text:
A v é g s z ü k s é g - PDF
A v é g s z ü k s é g
Download "A v é g s z ü k s é g"
1 2 Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi Tanszék A v é g s z ü k s é g Szerző: Kakuk Lilla ELTE -ÁJK Jogász képzés II. évfolyam Neptun kód: JDYRWI Konzulens: Dr. Gellér Balázs Büntetőjogi Tanszék 2013.3 1. Bevezetés A felelősségre vonás akadályainak köre, és ezen belül a végszükség fogalma, helye, egyes jellemzői a büntetőjog azon területei közé tartozik, amely régóta vitatott a jogirodalomban. A végszükség- főként, ha természeti jelenség okozza nehezen megfogható és a szabályozható. Először a XIX. század végén került a büntetőjogi érdeklődés középpontjába a Mignonette ügy kapcsán, s számos hazai és nemzetközi jogeset mutatja, hogy a végszükség megállapítása, szabályozása gyakran épp annak lényege miatt ütközik nehézségekbe:itt ugyanis a jog áll szemben a joggal. Ha az, hogy az adott helyzetben egyáltalán eshet-e szó végszükségről, egyértelműen eldönthető, a jogalkotónak és jogalkalmazónak olyan gyakran morális - kérdéseket is mérlegelnie kell, hogy mely cselekmény engedhető meg a végszükségben, az elhárítás mely foka tekinthető arányosnak, vagy épp,hogy egy emberi élet kioltható- e a saját vagy más életének megmentése érdekében. Dolgozatomnak nem célja, hogy a fenti kérdésekre választ adjon; pusztán a különféle törvénykönyvek és büntetőjogi irányzatok, jogtudósok és jogalkalmazók végszükségről alkotott nézeteit, szabályozási koncepcióit, és az ismertebb főként hazai- jogeseteket kívánom feltárni, néhol értelmezni. 2. A végszükség fogalma évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről 30. (1) Nem büntethető, aki a saját, illetőleg mások személyét vagy javait közvetlen és másként el nem hárítható veszélyből menti, vagy a közérdek védelmében így jár el, feltéve, hogy a veszély előidézése nem róható a terhére, és a cselekménye kisebb sérelmet okoz, mint amelynek elhárítására törekedett.4 (2) Nem büntethető az sem, aki azért okoz akkora vagy nagyobb sérelmet, mint amelynek elhárítására törekedett, mert ijedtségből vagy menthető felindulásból képtelen felismerni a sérelem nagyságát. (3) A büntetés korlátlanul enyhíthető, ha az ijedtség vagy a menthető felindulás az elkövetőt korlátozza a sérelem nagyságának felismerésében. (4) Nem állapítható meg végszükség annak javára, akinek a veszély vállalása hivatásánál fogva kötelessége évi C. törvény 23. (1) Nem büntethető annak a cselekménye, aki saját, illetve más személyét vagy javait közvetlenül érintő és másként el nem hárítható veszélyből menti, vagy a közérdek védelme érdekében így jár el, feltéve, hogy a cselekmény nem okoz nagyobb sérelmet, mint amelynek elhárítására törekedett. (2) Nem büntethető, aki azért okoz nagyobb sérelmet, mint amelynek elhárítására törekedett, mert ijedtségből vagy menthető felindulásból nem ismeri fel a sérelem nagyságát. (3) Nem állapítható meg végszükség annak javára, akinek a veszély előidézése felróható, vagy akinek a veszély vállalása foglalkozásánál fogva kötelessége. Mint a fenti törvényszövegekből is kitűnik, a végszükség legfontosabb eleme a veszélyhelyzet, hiszen ez az a tényező, ami megkülönbözteti ezt a jogintézményt a jogos védelemtől. Utóbbi ugyanis mindig egy jogtalan támadás elhárítását jelenti, itt tehát a jog áll szemben a jogtalansággal, míg a végszükség mindig egy veszélyhelyzetet feltételez azaz a Btk. által védett jog kerül szembe egy másik, szintén a Btk. által védett joggal. Ez a veszélyhelyzet bekövetkezhet természeti események vagy emberi magatartás által. Olyan emberi magatartások által, amelyek vagy nem tekinthetők jogtalan támadásnak; vagy azok de a támadó már nincs a helyszínen; esetleg jogtalan mulasztásként értékelhetők. Fontos megjegyezni, hogy a veszélyhelyzet mindig a sérelem bekövetkezésének reális lehetőségét jelenti,s egyfajta5 objektív feltételnek tekinthető, vagyis ahogy Belovics Ervin kifejti: olyan konkrét helyzetre van szükség, amely kialakulása nélkül e jogintézmény alkalmazhatósága szóba sem kerülhet. 1 Olyan veszély esetén, amelynek bekövetkezése vagy fennállása nem reális, a végszükségnek nincs helye. A törvény szabályozza azokat a védett jogi tárgyakat is, amelyet a veszélyhelyzetnek fenyegetnie kell: személyek, javak vagy a közérdek ellen kell irányulnia,ez utóbbi esetén a veszélybe jutott és a mentő nem feltétlenül azonos. Belovics szerint a szubjektív jogigazolásnak a végszükség esetében nincs szerepe, a tudati felismerésre nincs szükség. Amennyiben a jogintézmény objektív ismérvei fennállnak, a terheltet fel kell menteni. 1. jogeset: Hiányzott a veszély reális lehetősége következő esetben: Az emberölés kísérletétől való önkéntes elállásra, az önkéntes eredmény- elhárításra vagy a jogos védelmi, illetve végszükségbeli helyzetre nem hivatkozhat eredményesen az elkövető, aki a nagyméretű késsel a sértett szívére irányzott szúrás után a sértettet magára hagyja, és a sértett kórházba szállításáról más, kívülálló személyek gondoskodnak. A tényállás szerint a terhelt az esti órákban ittasan tért haza a lakására. Ugyancsak ittas volt az ekkor már otthon tartózkodó sértett is. A terhelt és a sértett között anyagi természetű vita keletkezett. A terhelt ököllel megütötte a sértettet, aki visszaütött a fejére. Ezt követően a terhelt felkapott egy 17,6 cm pengehosszúságú, hegyes kést, és megsértette a sértett mellkasának jobb oldalát, majd viszonylag kis erővel a sértett mellkasának bal oldalába szúrt. A sértett ezután segítségért rohant a szomszédokhoz, akik kórházba szállították. A terhelt többek között- előadta, hogy végszükségben cselekedett, a Legfelsőbb Bíróság azonban megállapította, hogy alaptalan a végszükségre való hivatkozás, ugyanis a terhelt és a sértett között a terhelt lakásán kialakult vita és tettlegesség közben történt a terhelt részéről a szúrás leadása. Semminemű közveszély vagy vészhelyzet nem volt, a közérdek védelmének szükségessége semmiképp sem jöhetett szóba. BH Belovics Ervin: A büntetendőséget kizáró okok, HVG-ORAC, oldal6 3. Közvetlenség A végszükség alapeleme, a veszélyhelyzet lényeges jellemzői, a közvetlenség és a másként el nem háríthatóság. A közvetlen veszély azt jelenti, hogy az meghatározott személyek, javak ellen irányul, rövid időn belül várható a bekövetkezése, s a késlekedés a veszély elháríthatóságát tenné kétségessé. 2 Akkor közvetlen egy veszélyhelyzet, ha már meghatározható a személyek és javak azon köre, amelyet a sérelem bekövetkezése fenyeget. Ez összefügg azzal a követelménnyel, mely szerint a sérelem bekövetkezésének lehetősége reális kell, hogy legyen, hiszen amennyiben nem tudjuk, kiket fenyeget a veszély, nehezen tekinthető reálisnak, a vélt (putatív) veszélyhelyzet pedig nem lehet alapja a végszükségnek. 2. jogeset: Életveszéllyel járt volna a késlekedés a következő esetben: Végszükség okából nem büntethető a gépkocsi utasa, ha a vezető szabálytalansága miatt fenyegető frontális ütközést a kormány félrerántásával hárítja el, s ennek során az előzött motorkerékpárt az úttestről leszorítja. Az elsőfokú bíróság a vádlottat bűnösnek mondta ki súlyos testi sértést okozó, gondatlanul elkövetett közlekedési vétségben, ezért 3500 ft pénzbüntetésre ítélte. A vádlottak egy személygépkocsival motorkerékpárost előztek, az előzéshez szükséges távolságot azonban nem tartották, s még ne fejeződött be az előzés, amikor a szembejövő sávban feltűnt egy másik személygépkocsi. A II. r. vádlott az ütközés veszélyétől tartva a vezetésbe beavatkozott, a kormányt megrántotta, amitől a gépkocsi jobbra tért és azt az árokba lökte. Annak vezetője 8 napon belül utasa 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett. A bíróság szerint amennyiben a II. r vádlott nem rántja jobbra a kormányt, az I. r. vádlott szabálytalan előzése folytán a közlekedésben legveszélyesebb és legsúlyosabb eredménnyel is járható, frontális ütközés következett volna be. 2 Dr. Diós Erzsébet- Dr. Vaskuti András: Büntetőjog I. Általános rész Novissima Kiadó, oldal7 A II. rendű vádlott tehát saját, illetve más személyét közvetlen és másként el nem hárítható veszélyből mentette. A veszélyhelyzetet pedig nem ő idézte elő, hanem az elsőrendű vádlott. A II. r. vádlott tehát közvetlen veszélyből mentette saját és a vezető életét, késlekedés esetén ugyanis a veszély bekövetkezett volna. BH Másként el nem háríthatóság Másként nem elhárítható a veszély akkor, ha az csak egy különös részi tényállást kimerítő magatartással- tehát bűncselekmény elkövetése útján - hárítható el, s nem lehetséges a veszélyhelyzetnek más törvényes - megoldása, vagy az nem lenne célravezető. Földvári József megfogalmazásában a mentő tevékenységnek tehát szükségesnek kell lennie, s ez az arányosság követelményével együtt a mentő tevékenység jogszerűségének feltétele. 3 Ha például az orvos a súlyos beteget mástól eltulajdonított motorbiciklivel szállítja a kórházba úgy,hogy a jármű helyett egy a közelben kikötött - lovat is elvihetett volna, mivel tud lovagolni, végszükségre nem hivatkozhat, mivel a ló használati céllal történő elvitele nem bűncselekmény- tehát a törvényes eszköz igénybevétele is célravezető lett volna. 4 jogeset: Hasonló eset került a Legfelsőbb Bíróság elé 1997-ben: A végszükségbeli helyzetre eredményesen nem hivatkozhat, aki a társasház bejárati ajtaján levő zárszerkezetet kár okozásával azért rongálja meg, hogy ezáltal a lakására kihívott orvos és gázszerelő bejutását megkönnyítse. Az egyetemet végzett biológus terhelt felesége tulajdonában álló öröklakásban lakik. A társasház közgyűlésének döntése alapján elektromos zárat és minden lakásban kaputelefont szereltek be, kivéve a terhelt és felesége lakását, mivel ők ennek díját nem fizették be az erre vonatkozó kötelező közgyűlési határozat ellenére. A terhelt ezt követően két alkalommal megrongálta a zárszerkezetet, hogy az orvos és gázszerelő bejutását lehetővé tegye a bíróság ítélte meg, hogy a terheltet birtoklásában oly módon nem zavarták,amelyet rendszeres károkozással kellett volna elhárítania, így tehát a folytatólagosan elkövetett rongálás vétségét megvalósította. Mivel a terheltnek a lakáshoz kulcsa volt, a betegségből vagy a gázkészülék meghibásodásából származó közvetlen veszélyt akként is elháríthatta volna, hogy az 3 Földvári József: Magyar Büntetőjog Általános rész Osiris kiadó, oldal 4 Kis Norbert Hollán Mikós: Büntetőjog I. Dialóg Campus, oldal8 orvost vagy a szerelőt a kapuban bevárja, és a kulccsal beengedi. A veszély elhárítására tehát más törvényes eszköz is igénybe vehető lett volna, így a végszükség szóba sem jön. (BH 1997./323.). 5. A felróhatóság hiánya Míg a régi Büntetőtörvénykönyv az (1) bekezdésbe, a végszükség definíciójába foglalja annak lényeges elemét, a felróhatóság hiányát, addig az új ezt külön bekezdésben (3) tárgyalja. Fontos feltétele a végszükségnek, hogy a veszély előidézése ne legyen felróható az elkövetőnek, se szándéka, se gondatlansága ne terjedjen ki annak okozására. Például ha valaki gondatlanul tüzet okoz és a tűzből csak egy jármű jogtalan használatával tud elmenekülni, akkor ezért a bűncselekményért felel. Aki viszont vétlen volt a tűzveszély okozásában, büntetetlenül veheti igénybe más járművét a menekülésre. 5 Földvári József azonban kifejti, hogy e követelménynek csak a végszükségben cselekvő vonatkozásában kell fennállnia, nem feltétel azonban, hogy a végszükségben cselekvő személlyel szemben álló tehát a megkárosított - személy is vétlen legyen. 