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
126 A 15. § (4) bekezdése a 2011: CCI. törvény 39. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
127 A 15. § (4) bekezdés a) pontja a 2017: CLXXIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
128 Lásd a 45/2007. (III. 20.) Korm. rendeletet, a 123/2009. (VI. 12.) Korm. rendeletet, a 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 27/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 28/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 29/2015. (II. 25.) Korm. rendeletet, a 20/2018. (II. 14.) Korm. rendeletet.
129 A 15. § (4) bekezdés b) pontja a 2017: CLXXIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
130 Lásd a 45/2007. (III. 20.) Korm. rendeletet, a 123/2009. (VI. 12.) Korm. rendeletet, a 87/2010. (III. 26.) Korm. rendeletet, a 323/2010. (XII. 27.) Korm. rendeletet, a 4/2014. (I. 10.) Korm. rendeletet.
131 A 15. § (5) bekezdését az 1999: XCVI. törvény 11. §-ának (2) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (50) bekezdése, a 2012: CCXII. törvény 4. § d) pontja szerint módosított szöveg.
132 Lásd az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
133 A 15. § (6) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2017: L. törvény 10. § (8) bekezdésével megállapított szöveg.
134 Lásd a 21/2003. (VI. 24.) HM-ESZCSM együttes rendeletet, az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
135 A 15. § (7) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: CXI. törvény 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
136 Lásd az 57/2016. (XII. 22.) BM rendeletet, a 39/2019. (XI. 15.) BM rendeletet.
137 A 15. § (8) bekezdését a 2001: XXXIV. törvény 6. § (5) bekezdése iktatta be, szövege a 2006: CIX. törvény 107. § (3) bekezdésének a) pontja, a 2010: CXXX. törvény 44. § (50) bekezdése, az 52. § 12. pontja szerint módosított szöveg.
138 Lásd a 30/2003. (VII. 18.) IM–ESZCSM együttes rendeletet, az 1/2014. (I. 10.) BM rendeletet.
139 A 15. § (9) bekezdését a 2008: XXVIII. törvény 1. §-a iktatta be.
140 A 15. § (9) bekezdés a) pontja a 2016: CLXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
141 Lásd a 22/2010. (V. 7.) EüM rendeletet.
142 A 15. § (9) bekezdés b) pontja a 2016: CLXXII. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
143 Lásd a 33/2016. (XI. 29.) EMMI rendeletet.
144 A 15. § (9) bekezdés c) pontját a 2011: CLXXVI. törvény 4. § (2) bekezdése iktatta be.
145 Lásd az 51/2013. (VII. 15.) EMMI rendeletet.
146 A 15. § (10) bekezdését a 2008: CVI. törvény 71. § (2) bekezdése iktatta be.
147 Lásd az 1/2009. (I. 30.) EüM rendeletet.
148 A 15. § (11) bekezdését a 2009: LVI. törvény 22. § (2) bekezdése iktatta be.
149 A 15. § (11) bekezdés c) pontját a 2012: CCXII. törvény 3. § (1) bekezdése iktatta be.
150 Lásd a 71/2013. (XI. 20.) EMMI rendeletet.
151 A 15. § (12) bekezdését a 2009: CLIV. törvény 4. §-a iktatta be.
152 Lásd a 79/2010. (III. 25.) Korm. rendeletet.
153 Lásd a 176/2010. (V. 13.) Korm. rendeletet.
154 A 15. § (12) bekezdés d) pontját a 2012: CCXII. törvény 3. § (2) bekezdése iktatta be.
155 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
156 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
157 Lásd a 246/2013. (VII. 2.) Korm. rendeletet.
158 A 15. § (12) bekezdés e) pontját a 2013: CXXVII. törvény 6. §-a iktatta be.
159 A 15. § (12) bekezdés f) pontját a 2014: CXI. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
160 A 15. § (12) bekezdés g) pontját a 2014: CXI. törvény 7. § (2) bekezdése iktatta be.
161 A 15. § (13) bekezdését a 2012: CCXII. törvény 3. § (3) bekezdése iktatta be.
162 A 15. § (14) bekezdését a 2015: CCXXIV. törvény 4. §-a iktatta be.
163 A 15/A–15/B. §-t a 2013: CCXLIV. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2016: LXVII. törvény 148. §-a.
164 A 15/C. §-t a 2014: CXI. törvény 8. §-a iktatta be.
165 A 15/D. §-t a 2015: LXXVII. törvény 3. §-a iktatta be, szövege a 2016: XXXIV. törvény 2. §-ával megállapított szöveg.