6 A végszükségben cselekvő kárt okozhat például annak is, aki maga idézte elő a veszélyt bűnös mulasztásával. Nagy Ferenc megjegyzi, hogy amennyiben a veszélybe jutott és az elhárító cselekmény kifejtője nem esik egybe, a vétlenség az utóbbinál szükséges. Kiemeli azt a problémát is, ha a veszélyt gondatlanul idézik elő, az elhárítási cselekményt azonban szándékosan fejtik ki. Ilyenkor a hazai joggyakorlat szerint az elkövető a szándékos bűncselekményért felel, holott valódi bűnössége a gondatlanságnak felel meg. Ezért de lege ferenda ki kellene mondani, hogy aki a veszélyt gondatlanul idézte elő, annak terhére csak a gondatlan bűncselekmény állapítható meg. 7 5 Bárd- Gellér- Ligeti Margitán Wiener : Büntetőjog Általános rész, KJK- Kerszöv, oldal 6 Földvári József : Magyar Büntetőjog Általános rész Osiris kiadó, oldal 7 Nagy Ferenc: A magyar büntetőjog általános része HVG-ORAC, oldal9 4. jogeset : Megállapítható volt a felróhatóság a következő esetben, melynek kapcsán az első-és másodfokú bíróság merőben ellentétes döntést hozott. Végül a Legfelsőbb Bíróság az elsőfokú bírósággal értett egyet, a másodfokú ítéletet hatályon kívül helyezte, így a terhelt a végszükségre eredményesen nem hivatkozhatott. Nem állapítható meg végszükség, ha a veszélyhelyzetet az elkövető szándékos magatartásával, öncsonkítási célzattal maga idézte elő. A terheltet a járásbíróság hivatalos személy elleni erőszak bűntette miatt mint visszaesőt 3 hónapi börtönben végrehajtandó szabadságvesztére ítélte. A terhelt a büntetés végrehajtási intézetben szabadságvesztés büntetését töltötte. A vádbeli napon a magánzárkában tartózkodó terhelt közölte, hogy lázas beteg, és lázmérőt kért. A terhelt a lázmérő higanyos végét a szájába vette és kettéharapta. A bv. Törzsőrmester felszólította, hogy a lázmérő darabjait köpje, s mivel az nem engedelmeskedett, a nyakát megragadva próbálta kikényszeríteni az utasítás teljesítését. A terhelt azonban a szilánkokat lenyelte, s közben többször gyomor tájékon ütötte a törzsőrmestert. A megyei bíróság a járásbíróság ítéletét megváltoztatta, s a terheltet az emelt vád alól végszükség miatt felmentette. A felmentést azzal indokolta, hogy a tényállás szerint a terhelt saját helyzetét ösztönösen védte, abból menekülni kívánt, s így cselekménye indokolt volt és nem róható a terhére. Végszükségben cselekedett, bűnössége tehát nem állapíthat meg. A Legfelsőbb Bíróság a megyei bíróság ítéletét hatályon kívül helyezte, a terhelt egészsége ugyanis akkor került veszélybe, amikor a törött lázmérő higanyos végét a szájába vette, s a bv. Törzsőrmester épp a veszélyhelyzet elhárítására törekedett, amikor megszorította terhelt nyakát, hogy a lázmérő darabjait kiköpesse vele. A terhelt a veszélyhelyzetet tehát szándékos magatartásával maga idézte elő. BH A végszükség lényege A jogirodalomban széles konszenzus alakult ki arra nézve,hogy a végszükség a felelősségre vonás akadályai közé tartozik, egyes jogtudósok szerint azonban ennek oka a jogellenesség, mások szerint a bűnösség hiánya.10 Hegel érdekkonfliktus - elmélete nyomán számos külföldi szerző a végszükséget a jogellenességet kizáró okok között tárgyalja, és ehhez több hazai szerző Battlay Imre, Finkey Ferenc, Vámbéry Rusztem is csatlakozott. Battlay szerint a végszükségben elkövetett cselekmény nem jogellenes, mivel az ilyen, különben törvénybe ütköző cselekményt helyesli a jogtudomány 8, Vámbéry pedig úgy véli, a végszükségi cselekmény a törvény határain belül nem jogellenes 9. Nagy Ferenc azonban élesen bírálja ezen érték- és érdekösszemérésen alapuló nézetet, mivel az értékek ilyenfajta kollíziója nem kielégítő, sőt kifejezetten utilitárius. Szerinte ugyanis az egyik személy szabadságszférája a másik szabadságának terhére nem terjeszthető ki pusztán a hasznossági gondolkodás tetszés szerinti érvényesítésével 10. A végszükség bűnösséget kizáró természete mellett érvel Heller Erik és Schultheisz Emil. Szerintük az elvárhatóság hiánya zárja ki a végszükségi cselekmény esetén a bűnösséget, amennyiben ugyanis a norma szerinti magatartás elvárhatósága a bűnösség alapja, úgy ennek fordítottja is érvényesül, azaz egy nem elvárható magatartás nem alapoz meg bűnösséget. A két koncepció közötti eltérés dogmatikai jelentősége vitathatatlan, hiszen- amennyiben elfogadjuk, hogy a végszükség a jogellenességet zárja ki, úgy a végszükségi cselekmény jogszerű, és azzal szemben, az azt elszenvedő személy tekintetében jogos védelmi helyzet nem jön létre. Belovics Ervin itt megjegyzi, hogy amennyiben a végszükségi cselekmény jogszerű, minden, ami az ellen irányul, sérti a jogrendet, így vele szemben a végszükségnek sincs helye.11 Ha azonban a végszükség a bűnösséget zárja ki, úgy a tényállásszerű cselekmény jogellenes, így vele szemben jogos védelemnek van helye. Bodnár M. László egy kevésbé dogmatikai, inkább gyakorlati jelentőségű részletre hívja fel a figyelmet: a vélt (putatív) végszükség esetén- amennyiben a cselekmény a jogellenességet zárja ki, úgy a tévedés szabályait kell alkalmazni, a bűnösség kizártsága esetén azonban nem Belovics Ervin A büntetendőséget kizáró okok című kötetében idézi :Battlay Imre: A végszükség joga, Magyar Igazságügy XIV. kötet 1880., 191. oldal 9 Belovics Ervin id. kötetében idézi :Vámbéry Rusztem: Büntetőjog oldal 10 Nagy Ferenc: A végszükség európai kitekintéssel- Györgyi Kálmán ünnepi kötet KVK- Kerszöv , 446. oldal 11 Belovics Ervin :A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal 12 Belovics Ervin: A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal11 Belovics Ervin szerint a végszükség régi Btk. 30. (1) bekezdése (az új Btk. 23. (1) bekezdése) szerinti formájának esszenciája továbbá, hogy szemben a jogos védelemmel, itt a jog áll szemben a joggal azaz a Btk. által biztosított jog (végszükségi cselekmény) konfrontálódik a Btk. által védett másik joggal (ennek elhárítása) A végszükség helye a büntetőjog rendszerében Mindkét idézett büntetőtörvény a régi és az új is- a felelősségre vonás akadályai között, a büntethetőséget kizáró okként tárgyalja a végszükséget. Lényeges különbség azonban a két szabályozás között, hogy míg az új (a évi C. törvény) a cselekmény társadalomra veszélyességét kizáró oknak tekinti, addig a régi (az évi IV. törvény) a 30. (1) bekezdése szerinti végszükséget a beszámítást, a (2) bekezdés szerintit pedig a társadalomra veszélyességet kizáró okok között tárgyalja. E különbség azért bír nagy jelentőséggel, mert a végszükség rendszertanilag a jogos védelemhez hasonlóan- nem egységes intézmény, a jogirodalomban régóta vitatott helye a felelősségre vonás akadályai között. A hazai jogirodalom nagyrészt egységes a tekintetben, hogy a végszükség a büntetőjog rendszerében hol helyezkedik el, erre vonatkozóan három jelentős koncepciót érdemes megemlíteni. Az egyik legjelentősebb hatással bír Földvári József irányzata, melyhez csatlakozott Sinku Pál és Belovics Ervin, valamint ezt a nézetet tükrözi az új, és részben a régi Btk. is. Földvári professzor a felelősségre vonás akadályai között megkülönbözteti a büntethetőséget kizáró és megszüntető okokat, valamint az eljárást kizáró okokat is. (Fontos megjegyezni, hogy a régi Btk. a 3. kategóriát nem ismerte, a magánindítvány hiányát például a büntethetőséget kizáró okok közé sorolta.) A büntethetőséget kizáró okokat a tényállásszerűséget kizáró, a bűnösséget kizáró és a társadalomra veszélyességet kizáró okokra osztotta, s utóbbi kategóriában tárgyalta a 13 Belovics Ervin: A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal12 végszükséget. 14 Az új Btk. tökéletesen magáévá teszi ezt a felosztást, szemben a régivel, amely mint ismeretes a végszükség egyik formáját sorolta csak ebbe a kategóriába. Ettől merőben eltérő felfogást képviselt Nagy Ferenc, a szegedi büntetőjogi iskola professzora, aki elsődleges és másodlagos büntethetőséget kizáró okokat különböztetett meg. Az elsődleges okokat jogellenességet és bűnösséget kizáró okokra osztotta, s mint azt a végszükség lényegénél ismertettem, a végszükséget a jogellenességet kizáró okok között helyezte el. 15 Wiener A. Imre a büntetendőséget kizáró objektív és szubjektív körülményeket különböztet meg, s míg a végszükséget (a jogos védelemmel együtt) az előbbi kategóriába sorolja, addig az arányosság túllépését a végszükség (és a jogos védelem) esetén a második szubjektív okok között helyezi el. E különbségtétel lényege, hogy az objektív körülmények a cselekmény büntethetőségét zárják ki, tehát ha az adott körülmény fennforgott, akkor a cselekmény nem képez bűncselekményt. A szubjektív okok viszont az egyénekre, az egyes elkövetőkre vonatkoznak, s a bűncselekmény résztvevőinél egyénileg kell vizsgálni és megállapítani a kizáró körülmény fennforgását. 16 Ennek azért van jelentősége, mert míg több elkövető esetén az objektív körülmény mindenkire kihat, addig a szubjektív okot a bűncselekmény minden résztvevőjénél egyénileg kell vizsgálni. A végszükség esetén tehát a felelősség objektív alapon van kizárva az arányos elhárító cselekmény miatt, ha azonban ez az objektív arányosság hiányzik,a felelősség szintén ki van zárva két szubjektív ok miatt- ez pedig az ijedtség és a menthető felindulás, melyeket az arányosságnál részletezek. 8. Arányosság Hazánkban a régi és az új Btk. is ismeri az proporcionalitást, vagyis a veszélyhelyzetnek és az azt elhárító cselekménynek az arányosságát. A hazai szabályozás szerint csak enyhébb sérelem okozásával hárítható el a súlyosabb, nem engedhető meg még az ugyanolyan súlyú sérelem okozása 14 Földvári József: Magyar Büntetőjog Általános rész Osiris kiadó, oldal 15 Balogh- Kőhalmi: Büntetőjog I. Általános rész Dialóg Campus, oldal 16 Wiener A. Imre: Büntetendőség, büntethetőség Közgazdasági és jogi Könyvkiadó, , 212.oldal13 sem. Földvári professzor szerint az arányosságnak azért van nagy jelentősége, mert az arányos (és szükséges) cselekmény nem veszélyes a társadalomra,sőt bizonyos esetekben kifejezetten hasznos 17. Ahogy azonban a jogos védelemnél is helye van a túllépéssel szembeni védelemnek, úgy ez elmondható a végszükségi cselekményről is: aki túllépi a veszély elhárításához szükséges mértéket, jogtalanul jár el, sőt az is, aki az elhárítani kívánt sérelemmel azonos súlyú sérelmet okoz. Ez alól kivételt jelent az a mindkét Btk.-ban szabályozott - eset, amikor a menthető felindulás,illetve az ijedtség miatt okoz nagyobb sérelmet az elkövető, mint amelynek elhárítására törekedett. Nagy Ferenc szerint azonban indokolatlan a végszükség túllépését a jogos védelem túllépéséhez hasonlóan szabályozni, mivel lehet, hogy a veszélybe jutott higgadtan tudja csak saját életét más élete árán megmenteni, mikor is de lege lata teljes büntetőjogi felelősséggel tartozik, holott az emberi természettel ilyenkor is ellentétes, hogy saját életét veszni hagyja. 18 Gellér Balázs szerint az emberi támadás jogossága, és a materiáis jogellenesség azaz a társadalomra veszélyesség hiánya a támadó oldalán alapozza meg az elhárító magatartás mértéke közti különbséget a jogos védelem és a végszükség összehasonlításakor, hiszen míg előbbinél a szükséges mérték, addig utóbbinál a kisebb sérelem a mérce jogeset: Jól szemlélteti az arányosságot a következő, 2002-es eset: Végszükség miatt nem büntethető és a rongálás miatt emelt vád alól felmentése indokolt annak a terheltnek, aki daganatos megbetegedése miatti rosszullétével sürgősségi orvosi ellátás érdekében saját személygépkocsijával szállította beteg édesanyját kórházba, majd az 500 ft objektív lehetőség hiányában ki nem egyenlíthető belépési díj ki nem fizetése miatt az előtte emelt, belépését akadályozó sorompót áttöri és ezáltal Ft kárt okoz. 17 Földvári József: Magyar Büntetőjog Általános rész Osiris Kiadó, oldal 18 Nagy Ferenc A magyar büntetőjog általános része HVG- ORAC, oldal 19 Gellér Balázs József: A magyar büntetőjog tankönyve I. Általános tanok Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, oldal14 A vádlott a Kórházhoz kísérte az édesapja által vezetett gépkocsiban, daganatos betegségben szenvedő édesanyját rosszulléte miatt, akinek minden rosszulléte alkalmával azonnali életmentő beavatkozásra volt szükség. A vádlott több alkalommal kérte a portán szolgálatot teljesítő rendészeket a sorompó felnyitására, mivel súlyos beteget hoztak, ők azonban a hatályos szabályozás alapján- felhívták 500 ft. Behajtási díj megfizetésére. A vádlott észlelte,hogy nincs nála 500 Ft és ismételten kérte a sorompó felnyitását, amelynek elmaradása miatt befelé tolta kézzel, melynek következtében a sorompó eltörött. A vádlott cselekményével Ft értékű kárt okozott a sértettnek,mely nem térült meg. A Legfelsőbb Bíróság ítéletében foglalkozott a végszükséggel: az adott helyzetben és körülmények között az orvosi segítség gyors elérését a terhelt csak a fenti módon tudta biztosítani. A terhelt hozzátartozójának közvetlen veszélyből való mentése pedig már a kórházba szállításával megkezdődött. A törvény rendelkezéseiből fakadóan egyértelmű, hogy a terhelt a Kórház sérelmére szándékosan kisebb kárt okozott, mint amelynek elhárítására törekedett. BH Korántsem ilyen egyértelmű azonban az arányosság megítélése a jogirodalomban: bár a proporcionalitásnak vannak ellenzői ( Jhering, Geyer, Hälschner), annak szükségességét a legtöbb jogtudós elismeri. Gerőcz Kálmán szerint ennek legfőbb oka, hogy a végszükség esetén a jog áll szemben a joggal, s itt a szembenálló jog is kíván a maga számára tiszteletet, mely nagyobb lesz, ha a kettő között fennálló arány nem egyenlő. 20 A Csemegi- kódex nem ismerte az arányosságot, az életveszélyből a más életének feláldozásával történő menekülést egyértelműen lehetségesnek tartotta, s a magyar jogi szabályozás csak lassan jutott el az arányosság elismeréséhez. A francia Code Pénal megköveteli a fenyegető veszély súlya és ez elhárító cselekmény közötti arányosságot, sőt az arányosság hiánya kizárja a jogellenesség hiányát. Amennyiben tehát a feláldozott érték magasabb, mint a védett, jogellenesség hiányáról nem lehet szó, ha pedig a két érték azonos súlyú, az a társadalom számára nem okoz kárt, így a Code Pénal szerint nem áll fenn aránytalanság. 20 Belovics Ervin id. művében idézi: Gerőcz Kálmán A büntetőjogi végszükség Budapest, oldal15 Az évi Német Büntető Törvénykönyv az arányosság elvét nem ismeri, a bírói gyakorlat azonban Hegel értékegybevetés- gondolata alapján az úgy nevezett kollíziós teóriát érvényesíti, vagyis amennyiben az élet fenntartásához egy kenyér ellopására van szükség, a magatartás sérti ugyan a jogrendet, ám a fennálló szükséghelyzetben a jog véges és esetleges lehet. Ezt jól példázza a Reichsgericht évi ítélete, mely szerint aki két érték kollíziója során a kisebb érték feláldozását választja, jogszerűen cselekszik. Az angol common law ismeri az arányosságot, amennyiben azonban a két konfrontálódó érték két emberi élet, úgy az angol jogalkotó hosszú időn keresztül jogellenesnek minősítette a saját és mások életének megmentését más feláldozása árán. A Lordok Háza 2000-ben kelt ítéletében azonban már elismerte annak jogszerűségét, ha egy sziámi ikerpár egyik tagját a másik életének feláldozása árán mentik meg, amennyiben egyébként mindketten meghalnának. A lengyel Btk. szerint csak nyilvánvalóan súlyosabb sérelmet nem lehet okozni. Ezt a rendelkezést egy neves szerzőjük úgy értelmezi, hogy ha az adott konkrét esetben enyhébb sérelemmel hárítják el a súlyosabbat, ez a jogellenességet küszöböli ki, míg más konkrét esetekben a végszükség csupán a bűnösséget (elvárhatóságot) kizáró ok. 21 Kiemelt jelentőséggel bír az arányosság a veszélyközösség eseteiben, melynek illusztrálására Belovics két példát említ. Veszélyközösség jön létre, ha egy zuhanó léghajó két utasa közül az egyik ledobja eszméletét vesztett társát, azért, hogy saját életét megmentse, enélkül ugyanis mindketten életüket vesztenék. A másik említett példában egy kötéllel összekapcsolt két hegymászó közül az egyik lezuhan, de a kötél megtartja, társa pedig a kötél átvágásával menti meg saját életét,mert egyébként mindketten meghalnának. 22 Felmerül a kérdés, hogy a fenti esetekben vajon figyelembe vehető-e az arányosság, azaz túllépésnek minősül-e, ha valaki saját életét a másik feláldozása árán menti meg? A jogirodalom többségi álláspontja szerint ez egyértelműen az arányosság túllépését jelenti, s ilyen esetekben az elkövető csak akkor mentesülhet a büntetőjogi felelősségre vonás alól, ha ijedtségből vagy menthető felindulásból nem ismerte fel a sérelem nagyságát. 21 Nagy Ferenc: A magyar büntetőjog általános része HVG- ORAC, oldal 22 Belovics Ervin:A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal16 Bodnár M. László és Belovics Ervin szerint azonban ilyen esetekben kétséges a jogrend sérelme azáltal, hogy a veszélyközösségbe került személy az életet választja a biztos halál helyett. Szerintük a jogrend senkitől nem várhat el önfeláldozást, sőt ennek hiányát nem büntetheti az arányosság érvényesítésével. 23 Érdekes kérdés továbbá, hogyha a saját élet megmentése nem is, de több emberi élet megmentése jogszerű- e vajon más feláldozása árán?. A többségi álláspont szerint két ember élete egy feláldozása árán megmenthető. 6. jogeset: Ahogy a bevezetésben már említettem a végszükség fogalma a XIX. század végén került a büntetőjogi gondolkodás középpontjába: Közismert az es Mignonette- ügy, amelyben a hajótörést szenvedő legénység egy része egy mentőcsónakban az óceán közepén rekedt. A kapitány és a kormányos megölte a halál közeli állapotban lévő hajósinast, majd a legénység összes tagja evett annak húsából, megmentve magukat az éhhaláltól. Egy arra járó hajó később megtalálta és megmentette a legénységet, a kormányost és a kapitányt pedig emberölés vádjával bíróság elé állították, majd halálbüntetésre ítélték. Végül Viktória királynő felmentette őket a halálbüntetés alól, amelyet félévi börtönbüntetésre enyhítettek. Érdemes megemlíteni egy másik fiktív, irodalmi- példát, amely a fenti, 1884-es esethez megtévesztésig hasonlít, s jól szemlélteti, hogy a végszükség által felvetett morális kérdések máig foglalkoztatják nem csak a jogászokat, de más gondolkodókat is. Nagy sikert aratott a Yann Martel regényéből készült Pi élete (The life of Pi) című film, amelynek cselekménye szintén egy hajótöréssel kezdődik. A túlélő, a főhős Pi néhány a hajón szállított vadállattal kényszerül egy mentőcsónakba, s miután az állatok a természet törvényei szerint elpusztították egymást, Pi egy bengáli tigrissel vetődik partra Mexikóban. A történet lezárásaként azonban Pi elmeséli, hogy mi történt valójában: nem állatok, hanem emberek a legénység néhány tagja, Pi és az édesanyja került a csónakba, s ők végeztek egymással az éhhalál elkerülése érdekében, míg végül csak Pi és a hajó szakácsa maradtak életben. A néző rádöbben az 23 Belovics Ervin: A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal17 állatok és emberek között vont kegyetlen párhuzamra, s az alkotás itt kapcsolódik a végszükség témaköréhez: vajon elítélhető- e a hajótörést szenvedett túlélő, aki hogy saját életét mentse végez utastársával? A fenti esetben tehát a végszükségben cselekvő kormányos és kapitány azért kapott kegyelmet, mert egy ember feláldozása árán több ember életét mentette meg. Welzel szerint azonban aggályos, ha a jog a matematika szabályai szerint kiszámolja, hány emberi élet menthető meg egy árán, a jogi gondolkodás nem pusztán hasznossági értéket közvetít, hanem erkölcsi meggyőződésre épít. 24 Valóban felmerül a kérdés, miért jogszerű, ha valaki két-három vagy több élet megmentése árán feláldoz egy másik emberi életet, s miért nem az, ha azt csupán saját életének megmentése érdekében teszi? Roxin szerint amennyiben veszélyközösségben nem tekintjük bűnnek más életének feláldozását több élet megmentése érdekében, nem tekinthetjük annak akkor sem, ha valaki egy gyógyíthatatlan beteg szerveit használja fel más megmentésére. 25 Míg tehát Welzel etikai, erkölcsi szempontokat mérlegelve kifogásolja e tétel alkalmazhatóságát, addig Roxin jog összehasonlítás útján jut el ugyanerre az álláspontra. Az arányosság testi épséget fenyegető veszélyhelyzet esetén a fenyegető veszélyhelyzet által, valamint annak elhárítása által okozott sérülés közötti arányosságot jelenti. Nem veendő figyelembe azonban az arányosság azon személyek esetében, akinek hivatásánál fogva kötelessége a veszély vállalása, ők saját életüket mások testi épségének megsértése által nem menthetik. Megjegyzendő azonban, hogy más életének mentése egy személynek okozott sérülés árán még esetükben is megengedhető. 24 Gellér Balázs József: A magyar büntetőjog tankönyve I. Általános tanok Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, oldal 25 Belovics Ervin id. művében idézi: Claus Roxin: Höchstrichterliche Rechtsprechung zum Allgemeinen Feil des Strafrechts, München oldal18 Gellér Balázs érdekes jogesetet említ: Budapest városközpontjára terroristák által irányított repülőgép katonai lelövésének büntetőjogi megítélése azért ütközik nehézségekbe, mert amennyiben csak terroristák lennének a repülőgépen, úgy jogszerű fegyverhasználat és a jogos védelem keretében kerülne megítélésre az eset. Felmerül azonban a kérdés, hogy alkalmazható-e a jogos védelem vagy a végszükség az ártatlan utasok tekintetében? A végszükség esetében a veszélyhelyzetet vagy embertől független okfolyamat hozza létre, esetleg más személy nem jogellenes támadása (pl. mert ő is végszükségben cselekszik), így tehát a terroristák vonatkozásában jogos védelem, míg az ártatlan utasok vonatkozásában végszükség miatt büntetlen a repülőgépet lelövő katona A végszükség történeti fejlődése Római jog A római jog a végszükséget magánjogi problémaként kezelte: a másoknak való károkozást önmagában jogellenesnek (damnum in iuria datum) minősítette, amely csupán abban az esetben nem sértett jogot, ha azt a jogrend kivételesen megengedte, leggyakrabban tűzvésszel vagy hajótöréssel összefüggésben. Így megengedett volt a károkozás a szomszédos épületben a tűz továbbterjedésének megakadályozására, sőt adott esetben már a tűztől való jogos félelem is elegendő volt. Nem sértett jogot a rakomány vízbe dobása a hajó megmentése érdekében, amennyiben fennállt a süllyedés veszélye, sőt más tulajdonában álló áru kidobása sem a saját áru megmentése érdekében vihar esetén. 27 A rómaiak még azt is megengedték, hogy amennyiben a szél a hajót a legénységnek nem felróhatóan, tehát nem hanyagságuk folytán- másik hajó kötelei közé sodorta, azokat a legénység átvágja. 26 Gellér Balázs József: A magyar büntetőjog tankönyve I. Általános tanok Magyar Közlöny Lap- és Könyvkiadó, oldal 27 Földi-Hamza: A római jog története és institúciói Nemzeti Tankönyvkiadó oldal19 Kárneádész görög filozófus, a római ún. harmadik akadémia vezető tagja a következő példát bocsátotta vitára: két hajótörött egy deszkába kapaszkodik, a deszka azonban csak egyiküket bírja el. Az egyik a másikat a vízbe löki, hogy saját életét megmentse. E példával bizonyítja a filozófus, hogy igazságosság és bölcsesség egymásnak ellentmondanak, a bölcsesség pedig a saját önös haszonból és érdekből vezethető le. 28 Kánonjog A kánonjog végszükségi szabályozását alapvetően meghatározta Gratianus (kamalduli szerzetes,egyházjogász) azon jogtétele,mely szerit a szükség nem tűri a törvényt ( Necessitas non habet legem.). 