166 A 15/E. §-t a 2017: L. törvény 10. § (9) bekezdése iktatta be.
167 A 16. §-t a 2011: CLXXVI. törvény 5. §-a iktatta be.


text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - A közjegyzők felelőssége - döntés előtt az Európai Bíróság
A közjegyzők felelőssége - döntés előtt az Európai Bíróság
- részletek a döntés előkészítő anyagból -
II – Az alapeljárás alapjául szolgáló tények
16. 2007. december 18‑án az alapügy felperese, az Erste Bank Hungary Zrt.(9) és az alapügy alperese, Sugár Attila(10) közokiratba foglalt kölcsönszerződést és ingatlanjelzálog‑szerződést kötött 2213038 szerződésszám alatt, amely során az Erste Bank lakásvásárlás céljára 30 687 CHF összegű kölcsönt bocsátott az adós rendelkezésére.
17. 2007. december 19‑én az adós a kölcsönszerződés alapján közjegyzői okiratba foglalt kötelezettségvállaló nyilatkozatot tett, és elismerte az Erste Bank azon jogát, hogy egyfelől felmondhassa a kölcsönszerződést, ha az adós nem teljesíti szerződéses kötelezettségeit, és másfelől hogy az általa kiállított tanúsítvány alapján behajthassa a szerződésből eredő tartozást azáltal, hogy a közjegyző rávezeti a különböző okiratokra a végrehajtási záradékot.
18. Mivel az adós nem tett eleget fizetési kötelezettségeinek, az Erste Bank egyrészt felmondta a szerződést, másrészt pedig végrehajtási záradék kibocsátását kérte az adóssal szemben. Mivel az e tekintetben megkövetelt törvényi feltételek fennálltak, a közjegyző 2011. december 13‑án teljesítette e kérelmet.
19. Az adós 2013. június 5‑én a közjegyzőhöz benyújtott kérelmében kérte a kölcsönszerződést tartalmazó közokiratra vezetett végrehajtási záradék törlését, arra hivatkozva, hogy a kölcsönszerződés tisztességtelen feltételeket tartalmaz, és nem vette figyelembe a fogyasztókkal kötött kölcsönszerződésekre vonatkozó törvényi rendelkezéseket.
20. A közjegyző 2013. június 13‑án elutasította ezt a kérelmet. Megállapította, hogy az alapokirat tartalmazza az egyoldalú kötelezettségvállalást, a jogosult és a kötelezett nevét, a kötelezettség összegét és jogcímét, valamint a teljesítés módját és határidejét, továbbá, mivel a feltétel vagy időpont bekövetkezését közokirat tanúsította, az okirat végrehajtási záradékkal lett ellátva 2011. december 13‑án. Hangsúlyozta, hogy a közjegyzői eljárás nemperes eljárás, így a közjegyzőnek igen szűk bizonyítási mozgástere van, és nem jogosult állást foglalni a felek között a felmondás jogszerűségével vagy a szerződés rendelkezéseivel kapcsolatos vitában, mivel arra kizárólag a bíróságnak van hatásköre. Ezenfelül azt is kiemelte, hogy a közjegyzőnek csak azon tényt kell tanúsítania, hogy a felmondás a hitelező részéről megtörtént, a felek pedig a bíróság előtt kifogásolhatják a szerződés rendelkezéseit, és további jogorvoslatként a feleknek rendelkezésükre áll a végrehajtás korlátozása vagy megszüntetése iránti per.
33. Ezzel szemben a Bizottság, amely szerint minden egyes kérdésre választ kell adni, úgy ítéli meg, hogy a magyar szabályozás ellentétes a Bíróság által értelmezett 93/13 irányelvvel.
34. Az első kérdésre adandó válaszként, és elsősorban a Banco Español de Crédito ítéletre(13) hivatkozva a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 93/13 irányelv 6. és 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az a tagállami szabályozás, amely előírja, hogy a közjegyző anélkül bocsáthat ki végrehajtható okiratot egy okiratba foglalt kölcsönszerződés alapján, hogy nem vizsgálta meg a szerződés különböző feltételeinek tisztességtelen jellegét.
35. A közjegyzőnek a végrehajtási záradéknak a szerződést magában foglaló okiratra történő rávezetésekor először is lehetősége kell, hogy legyen, hogy – szükség esetén hivatalból – megvizsgálhassa a szerződéses feltételek tisztességtelen jellegét, mivel normál körülmények között a rendelkezésére állnak az ehhez szükséges jogi és ténybeli elemek, és erről a feleket is tájékoztatnia kell.
1. A közjegyző kettős szerepe a végrehajtási záradék kiállításának szakaszában
43. A magyar szabályozás a szerződéses kötelezettségek végrehajtásának olyan egyszerűsített vagy könnyített mechanizmusát írja elő meglehetősen konkrétan, amely a közjegyzők kettős szerepén alapul, ezzel egyidejűleg elsőbbséget teremtve a szerződés egyes felei jogainak gyakorlása tekintetében. Ez lehetővé teszi, hogy egy olyan bank, mint az alapügyben szereplő, amely jelzáloghitel‑szerződést kötött egy magánszeméllyel, és közjegyzőhöz fordult annak érdekében, hogy az az adós tartozásának elismerésére vonatkozó okiratot állítson ki, az adós szerződésszegése esetén azt kérje a közjegyzőtől,(16) hogy vezesse rá a végrehajtási záradékot az okiratra. Más szóval, e mechanizmus lehetővé teszi a bank számára, hogy az általa szolgáltatott bizonyítékok alapján azt kérje a közjegyzőtől, hogy bizonyos alakszerűségek tiszteletben tartása mellett indítsa meg a szerződésre vonatkozó végrehajtási eljárást anélkül, hogy szükséges lenne e tekintetben bírósághoz fordulni. Az adós csak később fordulhat az említett közjegyzőhöz, hogy az törölje az így kiállított végrehajtási záradékot.
45. Amint azt a magyar kormány is megerősítette, a közjegyző által ily módon, vagyis a kizárólag a végrehajtást kérő fél által szolgáltatott dokumentumok alapján végzett vizsgálat pusztán alaki jellegű. A közjegyzőnek egyáltalán nem kell hivatalból értékelnie az okirat értelmében végrehajtandó szerződés kikötéseinek tisztességtelen jellegét, jóllehet e tekintetben valamennyi jogi és ténybeli elem a rendelkezésére áll.
2. A 93/13 irányelvből eredő elsődleges követelményeknek a Bíróság általi meghatározása
51. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata értelmében a 93/13 irányelv által létrehozott védelmi rendszer azon az elven alapszik, hogy a fogyasztó az eladóhoz vagy szolgáltatóhoz képest hátrányos helyzetben van, mind tárgyalási lehetőségei, mind pedig tájékozottsági szintje tekintetében, amely helyzet az eladó vagy szolgáltató által előzetesen meghatározott feltételek elfogadásához vezet, anélkül hogy a fogyasztó befolyásolni tudná ezek tartalmát.(22) 52. A 93/13 irányelv 6. cikkének (1) bekezdése következésképpen előírja, hogy a tisztességtelen feltételek nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve. 53. A Bíróság már többször megállapította, hogy e rendelkezés olyan kógens rendelkezés, amely arra irányul, hogy a szerződő felek jogai és kötelezettségei tekintetében a szerződés által megállapított formális egyensúlyt a szerződő felek egyenlőségét helyreállító, valódi egyensúllyal helyettesítse.(23)
54. A Bíróság ebből több ízben is azt a következtetést vonta le, hogy a nemzeti bíróság – amennyiben a rendelkezésére állnak az e tekintetben szükséges jogi és ténybeli elemek – hivatalból köteles vizsgálni a 93/13 irányelv hatálya alá tartozó szerződési feltétel tisztességtelen jellegét, ezzel ellensúlyozva a fogyasztó és az eladó vagy szolgáltató közötti egyenlőtlen helyzetet,(24) mivel fennáll az a nem elhanyagolható kockázat, hogy a fogyasztó tájékozatlanságból nem hivatkozik a vele szemben alkalmazott kikötés tisztességtelen voltára. (25)
3. Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre adandó válaszok
63. A jelen ügy jogszabályi hátterének ismertetését követően hangsúlyozni kell, hogy az előzetes döntéshozatalra előterjesztett két kérdés központjában álló probléma abból ered, hogy a magyar szabályozás azt írja elő, hogy egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó között létrejött olyan szerződésben, mint a jelen ügyben szereplő jelzálogkölcsön‑szerződésben foglalt kötelezettség végrehajtható jellegének megállapítását anélkül lehet a közjegyzőtől kérni, hogy előzetesen megvizsgálásra került volna – szükség esetén hivatalból és a kontradiktórius eljárás tiszteletben tartásával – a szerződéses kikötések esetlegesen tisztességtelen jellege, a szerződés vagy annak végrehajtása vitatását egyébként lehetővé tévő jogorvoslati lehetőségektől függetlenül. Ugyanez a rendszer vonatkozik a végrehajtási záradék törlésére irányuló esetleges kérelemre is.