29 A kánonjog azonban a végszükséget nem a jogellenességet kizáró okként, hanem büntetést enyhítő körülményként értékelte, így az éhenhalással fenyegetett helyzetben megvalósított lopás kényszercselekvés, és ennek a büntetés kiszabása során is jelentőséghez kell jutnia. A végszükségben való cselekvést egyébként egyenlőnek tekintették a háborúban tanúsított magatartásokkal, bár míg a végszükségben elkövetett emberölés nem maradt büntetlenül, addig a háborús igen. 30 Európai szabályozás Az évi Constitutio Criminalis Carolina végszükségnek tekintette, ha valaki életének megmentése végett kell másnak a vagyonát károsítani, tehát megengedte az élet védelmét, de csakis vagyoni sérelem árán, ez tehát más életének kioltásával nem járhatott. 31 Az évi német Btk. már jogellenességet kizáró okként szabályozta a végszükséget: amennyiben más módon el nem hárítható veszély elhárítására követik el, a cselekmény nem büntetendő. A francia Code Pénal a végszükségre kifejezett rendelkezéseket nem tartalmazott, így 28 Nagy Ferenc: A végszükségről európai kitekintéssel - Györgyi Kálmán Ünnepi Kötet KJK-Kerszöv oldal 29 Belovics- Gellér- Nagy- Tóth : Büntetőjog I. HVG- ORAC, oldal 30 Belovics Ervin: A büntetendőséget kizáró okok HVG-ORAC, oldal 31 Nagy Ferenc: Tanulmányok a Btk. általános részének kodifikációjához HVG-ORAC, oldal20 erre a kényszer fogalmát alkalmazták például akkor, amikor M. Kisasszonyt a bíróság felmentette, amiért egy kenyeret lopott, hogy családját az éhhaláltól megmentse. 32 A végszükség fogalmát először a Colmar- i Törvényszék alkalmazta akkor, amikor az engedély nélkül építkező apát felmentette, mivel az apa családjának akart megfelelő lakhelyet biztosítani a tél beállta előtt. 33 Végül a végszükség jogintézményét a joggyakorlat alapján az évi Code Pénal fogalmazta meg, mely szerint büntetőjogilag nem felelős, aki magát, mást vagy a javakat közvetlenül fenyegető vagy létrejött veszély ellen a személy vagy a javak védelméhez szükséges cselekményt hajt végre, kivéve,ha az alkalmazott elhárítás és a fenyegető veszély súlya között aránytalanság áll fenn. A svájci Btk. bűncselekmény elkövetése útján is engedi a közvetlen veszély elhárítását, ha az saját vagy mások életének védelme érdekében történik. 34 Az osztrák Btk. szerint, ha valaki azért követ el büntetendő cselekményt, hogy közvetlenül fenyegető hátrányt magától vagy mástól elhárítson, nem büntetendő, feltéve,hogy a cselekményből eredő kár nem nagyobb,mint amelynek az elhárítására irányult. Magyar jogtörténet Werbőczi a Tripartitumban a végszükséget csak az életveszélyes helyzetben való cselekvésre terjeszti ki, és amennyiben valaki nem saját érdekében cselekedett, úgy arra csak abban az esetben kerülhetett sor, ha a veszélyben lévő azt kifejezetten kérte. Mindenki,még az idegen ember is, midőn segítségül hívják, mindenkor megsegítheti azt, akit életveszedelemben lát forogni Finkey Ferenc: A magyar büntetőjog tankönyve Bp, oldal 33 Nagy Ferenc: A végszükség európai kitekintéssel Györgyi Kálmán Ünnepi Kötet HVG- ORAC, oldal 34 Belovics Gellér- Nagy- Tóth: Büntetőjog I. Általános rész HVG- ORAC, oldal 35 Belovics Ervin is. Művében idézi: Gerőcz Kálmán: A büntetőjogi végszükség, Budapest, oldal Több megjelenítése
A.8. A jogellenességet (társadalomra veszélyességet) kizáró rendszere; a jogos védelem és a végszükség A.9. Az alannyá válást kizáró : a kóros elmeállapot, a kényszer és a fenyegetés; a kényszergyógykezelés Részletesebben Jogi alapismeretek III. Dr.Illés Katalin november 9. ELTE IK Oktatás- és Médiainformatikai Tanszék
Jogi alapismeretek III. Dr.Illés Katalin 2012. november 9. ELTE IK Oktatás- és Médiainformatikai Tanszék Számonkérés A számonkérés formája: írásbeli dolgozat Rendelkezésre álló idő: igény szerint, kb. Részletesebben A.9. Az alannyá válást kizáró okok: a kóros elmeállapot, a kényszer és a fenyegetés; a kényszergyógykezelés
A.9. Az alannyá válást kizáró okok: a kóros elmeállapot, a kényszer és a fenyegetés; a kényszergyógykezelés Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
1. A BÜNTETŐ TÖRVÉNY HATÁLYA, A BÜNTETŐ TÖRVÉNY VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI Btk. 2-4., 1/1999. Büntető jogegységi határozat A törvény hatálya arra a kérdésre ad választ, hogy mikor, hol és kivel Részletesebben A.5) A bűncselekmény fogalma (a fogalom Btk-szerinti meghatározása és elemzése); a bűncselekmények súly szerinti osztályozása (1843-tól)
A.5) A bűncselekmény fogalma (a fogalom Btk-szerinti meghatározása és elemzése); a bűncselekmények súly szerinti osztályozása (1843-tól) Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Részletesebben HAJDÚ-BIHAR MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
HAJDÚ-BIHAR MEGYEI RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG Előadó: Dr. Juhász Zoltán r. alezredes Készítette: HBm RFk Elemző-Értékelő Osztály Kereskedelmi televízió hírei a közelmúltból Meghalt a soför, aki nem adott elsőbbséget Részletesebben Büntetőjog II. Igazságügyi igazgatási alapszak
ÖNELLENŐRZŐ KÉRDÉSSOR II. Egyes kiemelt bűncselekmények a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. tv. alábbi fejezeteiből: XIX. fejezet - A nemi élet szabadsága és a nemi erkölcs elleni bűncselekmények; Részletesebben Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Előterjesztés egyes rendelkezéseihez
Mészáros Ádám büntetőjogász, szabályozási szakjogász, Országos Kriminológiai Intézet tudományos munkatárs Magyar Jog- és Államtudományi Társaság alapító tag Észrevételek az új Büntető törvénykönyvről szóló Részletesebben Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016.
A.6) A tényállás jelentés-tartalmai; a tárgyi oldal tényállási elemei (elkövetési tárgy, elkövetési magatartás, az elkövetés szituációjához tartozó tényállási elemek, az eredmény, az okozati összefüggés) Részletesebben A közigazgatási szankcionálás
Szabálysértési jog A közigazgatási szankcionálás Közigazgatásvédelem Büntetőjogi szankciók dekriminalizáció Közigazgatási szankciók bíróságok Szabálysértési büntetések és intézkedések Ágazat-specifikus Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben A JOGELLENESSÉG ÉS A TÁRSADALOMRA VESZÉLYESSÉG KONFLIKTUSA. BELOVICS ERVIN mestertanár (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare III. 2007/3. 31 43. A JOGELLENESSÉG ÉS A TÁRSADALOMRA VESZÉLYESSÉG KONFLIKTUSA BELOVICS ERVIN mestertanár (PPKE JÁK) A külföldi, valamint a magyar büntetõ jogtudomány évtizedeken Részletesebben ALAPÍTVA TARTALOM. A Magyar Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata
ALAPÍTVA 1866. A Magyar Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Bizottságának folyóirata TARTALOM Tanulmány BELOVICS ERVIN: A büntethetõségi akadályok....................................................... Részletesebben A jogi ismertek oktatásának célja kettős:
A jogi ismertek oktatásának célja kettős: az egészségügyi joganyag elsajátítása: azoknak az ismereteknek a megszerzése, ami a gyakorló orvos munkájához elengedhetetlenül szükséges az igazságügyi orvostan Részletesebben 3/2013 BJE: I. 1 Az emberölés elhatárolása az élet és testi épség elleni egyéb bűncselekményektől
-1- -2- -3- -4- 3/2013 BJE: I. 1 Az emberölés elhatárolása az élet és testi épség elleni egyéb bűncselekményektől Magyarország Alaptörvényének II. Cikke alapvetésként rögzíti, hogy mindenkinek joga van Részletesebben A.15. A társas bűnelkövetési alakzatok (bűnszövetség, bűnszervezet, csoportos elkövetés) és a bűnkapcsolatok
A.15. A társas bűnelkövetési alakzatok (bűnszövetség, bűnszervezet, csoportos elkövetés) és a bűnkapcsolatok Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Alapszak Miskolc, 2016. Részletesebben Jelige: Bűnsegéd. Büntetőjogi szekció. Téma sorszáma: 1.
Jelige: Bűnsegéd Büntetőjogi szekció Téma sorszáma: 1. Tartalomjegyzék 1.Bevezetés... 1 2.Jogtörténeti előzmények és az új Btk. kodifikációja... 3 3.A jogos védelem jogpolitikai indokai... 8 4.A klasszikus Részletesebben Büntetőjog Általános Rész
Büntetőjog Általános Rész Készítette: Dr. Csóré Csilla r. alezredes 2013. 1 Általános rész A büntetőjog fogalma, felosztása A büntetőjog a jogrendszer egyik ága. Azoknak a hatályos büntetőjogszabályoknak Részletesebben Adalékok a végszükség fogalmához
Iustum Aequum Salutare X. 2014. 4. 113 124. Adalékok a végszükség fogalmához PhD-hallgató (PPKE JÁK) 1. Alapvetés Hatályos büntetőkódexünk a végszükséget korábbi jogtörténeti hagyományainkra támaszkodva Részletesebben ÖNELLENİRZİ KÉRDÉSSOR II. a 2014. március 21-i konzultáció anyagához Tényállástan II. A büntetıjogi felelısségre vonás akadályai I.
ÖNELLENİRZİ KÉRDÉSSOR II. a 2014. március 21-i konzultáció anyagához Tényállástan II. A büntetıjogi felelısségre vonás akadályai I. Igazságügyi igazgatási alapszak Büntetıjog 1. 2013/2014. tanév, 2. félév Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból
MTA Law Working Papers 2015/15 A jogrendszer mint a gazdasági fejlődés infrastruktúrája sorozat A kis értékű tulajdonsértések kezelésének néhány kérdése büntetőjogi nézőpontból Ambrus István Magyar Tudományos Részletesebben A korrupciós bűncselekmények szabályozási újdonságai egy törvényjavaslat margójára
MTA Law Working Papers 2015/16 A korrupciós bűncselekmények szabályozási újdonságai egy törvényjavaslat margójára Hollán Miklós Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN Részletesebben A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása. a bírói gyakorlatban
1 A feltételes szabadságra bocsátás próbaidejének meghosszabbodása a bírói gyakorlatban A téma aktualitását az indokolja, hogy a büntető anyagi jog általános részében van arra vonatkozó szabály (Btk. 91. Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
Könnyű(?) testi sértés Szerző: dr. Szabó Szilvia Szeged, 2015. július hó 23. napján I. Bevezetés A testi sértés az egyik legyegyszerűbb megítélésű és leggyakoribb bűncselekmény, ám e törvényi tényállás Részletesebben A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei
A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. A büntetőjog fogalma Részletesebben BÜNTETŐJOG ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK ÉS TANANYAG 2013/2014. TANÉV TAVASZI FÉLÉV
BÜNTETŐJOG ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK ÉS TANANYAG I. ÁLTALÁNOS RÉSZ l./ A büntetőjog forrásai. A büntető törvény értelmezése. A diszpozíció. 2./ A speciális büntetőjogi alapelvek, különös tekintettel a törvényesség, Részletesebben A.19. A feltételes szabadságra bocsátás; a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése; a büntetés végrehajtását kizáró okok
A.19. A feltételes szabadságra bocsátás; a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztése; a büntetés végrehajtását kizáró okok Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
Ikt. sz.: RH/206-7/2014 A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete 2014. augusztus 28. Tartalomjegyzék 1. A szabályzat célja... Részletesebben Gyermekkor. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
Gyermekkor A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 8. dr. Ficsór Gabriella Részletesebben A bűncselekményből eredő vagyon elvonása Vagyonelkobzás
2013. 2. szám 87 Mihóné dr. Leitner Judit KECSKEMÉTI VÁROSI BÍRÓSÁG TITKÁRA (KECSKEMÉT) A bűncselekményből eredő vagyon elvonása Vagyonelkobzás 1. Bevezetés Kezdetben csak bizonyos deliktumokra korlátozódott Részletesebben A FIZIOLÓGIÁS INDULAT BÜNTETŐJOGI JELENTŐSÉGE. Szerző: DR. MÁTHÉ MAGDOLNA. Budapest, 2015. szeptember hó 22.
A FIZIOLÓGIÁS INDULAT BÜNTETŐJOGI JELENTŐSÉGE Szerző: DR. MÁTHÉ MAGDOLNA Budapest, 2015. szeptember hó 22. I.Bevezetés A fiziológiás vagy élettani indulat ép-lélektani alapon alakul ki, valamely külső Részletesebben ÖNELLENŐRZŐ KÉRDÉSSOR IV.
ÖNELLENŐRZŐ KÉRDÉSSOR IV. a 2016. április 15-i konzultáció anyagához A bűncselekmény megvalósulási szakaszai. A bűncselekmény elkövetői. A bűncselekményi egység és többség. A bűnhalmazat Igazságügyi igazgatási Részletesebben Gázspray alkalmazási ismeretek polgárőrök részére (Második, átdolgozott változat)
Bevezető Gázspray alkalmazási ismeretek polgárőrök részére (Második, átdolgozott változat) Az elmúlt időszakban két alkalommal módosították a polgárőrségről és a polgárőri tevékenység szabályairól szóló Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben A.16. A bűncselekményi egység és halmazat. Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Alapszak Miskolc, 2016.
A.16. A bűncselekményi egység és halmazat Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Alapszak Miskolc, 2016. Jelentősége, büntetőjogi következménye: I) Büntető anyagi jogban: Részletesebben A.3) A büntető törvény hatálya. Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016.
A.3) A büntető törvény hatálya Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. A büntető törvény hatálya Fogalma: azon rendelkezések összessége, amelyek meghatározzák, Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben B/20 A KIMENTŐ FELELŐSSÉGI RENDSZER KIMENTŐ OKOK A SZERZŐDÉSEN KÍVÜLI FELELŐSSÉG KÖRÉBEN
KIMENTŐ FELELŐSSÉGI RENDSZER A felelősség beálltához a károsultnak (felperes) kell bizonyítania: a kárt (ideértve általában annak mértékét is - kivéve általános kártérítés 359. ), a károkozó magatartását, Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
(1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben A jogos védelem jelenleg hatályos és a év július hó 1. napján hatályba lépő új törvényi szabályozásának összehasonlító elemzése
403 Zsálek Henriett Büntetőjogi Tanszék Témavezető: Belovics Ervin PhD, adjunktus A jogos védelem jelenleg hatályos és a 2013. év július hó 1. napján hatályba lépő új törvényi szabályozásának összehasonlító Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 27. napján és 2004. évi május hó 25. napján tartott nyilvános Részletesebben KÚRIA. 4/2013. BJE. szám
KÚRIA 4/2013. BJE. szám A Kúria Büntető Kollégiuma, mint Büntető Jogegységi Tanács a Kúria Büntető Kollégiumának vezetője által indítványozott jogegységi eljárásban Budapesten, a 2013. év július hó 8. Részletesebben Tudományos publikációs pályázat. Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek dogmatikai szemlélete a 2013. évi V. törvényben
Miskolci Egyetem Állam és Jogtudományi Kar Civilisztikai Tudományok Intézete Polgári jogi Tanszék Novotni Alapítvány a Magánjog Fejlesztéséért Tudományos publikációs pályázat Az érvénytelen szerződés jogkövetkezményeinek Részletesebben 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. 2. dia. 3. dia. Kiegészítő cím: és szabálysértési. Jogszabályi háttér
1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. dr. Jásper András előadása 2008. november 28. 1 2. dia Kiegészítő cím: és szabálysértési dr. Jásper András előadása 2008. november Részletesebben MÉSZÁROS ÁDÁM BÜNTETŐJOGI ALAPISMERETEK
MÉSZÁROS ÁDÁM BÜNTETŐJOGI ALAPISMERETEK - egyetemi jegyzet az SZTE BMI hallgatói számára - TARTALOM ELŐSZÓ I. rész JOG - BÜNTETŐJOG - BÜNTETŐJOG-TUDOMÁNY 1. A jog fogalma, a jogforrási hierarchia 2. A Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben A.12. A büntethetőséget megszüntető okok rendszere, különös tekintettel a tevékeny megbánásra (a külön törvényi rendelkezésekre is figyelemmel)
A.12. A büntethetőséget megszüntető okok rendszere, különös tekintettel a tevékeny megbánásra (a külön törvényi rendelkezésekre is figyelemmel) Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Részletesebben Tartalomjegyzék I. Bevezető gondolatok... 4
1 Tartalomjegyzék Tartalomjegyzék... 1 I. Bevezető gondolatok... 4 II. A jogellenesség és a társadalomra veszélyesség konfliktusa... 9 1. Jogellenes az, ami a jog ellen van... 9 2. A büntetendő cselekmény Részletesebben TARTALOM TANULMÁNYOK DR. BELOVICS ERVIN 5. A Büntetõ Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendõséget kizáró okok II. rész DR. LÕRINCZY GYÖRGY 13
TARTALOM TANULMÁNYOK DR. BELOVICS ERVIN 5 A Büntetõ Törvénykönyvben nem szabályozott büntetendõséget kizáró okok II. rész DR. LÕRINCZY GYÖRGY 13 Javaslatok a vádképviseleti statisztikai rendszer radikális Részletesebben Általános jogi ismeretek IV.
Általános jogi ismeretek IV Dr Bárányos Bernadett ELTE ÁJK TÁMOP-557-08/1-2008-0001 I Általános büntetőjogi ismeretek TÁMOP-557-08/1-2008-0001 Büntetőjog fogalma Objektív értelemben: a büntetőjog azon Részletesebben Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog
Az alkohol és hatása (vizsgálati területek, módszerek) Tóth Mihály Az alkohol, a befolyásoltság és a büntetőjog Alkohológia felső fokon Pécs, 2011. november 9. Szociológia Pszichológia Orvostudomány (élettan, Részletesebben A büntetés fogalma és célja a Btk-ban és a jogirodalomban
A büntetés fogalma és célja a Btk-ban és a jogirodalomban Szankció törvényi fogalma Btk. 37. A büntetés a bűncselekmény elkövetése miatt a törvényben meghatározott joghátrány 2 következtetés A törvény Részletesebben A társadalomra veszélyesség fogalma a büntető anyagi kódexekben
A társdalomra veszélyesség a Büntető Törvénykönyv bűncselekmény-fogalmának talán legtöbbet vitatott fogalmi eleme. 1 A bűncselekmény-fogalom a büntetőjog-tudomány egyik alapfogalma, hiszen Földvári József Részletesebben Közigazgatási szankciótan. Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2013
Közigazgatási szankciótan Gerencsér Balázs Szabolcs PhD. 2013 Történeti áttekintés II. vh előtt: - alapvetően büntetőjogi irodalom - Bűntett / vétség (= Csemegi) + kihágás (1879. évi XL. törvénycikk) - Részletesebben KÖTELMI JOG Hatodik Könyv. A kötelmek keletkezhetnek. Kik között jön létre a kötelem? KÖTELEM ELÉVÜL. A kötelmi jogviszony jellegzetességei:
KÖTELMI JOG Hatodik Könyv Kötelem: kötelezettség a szolgáltatás teljesítésére és jogosultság a szolgáltatás teljesítésének követelésére. MIRE IRÁNYULHAT? valamely dolog adására, tevékenységre, tevékenységtől Részletesebben Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról
Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról A szabálysértési jog hatályos joganyaga a 2012. évi II. tv. (Sztv.), amely tartalmazza a szabálysértési anyagi jog általános és különös részét, valamint Részletesebben Vezető tisztségviselő felelőssége
Vezető tisztségviselő felelőssége az új Polgári Törvénykönyv alapján 2013. évi V. törvény Hatálybalépés: 2014. március 15. Szabályozási igény (1.) 1. Korlátlan felelősség: Aki egy vállalkozásban korlátlan Részletesebben JOGOS VÉDELEM A BÍRÓI GYAKORLATBAN. TDK dolgozat
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék JOGOS VÉDELEM A BÍRÓI GYAKORLATBAN TDK dolgozat Szerző: Nagy Ádám J-401-es tankör Konzulens: Dr. Gula József Egyetemi docens Részletesebben 1.Tények 1. 2. Pertörténet
Hollán Miklós A Legfelsőbb Bíróság döntése az Agrobank ügyben Az előny jogtalanságáról államilag támogatott hitelezéssel kapcsolatos vesztegetés esetén * Hivatalos hivatkozás: Legf. Bír.Bf.III.170/1998/5. Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben A JOGOS VÉDELEM ÉS A VÉGSZÜKSÉG A BÍRÓI GYAKORLATBAN SZAKDOLGOZAT
Miskolci Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Büntetőjogi és Kriminológiai Tanszék A JOGOS VÉDELEM ÉS A VÉGSZÜKSÉG A BÍRÓI GYAKORLATBAN SZAKDOLGOZAT Szerző: Nagy Ádám Konzulens: Dr. Gula József Egyetemi Részletesebben 35. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK
1 / 8 35. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2014.08.25.-08.29. 2014.08.25. (HÉTFŐ) SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Szolnoki Törvényszék 1. em. 53. Dr.K.E. különösen nagy hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette Részletesebben ÍTÉLŐTÁBLAI HATÁROZATOK
ÍTÉLŐTÁBLAI HATÁROZATOK 2004 2016. JÚNIUS BÜNTETŐ ANYAGI JOG 1978. ÉVI IV. TÖRVÉNY (ÖSSZEÁLLÍTOTTA: VASKUTI ANDRÁS) KÚRIAI BÍRÓ TANÁRSEGÉD ELTE ÁJK Btk Ítélőtáblai határozatok 2 2. időbeli hatály A Btk. Részletesebben Szomora Zsolt. A Legfelsőbb Bíróság ítélete a fajtalanságról. A csókolózás szeméremsértő jellege
B ü n t e t ő j o g 2010/4 JeMa Szomora Zsolt A Legfelsőbb Bíróság ítélete a fajtalanságról A csókolózás szeméremsértő jellege Hivatalos hivatkozás: Legf. Bír. Bfv. II. 787/2005/5. Tárgyszavak: erkölcs Részletesebben Az előterjesztést a Kormány nem tárgyalta meg, ezért az nem tekinthető a Kormány álláspontjának.
A DELIKTUÁLIS (KÁRTÉRÍTÉSI) FELELŐSSÉG SZABÁLYAI AZ ÚJ PTK.-BAN ELŐADÓ: DR. KOVÁCS ZSOLT XXIII. ALTENBURGER GYULA SZIMPÓZIUM BALATONVILÁGOS, 2013. MÁJUS 31. A KONTRAKTUÁLIS ÉS A DELIKTUÁLIS FELELŐSSÉG Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Varga Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds TARTALOM I. A kárfelelősség szabályai Munkáltatói kárfelelősség Munkavállalói kárfelelőség II. Atipikus munkaviszonyok Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. július 2. 2013. 14. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2013. (VI. 20.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben A.18. A szabadságvesztés-büntetés kialakulása; a büntetési nem hatályos szabályozása (tartam és végrehajtási fokozatok). Az elzárás.
A.18. A szabadságvesztés-büntetés kialakulása; a büntetési nem hatályos szabályozása (tartam és végrehajtási fokozatok). Az elzárás. Vázlat Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász Részletesebben Kártérítési jog. Kártérítési felelősség. Ptk. 339. Szerződésen kívüli károkozás. Kár. Felelősség feltételei- Szerződésszegésnél
Kártérítési felelősség Kártérítési jog Dr. Kenderes Andrea Ptk. 339. -361. Kontraktuális Szerződésszegés Deliktuális Szerződésen kívüli károkozás Lényegében azonosak Ptk. 339. Aki másnak jogellenesen kárt Részletesebben Mi szabályozza az utasok légiközlekedés során felmerült kártérítési igényeit?
Mi szabályozza az utasok légiközlekedés során felmerült kártérítési igényeit? A Montrealban 1999. május 28-án kelt Egyezmény tartalmazza a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó szabályozás egységes elveit; Részletesebben a jog és prvilága között Tóth Péter Benjamin Artisjus, kommunikációs vezető
Tudathasadás és együttműködés a jog és prvilága között Tóth Péter Benjamin Artisjus, kommunikációs vezető L Aquila2009 Szeizmológusokpere 2012 Tévesen megnyugtató közlemény kiadása a legsúlyosabb földrengés Részletesebben A büntethetőséget kizáró okok
2010. 10.09. A büntetőjogi felelősségrevonás akadályai Büntethetőséget kizáró okok Büntethetőséget megszüntető Az eljárás lefolytatásához okok szükséges feltétel hiánya Btk. 22. Btk. 32. Eljárás jogi természetű Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.185/2003/10. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 13. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta Részletesebben Deák Zoltán. A Szegedi Ítélőtábla döntése a terrorcselekménnyel fenyegetés és a közveszéllyel fenyegetés elhatárolásáról*
B ü n t e t ő j o g 2014/2 JeMa Deák Zoltán A Szegedi Ítélőtábla döntése a terrorcselekménnyel fenyegetés és a közveszéllyel fenyegetés elhatárolásáról* A fenyegetés fogalmának értelmezése Hivatalos hivatkozás: Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.171/2003/14. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi január hó 13. napján és 2004. február hó 10. napján tartott fellebbezési Részletesebben A Kecskeméti Városi Bíróság ítélete a dolog megtartásával elkövetett rablásról*
JeMa 2013/1 Büntetőjog Ambrus István Deák Zoltán A Kecskeméti Városi Bíróság ítélete a dolog megtartásával elkövetett rablásról* A tetten ért tolvaj által alkalmazott kompulzív erőszak (vagy nem minősített Részletesebben Az elsőbbségi jog megsértésével okozott balesetek. büntetőjogi következményei
Az elsőbbségi jog megsértésével okozott balesetek büntetőjogi következményei Szerző: dr. Kenese Attila 2014. szeptember Bevezető Az emberi közlekedés amióta csak létezik egyfajta kockázat vállalással járó Részletesebben HÍRLEVÉL. A szerződésszegési szabályok változása. az új Ptk.-ban. I. rész 2014 / 2
HÍRLEVÉL A szerződésszegési szabályok változása az új Ptk.-ban 2014 / 2 I. rész A 2014. március 15-én hatályba lépett új Ptk., a 2013. évi V. törvény, amely sok tekintetben megváltoztatta a korábbi Ptk., Részletesebben Tájékoztató a kartellek feltárását segítő engedékenységi politika alkalmazásához kapcsolódó büntetőjogi kérdésekről
Tájékoztató a kartellek feltárását segítő engedékenységi politika alkalmazásához kapcsolódó büntetőjogi kérdésekről A jelen tájékoztatóban foglaltak nem minősülnek a büntetőügyekben eljáró hatóságok hivatalos Részletesebben Összbüntetés. A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében
Összbüntetés A bírósági szervezetrendszer jogalkalmazásának javítása az ítélkezési tevékenység hatékonyságának fokozása érdekében ÁROP-2-2-16-2012-2012-0005 Debrecen, 2013. április 9. dr. Ficsór Gabriella Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2016. április 18. 2016. 8. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 3073/2016. (IV. 18.) AB határozat bírói kezdeményezés elutasításáról... 442 3074/2016. (IV. Részletesebben Törvénytervezet a Büntető Törvénykönyvről *
Törvénytervezet a Büntető Törvénykönyvről * ÁLTALÁNOS RÉSZ Alapvető rendelkezések 1. (1) Büntetés vagy intézkedés csak olyan cselekmény miatt alkalmazható, amelyre a törvény az elkövetése idején büntetés Részletesebben VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM
VIII. ÉVFOLYAM 1. SZÁM Tartalomjegyzék Szerkesztõbizottsági javaslat III. Könyv: Családjog, VI. Cím: Házassági vagyonjog / 3 Külföldi kitekintés Az ügyleti képviselet szabályainak rendszertani elhelyezése Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben POLGÁRI JOGI KODIFIKÁCIÓ. Tartalomjegyzék
V. ÉVFOLYAM 5. SZÁM Tartalomjegyzék Tanulmányok Az engedményezésre vonatkozó szabályok újragondolása a nemzetközi gyakorlat tükrében Gárdos Péter / 3 Az állam kártérítési felelõssége a közösségi jog megsértése Részletesebben JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN
JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN JOG ÉS KÖZGAZDASÁGTAN Készült a TÁMOP-4.1.2-08/2/A/KMR-2009-0041pályázati projekt keretében Tartalomfejlesztés az ELTE TátK Közgazdaságtudományi Tanszékén az ELTE Közgazdaságtudományi Részletesebben A JOGOS VÉDELEM PROBLEMATIKÁJA A MAGYAR BÜNTE-
NOGEL MÓNIKA, RONCZ DIÁNA, MAGYAR ÁRON, SZILI-KIS ÁDÁM, SZIGETI JUDIT, TÖRÖK- DARAI RICHÁRD, KEMENESI ATTILA A JOGOS VÉDELEM PROBLEMATIKÁJA A MAGYAR BÜNTE- TŐJOGBAN A jogos védelem problematikája a magyar Részletesebben Az időbeli hatály értelmezése az új Btk. Általános Részének egyes rendelkezései kapcsán
Jávorszki Tamás 1 Az időbeli hatály értelmezése az új Btk. Általános Részének egyes rendelkezései kapcsán 2013. július 1. napján hatályba lép a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (továbbiakban: Részletesebben A bűnözés szerkezeti különbségei előélet szerint
VAVRÓ ISTVÁN: A bűnözés szerkezeti különbségei előélet szerint A büntetőjogi normákkal történő ismételt szembekerülés a bűnügyi tudományok régi, kedvelt témája. Két változata: a halmazati bűnelkövetés Részletesebben 1978. évi IV. törvény. a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ. A büntető törvény célja. I. fejezet. A büntető törvény hatálya.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről ÁLTALÁNOS RÉSZ A büntető törvény célja 1. I. fejezet A büntető törvény hatálya Időbeli hatály 2. A bűncselekményt az elkövetése idején hatályban levő törvény Részletesebben A legfőbb ügyész 103/1968. száma. a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után.
LEGFŐBB ÜGYÉSZ 10-1720/68 Ig. 2527/1968. szám A legfőbb ügyész 103/1968. száma k ö r l e v e l e a nyomozás felügyeleti feladatokról a Szabálysértési Kódex hatálybalépése után. I. A szabálysértésekről Részletesebben A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban
A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban A közvetítői eljárás a büntetőeljárásban tulajdonképpen a felelősségre vonás elkerülésének (vagy a büntetés korlátlan enyhítésének) olyan módja vagy lehetősége, Részletesebben AZ ELÖLJÁRÓ PARANCSA MINT BÜNTETHETŐSÉGI AKADÁLY A MAGYAR BÜNTETŐJOGBAN SÁNTHA FERENC
Publicationes Universitatis Miskolcinensis Sectio Juridica et Politica, Tomus XXXII. (2014), pp. 313 320. AZ ELÖLJÁRÓ PARANCSA MINT BÜNTETHETŐSÉGI AKADÁLY A MAGYAR BÜNTETŐJOGBAN SÁNTHA FERENC Jelen tanulmány Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
de lege ferenda
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
de lege lata
Bíróság
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
bíróság
bíróság
KÚRIA
Kúria
Kúria
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság


text:
Eljárás a strasbourgi bíróság előtt – emberi jogok és alapvető szabadságok védelme | hírek | Jogi Fórum
Eljárás a strasbourgi bíróság előtt – emberi jogok és alapvető szabadságok védelme
2020.05. 6. Jogi Fórum / Ferencz Adrienn
Bárki, akinek az állam emberi jogát vagy alapvető szabadságát megsértette a Emberi Jogok Európai Bíróságához fordulhat jogorvoslatért. De mit is jelent ez pontosan? Mikor és milyen ügytípusokban fordulhatunk Strasbourghoz? Mi az eljárás menete? Kiterjed-e a strasbourgi bíróság hatásköre a nemzeti hatáskörben meghozott bírósági döntésekre?
Az Európai Tanács égisze alatt született meg 1950-ben az Emberi Jogok Európai Egyezménye (Egyezmény), mint az emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére irányuló nemzetközi szerződés - megteremtve ez által a jogkeresők nemzetközi színtéren történő perindításának jogát. Az Egyezmény értelmében bárki, akinek valamely tagállam az egyezményben érintett jogát megsértette a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bíróságához (Bíróság) fordulhat. A Bíróság funkciója az Egyezmény alkalmazása és egyúttal annak biztosítása, hogy az államok tiszteletben tartsák az Egyezményben foglalt alapvető emberi jogokat és jogi garanciákat. Az Európa Tanácsot alkotó 47 ország - azon belül az EU tagállamai is - tagjai az egyezménynek, amely a Bíróság összetételét is adja. Az Egyezményt Magyarországon az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló 1993. évi XXXI. törvény hirdette ki.
Milyen esetben jogosult a sérelmet szenvedett fél – köznapi kifejezéssel élve – „Strasbourgig menni”?
Strasbourg előtt gyakorlatilag bárki panasszal élhet, aki az Egyezményben foglalt emberi jogok és alapvető szabadságok sérelmét elszenvedte. Az alperes minden esetben az a tagállam, amelynek területén a felperest jogsérelem érte. Az Egyezmény egy sor tárgykörben feljogosítja az egyezményes tagállamok polgárait, hogy a nemzeti jog szerint már jogerős döntéssel lezárt jogvitájuk pártatlan elbírálása érdekében a Bírósághoz forduljanak az alábbi jogok és tilalmak sérelme esetén:
2. Cikk: Élethez való jog;
3. Cikk: Kínzás tilalma;
4. Cikk: Rabszolgaság és kényszermunka tilalma;
5. Cikk: Szabadsághoz és biztonsághoz való jog;
6. Cikk: Tisztességes tárgyaláshoz való jog;
7. Cikk: Büntetés kiszabásának tilalma törvényi rendelkezés nélkül;
8. Cikk: Magán-és családi élet tiszteletben tartásához való jog;
9. Cikk: Gondolat-, lelkiismeret- és vallásszabadság;
10. Cikk: Véleménynyilvánítás szabadsága;
11. Cikk: Gyülekezés és egyesülés szabadsága;
12. Cikk: Házasságkötéshez való jog;
13. Cikk: Hatékony jogorvoslathoz való jog;
14. Cikk: Megkülönböztetés tilalma;
Az Egyezményhez további 16 kiegészítő jegyzőkönyv tartozik, amely további védendő alapjogokat fogalmaz meg (pl. halálbüntetés tilalma, kártalanításhoz való jog bírói hiba esetén, mozgásszabadság stb.)
A Bíróság az állampolgárok – vagy esetenként jogi személyek – által benyújtott panaszok, ún. „kérelmek” megvizsgálásának útján látja el feladatát, az Egyezményben rögzített összetétel és eljárásrend alapján. Az ügyet csak akkor lehet a Bíróság elé terjeszteni, ha a panaszos a nemzetközi jog általánosan elismert szabályainak megfelelően az összes hazai jogorvoslati lehetőséget már kimerítette – tehát minden lehetséges fellebbviteli fórumon született az ügyében jogerős döntés -, a hazai végleges határozatot meghozatalától számított hat hónapon belül.
A Bíróság az egyéni kérelmet elutasítja, ha az névtelen; vagy lényegileg azonos egy olyan üggyel, amelyet a Bíróság már korábban megvizsgált, illetve amelyet már más nemzetközi vizsgálat vagy elintézési eljárás alá bocsátottak és az nem tartalmaz az ügyre vonatkozó új adatokat.
Az eljárás írásban, – a Bíróság honlapján elérhető rendszeresített formanyomtatvány kitöltését és aláírását követően, postai úton történő megküldéssel – az unió valamennyi hivatalos nyelvén megindítható. A személyes jelenlétet nélkülöző eljárás illetékmentes, és a Bíróság „pervesztesség” esetén sem ró többletköltséget a kérelmező fél terhére. A panaszos az eljárás megindítását jogi képviselő nélkül is megteheti - azonban szigorú formai kritériumoknak kell megfelelnie ahhoz, hogy a kérelmet a Bíróság befogadja és érdemi vizsgálat alá vonja. Kötelező a jogi képviselet az eljárás azon szakaszától kezdődően, amikor a Bíróság a kérelem tartalmáról már a tagállam kormányát is tájékoztatja. A Bíróság az egyéni kérelem hiánytalan kitöltésének elősegítése céljából eljárási szabályzatot tett közzé honlapján, amely az alábbi ITT érhető el.
A Bíróság csak az érintett tagállam valamely hatósága által elkövetett sérelmes intézkedés vagy mulasztás esetén járhat el, tehát magánszemélyekkel és az államtól független egyéb társaságokkal szemben nincs hatásköre eljárni. A Bíróság a szabályszerűen benyújtott kérelmeket köteles megvizsgálni, az ügy körülményeinek mérlegelését követően azonban kétféle döntési alternatíva áll rendelkezésére: (i.) amennyiben a kérelmet vagy a kérelmező egyes panaszait elfogadhatatlanná nyilvánítja, a határozat végleges és ellene nincs helye jogorvoslatnak. (ii.) Ha a kérelem vagy az egyes panaszok álláspontja szerint elfogadhatóak, a Bíróság békés megegyezésre ösztönzi az érintett feleket. A megegyezés eredménytelen elteltét követően a Bíróság érdemben vizsgálja az ügyet, azaz megállapítja, hogy érte-e a kérelmező felet az Egyezményben hivatkozott alapvető emberi jogi jogsérelem.
Az Egyezményben részes államok vállalták, hogy magukra nézve kötelezőnek tekintik a Bíróság végleges ítéletét minden ügyben, amelyben félként szerepelnek. Így amennyiben a Bíróság azon álláspontra helyezkedik, hogy a panasz tárgyát képező emberi jogi jogsérelem alapos – egyúttal a kérelmező javára kártérítési összeget ítél meg az érintett tagállammal szemben - döntése a jogsértő tagállamra nézve kötelező hatályú. Kiemelendő azonban, hogy a Bíróság hatásköre a nemzeti hatáskörben meghozott bírósági döntések megváltoztatására vagy hatályon kívül helyezésére nem terjed ki.
A Bíróság eljárását az alábbi folyamatábra szemlélteti:

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Adatvédelmi szabályzat - Rome Tárcsa Rome Tárcsa
Tárcsázás
nehéztárcsa
mélylazító
hevederes traktorok
Használt nehéztárcsa, mélylazító A ROME -tól
OmniStar GPS jel
Szervíz és alkatrész
1. A Szabályzat célja és hatálya
A Romeplow Hungary Bt. kinyilvánítja, hogy adatkezelési tevékenységét – a megfelelő belső szabályok, technikai és szervezési intézkedések meghozatalával – úgy végzi, hogy az minden körülmények között feleljen meg az Európai Parlament és Tanács (EU) 2016/679 rendeletének – (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK GDPR hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet, a továbbiakban: GDPR) – továbbá az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) rendelkezéseinek.
Jelen Szabályzat célja azon belső szabályok megállapítása és intézkedések megalapozása, amelyek biztosítják, hogy a Romeplow Hungary Bt. adatkezelő tevékenysége megfeleljen a GDPR, és az Infotv. rendelkezéseinek. A Szabályzat az Infotv. előírásai alapján készült, azonban elkészítése során a Romeplow Hungary Bt. a GDPR által bevezetendő szabályozásra is tekintettel volt.
Jelen Szabályzat célja, hogy meghatározza a Romeplow Hungary Bt. által vezetett nyilvántartások működésének törvényes rendjét, valamint biztosítsa az adatvédelem alkotmányos elveinek, az adatbiztonság követelményeinek érvényesülését, és megakadályozza a személyes adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést, az adatok megváltoztatását és jogosulatlan nyilvánosságra hozatalát.
E Szabályzat hatálya természetes személyre vonatkozó személyes adatok Romeplow Hungary Bt.általi kezelésére terjed ki. Egyéni vállalkozó, egyéni cég, őstermelő ügyfeleket, vevőket, szállítókat e szabályzat alkalmazásában természetes személynek kell tekinteni. A Szabályzat hatálya nem terjed ki az olyan személyes adatkezelésre, amely jogi személyekre vonatkozik, beleértve a jogi személy nevét és formáját, valamint a jogi személy elérhetőségére vonatkozó adatokat. (GDPR (14); Infotv. 2. § 1. pont).
„Személyes adat”:
Azonosított vagy azonosítható természetes személyre („érintett”) vonatkozó bármely információ; azonosítható az a természetes személy, aki közvetlen vagy közvetett módon, különösen valamely azonosító, például név, szám, helymeghatározó adat, online azonosító vagy a természetes személy testi, fiziológiai, genetikai, szellemi, gazdasági, kulturális vagy szociális azonosságára vonatkozó egy vagy több tényező alapján azonosítható (GDPR 4. cikk 1.pont; Infotv. 3. § 2. pont).
„Érintett”
Érintettnek minősül bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy – közvetlenül vagy közvetve – azonosítható természetes személy (GDPR 4. cikk 1.pont; Infotv. 3. § 1. pont).
„Adatkezelés”:
Az alkalmazott eljárástól függetlenül az adaton végzett bármely művelet vagy a műveletek összessége, így különösen gyűjtése, felvétele, rögzítése, rendszerezése, tárolása, megváltoztatása, felhasználása, lekérdezése, továbbítása, nyilvánosságra hozatala, összehangolása vagy összekapcsolása, zárolása, törlése és megsemmisítése, valamint az adat további felhasználásának megakadályozása, fénykép-, hang- vagy képfelvétel készítése, valamint a személy azonosítására alkalmas fizikai jellemzők (pl. ujj- vagy tenyérnyomat, DNS-minta, íriszkép) rögzítése (GDPR 4. cikk 2.pont; Infotv. 3. § 10. pont).
„Adatkezelő”:
Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely önállóan vagy másokkal együtt az adat kezelésének célját meghatározza, az adatkezelésre (beleértve a felhasznált eszközt) vonatkozó döntéseket meghozza és végrehajtja, vagy az adatfeldolgozóval végrehajtatja (GDPR 4. cikk 7.pont; Infotv. 3. § 9. pont).
„Adatkezelés korlátozása”:
A tárolt személyes adatok megjelölése jövőbeli kezelésük korlátozása céljából (GDPR 4. cikk 3.pont; Infotv. 3. § 15. pont).
„Profilalkotás”:
Személyes adatok automatizált kezelésének bármely olyan formája, amelynek során a személyes adatokat valamely természetes személyhez fűződő bizonyos személyes jellemzők értékelésére, különösen a munkahelyi teljesítményhez, gazdasági helyzethez, egészségi állapothoz, személyes preferenciákhoz, érdeklődéshez, megbízhatósághoz, viselkedéshez, tartózkodási helyhez vagy mozgáshoz kapcsolódó jellemzők elemzésére vagy előre jelzésére használják (GDPR 4. cikk 4.pont).
„Álnevesítés”:
A személyes adatok olyan módon történő kezelése, amelynek következtében további információk felhasználása nélkül többé már nem állapítható meg, hogy a személyes adat mely konkrét természetes személyre vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen további információt külön tárolják, és technikai és szervezési intézkedések megtételével biztosított, hogy azonosított vagy azonosítható természetes személyekhez ezt a személyes adatot nem lehet kapcsolni (GDPR 4. cikk 5.pont).
„Nyilvántartási rendszer”:
A személyes adatok bármely módon – centralizált, decentralizált vagy funkcionális vagy földrajzi szempontok szerint – tagolt állománya, amely meghatározott ismérvek alapján hozzáférhető (GDPR 4. cikk 6.pont; Infotv. 3. § 21. pont).
„Adatfeldolgozás”:
Az adatkezelési műveletekhez kapcsolódó technikai feladatok elvégzése, függetlenül a műveletek végrehajtásához alkalmazott módszertől és eszköztől, valamint az alkalmazás helyétől, feltéve hogy a technikai feladatot az adaton végzik (GDPR 4. cikk 8.pont; Infotv. 3. § 17. pont).
„Adatfeldolgozó”:
Az a természetes vagy jogi személy, illetve jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, aki vagy amely szerződés alapján – beleértve a jogszabály rendelkezése alapján kötött szerződést is – adatok feldolgozását végzi (GDPR 4. cikk 8.pont; Infotv. 3. § 18. pont).
„Adatvédelmi incidens”:
A személyes adat jogellenes kezelése vagy feldolgozása, így különösen a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal, törlés vagy megsemmisítés, valamint a véletlen megsemmisülés és sérülés (GDPR 4. cikk 12.pont; Infotv. 3. § 26. pont).
„harmadik fél/személy”:
Az a természetes vagy jogi személy, közhatalmi szerv, ügynökség vagy bármely egyéb szerv, amely nem azonos az érintettel, az adatkezelővel, az adatfeldolgozóval vagy azokkal a személyekkel, akik az adatkezelő vagy adatfeldolgozó közvetlen irányítása alatt a személyes adatok kezelésére felhatalmazást kaptak (GDPR 4. cikk 12.pont; Infotv. 3. § 22. pont).
3. Az adatkezelések szabályai
A Romeplow Hungary Bt. és szervezeti egységei gondoskodnak arról, hogy a személyes adatok
kezelését jogszerűen és tisztességesen, valamint az érintett számára átlátható módon végezzék (jogszerűség, tisztességes eljárás és átláthatóság elve);
gyűjtését csak meghatározott, egyértelmű és jogszerű célból végezzék, és azokat ne kezeljék ezekkel a célokkal össze nem egyeztethető módon (célhoz kötöttség elve);
az adatkezelés céljai szempontjából megfelelőek és relevánsak legyenek, és a szükségesre korlátozódjanak (adattakarékosság elve);
pontosak és szükség esetén naprakészek legyenek; továbbá minden ésszerű intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy az adatkezelés céljai szempontjából pontatlan személyes adatok haladéktalanul törlésre vagy helyesbítésre kerüljenek (pontosság elve);
tárolása olyan formában történjen, amely az érintettek azonosítását csak a személyes adatok kezelése céljainak eléréséhez szükséges ideig tegye lehetővé (korlátozott tárolhatóság elve);
kezelését oly módon végezzék, hogy megfelelő technikai vagy szervezési intézkedések alkalmazásával biztosítva legyen a személyes adatok megfelelő biztonsága, az adatok jogosulatlan vagy jogellenes kezelésével, véletlen elvesztésével, megsemmisítésével vagy károsodásával szembeni védelmet is ideértve (integritás és bizalmas jelleg elve).
A Romeplow Hungary Bt-nek és szervezeti egységeinek meg kell felelniük a fenti elveknek, és képesnek kell lenniük e megfelelés igazolására (elszámoltathatóság elve, mint „szuper elv”).
Adatkezelési jogalapok
Személyes adat a Romeplow Hungary Bt. által akkor kezelhető, ha
– ahhoz az érintett írásban hozzájárult, vagy
– szerződésen alapul, vagy
– jogos érdek alapján, vagy
– jogi kötelezettségen (adó- és számviteli) alapul, vagy
– azt törvény vagy – törvény felhatalmazása alapján, az abban meghatározott körben
–helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból elrendeli (kötelező adatkezelés).
Az érintettel az adat felvétele előtt közölni kell az adatkezelés célját, valamint azt, hogy az adatkezelés önkéntes hozzájáruláson alapul, szerződéses jogviszonyon vagy jogos érdeken alapul, vagy azt törvény, illetve helyi önkormányzat rendelete közérdeken alapuló célból rendelte-e el. Kötelező adatkezelés esetén meg kell jelölni az adatkezelést elrendelő jogszabály-helyet. Az érintettel az adat felvétele előtt közölni kell továbbá a releváns adatkezelés jelen Szabályzat 1. sz. mellékletében meghatározott minden részletét.
4. Adatbiztonsági rendszabályok
A Romeplow Hungary Bt. valamennyi célú és jogalapú adatkezelése vonatkozásában a személyes adatok biztonsága érdekében köteles megtenni azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítani azokat az eljárási szabályokat, amelyek a GDPR és az Infotv. érvényre juttatásához szükségesek.
Az adatbiztonság megvalósítása érdekében a Romeplow Hungary Bt. az adatkezelési műveleteket úgy tervezi meg és hajtja végre, hogy a jogszabályok és az adatkezelésre vonatkozó más szabályok alkalmazása során biztosítsa az érintettek magánszférájának védelmét.
Az Adatkezelő az adatokat megfelelő intézkedésekkel védi a véletlen vagy jogellenes megsemmisítés, elvesztés, megváltoztatás, sérülés, jogosulatlan nyilvánosságra hozatal, vagy az azokhoz való jogosulatlan hozzáférés ellen. A Romeplow Hungary Bt. a személyes adatokat bizalmas adatként minősíti és kezeli. A személyes adatokhoz való hozzáférést a Romeplow Hungary Bt. jogosultsági szintek megadásával korlátozza. A személyes adatok automatizált feldolgozása során az adatkezelő és az adatfeldolgozó további intézkedésekkel biztosítja:
a jogosulatlan adatbevitel megakadályozását
az automatikus adatfeldolgozó rendszerek jogosulatlan személyek általi, adatátviteli berendezés segítségével történő használatának megakadályozását
annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy a személyes adatokat adatátviteli berendezés alkalmazásával mely szerveknek továbbították vagy továbbíthatják
annak ellenőrizhetőségét és megállapíthatóságát, hogy mely személyes adatokat, mikor és ki vitte be az automatikus adatfeldolgozó rendszerekbe
A Romeplow Hungary Bt. megteszi továbbá azokat a technikai és szervezési intézkedéseket és kialakítja azokat az eljárási szabályokat, amelyek a jogszabályok, valamint az egyéb adat- és titokvédelmi szabályok érvényre juttatásához szükségesek.
Az adatbiztonság megvalósítása érdekében a Romeplow Hungary Bt. garantálja, hogy illetéktelen személyek fizikailag nem férhetnek hozzá sem a papíralapú, sem pedig az informatikai rendszer egyetlen eleméhez sem.
Az adatbiztonsági rendszabályok érvényesítése érdekében a szükséges intézkedéseket meg kell tenni mind a manuálisan kezelt, mind a számítógépen tárolt és feldolgozott személyes adatok biztonsága érdekében.
5. Adatvédelmi nyilvántartás
A Romeplow Hungary Bt. adatvédelmi tisztviselője / képviselője útján az adatvédelmi teendőkkel kapcsolatos intézkedések ellenőrzése, valamint az érintett tájékoztatása céljából nyilvántartást vezet, amely tartalmazza:
az adatkezelés megnevezését
a Romeplow Hungary Bt (illetve az adott szervezeti egység) nevét és elérhetőségét, továbbá az adott személyes adatokat kezelő egyéb adatkezelő(k) nevét és elérhetőségét, valamint a Romeplow Hungary Bt képviselőjének és adatvédelmi tisztviselőjének nevét és elérhetőségét
az adatkezelési célokat
az adatkezelés jogalapját
az adat forrását
az érintettek kategóriáinak, valamint a személyes adatok kategóriáinak ismertetését
az adatvédelmi incidenssel érintettek körét és számát
az adatvédelmi incidens időpontját, körülményeit, hatásait és az elhárítására megtett intézkedéseket; valamint
olyan címzettek kategóriáit, akikkel a személyes adatokat közlik vagy közölni fogják, ideértve a harmadik országbeli címzetteket vagy nemzetközi szervezeteket
adott esetben a személyes adatok harmadik országba vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítására vonatkozó információkat
a különböző adatkategóriák megőrzésére, illetve törlésére előirányzott határidőket
ha lehetséges, az adatbiztonság garantálása érdekében a Romeplow Hungary Bt. által tett technikai és szervezési intézkedések általános leírását.
6. Adatvédelmi tisztviselő / képviselő
Az adatvédelmi tisztviselő / képviselő kinevezése
A Romeplow Hungary Bt.. jelen Szabályzattal adatvédelmi tisztviselőt nevez ki.
A Romeplow Hungary Bt. adatvédelmi tisztviselője: Horváth Kálmán
Levelezési cím: 8071 Magyaralmás, Gyümölcs u. 6.
Telefonszám: 06-20-988-3053
E-mail: kalman.horvath@rometarcsa.hu
Az adatvédelmi tisztviselő feladatai a következők:
tájékoztat és szakmai tanácsot ad a Romeplow Hungary Bt. és szervezeti egységei vagy az adatfeldolgozók, továbbá a cégnek adatkezelést végző munkavállalói részére az adatvédelmi jogszabályi kötelezettségeikkel kapcsolatban
közreműködik, illetve segítséget nyújt az adatkezeléssel összefüggő döntések meghozatalában, valamint az érintettek jogainak biztosításában
ellenőrzi a törvény és az adatkezelésre vonatkozó más jogszabályok, valamint a belső adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatok rendelkezéseinek és az adatbiztonsági követelményeknek a megtartását, ideértve a feladatkörök kijelölését, az adatkezelési műveletekben részt vevő alkalmazottak tudatosság-növelését és képzését, valamint a kapcsolódó auditokat is
kivizsgálja a hozzá érkezett bejelentéseket, jogosulatlan adatkezelés észlelése esetén annak megszüntetésére hívja fel az adatkezelőt vagy az adatfeldolgozót
elkészíti és naprakészen tartja az adatvédelmi és adatbiztonsági szabályzatot
vezeti a belső adatvédelmi nyilvántartást
gondoskodik az adatvédelmi ismeretek oktatásáról
együttműködik a NAIH-al, és az adatkezeléssel összefüggő ügyekben kapcsolattartó pontként szolgál a NAIH felé, valamint adott esetben bármely egyéb kérdésben konzultációt folytat vele.
7. Adattovábbítás
Adattovábbítás megkeresés alapján
A Romeplow Hungary Bt.-n kívüli harmadik személytől érkező adatközlésre irányuló megkeresés csak akkor teljesíthető, ha az érintett erre előzetesen írásban felhatalmazza a Romeplow Hungary Bt-t, kivéve, ha a mindenkor hatályos jogszabályok ettől eltérően rendelkeznek. Mind az érintett hozzájárulásán alapuló, mind a Romeplow Hungary Bt. jogszabályi kötelezettségének teljesítését szolgáló, megkeresés alapján teljesített adatszolgáltatással kapcsolatos tényeket, körülményeket jegyzőkönyv felvételével dokumentálni kell. A jegyzőkönyv az alábbiakat tartalmazza:
a megkeresést kezdeményező szerv vagy személy megnevezése, hivatalos levelezési címe, telefonszáma
az adatkérés célja, rendeltetése
az adatkérés jogszabályi alapja, illetve az érintett nyilatkozata
az adatkérés időpontja
az adatszolgáltatás alapjául szolgáló adatkezelés megnevezése
az adatszolgáltatást teljesítő szervezeti egység megnevezése
a kért adatok köre
az adattovábbítás módja.
A megkeresésre történő adattovábbításról szóló jegyzőkönyv első példányát az adatkezelés helyén kell őrizni, második példányát pedig a Romeplow Hungary Bt. illetékes osztálya részére kell továbbítani. A teljesített adattovábbításról az érintettet minden esetben értesíteni kell a jegyzőkönyv harmadik példányának megküldésével.
Külföldre történő adattovábbítás
Az EGT-államba irányuló adattovábbítást úgy kell tekinteni, mintha Magyarország területén belüli adattovábbításra kerülne sor.
A Romeplow Hungary Bt. az EGT-államokon kívülre irányuló adatot nem továbbít.
A Romeplow Hungary Bt., illetve szervezeti egységei által kezelt személyes adatok nyilvánosságra hozatala tilos, kivéve, ha törvény rendeli el. A Romeplow Hungary Bt. működését bemutató – személyes adatokon is alapuló – statisztikai adatok házon belül és megfelelő jogosultsági szintek megléte esetén közölhetők.
8. Az érintett jogai és jogérvényesítési lehetőségei
Az érintett a Romeplow Hungary Bt., annak szervezeti egységei, vagy a jelen Szabályzat 1. sz. mellékletében az adott adatkezelésnél meghatározott egyéb adatkezelők elérhetőségein keresztüli jogai:
érintett hozzáférési joga
törléshez (elfeledtetéshez) való jog
automatikus döntéshozatal elleni tiltakozás joga
1. Előzetes tájékozódáshoz (tájékoztatás kérése) való jog
Az érintett jogosult arra, hogy az adatkezeléssel összefüggő tényekről és információkról az adatkezelés megkezdését megelőzően tájékoztatást kapjon (GDPR 13-14. cikk; Infotv. 15. § 1 bekezdés)
A Romeplow Hungary Bt., illetve szervezeti egységei az érintett erre vonatkozó kérelme esetén 25 (huszonöt) naptári napon belül írásban adják meg az érintettnek a tájékoztatást.
2. Érintett hozzáférési joga
Az érintett jogosult arra, hogy az Adatkezelőtől visszajelzést kapjon arra vonatkozóan, hogy személyes adatainak kezelése folyamatban van-e, és ha ilyen adatkezelés folyamatban van, jogosult arra, hogy a személyes adatokhoz és a Rendeletben meghatározott kapcsolódó információkhoz hozzáférést kapjon. (GDPR 15. cikk).
3. Helyesbítéshez való jog
Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az Adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül helyesbítse a rá vonatkozó pontatlan személyes adatokat. Figyelembe véve az adatkezelés célját, az érintett jogosult arra, hogy kérje a hiányos személyes adatok – egyebek mellett kiegészítő nyilatkozat útján történő – kiegészítését. (GDPR 16. cikk; Infotv. 17. § 1 bekezdés).
A személyes adatok helyesbítésével kapcsolatos tényeket jegyzőkönyvbe kell venni.
4. Törléshez (elfeledtetéshez) való jog
Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az Adatkezelő indokolatlan késedelem nélkül törölje a rá vonatkozó személyes adatokat, az Adatkezelő pedig köteles arra, hogy az érintettre vonatkozó személyes adatokat indokolatlan késedelem nélkül törölje, ha a Rendeltben meghatározott indokok valamelyike fennáll. (GDPR 17. cikk; Infotv. 17. § 2 bekezdés).
5. Adatkezelés korlátozásához való jog
Az érintett jogosult arra, hogy kérésére az Adatkezelő korlátozza az adatkezelést ha a rendeletben meghatározott feltételek teljesülnek. (GDPR 18. cikk; Infotv. 18. § 1 bekezdés).
A Rendeletben írt feltételekkel az érintett jogosult arra, hogy a rá vonatkozó, általa egy Adatkezelő rendelkezésére bocsátott személyes adatokat tagolt, széles körben használt, géppel olvasható formátumban megkapja, továbbá jogosult arra, hogy ezeket az adatokat egy másik Adatkezelőnek továbbítsa anélkül, hogy ezt akadályozná az az Adatkezelő, amelynek a személyes adatokat a rendelkezésére bocsátotta. (GDPR 20. cikk).
Az érintett jogosult arra, hogy a saját helyzetével kapcsolatos okokból bármikor tiltakozzon személyes adatainak a GDPR 6. cikk (1) bekezdésének e) pontján (az adatkezelés közérdekű vagy az Adatkezelőre ruházott közhatalmi jogosítvány gyakorlásának keretében végzett feladat végrehajtásához szükséges) vagy f) pontján (az adatkezelés az Adatkezelő vagy egy harmadik fél jogos érdekeinek érvényesítéséhez szükség) (GDPR 21. cikk; Infotv. 21. § 1 pont).
Ebben az esetben a Romeplow Hungary Bt., illetve szervezeti egységei a kérelem benyújtásától számított 15 (tizenöt) naptári napon belül megvizsgálják a tiltakozást, és a vizsgálat eredményéről az érintettet írásban tájékoztatják.
Ha az érintett a Romeplow Hungary Bt-nek, illetve szervezeti egységének a döntésével nem ért egyet, illetve, ha a Romeplow Hungary Bt., illetve szervezeti egysége a határidőt elmulasztja, az érintett – a döntés közlésétől, illetve a határidő utolsó napjától számított 30 (harminc) naptári napon belül – bírósághoz fordulhat.
8. Automatikus döntéshozatal elleni tiltakozás joga
Az érintett jogosult arra, hogy ne terjedjen ki rá az olyan, kizárólag automatizált adatkezelésen – ideértve a profilalkotást is – alapuló döntés hatálya, amely rá nézve joghatással járna vagy őt hasonlóképpen jelentős mértékben érintené (GDPR 22. cikk).
Az érintett jogérvényesítési lehetőségei
A. NAIH vizsgálatának kezdeményezése
Az érintett a GDPR 77. cikk (Infotv. 52. § (1) bekezdése) alapján a NAIH-nál bejelentéssel vizsgálatot kezdeményezhet arra hivatkozással, hogy személyes adatai kezelésével kapcsolatban jogsérelem következett be, vagy annak közvetlen veszélye fennáll.
A NAIH vizsgálatára vonatkozó részletes szabályokat a GDPR VIII. fejezete (Infotv. 52-58. §-ai) tartalmazza.
A bejelentés a NAIH alábbi elérhetőségein tehető meg:
Postacím: 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/C.
B. Bírósági eljárás kezdeményezése
Az érintett jogainak megsértése esetén a GDPR 79. cikke (Infotv. 22. § (1) bekezdése) alapján bírósághoz fordulhat, a bíróság ezen ügyben soron kívül jár el.
A per elbírálása a törvényszék hatáskörébe tartozik.
A per az érintett választása szerint az érintett lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes törvényszék előtt is megindítható.
A törvényszékek felsorolása és elérhetősége az alábbi linken keresztül tekinthető meg:
www.birosag.hu/torvenyszekek
9. Ellenőrzés
Az adatvédelemmel kapcsolatos előírások, így különösen jelen Szabályzat rendelkezéseinek betartását az adatkezelést végző szervezeti egységek vezetői folyamatosan ellenőrzik.
A Romeplow Hungary Bt. jelen Szabályzat 6. pontjában kinevezett Adatvédelmi tisztviselő / képviselő, valamint az illetékes osztály vezetője az irat- és adatkezeléssel kapcsolatos szabályzatok, jegyzőkönyvek és a belső adatvédelmi nyilvántartás áttekintésével gondoskodik az adatkezelés törvényes rendjének megtartásáról. Törvénysértés esetén a Romeplow Hungary Bt. képviselője ennek megszüntetésére szólítja fel a Romeplow Hungary Bt-t, illetve érintett szervezeti egységét.
Az adatbiztonsági rendszabályok és intézkedések megtartását a Romeplow Hungary Bt. képviselője által kinevezett belső ellenőr és egy informatikus munkatárs ellenőrzi.
Az egyes adatkezelések ellenőrzését szükség szerint, de legalább évente egyszer el kell végezni.
A jelen Szabályzatban foglaltakra a GDPR (Infotv.) rendelkezései az irányadók.
A Szabályzat megállapítása és módosítása:
A Szabályzat megállapítására és módosítására a Romeplow Hungary Bt. ügyvezetője jogosult.
A szabályzat publikálása:
Jelen Szabályzat mindenkor aktuális példánya elektronikusan elérhető a www.rometarcsa.hu weboldalon.
Szkréperláda
Vontatott gréder
AGROmashEXPO + AgrárgépShow
Tisztelt Partnereink és leendő partnereink! Így év vége felé szeretnénk... részletek
Romeplow Hungary Bt.
Cím: 8071 Magyaralmás,
Gyümölcs u. 6.
Telefon: +36-20/9883053
Adószám: 22728065-2-07
E-mail: info@rometarcsa.hu
Web: https://rometarcsa.hu
"A minőség és az innováció öröksége"
2011-től a ROME nehéztárcsák, mélylazítók, vontatott gréderek és szkréper ládák hivatalos márkakereskedője Magyarországon a Romeplow Hungary Bt. Nálunk megtalálja mezőgazdasági, erdészeti és építőipari munkáihoz a megfelelő munkagépeket!
Rome Tárcsa © 2020
www.honlap.eu
www.webshopvalasztek.hu

matches:
§ 1
§ 2
§ 1
§ 10
§ 9
§ 15
§ 21
§ 17
§ 18
§ 26
§ 22
§ 1
§ 1
§ 2
§ 1
§ 1
bíróság