64. Mind az adós, mind a Bizottság elsősorban azzal érvel, hogy a szerződések végrehajtása megindításának e lehetősége sértheti a Bíróságnak a 93/13 irányelvre vonatkozó, fent említett ítélkezési gyakorlatát, többek között a Banif Plus Bank ítéletet.(37) Ugyanis, amint az már említésre került, tekintettel arra, hogy a végrehajtási záradéknak a közjegyző által valamely szerződést tartalmazó okiratra történő rávezetése a bírósági határozat joghatásaival analóg joghatásokat keletkeztet, ebből szükségszerűen az következik, hogy ezen ítélkezési gyakorlatot teljes egészében a közjegyző cselekményére is alkalmazni kell. A közjegyző tehát különösképpen alá van vetve azon kötelezettségnek, hogy hivatalból észlelje a szerződéses kikötések esetlegesen tisztességtelen jellegét, és felhívja a feleket, hogy azt kontradiktórius eljárásban vitassák meg.
67. A Bíróság által értelmezett 93/13 irányelv ugyanis nem járhat azzal a következménnyel, hogy arra kötelezze a tagállamokat, hogy oly módon szélesítsék ki a közjegyzői funkciót, hogy az arra késztesse a közjegyzőt, hogy csatlakozó kontradiktórius jogvitát indítson a szerződés felei között, amely jogvita végén neki kellene döntenie valamely szerződéses kikötés tisztességtelen jellegéről és esetleges semmisségéről.
69. Először is, a 93/13 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal, főszabály szerint, nem ellentétes az olyan tagállam szabályozása, amely – amint az a tagállam vitathatatlan joga – lehetővé teszi a közjegyző számára, hogy egy szerződést tartalmazó okiratra anélkül vezesse rá a végrehajtási záradékot, hogy szükség esetén hivatalból előzetesen megvizsgálta volna a szerződéses kikötések esetlegesen tisztességtelen jellegét.
74. Márpedig, amint azt lényegében a német kormány is állította, sem a 93/13 irányelvet, sem pedig a Bíróság vonatkozó ítélkezési gyakorlatát nem lehet úgy értelmezni, hogy a tagállamok kötelesek lennének azon törvényi kötelezettség előírására a közjegyzőkkel szemben, hogy azok a nemzeti bíróságok helyébe lépjenek a célból, hogy a kontradiktórius eljárás tiszteletben tartása mellett vizsgálják az általuk készített okiratokban foglalt szerződések kikötéseinek tisztességtelen jellegét, és nagyobb általánosságban arra sem kötelesek, hogy úgy módosítsák eljárási szabályaikat, hogy a közjegyzőket annak hatáskörével ruházzák fel, hogy teljes egészében pótolják azon fogyasztók tétlenségét, akik nem aknázták ki jogorvoslati jogaikat.
84. A bíróságokat illetően emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok feladata, hogy a fogyasztók számára kereset benyújtásának lehetőségét előírva hatékony bírói jogvédelmet biztosítsanak magával a szerződéssel és/vagy végrehajtásával szemben, amely védelem nem függ olyan feltételektől, különösen pedig olyan határidőktől sem, amelyek rendkívül nehézzé vagy lehetetlenné teszik a 93/13 irányelv által garantált jogok gyakorlását,(39) aminek keretében a bíróságnak meg kell tudnia vizsgálni, szükség esetén hivatalból, amennyiben rendelkezésére állnak az e tekintetben szükséges jogi és ténybeli elemek, a szerződés kikötéseinek tisztességtelen jellegét, és a kontradiktórius eljárás tiszteletben tartása mellett meghatározni a következményeit a nemzeti jogban rögzített feltételek szerint, a Bíróság ítélkezési gyakorlatának megfelelően.
85. A jelen ügyben a kérdést előterjesztő bíróság és a magyar kormány fejtegetéseiből egyaránt az tűnik ki, hogy a magyar jog azt írja elő, hogy a fogyasztó egyrészt a szerződés érvényességét vitató keresetet nyújthat be, másrészt pedig a végrehajtás megszüntetésére vagy korlátozására irányuló eljárást indíthat a Pp. 369. §‑ának megfelelően. Ezen utóbbi eljárás keretében – amint arra a Bizottság rámutatott – a fogyasztó kérheti a végrehajtási záradéknak a közjegyző általi kiállításával megindított végrehajtás felfüggesztését is.
86. A fogyasztó ily módon – először is – a végrehajtási záradék kiállítása előtt vagy azt követően bármikor benyújthat a nemzeti bíróságokhoz egy olyan keresetet, amely azon szerződés érvényességét vitatja, amelynek alapján a végrehajtási záradékkal ellátott okiratot elkészítették.
92. A fenti megfontolások összességére figyelemmel, azt javaslom, hogy a Bíróság a Fővárosi Törvényszék által előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésekre a következő értelemben válaszoljon:
„A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5‑i 93/13/EGK tanácsi irányelv 6. és 7. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal főszabály szerint nem ellentétes az alapügyben szereplőhöz hasonló olyan nemzeti szabályozás, amely egy eladó vagy szolgáltató és egy fogyasztó között létrejött szerződésre vonatkozó okiratot az alakszerűségi követelmények tiszteletben tartása mellett elkészítő közjegyző számára lehetővé teszi, hogy a kötelezettségeit elmulasztó fogyasztóval szemben úgy indítsa meg a végrehajtási eljárást e szerződés tekintetében, hogy az említett okiratot végrehajtási záradékkal látja el, illetve úgy, hogy megtagadja a végrehajtási záradék törlését, anélkül hogy e két szakasz valamelyikében sor került volna a szerződés kikötései tisztességtelen jellegének vizsgálatára.
Mindazonáltal a közjegyző feladata, hogy az ilyen okirat elkészítésekor felhívja a fogyasztó figyelmét az általa észlelt esetlegesen tisztességtelen szerződéses kikötésekre, valamint a törvény által ráruházott azon hatáskörére, hogy egy puszta alakszerűségi vizsgálat alapján megindíthatja a végrehajtást a szerződés tekintetében, és dönthet az ebből eredő, elsősorban eljárási szintű következményekről.
Ezzel szemben ugyanezen irányelvvel ellentétes az a nemzeti szabályozás, amely a nemzeti bíróságot, függetlenül azon eljárás jellegétől, amelynek keretében hozzá fordultak, megakadályozza abban, hogy a kontradiktórius eljárás elvének tiszteletben tartása mellett hivatalból vizsgálja meg a szerződés kikötéseinek tisztességtelen jellegét, amennyiben rendelkezésére állnak az e tekintetben szükséges jogi és ténybeli elemek, illetve abban, hogy meghatározza ennek következményeit.”
A döntés előkészítő anyag:
http://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?text=&docid=165231&pageIndex=0&doclang=HU&mode=req&dir=&occ=first&part=1&cid=455111
Észrevételek, első olvasás után:
1. nem marasztalják el a közjegyzőket a mulasztásuk miatt
2. aki úgy érzi, hogy a bank becsapta, megtévesztette, a magyar bírósághoz kell fordulnia, mindenképpen pert kell indítania
3. mindekinek a saját ügyében kell eljárnia, senki sem ment meg senkit
A főtanácsnoki indítvány alapján hamarosan dönt a Curia!
A döntést majd részletesen elemezzük...

matches: Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság