text:
A 47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK - PDF
A 47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK
Download "A 47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2013.11.18-11.22."
1 1 / 50 A 47. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK (HÉTFŐ) DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla Cs. B fő Hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntette :00 Az ügyben elsőfokon eljárt Miskolci Törvényszék a mintegy 200 vádlottat hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntettében mondta ki bűnösnek. Ezért a bíróság a vádlottak egy részére jelentős tartamú /pl. I.r. vádlott 10 év / szabadságvesztés büntetést szabott ki, többüket pedig bizonyítottság és bűncselekmény hiánya miatt felmentette. Az ügyész minden vádlottra kiterjedően fellebbezett az ítélet megalapozatlanság miatti hatályon kívül helyezése és új eljárás lefolytatása érdekében. A bíróság által megállapított 44 tényállást tartalmazó, 1015 oldalas irat szerint a vádlottak lakásépítési kedvezményeket igényeltek 2005 és 2008 között. Ennek azonban kizárólagos célja a családonként maximálisan folyósítható összeg megszerzése volt, nem pedig az állam által támogatni kívánt lakhatási körülmények javítása. A lakásépítési kedvezményből finanszírozták a telkek vételárát, az ügyvédi munkadíjakat, a hatósági eljárásokat, a valótlan tartalmú költségszámlákat, az ügyintézőknek juttatott összegeket, az építtetőknek a beköltözésről való lemondásért átadott összegeket. A magukat építési vállalkozónak tartó III., IV., V. és VI.r. vádlott felkutatta a megyében, mélyszegénységben élő, elsősorban roma származású sokgyermekes családokat és szóban megállapodtak az új lakás felépítéséről. Az építtető személyek Ft-ért eladták a kedvezményt, illetve a lakással való rendelkezési jogot az építési vállalkozónak. A cselekménysorozatban jelentős szerepet töltött be Sz. J. III.r. vádlott, aki kisebbségi önkormányzati képviselőként széleskörű ismeretségi körrel rendelkezett és jártasságot szerzett a hivatalos ügyek intézésében is. Elsősorban ő vette fel a kapcsolatot azokkal a személyekkel, akik a bűncselekmények elkövetéséhez segítséget nyújtottak. Pl. Cs. B. I.r. vádlottal, aki a vádbeli cselekmények időpontjában Szerencs Város Polgármesteri Hivatala Építésügyi és Városfejlesztési Osztályának vezetője volt, és aki épületenként Ft-ot kapott az építési engedély soron kívüli és törvényi feltételek hiányában történő kiadásáért. Ugyanígy járt el a használatbavételi engedélyek kiadása során is, ott a tényállás egyes eseteiben lakásonként Ft jogtalan vagyoni előnyt fogadott el. L. Zs. II.r. vádlott Tokaj város közigazgatási területén építésügyi igazgatási ügyintézőként segítette a csalások elkövetését. A vádlottak közül többen a lakásépítők felhajtásában nyújtottak segítséget a vállalkozóknak. B. D. VII. és B. Dné VIII.r. vádlottak tudták, hogy a vállalkozóknak nem az a szándéka, hogy az arra jogosultak megfelelő lakóházhoz jussanak, hanem az elsődleges cél, hogy ők kapjanak jogosulatlanul minél több pénzt. K. L. XX.r. és B-B. I. XXI. r vádlottak több esetben olyan lakóépületeket terveztek, amelyek tervezésére nem voltak jogosultak, ezzel megtévesztették megbízóikat. D. Iné XXII., L. G. XXIII., K. L. XXIV. és az időközben elhunyt D. J. vádlott valótlan tartalmú felelős műszaki vezetői nyilatkozatokat állított ki. K. Gné XXXVII., G. Dné XXXI., Pné B. P. XXIX., Sz. K. XXX., N. Gy. XXXII., XXXIII., Tné K. Á. XXXIV. J. B. XXXV., Z. Jné XXXVI.r vádlottak az egyik pénzintézet szerencsi illetve tiszaújvárosi fiókjában dolgoztak és segítették a lakásépítési támogatások igénylését oly módon, hogy az építtetők által alacsony összegben megjelölt adatokat szabálytalanul korrigálták, míg az önerőre vonatkozóan kitöltetlen adatokat valótlanul olyan összegben tüntették fel, hogy az építkezés látszólag ne legyen forráshiányos, és az igényelt kedvezmény engedélyezhető legyen. Sz. J. III.r., Ifj. L. J. IV.r., Ifj L. Jné V.r., R Zs. VI.r., B. D. VII.r., B. Dné VIII.r., R. S. IX.r., K. Z. X.r., T. Á. XI.r. vádlottak részben egymás tevékenységéről tudva, egymás között a részfeladatokat felosztva, bűnszövetségben, rendszeres haszonszerzésre törekedve követték el a cselekményeiket, melynek során 43 db ház / 107 db lakás és egy toldalék épület / építésével jogtalanul összesen Ft lakásépítési kedvezményt vettek fel.
2 2 / 50 Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ DEBRECENI TÖRVÉNYSZÉK Hajdúszovát: gyilkosság egy cigarettáért hétfő Aljas indokból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette Fk. 438/2013. Debreceni Törvényszék, Széchenyi u. 9. I/126. Bizonyítási eljárás folytatása Vádlottak: I. r fk. R. D., II. r. R. T. A Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség az I. r. fk. vádlottat aljas indokból, különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntettével, míg a II. r. vádlottat emberöléssel kapcsolatban elkövetett bűnpártolás bűntettével vádolja. A vádirati tényállás szerint az I. r. fk. vádlottnak II. r. vádlott a sógora. Fk. R. D.t lakóhelyén agresszív, kötekedő személynek ismerik, aki gyakran beleköt a gyengébbekbe. A bűncselekmény elkövetésének napján szeptember 8-án az I. r. fk. vádlott körülbelül este nyolc órakor érkezett meg a település sörözőjébe, ahol ismerőseivel italozott. Ezt megelőzően a nap folyamán marihuánás cigarettát szívott. A fiatalember innen záráskor -21 óra 55 perc körül - távozott. A sértett fél nyolc tájékán érkezett meg a község másik vendéglátóhelyére, ahol biliárdozott és szeszes italt fogyasztott. Zárórakor 21 óra 55 perc körül az italbolt üzemeltetője felajánlotta neki, hogy gépkocsijával a sörözőig elviszi. A sértett tíz óra körül szállt ki az autóból, s elindult hazafelé. Eközben a vádlott lakása irányába tartott. Az I. r. fk. vádlott és a sértett a település tejcsarnoka környékén találkozott össze negyed tizenegy körül. Fk. R. D. meglátva a sértettet, tüzet és cigarettát kért tőle, s mivel a férfi ezt megtagadta, indulatos lett. Az árok és a járda közötti szakaszon nekiment a sértettnek és elkezdte bántalmazni: egy ízben ököllel a fején megütötte, a földre került sértett fejét ököllel több ízben nagy erővel megütötte, végül a közeli árokba fordította és távozott a helyszínről. Hazaérve fk. R. D. felébresztette testvérét, akivel még X- boksz-oztak, végül mindketten lefeküdtek aludni. Másnap, miután a faluban a sértett halálának híre ment, az I. r. fk. vádlott átment sógora, a II. r. vádlott házába, akinek elmesélte a történteket. Egy csíkos szatyorban magával vitte a bűncselekmény elkövetése során viselt ruházatát, melyet a vád szerint előzetes megbeszélésüknek megfelelően a II r. vádlott házához közeli nádasban rejtettek el. Miután tartottak attól, hogy a rendőrök a szatyrot megtalálják, két nappal később elhozták a nádasból, a II. r. vádlott házának udvarára vitték, és a ház mögötti gazos területen elégették. A vádirat azt tartalmazza, hogy az 59 éves sértett halála erőszakos úton, traumás shock miatt következett be, melyet bántalmazás okozott. A férfi sérüléseit rövid idő alatt, gyors egymásutánban szenvedte el. Az I. r. fk. vádlott a sértettet legalább négy ízben, nagy erővel, ököllel megütötte a fején, oly módon, hogy eközben a sértett hanyatt feküdt a földön. A bántalmazás és a halál között közvetlen ok-okozati összefüggés van, az áldozat sérülései olyan súlyosak voltak, hogy életét az idejekorán érkező, szakszerű orvosi segítségnyújtással sem lehetett volna megmenteni. Az ügyészség álláspontja szerint az elkövetett bűncselekmény az átlagot lényegesen meghaladóan gátlástalan, durva és brutális volt. További információ: Tatár Timea, Debreceni Törvényszék, 36/ Dr. Veszprémyné Dr. Szajkó Márta sajtótitkár, Debreceni Törvényszék, 36/ /
3 3 / 50 FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK Fővárosi Törvényszék, I B.1112/2011 emberölés :00 A Fővárosi Főügyészség vádirata szerint a vádlottak egymással rokonságban állnak, rendszeres jövedelemmel nem rendelkeznek, családjuk részére járó szociális juttatások képezték megélhetésük fő forrását. Emellett Budapestre és különböző vidéki településekre jártak el lomtalanításokra kitett tárgyak, illetve fém hulladékok összegyűjtése céljából, amelyek hasznosítása révén egészítették ki jövedelmüket. Ezen alkalmakkor figyeltek fel olyan idős személyekre, akik feltételezéseik szerint jobb anyagi körülmények között éltek. Elhatározták, hogy az általuk megfigyelt idős és emiatt védekezésre kevésbé, vagy egyáltalán nem képes emberek lakásába betörve próbálnak meg pénzhez jutni. A vádlottak 2008 szeptembere és 2009 áprilisa között különböző felállásban összesen 12, általuk kiszemelt idős személy lakásába hatoltak be és szereztek meg ily módon készpénzt, illetve különböző értéktárgyakat. A vádlottak a betöréskor arcukat maszkkal takarták, kezükre kesztyűt húztak. A vádlottak a sértetteket bántalmazták, majd megkötözték. A megfélemlített sértetteket arra kényszerítették, hogy árulják el értékeik rejtekhelyét. Az értéktárgyak megszerzését követően a megkötözött sértetteket magukra hagyva távoztak a helyszínről. A bántalmazások következtében 2 idős személy elhalálozott. Az ügyészség a vádlottakat többek között nyereségvágyból és különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntettével, ennek kísérletével és jelentős értékre, bűnszövetségben elkövetett rablás bűntettével vádolja. Az ügyben a következő tárgyalási napon iratismertetés és szakértői meghallgatás várható. Fővárosi Törvényszék Sajtó- és Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya Tel.: , , Fax.: Fővárosi Törvényszék, II B.1927/2012 emberölés :00 A több emberen elkövetett emberölés bűntettének kísérlete és más bűncselekmények miatt az I. r. vádlott és társai ellen folyamatban volt büntetőügyben a Debreceni Ítélőtábla december 3. napján perújítást rendelt el az I. r. vádlott vonatkozásában és az ügyet a megismételt eljárás lefolytatására a Fővárosi Törvényszéknek megküldte. A terheltet a Fővárosi Bíróság elsőfokú és a Debreceni Ítélőtábla másodfokú március 13-án jogerőre emelkedett ítélete felbujtóként elkövetett emberölés bűntettének kísérlete, valamint társtettesként elkövetett zsarolás bűntette miatt, mint bűnszervezetben elkövetőt és többszörös visszaesőt halmazati büntetésül életfogytig tartó fegyházra és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte azzal, hogy a szabadságvesztésből feltételes szabadságra nem bocsátható. A terhelttel szemben a bíróság az ítéletet a terhelt távollétében hozta meg. A jogerős ítélet ellen a terhelt védője perújítási indítványt terjesztett elő, melyben arra hivatkozott, hogy az ítélet jogerőre emelkedése után, a terhelt elfogását követően a terhelt tartózkodási helye ismertté vált, jelenleg büntetését tölti. A Debreceni Ítélőtábla végzésében megállapította, hogy a Be (1) bekezdés e) pontjában írt perújítási ok valóban fennáll, mivel az alapügyben az ítéletet az iratok tanúsága szerint a terhelttel szemben távollétében, a Be. XXV. fejezetében szabályozott külön eljárásban hozták meg. Az ügyben a perújítás elrendelésének feltételei maradéktalanul megvalósultak, a Be (3)
4 4 / 50 bekezdésében foglaltak alapján ebben az eljárási helyzetben a perújítást mérlegelés nélkül kötelezően el kell rendelni, mivel a perújítás kötelező elrendelését a távollétes eljárás után a terhelt tartózkodási helyének ismertté válása és idézhetősége önmagában megalapozza. A novemberi tárgyalási napon a bizonyítási eljárás folytatódik. Fővárosi Törvényszék Sajtó- és Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya Tel.: , , Fax.: SZOLNOKI TÖRVÉNYSZÉK Szolnoki Törvényszék fszt. 12. sz. tárgyalóterem T. M. életveszélyt okozó testi sértés bűntette november 18. 8,30 óra A vádirat szerint a vádlott a kocsma udvarán az erősen ittas állapotban lévő sértettel szóváltásba keveredett, majd egy alkalommal a sértett arcába fejelt. A bántalmazás következtében a sértett a mögötte lévő biciklitárolón keresztül hanyatt esett, melynek során a feje az épület falának csapódott. Az elszenvedett sérülés közvetlen életveszélyes jellegű sérülésnek tekinthető. Az ügyben első tárgyalást tart a bíróság. Dr. Sándor Géza / Pardi Erika sajtótitkár - 56/ Szolnoki Törvényszék fszt. 12. sz. tárgyalóterem G. Z. előre kitervelten, védekezésre képtelen személy sérelmére elkövetett emberölés bűntette november óra A vádirat szerint a vádlott kk. lány barátnője és a sértett aki a vádlottnak gyermekkori barátja volt között közelebbi kapcsolat alakult ki. A vádlott és barátnője szakítottak, amit a vádlott képtelen volt feldolgozni, féltékeny volt barátjára, közöttük feszült viszony alakult ki, és elhatározta, hogy megöli sértettet. Telefonon egy sörözőbe hívta, ahol saját italába is, de a sértett italába megtöbbszörözött mennyiségű GHB-t (Gina) tett. A sörözőből eltávozva sértettel annak kutyájának sétáltatására az elhagyatott, közvilágítás nélküli un. kutyafuttatóhoz indultak, ahol a sértettnél már jelentkeztek a GHB tünetei. A vádlott miután látta, hogy a sértett már védekezésre képtelen állapotba került, hátulról a karjával a sértett nyakát lefogta, és addig tartotta leszorítva, amíg a sértett meg nem fulladt. A földre került sértettől elvette annak mobiltelefonját, azt magával vitte és a sértett nevében öngyilkosság látszatát keltő sms-t küldött. A bíróság az ügyben több tárgyalást tartott, amelyeken a vádlottat és tanukat hallgatott meg. A tárgyalás szakértő meghallgatásával folytatódik. Dr. Sándor Géza / Pardi Erika sajtótitkár - 56/
5 5 / (KEDD) KÚRIA KÚRIA B. I. tanács fsz. 3. sz. tárgyalóterem O. F. III. r. Rablás bűntette és más bűncselekmények Az elsőfokú bíróság a III. rendű vádlottat bűnösnek mondta ki bűnsegédként, jelentős értékere csoportosan elkövetett rablás bűntettében,valamint további vétségekben, és ezért halmazati büntetésül 6 év fegyházbüntetésre és 4 év közügyektől eltiltásra ítélte. A felmentést célzó fellebbezéseket elbírálva az ítélőtábla egy cselekmény lopás vétsége miatt a folyamatban lévő eljárást megszüntette, míg egyebekben az ítéletet a vagyonelkobzás pontosításával helybenhagyta. A tényállás lényege szerint az I, II. és III. rendű terheltek március l-jén megegyeztek, hogy a Budapest Kőbányai úti piac környékén olyan sértettet szemelnek ki, akinél valószínűleg nagyobb összegű pénz van,és a táskáját az I. és II. rendű terhelt erőszakkal megszerzi. Ez alatt a III. rendű terhelt gépjárművel a közelben várakozik, hogy társai menekülését biztosítsa. Ugyanezen a napon kora délután kiszemelték a sértett kínai állampolgár nőt, akit az I. és II. rendű terhelt követett, 8 napon belüli sérüléseket okozva bántalmazott és a táskáját elvette. A cselekményt alatt III. rendű terhelt személygépkocsival a közelben várakozott, majd a menekülő társait a helyszínről elszállította. A sértettől eltulajdonított érték főként deviza összesen forintot tett ki,amit egymás között elosztottak. Megszereztek a sértettől 4 közokiratot is,amit utóbb elégettek. A bűnösség kérdésében részben eltérő döntés megnyitotta a harmadfokú eljárás lehetőségét. A másodfokú ítélet ellen a vádlott és védője felmentésért fellebbezett, míg az ügyész azt tudomásul vette. A Legfőbb Ügyészség az l978. évi. IV. törvény időbeli hatályra vonatkozó 2. -ára figyelemmel a július l-től hatályba lépett évi C. törvény (új Btk.), mint a terhelt tekintetében enyhébb elbírálást biztosító törvény rendelkezéseinek alkalmazása mellett a büntetés mértékének helybenhagyását indítványozza. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. I. tanács fsz. 3. sz. tárgyalóterem Z. Z. III. r. Rablás bűntette Az elsőfokú bíróság a III. rendű terheltet bűnösnek mondta ki bűnsegédként elkövetett rablás bűntettében [l978. évi IV. törvény 321. (1) bekezdése és (4) bekezdés a) pontja] és ezért, mint többszörös visszaesőt 8 év börtönbüntetésre és 10 év közügyektől eltiltásra ítélte. A kétirányú fellebbezés alapján eljáró másodfokú bíróság a fegyházbüntetés tartamát négy évre, a közügyektől eltiltást 5 évre enyhítette. Egyebekben így a többszörös visszaesővel szembeni büntetéskiszabás tekintetében az ítéletet helybenhagyta. Az ügydöntő határozat ellen a legfőbb ügyész nyújtott be jogorvoslati indítványt a törvényesség érdekében. A törvényesség érdekében előterjesztett jogorvoslat kizárólag annak megállapítására irányul,hogy a büntetett előéletű terheltet törvénysértően tekintették az eljárt bíróságok felső határában felemelt büntetési tételt eredményező többszörös visszaesőnek,mivel ennek törvényi feltételei közül a megelőző végrehajtandó büntetés kitöltésétől számított három éven belül nem került sor az újabb bűncselekmény elkövetésére. A kitöltési időpont törvényes számítása mellett a terhelt az
6 6 / 50 újabb bűncselekményt három éven túl követte el. Ugyanakkor a jogerősen kiszabott büntetés mértéke így sem törvénysértő,annak mérséklése nem indokolt. Dr. Kónya István 06-1/
7 7 / 50 KÚRIA B. III. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem K. B. II. r. Rablás bűntette és más bűncselekmények Az elsőfokú bíróság a II. r. vádlottat 2. rb. rablás bűntettében melyből 1 rb.-t bűnsegédként követett el -, 9 rb. okirattal visszaélés vétségében és 1 rb. készpénz-helyettesítő fizetési eszközzel visszaélés vétségében mondta ki bűnösnek. A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet megváltoztatta, a II. r. vádlott vonatkozásában az 1 rb. bűnsegédként elkövetett rablás bűntette, 5. rb okirattal visszaélés vétsége, valamint 1. rb készpénzhelyettesítő fizetési eszközzel visszaélés vétsége miatti ítéleti rendelkezést hatályon kívül helyezte és e bűncselekmények tekintetében az eljárást megszüntette. I. Az irányadó tényállás szerint a II. r. vádlott az utcán sétáló sértettnek átkarolta a nyakát és behúzta egy lépcsőházba, ahol az I. r. vádlott egy pisztollyal a kezében állt, majd kétszer elsütötte a fegyvert a sértett füle mellett, majd letérdeltette. A sértett a fenyegetés hatására átadta a vádlottaknak a pénztárcáját és a télikabátját. Ezután az I. r. vádlott ismételten elsütötte a fegyvert, majd a sértett ennek hatására és a felszólításra a karóráját is átadta. II. Az irányadó tényállás szerint az I. r. vádlott miután hosszabb időt töltött el a sértettel, egyszer csak a fejéhez tartotta egy pisztolyt és felszólította, hogy adja át a tárcáját és a mobiltelefonját. A sértett ezeket átadta, azonban útközben még leadott három lövést, amitől a sértett megijedt és elfutott. A cselekmény elkövetése közben a II. r. vádlott is a közelben tartózkodott. A másodfokú bíróság döntése ellen a II. terhelt és védője nyújtott be másodfellebbezést felmentés végett. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. III. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem J. Gy. L. Garázdaság vétsége Az elsőfokú bíróság a terheltet garázdaság vétségében mondta ki jogerősen bűnösnek. Az irányadó tényállás szerint a terhelt óraadó tanárként órát tartott, amit az egyik gyermek folyamatosan megzavart a magatartásával. A terhelt több esetben is rendreutasította, majd egy esetben nyitott tenyérrel arcon ütötte, mire a tanuló orra vére eleredt. A jogerős döntés ellen a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség nyújtott be felülvizsgálati indítványt a terhelt javára. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. III. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem K. L. I. r. Hivatalos személy elleni erőszak bűntette Az elsőfokú bíróság az I. r. terheltet társtettesként elkövetett hivatalos személy elleni erőszak bűntettében mondta ki bűnösnek. A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Az irányadó tényállás szerint az I. r. terhelt és társa, akik barátok,jszaka az utcán hangoskodtak,
8 8 / 50 majd betérve a McDonaldsba trágár szavakkal sértegették a gyorsétterme kiszolgálóit, az egyik vendég ételébe belenyúltak, viselkedésüket az ott dolgozók és a biztonsági őr felszólítására sem hagyták abba. A biztonsági őr a helyszínre rendőrt hívott, akik megérkezve személyük igazolására hívták fel a terhelteket. A terheltek a felszólításnak nem tettek eleget, így a rendőrök a terheltek előállítását helyezték kilátásba. Először a terheltek nagyképűen és tiszteletlenül válaszoltak, majd az I. r. terhelt felállt, hogy a kocsijához menjen az irataiért. A II. r. terhelt azonban ott maradt, mire az egyik rendőr felszólította arra, hogy álljon fel az asztaltól és induljon el, ezért a terhelt vállát megérintette. Erre az I. r. terhelt visszafordult az intézkedő rendőrre rontott, kezeivel hadonászott és a földre locsolta az üdítő italt, ezzel megpróbálva megakadályozni, hogy az intézkedő rendőr társát az étteremből kivezesse. A rendőrök testi kényszert próbáltak meg alkalmazni az I. r. terhelttel szemben, aki ez ellen agresszívan tiltakozott, ellenszegült, dulakodni kezdett a rendőrökkel, rángatta a két rendőrt, majd egy korlátba kapaszkodva megpróbálta őket akadályozni a jogszerű intézkedésükben. A II. r. terhelt az I. r. terhelt segítségére akart sietni, akit ebben a harmadik rendőr megpróbált megakadályozni, akit erre elkezdett tolni maga előtt, majd a nyakát a kezével átkulcsolta és megpróbálta a földre rántani. A jogerős döntés ellen a Csongrád Megyei Főügyészség nyújtott be felülvizsgálati indítványt az I. r. terhelt terhére. Dr. Kónya István 06-1/ DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA Debreceni Ítélőtábla Cs. B fő Hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntette :00 Az ügyben elsőfokon eljárt Miskolci Törvényszék a mintegy 200 vádlottat hivatalos személy által elkövetett vesztegetés bűntettében mondta ki bűnösnek. Ezért a bíróság a vádlottak egy részére jelentős tartamú /pl. I.r. vádlott 10 év / szabadságvesztés büntetést szabott ki, többüket pedig bizonyítottság és bűncselekmény hiánya miatt felmentette. Az ügyész minden vádlottra kiterjedően fellebbezett az ítélet megalapozatlanság miatti hatályon kívül helyezése és új eljárás lefolytatása érdekében. A bíróság által megállapított 44 tényállást tartalmazó, 1015 oldalas irat szerint a vádlottak lakásépítési kedvezményeket igényeltek 2005 és 2008 között. Ennek azonban kizárólagos célja a családonként maximálisan folyósítható összeg megszerzése volt, nem pedig az állam által támogatni kívánt lakhatási körülmények javítása. A lakásépítési kedvezményből finanszírozták a telkek vételárát, az ügyvédi munkadíjakat, a hatósági eljárásokat, a valótlan tartalmú költségszámlákat, az ügyintézőknek juttatott összegeket, az építtetőknek a beköltözésről való lemondásért átadott összegeket. A magukat építési vállalkozónak tartó III., IV., V. és VI.r. vádlott felkutatta a megyében, mélyszegénységben élő, elsősorban roma származású sokgyermekes családokat és szóban megállapodtak az új lakás felépítéséről. Az építtető személyek Ft-ért eladták a kedvezményt, illetve a lakással való rendelkezési jogot az építési vállalkozónak. A cselekménysorozatban jelentős szerepet töltött be Sz. J. III.r. vádlott, aki kisebbségi önkormányzati képviselőként széleskörű ismeretségi körrel rendelkezett és jártasságot szerzett a hivatalos ügyek intézésében is. Elsősorban ő vette fel a kapcsolatot azokkal a személyekkel, akik a bűncselekmények elkövetéséhez segítséget nyújtottak. Pl. Cs. B. I.r. vádlottal, aki a vádbeli cselekmények időpontjában Szerencs Város Polgármesteri Hivatala Építésügyi és Városfejlesztési Osztályának vezetője volt, és aki épületenként Ft-ot kapott az építési engedély soron kívüli és törvényi feltételek hiányában történő kiadásáért. Ugyanígy járt el a használatbavételi engedélyek kiadása során is, ott a tényállás egyes eseteiben lakásonként Ft jogtalan vagyoni előnyt fogadott el. L. Zs. II.r. vádlott Tokaj város közigazgatási területén építésügyi igazgatási ügyintézőként segítette a csalások elkövetését. A vádlottak közül többen a
9 9 / 50 lakásépítők felhajtásában nyújtottak segítséget a vállalkozóknak. B. D. VII. és B. Dné VIII.r. vádlottak tudták, hogy a vállalkozóknak nem az a szándéka, hogy az arra jogosultak megfelelő lakóházhoz jussanak, hanem az elsődleges cél, hogy ők kapjanak jogosulatlanul minél több pénzt. K. L. XX.r. és B-B. I. XXI. r vádlottak több esetben olyan lakóépületeket terveztek, amelyek tervezésére nem voltak jogosultak, ezzel megtévesztették megbízóikat. D. Iné XXII., L. G. XXIII., K. L. XXIV. és az időközben elhunyt D. J. vádlott valótlan tartalmú felelős műszaki vezetői nyilatkozatokat állított ki. K. Gné XXXVII., G. Dné XXXI., Pné B. P. XXIX., Sz. K. XXX., N. Gy. XXXII., XXXIII., Tné K. Á. XXXIV. J. B. XXXV., Z. Jné XXXVI.r vádlottak az egyik pénzintézet szerencsi illetve tiszaújvárosi fiókjában dolgoztak és segítették a lakásépítési támogatások igénylését oly módon, hogy az építtetők által alacsony összegben megjelölt adatokat szabálytalanul korrigálták, míg az önerőre vonatkozóan kitöltetlen adatokat valótlanul olyan összegben tüntették fel, hogy az építkezés látszólag ne legyen forráshiányos, és az igényelt kedvezmény engedélyezhető legyen. Sz. J. III.r., Ifj. L. J. IV.r., Ifj L. Jné V.r., R Zs. VI.r., B. D. VII.r., B. Dné VIII.r., R. S. IX.r., K. Z. X.r., T. Á. XI.r. vádlottak részben egymás tevékenységéről tudva, egymás között a részfeladatokat felosztva, bűnszövetségben, rendszeres haszonszerzésre törekedve követték el a cselekményeiket, melynek során 43 db ház / 107 db lakás és egy toldalék épület / építésével jogtalanul összesen Ft lakásépítési kedvezményt vettek fel. Első nyilvános ülés. Fórizs Ildikó 0630/ BUDAPEST KÖRNYÉKI TÖRVÉNYSZÉK Budapest Környéki Törvényszék V/521. Vádlott: I. G. +3 fő Ügy: különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette és óra A vád szerint a vádlottak baráti kapcsolatban álltak, időnként Pilisszentiván külterületén, a helyi temető közelében, az erdőben találkoztak, beszélgettek, szalonnát sütöttek és együtt italoztak augusztus 24-én két üveg whiskey elfogyasztása után, ahogy hajnali 1.30 körül hazafelé mentek, elhatározták, hogy bemennek az útjukba eső, elhagyatott trafóházba, amelyről tudták, hogy egy hajléktalan férfi lakik benne. A négy fiatal végül súlyosan bántalmazta a 61 éves, gyenge fizikumú sértettet, ütötték, rugdosták és bottal is bántalmazták, olyan erővel, hogy eltört a bot is. A bántalmazott férfit végül magára hagyták a helyszínen. A sértett végül belehalt a sérüléseibe; a percen keresztül tartó bántalmazás eredményeként 75 rendbeli különböző sérülést szenvedett el, többek között sorozat bordatörést és lapockacsont-törést is. Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap:
10 10 / 50 Budapest Környéki Törvényszék fszt. 21. Vádlott: N. G. Ügy: emberölés bűntette óra Az ügy vádlottja és sértettje házaspár, holland állampolgárok, akik Magyarországon vettek házat. Családi konfliktusaik miatt az asszony május 4-én egy pisztollyal 4 esetben is meglőtte a férjét, aki később a kórházban elhalálozott. Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap: Budapest Környéki Törvényszék IV/401. Vádlott: N. L. Z. Ügy: több emberen elkövetett emberölés bűntettének kísérlete óra A vád szerint a vádlott és férje, az ügy sértettje 2006-ban házasodtak össze, majd 2007-ben költöztek Vácszentlászlóra. A vádlott 2009-től rendszeresen italozott, ennek hatására pedig agresszív lett, férjét és anyósát többször tettleg bántalmazta, illetve ittasan többször fenyegetőzött azzal, hogy mindkettőjüket megöli és utána magával is végezni fog május 22-én a vádlott megverte az anyósát, a közelben lakók és a kihívott rendőrök akadályozták meg az asszony további bántalmazását, a vádlottat pedig pszichiátriára szállították augusztus 17-én a vádlott egy vita során mellkason szúrta a férjét, majd az anyósát is több alkalommal megszúrta-megvágta. Az idejekorán érkező szakszerű orvosi beavatkozásnak köszönhetően mindkét sértett életben maradt. Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap: Budapest Környéki Törvényszék fszt. 20. Vádlott: R. J. +2 fő Ügy: életveszélyt okozó testi sértés bűntette és más bcs óra A vád szerint az I. rendű vádlott ismeretlen személyek ismeretlen módon megszerezett bankszámlaszámai és hozzáférési kódjai felhasználásával akart pénzt szerezni a sértettek segítségével; egy félreértés miatt azt hitte, hogy a sértettek becsapják és meglopták 18 millió forinttal, életveszélyesen bántalmazta a segítségül hívott nőt és férfit. Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap:
11 11 / 50 Gödöllői Járásbíróság A Budapest Környéki Törvényszék épületében, fszt. 21. Vádlott: V. E. Sajtórészvétel regisztrációval! Ügy: több ember halálát okozó ittas állapotban elkövetett járművezetés bűntette és óra A vád szerint a szlovák állampolgárságú vádlott augusztus 21-én hajnalban egy Fiat Punto négy utasának halálát okozta az M3-as autópályán. Perbeszédek és ítélethirdetés várható Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap: Nagykátai Járásbíróság 8. tárgyalóterem Vádlott: P. H. Ügy: több ember halálát okozó ittas állapotban elkövetett járművezetés bűntette óra ELSŐ TÁRGYALÁS A vád szerint a vádlott és B. Péter május közepéig élettársi kapcsolatban éltek Tápióbicskén, élettársi viszonyukból egy gyermek is született május közepén a kapcsolatuk megromlott, így B. P. elköltözött az albérletükből. Amíg együtt éltek, a vádlott többször is kölcsönadott pénzt B. P. édesanyjának, B. Gy. K.-né sértettnek, valamint adott neki húst és dohányféleségeket is. B. Gy. K.-né sértett havi jövedelme 17,800 Ft, fia árvasági segélye 26,000 Ft, valamint családi pótlék 12,000 Ft ebből a pénzből hatan élnek egy háztartásban május 15-én B. Gy. K.-né sértett gyermeke iskolai kirándulására 5,000 Ft-ot kért P. H. vádlottól. A vádlott a kért pénzt átadta, azzal, hogy a sértettnek 13,000 Ft-ot kell majd visszaadnia, amikor a következő hónapban az önkormányzattól a segélyt kapja. A sértettnek szüksége volt a pénzre, hogy gyermeke elmehessen az osztálykirándulásra, ezért beleegyezett a pénzkölcsön számára hátrányos, további nélkülözést okozó feltételeibe május 31-én a vádlott felkereste a sértettet tápióbicskei lakásán és megkérdezte, hogy mi lesz a pénzzel, mikor kapja azt vissza. A sértett közölte vele, hogy 212. június 4-én lesz a segélyosztás a Polgármesteri Hivatal előtt, akkor adja át a pénzt. A vádlott közölte, hogy ott lesz a segélyosztásnál június 4-én a sértett, valamint a fia, B. P. és annak új barátnője, T. I. elmentek a Polgármesteri Hivatalhoz. A vádlott és B. P. közös gyermekével kapcsolatos ügyek intézése miatt előbb a családsegítőhöz mentek, annak közelében találkoztak a vádlottal, aki egy férfival és egy nővel volt. P. H. ekkor odament B. Gy. K.-né sértetthez és mondta neki, hogy adja meg a pénzt, mert tudja, hogy felvette a segélyt. A sértett közölte vele, hogy csak órától mehetnek az önkormányzathoz a segélyt felvenni. Ekkor a vádlott közölte vele, hogy ha nem adja meg neki a 13,000 Ft-ot, akkor kutyaverés lesz, őt nem érdekli a családja, elmennek hozzájuk, rájuk gyújtják a házat. A fenyegetések után a sértett továbbment. Ezen esemény után a vádlott, illetve B. P. és barátnője, T. I. találkoztak a tápióbicskei buszmegálló közelében. A pár éppen Nagykátára indult volna, hogy az uzsorabűncselekmény miatt feljelentést tegyenek P. H. vádlottal szemben. Amikor a vádlott meglátta őket a buszmegállóban, megállt a megállóval szembeni sarkon,
12 12 / 50 otthagyta a biciklijét és a sértettekhez rohant, kiabálva, hogy hol van B. Gy. K.-né sértett, mire B. P. közölte vele, hogy nem tudja. P. H. ezután bántalmazta B. P.-t többször hátba vágta és azt kiabálta, hogy mondják meg a sértettnek, hogy ha nem lesz meg estére a 13,000 Ft, akkor rájuk gyújtja a házat, sírba teszi őket, nem egyedül fog menni a házhoz, hanem az egész családja jön, meg fogják tudni, hogy ki az a Petrik-klán (továbbá egyéb trágár kifejezéseket is kiabált). B. Gy. K.-né sértett a rendőr hatóság felvilágosítása után nem adta meg a P. H.-tól kért pénzösszeget, ill. annak kamatait. P. H. vádlott állítása szerint nem kamatra általa adott pénzkölcsönből eredő tartozásból 13,000 Ft és három csirkecomb követelése áll fenn B. Gy. K.-né sértettel szemben. Miután a vádlott bántalmazta volt élettársát, B. P.-t, annak barátnőjét is megpróbálta megütni, de a nőnek sikerült kitérnie az ökölcsapás elől, ezek után P. H. a haját tépte, megszaggatta, majd a földre rántotta a másik nőt. A bántalmazás után a vádlott távozott a helyszínről, ezek után a bántalmazás két sértettje feljelentést tett könnyű testi sértés miatt. A fentiek alapján a Nagykátai Járási Ügyészség a nőt uzsorabűncselekmény bűntettével, folytatólagosan elkövetett önbíráskodás bűntettével és 2 rendbeli könnyű testi sértés vétségével vádolta meg. Koszta János Budapest Környéki Törvényszék Tel.: 0630/ Honlap: DEBRECENI TÖRVÉNYSZÉK Munkaügyesek vesztegetéssel vádolva kedd csütörtök péntek Hivatalos személy által fontosabb ügyben kötelességszegéssel, üzletszerűen elkövetett vesztegetés bűntette B. 513/2013 Debreceni Törvényszék, Széchenyi u. 9. I/104. Bizonyítási eljárás folytatása Vádlott: I.r. Sz. L., II.r. S. M., III.r. dr. G. P fő A Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség vádirata szerint az I. VIII.r. vádlottak az OMMF Észak-Alföldi Munkaügyi Felügyelőségénél (ma: Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal Munkavédelmi és Munkaügyi Szakigazgatási Szervének Munkaügyi Felügyelősége) dolgoztak, dolgoznak. A II.r. vádlott 2011 májusától kormánytisztviselőként az igazgatóhelyettesi posztot töltötte be. A többi vádlott olyan cégek képviselője, melyeket érintett, vagy érinthetett munkaügyi ellenőrzés. Az ügyészség 48 vádpontot tárt fel, ebből 24 vád az elsőrendűt, 20 a másodrendűt, 4 pedig a harmadrendű vádlott szerepét taglalja. A vádlottak jogtalan előnyhöz juttattak különböző gazdasági társaságokat, egyéni vállalkozókat Hajdú-Bihar megyében. Kapcsolataik révén vagy ők maguk figyelmeztették őket közvetve vagy közvetlenül a közelgő munkaügyi ellenőrzésre, vagy a kollégáik által megkezdett eljárást igyekeztek befolyásolni. Számtalan esetben például felhívták a helyszínen intézkedő munkaügyi ellenőrt, és megpróbálták rábírni arra, hogy elnézőbbek legyenek a szabálytalanságokkal szemben. Az egyik ilyen esetben az I.r. vádlott azt mondta telefonon a helyszínen lévő munkaügyesnek, hogy ha nem muszáj, ne b.gassa a céget áll a vádiratban. Volt, amikor sikerült elérniük azt, hogy a helyszínen lefülelt három feketemunkásból a jegyzőkönyvben már csak egyet szerepeltessenek, vagy ne írják bele, hogy a dolgozói jelenléti ívek hiányosak voltak. A munkaügyi felügyelők közül egyébként többen teljesítették a kérést, akadtak azonban olyanok is, akik figyelmen kívül hagyták. Arra is volt példa, hogy az egyik vádlott előre szólt a
13 13 / 50 cég képviselőjének, hogy bejelentés érkezett ellenük, így számíthatnak ellenőrzésre; máskor pedig még a bejelentő adatait is megsúgták. A kedvezményezettek több szolgáltatási területről kerültek ki, volt köztük vendéglátóhely, húsbolt, pékség, cipőbolt, autószerelő műhely, takarító vállalkozás. Az érintett cégek többféle hasznot is húztak a kapcsolatból. Legtöbbször elmaradt, vagy kevesebb lett a munkaügyi bírság, fel tudtak készülni előre az ellenőrzésre, pótolni tudták hiányosságaikat, vagy éppen tudták, hogy mely napokon kerüljék el a feketefoglalkoztatást. A legnagyobb nyertes a vádirat alapján egy kereskedő lehet, ahol előre egyeztetett időpontban és irányvonalak mentén folyt az ellenőrzés és a cég végül 4 millió forint helyett forint bírsággal úszta meg az akciót. Az ügyészség azt állapította meg, hogy a vádlottakkal szemben a kedvezményezett cégek nem maradtak hálátlanok: az elsőrendű vádlott például áron alul vásárolhatott telefont, húsáru ajándékcsomagot kapott, ingyen vadászaton vett részt, a másodrendű élelmiszercsomagot ill. egy alkalommal forintot is átvett, de a vádirat szerint a harmadrendű is kapott többek között ajándékcsomagot és sporteszközöket. A nyomozóhatóság egyébként titkos információkat is gyűjtött az eljárás során, így a telefonbeszélgetéseket is lehallgatta. További információ: Tatár Timea, Debreceni Törvényszék, 36/ Dr. Veszprémyné Dr. Szajkó Márta sajtótitkár, Debreceni Törvényszék, 36/ / Milliós hitelek fiktív papírokkal kedd Jogosulatlan gazdasági előny megszerzésének bűntette B.1483/2011 Debreceni Járásbíróság, Iparkamara u.1. fszt.27. Ítélethirdetés Vádlott: H. G fő A Debreceni Járási Ügyészség szerint az ügy vádlottjai a 2001-es lakáscélú állami támogatásokról szóló kormányrendelet lehetőségével éltek vissza, valótlan tartalmú, megtévesztő és fiktív iratokkal igyekeztek alátámasztani jogosultságukat. A vádirat szerint 2009-ben debreceni, hajdúsámsoni és derecskei lakásokat érintően születtek színlelt adásvételi szerződések. A vádlottaknak nem volt igazi tulajdonszerzési szándékuk, a támogatás mellett banki hitelek megszerzése vezérelte őket. Sem valós vásárlást, sem törlesztést nem terveztek. Céljaik érdekében megpróbálták alaposan alátámasztani jogosultságukat, fiktív iratok tömkelegét kreálták. Így többek között hamis munkáltatói igazolásokat, fiktív munkaszerződéseket és TB bejelentésről szóló igazolásokat nyújtottak be a bankokhoz, amelyekhez még valótlan költségvetéseket, építési szerződéseket is mellékeltek. Volt olyan alkalom, hogy még a munkabért is átutalták, csak hogy kérhessenek róla banki kivonatot. A bér átvevője aztán ezt a pénzt visszafizette a munkaadónak. Az egyik vádlott kifejezetten ilyen céllal hozott létre egy gazdasági társaságot, a színlelt cég aztán jó munkaadónak bizonyult papíron. Egy másik vádlottnak az volt a feladata, hogy egzisztenciálisan kiszolgáltatott, ezért könnyen befolyásolható embereket hajtson fel, akik jogosultak az otthonteremtési támogatásra. A közreműködők szerény díjazást kaptak és nem is tudták, hogy tulajdonképpen egy bűncselekmény elkövetéséhez asszisztáltak. Egy harmadik vádlott a 87 százalékban elkészült házát szerette volna befejezni áll a vádiratban - és úgy ítélte meg, hogy a fiktív dokumentumokkal megszerzett támogatás és hitel segítségével szerzi meg az építkezéshez szükséges hiányzó pénzt. A vádlottak a több százezres lakástámogatások mellett 7-10 milliós hiteleket akartak felvenni, több alkalommal sikerült is megszerezniük a pénzt, milliók érkeztek a bankszámlákra. Miután azonban a törlesztő részleteket már nem fizették, a bank felmondta a szerződéseket, fedezetül pedig az érintett ingatlanok szolgáltak. Több esetben azonban a vádlottak minden igyekezetük ellenére sem jutottak el idáig, a bankot ugyanis nem győzték meg a benyújtott dokumentumok, így a remélt támogatás és hitel végül elmaradt. További információ: Tatár Timea, Debreceni Törvényszék, 36/ Dr. Veszprémyné Dr. Szajkó Márta sajtótitkár, Debreceni Törvényszék, 36/ /
14 14 / 50 FŐVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK Fővárosi Törvényszék, fsz B.436/2011 Hivatali visszaélés bűntette :30 A Központi Nyomozó Főügyészség vádirata szerint a vádlott, mint a Miniszterelnöki Hivatal Közpénzügyi Államtitkárságának vezetője 2004 márciusában jogellenesen adatokat gyűjtött a Somogy megyében 2001-től történt vadászatok ügyében. Ennek során a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztériumtól, a Somogy Megyei Földművelésügyi Hivataltól, a Honvédelmi Minisztériumtól, az ÁPV Rt-től, illetőleg a vadászati területeket üzemeltető gazdasági társaságoktól is különböző, a vadászatokhoz kapcsolódó okiratokat kért be. A megkeresések az adatkérés célját és az erre vonatkozóan jogszabályi felhívást nem tartalmazták. Az adatszolgáltatást a megkeresett szervezetek részben teljesítették, de - adatvédelmi okokból - több gazdálkodó szerv, majd pedig több állami szerv megtagadta a kért okiratok átadását júniusában az adatvédelmi biztos közleményt jelentetett meg, melyben rámutatott arra, hogy a személyes adatok jogszerű kezeléséért elsősorban az adatok birtokosai, a nyilvántartások kezelői felelősek, az ő közreműködésük nélkül jogellenes adatkezelések nem történhetnek. Az adatkezelő kötelessége azt ellenőrizni, hogy az adatot igénylő szerv vagy személy rendelkezik-e megfelelő felhatalmazással a kért adatok kezelésére. Amennyiben nem, az adattovábbítást meg kell tagadni. A vádirat szerint a vádlott által - az érintettek hozzájárulása nélkül - bekért vadászati naplók, trófeabírálati adatok olyan, a vizsgált vadászatokon részt vevő természetes személyekkel kapcsolatba hozható személyes adatokat tartalmaztak, amelyek alkalmasak voltak arra, hogy azokból az érintettek személyére, vadászati szokásaira, személyi kapcsolataira, anyagi helyzetére, esetleg gazdasági, politikai kapcsolatrendszerére lehessen következtetéseket levonni. A személyes adatok megismerésére az elkövetéskor hatályos jogszabályok szerint a vádlott nem volt jogosult, az adatokat az érintettek hozzájárulása nélkül, jogszabályi felhatalmazás és törvényes cél hiányában kezelte. Azokat hivatalos személyként, hivatalos eljárása során, a jogszerű hatósági eljárás látszatát keltve kérte be. A vádirat szerint a vádlott azzal a céllal tette mindezt, hogy az adatok alapján hatáskörét túllépve további jogtalan vizsgálódásokat, nyomozás jellegű tevékenységet folytasson, s annak eredményét jogosulatlanul politikai célokra felhasználhassa. Az ezen eljáráshoz kapcsolódó sajtónyilvánosság az érintett gazdasági társaságok vonatkozásában az ügyfelek magatartásában megnyilvánuló bizalomvesztéssel járt, ami ezen cégeknek érdeksérelmet jelentett. Az ügyészség a vádlottat 1 rb. folytatólagosan elkövetett hivatali visszaélés bűntettével vádolja. Az ügyben a novemberi tárgyalási napon a bizonyítási eljárás folytatódik. Fővárosi Törvényszék Sajtó- és Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya Tel.: , , Fax.: Fővárosi Törvényszék, II., Fő u , I. 42.Kb.393/2013 előljárói intézkedés elmulasztásának bűntette :00 A 2006-os őszi események kapcsán 14 egykori, illetve jelenleg is állományban lévő rendőrrel szemben emelt vádat a Központi Nyomozó Főügyészség Debreceni Regionális Osztálya. Az ügyészség tizenöt vádpontban részletezi a vád tárgyává tett cselekményeket, melyek kapcsán különféle bűncselekmények elkövetését rója az egyes vádlottak terhére. A vádirat rögzíti, hogy szeptember 17-én este Gyurcsány Ferenc akkori miniszterelnök öszödi beszédének nyilvánosságra kerülését követően néhányan gyülekezni kezdtek a Kossuth téren. A
15 15 / 50 kezdetben nyugodt tüntetők a résztvevők számának növekedésével - mind hangosabbak lettek, a kormányt és a rendőrséget szidalmazva új választások kiírását követelték, majd az ezerfősre nőtt tömeg átszakította a Parlament előtti lánckorlátot. Miután a tömeg egyre nőtt, újabb rendőri egységeket vezényeltek a helyszínre, s a rendőri vezetők - a megyei rendőr-főkapitányságok ügyeletének bevonásával - intézkedtek a vidéki rendőrök fővárosba rendelésére is. Másnap, szeptember 18-án este a több ezresre nőtt tömeg a Parlament köré vont kordont benyomta, majd a tüntetők egy csoportja átment az MTV székháza elé, mert be akarták olvastatni a petíciójukat. Miután nem sikerült elérniük, hogy az MTV illetékes képviselőjével tárgyaljanak, a Kossuth térről több ezres támogató tömeg érkezett hozzájuk. A vád szerint a tüntetők közül egy néhány száz fős tömeg kövekkel dobálta a székház épületét, s nemcsak a székházat, hanem az épület védelmére rendelt, a főbejárat előtti lépcsősoron sorfalszolgálatot teljesítő Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság csapatszolgálati századát is megtámadták. Kövekkel, üvegekkel, különféle tárgyakkal dobálták őket. A támadás folytán 60 rendőr megsérült, köztük olyanok, akiknek nem volt bevetési sisakja vagy pajzsa. Ezt egyébként a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság csapatszolgálati századának parancsnoka korábban jelezte az V. rendű vádlottnak - a Rendészeti Biztonsági Szolgálat műveletirányítói beosztásából eredően a század elöljárója volt - aki a jelentést tudomásul vette, a hiányok pótlására azonban bár arra módja lett volna, és védőfelszerelések is rendelkezésre álltak mégsem intézkedett. Az V. r. vádlottat ennek kapcsán 2 rb. elöljárói gondoskodás elmulasztásának bűntettével vádolják. A vádirat kitér arra is, hogy késő éjszakára már kemény összecsapás volt a rendőrség és a tüntetők között. Az egyre jobban kiszélesedő támadás miatt - Budapest rendőr-főkapitánya - II. r. vádlott a IV. r. vádlottat az épület és környéke helyszínparancsnokául jelölte ki, aki azonban e feladatát nem volt képes ellátni: az akadályozó körülményekről elöljáróinak nem tett jelentést, nem végezte el a rendelkezésére álló erők és eszközök számbavételét, így nem mérte fel a feladatba bevont rendőri erők nagyságát és felállítási helyét, illetve azokét sem, amelyeket erősítésként be lehetett volna vonni. Nem ismerte a székházba vezényelt rendőri erők parancsnokait, velük kapcsolatot nem keresett, a védendő épület sajátosságainak megismerése érdekében nem vette fel a kapcsolatot a biztonsági szolgálattal sem. A II. r. vádlottól kapott paranccsal szemben a székházba vezényelt rendőri köteléket nem irányította, nem koordinálta, így az alegységek szervezetlenül igyekeztek részt venni a székház védelmében. Mindezek alapján az ügyészség a IV. r. vádlott ellen parancs iránti, jelentős hátrány veszélyével járó engedetlenség bűntette miatt emelt vádat. A vád szerint a II. rendű vádlott a televízió által sugárzott képekből, a rádióforgalmazásokból és a rendőri jelentésekből a székháznál, illetőleg a székházban történt eseményekről tudta, hogy a rendőri egységek irányítatlansága miatt teljes káosz alakult ki. A II. r. vádlott annak ismeretében, hogy az általa a székház védelmére rendelt rendőri egységek irányítására kijelölt helyszínparancsnok az ebből fakadó feladatait nem gyakorolja, elöljárói kötelmét megszegve eltűrte, hogy parancsa nem érvényesül. Nem utasította a IV. r. vádlottat jelentéstételre, a változó helyzet értékelésére, a megtett intézkedések ismertetésére, vagy azok elmaradása okainak feltárására. G. Péter rendőr vezérőrnagy - bár tudta, hogy az MTV székházhoz vezényelt egyes rendőri alegységek a konkrét helyzetekben saját belátásaik szerint szervezték a védekezést, adtak utasítást alárendeltjeiknek -, nem intézkedett az alkalmatlanná vált helyszínparancsnok leváltására és a rendőri erőket összefogni képes rendőr helyszínparancsnokként való kijelölésére. A vád szerint mulasztása következményeként mert a helyszínparancsnoki intézkedések elmaradásával a helyszínre vezényelt rendőri kötelékek túlnyomórészt felmorzsolódtak több rendőr megsérült, a szolgálatra jelentős hátrány következett be. Mindezek miatt az ügyészség elöljárói intézkedés elmulasztásának bűntettével vádolja a II. r. vádlottat. A vád szerint - a Rendészeti Biztonsági Szolgálat egykori parancsnoka - III. r. vádlott az MTV-székház szeptember 18-i ostromakor a rendőri erők, technikai eszközök igénybevételére vonatkozó késedelmes jelentések miatt elöljárói kötelességét megszegve az eseményt követően nem intézkedett mulasztó alárendeltjeinek felelőssége vonására, a jelentéstétel elmaradása okainak feltárására. Ha a jelentések kellő időben megtörténnek volna, a III. r. vádlott a bevetési állomány riadóztatására már korábban intézkedhet, így akár meg is előzhette volna, hogy az események nemcsak időben, de mértékükben se váljanak a bekövetkezettekkel azonossá. Mivel az ilyen rendkívüli helyzetben a jelentéstétel elmulasztása katonai bűncselekmény elkövetésének gyanúját veti fel amely a III. r. vádlott mulasztásával minden jogkövetkezmény nélkül maradt -, így az ügyészség a III. r. vádlottat emiatt elöljárói intézkedés elmulasztásának bűntettével vádolja.
16 16 / 50 Egy másik vádpontban azt részletezi az ügyészség, hogy a volt országos rendőrfőkapitány vizsgálóbizottságokat hozott létre a rendőri intézkedések komplex kivizsgálására, azonban a vizsgálóbizottságok jelentéseiben megfogalmazott megállapítások ellenére két kivétellel elmulasztotta a felelősségre vonásra irányuló eljárások megindítását, nem intézkedett a jelentésekben megjelölt tárgykörökben parancsnoki tényfeltáró vizsgálat lefolytatására, így a személyi felelősségre vonások elmaradásaival a szolgálat rendjét és érdekeit jelentősen sértette. Mulasztása különösen súlyos a Baranya Megyei Rendőr-főkapitányság csapatszolgálati századával történtek, az Ignácz és Árvai - jelentések, illetve a IV. r. vádlottal szemben elrendelt fegyelmi eljárásban végzett meghallgatások adatai tekintetében, hiszen az időben lefolytatott parancsnoki vizsgálat akár katonai bűncselekmény megalapozott gyanúját is feltárhatta volna. A vádhatóság egy másik vádpontban arra tér ki, hogy a Rendészeti Biztonsági Szolgálat állományába tartozók közül - a törvényi előírás és annak ellenére, hogy az I. r. vádlott október 23-a előtt kifejezett és egyértelmű utasítást adott az azonosító jelvények kötelező viselésére október 23- án senki nem viselte a szolgálati azonosító jelvényt. A magasabb rendőri parancsnokoknak emellett határozott utasítást adott, gondoskodjanak, hogy az állomány viselje a szolgálati azonosító jelvényeket. Miután a parancs ellenére a REBISZ állománya a bevetési ruházaton nem viselt szolgálati azonosító jelvényt, az I. r. vádlott bár erről tudomást szerzett -, a parancs érvényesülésének elmulasztása miatt nem intézkedett a parancsnokok felelősségre vonására. Annak ellenére, hogy az eseményeket követően a közvélemény különféle híradásokon keresztül kifogásolta és sérelmezte a szolgálati jelvények bevetési öltözeten való viselésének hiányát, és ezáltal a rendőrök azonosíthatatlanságát, az I. r. vádlott azt is eltűrte, hogy a REBISZ parancsnoka e tárgykörben érdemi tényfeltáró vizsgálatot nem rendelt el, és senkivel szemben nem kezdeményezett felelősségre vonást. Az I. r. vádlott e mulasztásai a szolgálatra jelentős hátránnyal jártak, ezért a fentiek miatt 2 rb. elöljárói intézkedés elmulasztásnak bűntette a vád dr. B. László nyugállományú rendőr altábornagy ellen. A vád szerint a III. r. vádlott az utasítást figyelmen kívül hagyva a szolgálati jelvények viselésének elmaradása tárgykörben érdemi vizsgálatot nem rendelt el. Azzal, hogy eltűrte, hogy a bevetésben részt vettek ruházatukon az országos rendőrfőkapitány utasítása ellenére nem viselték az ünnepnapon a szolgálati jelvényt, az erre vonatkozó érdemi tényfeltáró vizsgálat és az esetleges felelősségre vonás elmaradása nemcsak a szolgálati, de a közérdek jelentős hátrányát idézte elő. A vádhatóság egy másik vádpontban azt rója fel, hogy a Rendészeti Biztonsági Szolgálatnál azokban az ügyekben, amelyekben a gyanúsítotti idézést ugyan kibocsátották, de a nyomozás később megszüntetésre került, fegyelmi eljárás elrendelésére intézkedések nem történtek. Fegyelmi eljárás elrendelésére csak azon 2006-os őszi eseményekkel kapcsolatos esetekben került sor, amelyekben az eljáró ügyészség a vádemelésről tájékoztatta a katonai szervezetet. A következő vádpont a október 23-án használt kényszerítő eszközök kapcsán megállapítja, hogy a csapatszolgálati feladatok során használt kényszerítőeszközökről (gumilövedék, könnygázgránát) nem készültek külön rendőri jelentések, azok alkalmazásáról az érintett időben meghatározott feladatokban részt vett osztályok vezetői tettek említést. A csupán eseményleírást tartalmazó jelentések nem tartalmazták a kényszerítőeszközök igénybe vételének okait és az egyes helyszíneken bevetett eszközök mennyisége részleteit, így - külön jelentések hiányában - igénybevételük jogszerűségének, szakszerűségének, illetve arányosságának parancsnoki kivizsgálására sem kerülhetett sor. A vád szerint a III. r. vádlott a kényszerítőeszközök használata, alkalmazásuk körülményei, az egyes helyszeneken felhasznált gumilövedékek, könnygázgránátok mennyisége, a feladat végrehajtáshoz igazodó arányosság tárgyában nem indított vizsgálatot, így utóbb azok alkalmazásának jog-és szakszerűsége már egyáltalán nem, vagy nehezen igazolható. Különösen fontos lett volna ennek vizsgálata a Károly körúton végrehajtott lovasroham vonatkozásában, amellyel kapcsolatban számos ellentmondás folytán utóbb nem állapítható meg, hogy ki, milyen indok és adatok birtokában adott utasítást e speciális kényszerítőeszköz alkalmazására, az mennyiben volt megalapozott és indokolt. Éppen ezért abban a kérdésben sem lehet állást foglalni, felmerül-e ezzel kapcsolatban bárkinek is a büntetőjogi felelőssége. Az ügyészség a fentiek alapján a rendőr vezérőrnagy III. r. vádlott ellen 4 rendbeli, részben folytatólagosan elkövetett elöljárói intézkedés elmulasztásának bűntette miatt emelt vádat. Az ügyészség a fentieken túlmenően 10 vádpontban szeptember között történt - eset kapcsán emelt vádat elöljárói intézkedés elmulasztásának bűntette miatt egyes parancsnokok ellen,
17 17 / 50 akik nem akadályozták meg alárendeltjeik bántalmazó magatartását, illetve utóbb nem jelentették azt. A vád szerint mulasztásaikkal a szolgálati és fegyelmi rendet sértették, beosztottaikban azt a képzetet erősítették, hogy a jogellenes cselekményeket észlelő elöljárók a törvényes eljárás mellőzésével és a törvénytelen módszerekkel egyetértenek, ezáltal a jogsértő cselekmények jogkövetkezmények nélkül maradhatnak, ami megalapozhatja annak reális veszélyét, hogy jövőbeni csapaterős tevékenységük során hasonló jogellenes intézkedést hajtanak végre. E tényállások alapján az ügyészség a VI. r. vádlott, a VII. r. vádlott, a VIII. r. vádlott, a IX. r. vádlott, a X. r. vádlott, a XI. r. vádlott, a XII. r. vádlott, a XIII. r. vádlott és a XIV. r. vádlott ellen elöljárói intézkedés elmulasztásának büntette miatt emelt vádat. A Központi Nyomozó Főügyészség a vádiratban indítványozta, hogy a Fővárosi Törvényszék Katonai Tanácsa az I-VI. és VIII-XIII. r. vádlottakat - a büntetett előélethez fűződő hátrányok alóli előzetes mentesítés mellett - felfüggesztett szabadságvesztésre, míg a VII. és XIV. r. vádlottakat pénzbüntetésre ítélje. A főbüntetések mellett a IV., a VII., a XII. valamint a XIII. r vádlottak esetében indítványozta, hogy katonai mellékbüntetésül rendfokozatban visszavetést is alkalmazzon. Az ügyben a bizonyítási eljárás folytatódik. Fővárosi Törvényszék Sajtó- és Nemzetközi Kapcsolatok Osztálya Tel.: , , Fax.: NYÍREGYHÁZI TÖRVÉNYSZÉK Nyíregyházi Törvényszék (Nyíregyháza, Bocskai u. 2.) O. C. I. Különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntette és más bűncselekmény és óra II. emelet 201. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Főügyészség vádirata szerint O. C. I. vádlott szerencsejáték szenvedélye miatt gyakran vitáztak feleségével, S. N. sértettel. A vádlott külföldön végzett munkát, míg felesége itthon vezette vállalkozásukat. A vádlott szeptember 3. napjától itthon tartózkodott és megtudta, hogy a felesége a házasságon kívül szerelmi kapcsolatot létesített, ezért szeptember 18. napján kérdőre vonta S. N. sértettet közös lakásukban. A beszélgetés előtt a vádlott a házasságból született gyermeküket O. J-t az emeleten lévő gyerekszobába küldte azzal, hogy akkor se jöjjön le, ha kiabálást hall. S. N. sértett kijelentette a vádlottnak, hogy el kíván válni tőle. A vádlott feleségét puszta kézzel, ököllel több alkalommal megütötte, egy kerámia tállal fejtetőn ütötte, majd az összetört tál darabjával megszúrta a fejét. A szomszédok a veréssel járó zajokat, a sértett segélykiáltásait hallva a lakásba az ablakon keresztül bekiabáltak, valamint tojással dobták meg az ablakot. A vádlott a bántalmazást kis időre félbehagyta, az ablakokat bezárta majd késsel folytatta felesége bántalmazását. Eközben O. J. sértett az emeleti gyerekszobából lemenve, meglátta erősen vérző anyját és apját a bántalmazáshoz használt véres késsel. A gyermek segítségért kiabált, erre a szomszédban lakó hölgy a lakás csengőjének folyamatos használatával próbált segítséget nyújtani. Ezt követően a gyermek a bejárati ajtót kinyitotta, majd a vádlott az ajtókinyitást észlelve felesége bántalmazásával ismét felhagyva gyermekét hátulról megtaszította. A gyermek így a bejárati ajtón át kijutott a lakásból. A vádlott ezt követően a bejárati ajtót bezárta és tovább folytatta felesége késelését. A szomszédok értesítése alapján a helyszínre érkező rendőrök a szomszéd lakáson keresztül átmászva jutottak be a vádlott lakásába. S. N. sértett nyakán lévő szúrt sérülések azonban olyan súlyosak voltak, hogy az elszenvedésüket követően néhány percen belül a helyszínen elhalálozott. A megyei főügyészség O. C. I. vádlottat különös kegyetlenséggel elkövetett emberölés bűntettével és kiskorú veszélyeztetésének bűntettével vádolja.
18 18 / 50 A törvényszék az ügyben június 05. napján tartotta az első tárgyalást, melyen a vádlott és tanúk kihallgatására került sor, a következő tárgyalás augusztus 28. napján volt, az eljárás tanúkihallgatásokkal folytatódott november 19. napján igazságügyi orvosszakértőket és elmeorvosszakértőket, valamint tanúkat hallgat meg a törvényszék, november 26. napján pszichológus szakértő és tanúk kihallgatásával folytatja az eljárást. Dr. Nyakó Zsuzsanna 06-30/
19 19 / (SZERDA) KÚRIA
20 20 / 50 KÚRIA B. II. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem Sz. S. Magántitok jogosulatlan megismerésének bűntette A vádlott egy négyfős társaságban töltötte a szilvesztert egy ismerőse házában, ahol ruhájába rejtett diktafonnal rögzítette a történéseket és beszélgetéseket. A hangfelvételt ismeretlen személy eljuttatta a nyomozó ügyészséghez, amely felhasználta a felvétel bizonyos részeit az egyik, házibuliban lévő sértett ellen hivatali visszaélés bűntette miatt folyamatban volt büntetőeljárásban. A bizonyítékot a bíróság a marasztaló ítéletében a sértett terhére értékelte. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. II. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem F. I. Zsarolás bűntette A sértett kölcsön érdekében felkereste a terheltet, amit szóbeli megállapodásul alapján meg is kapott. 50%-os kamatban állapodtak meg, azonban ez a kamat egy idő után magasabb lett. A sértett megfizette a megemelt összeget a vádlottnak, ezt követően pedig a vádlott felszólítására havonta 30 ezer forintot fizetett. Amikor a sértett egy idő után közölte a vádlottal, hogy nem tud tovább fizetni. A vádlott haszonszerzés céljából megveretésével, súlyos bántalmazással fenyegette meg a sértettet. Ezek az élet és testi épség elleni fenyegetések többször ismétlődtek, aminek hatására a sértett tovább fizetett. Dr. Kónya István 06-1/ KÚRIA B. II. tanács fsz. 9. sz. tárgyalóterem S. J. Rágalmazás vétsége A vádlott egy internetes hírportál politikai rovatának újságírójaként megjelentetett egy cikket, amiben hamis színben tüntette fel a sértettet, mint az engergiahivatal elnökét azzal, hogy azt a hamis látszatot keltette, mintha az energiahivatal vagy annak elnöke egy gázkereskedő cég egyik tulajdonosának kijátszásában vett volna részt. Dr. Kónya István 06-1/
29. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2014.07.14-07.18.
1 / 12 29. HETI ORSZÁGOS TÁRGYALÁSI JEGYZÉK 2014.07.14-07.18. 2014. 07.11. (HÉTFİ) FİVÁROSI TÖRVÉNYSZÉK Fıvárosi Törvényszék, II. 93. A következı tárgyalási napon a bizonyítási eljárás folytatódik. 14.B.2309/2013

matches: bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság bíróság KÚRIA bíróság bíróság bíróság KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság KÚRIA KÚRIA bíróság KÚRIA KÚRIA


text:
Az Európai Unió Bírósága | BÍRÓSÁG
Jelenlegi helyCímlap › Az Európai Unió Bírósága
Az Európai Unió Bíróságának Intézménye
Ennek keretében az Európai Unió Bírósága:
- felülvizsgálja az Európai Unió intézményei jogi aktusainak jogszerűségét,
- gondoskodik arról, hogy a tagállamok teljesítsék a Szerződésekből eredő kötelezettségeiket, és
- a nemzeti bíróságok kérelmére értelmezi az uniós jogot.
Így az Európai Unió igazságügyi hatóságaként a tagállami bíróságokkal együttműködve gondoskodik az uniós jog egységes értelmezéséről és alkalmazásáról.
Az Európai Unió luxembourgi székhelyű Bírósága három igazságszolgáltatási fórumból áll, melyek a következők: a Bíróság, a Törvényszék (amelyet 1988-ban hoztak létre), valamint a Közszolgálati Törvényszék (amelyet 2004-ben hoztak létre). A három igazságszolgáltatási fórum eddig hozzávetőleg 15 000 ítéletet hozott.
Az előzetes döntéshozatali eljárás A Bíróság a tagállamok valamennyi bíróságával együttműködik; a tagállami bíróságok általános hatáskörrel rendelkeznek az uniós jog alkalmazására. Az uniós jogszabályok tényleges és egységes alkalmazásának biztosítása, továbbá az eltérő értelmezések elkerülése érdekében a tagállami bíróságok jogosultak - illetve bizonyos esetekben kötelesek - a Bírósághoz fordulni az uniós jog egy adott részének pontos meghatározása végett - például annak érdekében, hogy ellenőrizhessék: a nemzeti szabályozásuk mennyiben van összhangban az uniós joggal. Az előzetes döntéshozatali eljárásnak célja lehet továbbá valamely uniós jogi aktus érvényességének vizsgálata.A Bíróság nem pusztán véleményt nyilvánít, hanem indokolással ellátott ítélettel vagy végzéssel határoz. Azt a nemzeti bíróságot, amely a határozat címzettje, az előtte folyó jogvita eldöntésekor köti ez az értelmezés. A Bíróság ítélete a tartalmilag hasonló kérdésben eljáró más nemzeti bíróságokat is köti.Az előzetes döntéshozatali eljárás keretében bármely európai állampolgár pontosan meghatározhatja a rá vonatkozó uniós szabályokat. Jóllehet az előzetes döntéshozatali eljárást csak valamely nemzeti bíróság indíthatja meg, a Bíróság előtt folyó eljárásban a nemzeti bíróság előtti eljárásban részt vevő valamennyi fél, a tagállamok és az Unió intézményei is részt vehetnek. Számos jelentős uniós jogi elvet az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések alapján állapítottak meg, amelyeket egyes esetekben a tagállamok elsőfokú bíróságai terjesztettek elő.
A tagállami kötelezettségszegés megállapítására irányuló kereset Ez az eljárás lehetőséget ad a Bíróságnak arra, hogy ellenőrizze: a tagállamok teljesítik-e az uniós jog alapján fennálló kötelezettségeiket. A Bíróság előtti eljárást a Bizottság által indított előzetes eljárás előzi meg, amelynek az a célja, hogy lehetőséget adjon az érintett tagállamnak, hogy válaszoljon a vele szemben felhozott kifogásokra. Amennyiben ennek az eljárásnak az eredményeként a tagállam nem szünteti meg a kötelezettségszegést, az uniós jog megsértése miatt eljárást lehet kezdeményezni a Bíróságnál.Ezt az eljárást vagy a Bizottság - a gyakorlatban ez a legáltalánosabb eset -, vagy valamely tagállam kezdeményezheti. Ha a Bíróság megállapítja a kötelezettségszegést, a tagállam köteles azt azonnal megszüntetni. Ha a Bizottság által indított újabb eljárás során a Bíróság megállapítja, hogy az érintett tagállam nem tett eleget az ítéletben foglaltaknak, a tagállamot átalányösszeg és/vagy kényszerítő bírság megfizetésére kötelezheti. Ugyanakkor egy irányelv átültetésére elfogadott intézkedések Bizottságnak való bejelentése elmulasztása esetén ez utóbbi javaslatára a Bíróság már a kötelezettségszegést megállapító első ítélet meghozatalakor pénzbírságot szabhat ki az érintett tagállammal szemben.
A megsemmisítés iránti kereset A megsemmisítés iránti keresettel a kérelmező az Unió valamely intézménye, szerve vagy hivatala jogi aktusának (különösen: rendelet, irányelv, határozat) megsemmisítését kéri. A Bíróság kizárólagos hatáskörébe tartoznak azok a keresetek, amelyeket valamely tagállam nyújtott be az Európai Parlament és/vagy a Tanács ellen (kivéve a Tanácsnak az állami támogatásokkal, a dömpinggel és a végrehajtási jogkörrel kapcsolatos jogi aktusait), illetve amelyeket valamely uniós intézmény indított egy másik intézmény ellen. Az egyéb ilyen típusú keresetek - különösen a magánszemélyek által indított keresetek - első fokon a Törvényszék hatáskörébe tartoznak.
Az intézményi mulasztás megállapítása iránti kereset Ezzel a keresettel lehetséges felülvizsgálni az Unió intézményei, szervei és hivatlai mulasztásának jogszerűségét. E kereset azonban csak azt követően nyújtható be, hogy az intézményt felszólították, hogy járjon el. A mulasztás jogszerűtlenségének megállapítását követően az érintett intézmény megfelelő intézkedések megtételével köteles véget vetni a mulasztásnak. Az intézményi mulasztás megállapítása iránti keresetre vonatkozó hatáskör a megsemmisítés iránti keresetre irányadó szempontok alapján oszlik meg a Bíróság és a Törvényszék között.
A fellebbezés A Törvényszék ítéleteivel és végzéseivel szemben a Bírósághoz lehet fellebbezni, kizárólag jogkérdésekben. Ha a fellebbezés elfogadható és megalapozott, a Bíróság hatályon kívül helyezi a Törvényszék határozatát. Ha az ügyben ítélet hozható, a Bíróság maga dönt a jogvitában. Ellenkező esetben a Bíróság az ügyet visszautalja a Törvényszék elé, amely kötve van a fellebbezési eljárás során a Bíróság által hozott határozathoz.
A felülvizsgálat A Bíróság kivételes esetben felülvizsgálhatja a Törvényszéknek az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének határozataival szemben benyújtott fellebbezések tárgyában hozott határozatait az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben meghatározott feltételek alapján.
A Bíróságot 27 bíró és 8 főtanácsnok alkotja. A bírákat és a főtanácsnokokat a tagállamok kormányai közös megegyezéssel, a jelölt személyeknek a szóban forgó feladatokra való alkalmasságáról szóló vélemény nyújtásával megbízott bizottsággal történő konzultációt követően nevezik ki. Megbízásuk hat évre szól, és megújítható. Olyan személyek közül választják ki őket, akiknek függetlenségéhez nem férhet kétség, és akik megfelelnek az országukban a legmagasabb bírói tisztségekbe történő kinevezéshez szükséges feltételeknek, vagy elismert szakértelemmel rendelkező jogtudósok.
Forrás: Európai Unió Bíróságának honlapja

matches: BÍRÓSÁG Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége a vádelv tükrében * - PDF
Download "A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége a vádelv tükrében *"
1 A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége a vádelv tükrében * FÁZSI LÁSZLÓ ** 1. Alapelvi szabályozás büntetőeljárásról szóló évi XIX. törvény [Be.] az 1. -ában rögzített funkciómegosztás elvéből következően a 2. -ának (1) bekezdésében deklarálja, hogy a bíróság az ítélkezés során törvényes vád alapján jár el, ami tehát eljárásának alapját képezi. A vádelvű igazságszolgáltatás két lényeges ismérvét így jelentőségének megfelelően megtalálhatjuk az alapvető rendelkezések között, amelynek ismeretében akár megoldottnak is gondolhatnánk a vádelv kérdésének rendezését. Gyakorlatilag azonban inkább rendezetlenségről beszélhetünk, aminek következtében a bíró saját, illetve fellebbviteli bíróságának szerepfelfogásától függően még mindig kényszerítve érezheti magát az ügyészi mulasztás pótlására, s ezzel a vádemelés eredményességének előmozdítására, olyan közvádlói jogkört gyakorolva ezáltal, amely akár az ügy elbírálásának pártatlanságát, s ebből következően a tisztességes bírósági eljáráshoz való jog érvényesülését is kérdésessé teheti. 2. Következetlen szabályozás Ezt egyrészt a törvényi szabályozás következetlenségére látom visszavezethetőnek, ami alatt azt értem, hogy a jogalkotó a törvényes vád fogalmának a évi LI. törvénnyel [Ben.] bevezetett meghatározása, valamint a Be. 75. (1) bekezdésének a 4. -ának (1) bekezdésében foglalt alapvető rendelkezésével összhangban álló kiegészítése után még mindig a másodfokú bíróság belátására bízza a szakmailag kifogásolható vádlói tevékenység eljárásjogi konzekvenciájának megvonását: A Be ának az elsőfokú ítélet megalapozatlanságához vezető okokat felsoroló (2) bekezdése ugyanis a megalapozatlanság mikénti értékelése tekintetében semmilyen mérlegelést nem tesz lehetővé a másodfokú bíróság számára. Legfeljebb elgondolkodhat azon, hogy az elsőfokú bíróság részéről ügyészi indítvány hiányában fel nem vett bizonyítás nyilvánvaló megalapozatlanságot eredményező elmulasztásának értékelésekor a Be. melyik * A Debreceni Ítélőtábla Büntető Kollégiumának január 12. napján tartott kibővített ülésén elhangzott hozzászólás kibővített, szerkesztett változata. ** Tanácselnök bíró, Nyíregyházi Törvényszék.
2 72 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 2. szám rendelkezését kell szem előtt tartania. Azt, amelyik erre irányuló kötelezettség előírása nélkül legalább igyekszik motiválni a jogalkalmazót a valóság feltárására, vagy pedig azt, amelyik az ügyész szakmai igényességére bízná a bizonyítás kereteinek meghatározását. De végül úgy dönthet, ahogy jónak látja, s gyakorlatilag bármilyen döntést hoz is, azt nehezen lehet támadni. 1 Ezért fejthette ki Bócz Endre teljes joggal a Be. 75. (1) bekezdésének második mondatát kiegészítő módosítás kapcsán a következőket: A sértett terhelő vallomását alátámasztó lehetséges tanúk ügyészi indítvány nélküli megidézése a tárgyalásra nem kötelező ugyan, de kíváncsi lennék arra, hogy a kihallgatásuk nélkül hozott és bizonytalanságra alapozott felmentő ítélet elleni fellebbezéssel szemben menlevélnek tekintené-e a szóban levő rendelkezést a másodfokú bíróság. 2 A törvényi szabályozás szemléletformáló hatásával pedig a jogalkalmazó esetében okvetlenül számolni kell. 3. A korábbi szabályozás kísértete Ezért a vádelv kezelésére kiható másik problémának az évi I. törvény rendelkezésein edződött bírói szemlélet továbbélését tartom. A bíróságot is hatóságnak, a legalitás elvét pedig a büntetőeljárás egyik alapelvének tekintő korábbi Be. ugyanis a hatóságok generális kötelezettségévé tette a tényállás alapos és hiánytalan tisztázását, aminek érdekében a bíró az ügyész indítványától függetlenül hivatalból is köteles volt a vád megalapozottságának tisztázásához szükséges bizonyítást lefolytatni. 3 Ennek megfelelően a bűnösség bizonyítása sem csak az ügyészt, hanem a büntetőügyekben eljáró hatóságokat 4 így a bíróságot is terhelte. Ebből következően a bírónak ügyészebbnek kellett lennie az ügyésznél, ha az azáltal indítványozott bizonyítás alapján nem tartotta kétséget kizáróan bizonyítottnak a vádat, de lehetőség volt az annak alátámasztására alkalmas további bizonyítási eszközök beszerzésére, amiről ilyen esetben akár pótnyomozás elrendelésével is gondoskodnia kellett, ha el akarta kerülni ítéletének megalapozatlanság miatti hatályon kívül helyezését, mert ennek lehetőségével személyes tapasztalataim szerint reálisan számolnia kellett minden elsőfokú bírónak annak idején. A bíró quasi ügyészi szerepköre azonban nem csupán ebben merült ki, hanem a következő kötelezettségének előírásában is megnyilvánult: Ha a vád kiterjesztésének lehet helye, a bíróság erre az ügyész figyelmét felhívja. Felhívhatja az ügyész figyelmét arra is, hogy az ügy adatai a vád tárgyává tett cselekménnyel szorosan összefüggő bűncselekmény miatt más személlyel szemben is vádemelésre adnak alapot. Ebben az esetben az iratokat az ügyésznek indítványra megküldi. 5 Ezzel azonos tőről fakadt a következő rendelkezés is: Ha a vád 1 Fázsi László: A bizonyítási teher értelmezésének gyakorlati kérdései bírói aspektusból, Magyar Jog 2009/1, Bócz Endre: Valóban a vád törvényességének fogalma volt tisztázatlan? [Gondolatok egy törvénymódosításról], Magyar Jog 2008/5, Ld évi I. tv. 2., 5. (1) bek. 4 Ld. uo. 3. (2) bek. 5 Ld. uo (2) bek.
3 Fázsi László: A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége 73 kiterjesztésének feltételei állnak fenn és az ügyész nincs jelen a tárgyaláson, erről a bíróság az ügyészt a tárgyalás elnapolása vagy az eljárás elkülönítése mellett értesíti. 6 Ezeket a rendelkezéseket pedig csak a 14/2002. (III. 20.) AB határozat semmisítette meg a döntés közzétételének napjával, a Be ának (3) bekezdésével egyetemben, mert arról se feledkezzünk meg, hogy még a jogállami jogalkotásunk is átvehetőnek, tehát alkalmazhatónak találta az évi I. törvény ában foglalt rendelkezést. A vázolt szabályozás persze már a múlté, az abban gyökerező szemléletünkön azonban szerintem igazán még mindig nem tudtunk túllépni. Ezt jelzi pl. Farkas Ákosnak a rejtett bűnösségi vélelemre vonatkozó okfejtése, ami alatt azt érti, hogy a bíróság igen gyakran a kétséget kizáróan nem bizonyított [de bizonyosság esetén perdöntő] tényeket is a terhelt terhére értékeli, mérlegelési körébe vonva azokat. 7 Az idézett szerzővel ellentétben nem hinném ugyan, hogy ennek statisztikailag értékelhető jelentősége lenne az ügyészség váderedményességének alakulása szempontjából, de vitathatatlanul létező jelenségről van szó, amelynek megnyilvánulását elvétve magam is tapasztalom a másodfokú ítélkezés során. 8 A szemléleti problémát jelzik továbbá azok az általam szintén tapasztalt esetek is, amikor a bíróság olyan bűncselekményeket is elbírál, amelyeket az ügyész nem tett a vád tárgyává. Az egyik ilyen ügyben pl. az ügyész testi sértés és állatkínzás vétsége miatt nyújtott be vádiratot és a vádbeszédében is csupán e két bűncselekményben indítványozta a vádlott bűnösségének kimondását. Ehhez képest az elsőfokú bíróság a két bűncselekmény mellett az állatkínzással egyébként valóságos alaki halmazatban álló rongálás vétsége miatt is felelősségre vonta a vádlottat, miután a tárgyalás előkészítése során a Be ának (1) bekezdése alapján meghozott végzésével megállapította, hogy a vádlott cselekménye a vádtól eltérően ekként is minősülhet. 9 Ezáltal a városi bíróság olyan további bűncselekményben való bűnösség kimondásának a lehetőségét állapította meg, amire az ügyész kifejezett indítványt nem tett, vagyis lényegében a vád bíróság általi kiterjesztésére került sor. Ez persze csupán egy konkrét példa, amely azonban nem egyedi eset, 10 de még így is elintézhető lenne azzal, hogy téves jogértelmezésről van szó, ami bárhol, bármikor előfordulhat, ha nem tapasztalhattunk volna egyfajta flexibilis értelmezését a vádelv kérdésének a Legfelsőbb Bíróság részéről is. 4. A Legfelsőbb Bíróság jogértelmezése A Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiuma ugyanis az 1/2007. BKv. számú véleményének A/I/2/c. pontjában a következő álláspontot fogadta el: A vád törvényességének nem feltétlen tartalmi eleme a vád tárgyává tett cselekmény Btk Ld. uo Farkas Ákos: A falra akasztott nádpálca avagy a büntető igazságszolgáltatás hatékonyságának korlátai, Osiris Kiadó, 2002, 125. Ld. Fázsi László: Egy alaptalan elítélés története, Bűnügyi Szemle 2008/1, 57-60; A bűnösség rejtett vélelme, Miskolci Jogi Szemle 2011/2, Nyíregyházi Városi Bíróság B. 460/2008/9. 10 Hasonló probléma merült fel pl. a Nyíregyházi Városi Bíróság B. 1335/2005. sz. ügyében is.
4 74 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 2. szám szerinti minősítése. A vádirat Be a (3) bekezdésének c/ pontja szerinti ezen, valamint d/ j/ pontja szerinti további kellékének hiányossága a bírósági eljárásban pótolható. 11 Ez az álláspont azonban figyelmen kívül hagyja azt, hogy Berkes Györgyöt idézve a 2. (2) bekezdése szerinti büntető törvénybe ütköző cselekmény nem egyszerűen a vádban, a történeti tényállásban leírt cselekmény, hanem a vádlói minősítéssel jogilag értékelt cselekmény, valamint a vádlói, illetve bírósági funkció következetes elhatárolásának követelményével is ellentétes. 12 S talán nem tűnik költői kérdésnek annak felvetése sem, hogy vajon milyen pótolhatóságra gondolt a Legfelsőbb Bíróság, amikor a Be (1) bekezdésének j/ pontja alapján a bíróságnak meg kell szüntetnie az eljárást, ha a vád nem törvényes, vagyis amennyiben nem felel meg a 2. -ának (2) bekezdésében meghatározott kritériumoknak, amelyek implicite a Btk. szerinti minősítést is megkívánják a vádlótól. Az eljárás törvényes vád hiánya miatti kötelező megszüntetése esetén viszont nyilván nem kerülhet sor az ügyésznek a Be ának (1) bekezdésén alapuló megkeresésére a vádirat hiányosságainak pótlására. Ez pedig csak akkor tekinthető teoretikus felvetésnek, ha figyelmen kívül hagyjuk a valóságos anyagi halmazatot alkotó bűncselekmények egymással szoros összefüggésben történő elkövetésének lehetőségét, ami viszont a gyakorlatban tipikusnak tekinthető, amiképpen az is, hogy az ügyész ezek közül nem mindegyik miatt indítványozza kifejezetten az elkövető felelősségre vonását, noha a vádirat a Btk. szerint nem értékelt tények leírását is tartalmazza. Így pl. a vádirat tényszerűen rögzíti azt, hogy a vádlottak a sértett megölését követően a gyilkosságánál jelenlevő házastársának és kiskorú gyermekének kezét-lábát ragasztószalaggal összekötözték, amivel megakadályozták számukra a lakás elhagyását, ugyanakkor az ügyész az emberölés mellett nem indítványozza a személyi szabadság miatti felelősségre vonásukat is. 13 Az ilyen és hasonló esetben felmerülő probléma a Ben. hatályba lépése előtt megoldható volt a tettazonosság elve alapján, hiszen ez Tóth Mihály szerint röviden azt jelenti, hogy a bíró az ítéletében mindaddig [de csakis addig] szabadon vonhatja le az általa tényként megállapított tettek valamennyi jogi konzekvenciáját amíg ezek a tettek azonosnak tekinthetők a vádban közöltekkel, illetve fenntartottakkal. 14 A Be július 1. napjától hatályos 2. -ának (2) bekezdése szerint azonban a törvényes vád azt jelenti, hogy a vádemelésre jogosult a bírósághoz intézett indítványában meghatározott személy, pontosan körülírt, büntető törvénybe ütköző cselekménye miatt a bírósági eljárás lefolytatását kezdeményezi. A nyelvtanilag valamit javasol, ill. cselekvést elindít 15 jelentéstartalommal bíró ezen ige alatt pedig aligha 11 BH 2007/5, Belegi József Berkes György (szerk.): Büntetőeljárás jog Kommentár a gyakorlat számára, HVG- ORAC, Budapest, 2009, I/9. pótlás Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság B.416/ Tóth Mihály: A tettazonosság újabb dilemmái Meghaladott dogma vagy értékes tradíció? In: Fenyvesi Csaba Herke Csongor (szerk.): Minúciák. Tanulmányok Tremmel Flórián professzor 60. születésnapjának tiszteletére, Pécsi Tudományegyetem Állam- és Jogtudomány Kar, Pécs, 2001, Juhász József Szőke István O. Nagy Gábor Kovalovszky Miklós (szerk.): Magyar értelmező kéziszótár, Akadémiai Kiadó, Budapest, 1985, 689.
5 Fázsi László: A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége 75 érthetünk mást mint a felelősségre vonás indítványozását. A Btk. szerinti minősítés megkövetelése nélkül azonban az ügyész által értékelt cselekménnyel együtt a törvényes vád alapján a Be. 2. -ának (4) bekezdésében foglaltakból következően értelemszerűen elbírálandó alaki halmazatban álló bűncselekmény kivételével a bíróság annak értelmezésére kényszerül, hogy az ügyész a vádlott milyen bűncselekmény[ek] miatti felelősségre vonását kívánta indítványozni, ami a jogbiztonság, illetőleg a védekezési jog maradéktalan érvényesülését is veszélyezteti, aminek a Be. olyan kiemelkedő jelentőséget tulajdonít, hogy a ának (3) bekezdésében a vádtól eltérő minősítés lehetőségére történő figyelmeztetést is kötelezővé teszi. Már csak ez is jelzi, hogy a büntető törvény szerinti minősítés konkrét megjelölése hozzátartozik a vád pontos ismeretéhez, amelynek hiányában a védőnek nem áll módjában az ügyésszel egyenrangú félként érvei kifejtése, indítványainak megtétele, vagyis a védekezés jogának a Be. 9. (3) bekezdése szerinti tartalommal kitöltése. 16 Végső soron tehát arra a Nagy Lajos által már több mint harminc évvel ezelőtt levont következtetésre kell jutnunk, hogy a vádemelés [ ] nem egyenlő a tényeknek a vádiratban történt előadásával. 17 Ezért kívánhatta meg már a XIX. századi jogfelfogás is azt, hogy a vád tárgyává tett büntetendő cselekmény a törvényben megállapított és a tényállásból vett ismertető jelek szerint, tüzetesen jelöltessék meg. Ez nem más, mint a concret vád formulázása, a mely két elemből van összetéve. Egyik a bebizonyított tényálladék vagyis az elkövetett cselekmény, a másik az anyagi büntető törvénynek az a meghatározása, a mely a kérdéses cselekmény ismérveit megjelöli. Az előbbi tehát ténybeli: az utóbbi jogi individualitása a vádbeli cselekménynek. 18 Az viszont kétségtelen, hogy a BKv. a bíróságok számára nem kötelező, hiszen az Alaptörvény 25. cikkének (3) bekezdése értelmében változatlanul csak a jogegységi határozat bír ilyen erővel. Nyugodtan elvethetjük azonban Mészáros Ádám azon megállapítását, amely szerint a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának nincs olyan törvényi felhatalmazáson alapuló jogosultsága, hogy a jogegységi eljárás keretein kívül akár a kötelező erő látszatával is véleményt nyilvánítson jogértelmezési kérdésekben. 19 Ezt ugyanis az idézett szerző által hivatkozási alapnak tekintett 12/2001. (V. 14.) AB határozat sem támasztja alá, sőt az Alkotmánybíróság érveléséből éppen az tűnik ki, hogy a kollégiumnak a jogegységi eljárásban, valamint az egységes ítélkezési gyakorlat biztosításában betöltött ennél tágabb szerepét nem lehet egybemosni, 20 mert indokolása szerint: 16 14/2002. (III. 20.) AB határozat III/ Nagy Lajos: Ítélet a büntetőperben, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1974, Balogh Jenő Edvi Illés Károly Vargha Ferencz: A bűnvádi perrendtartás magyarázata III, Grill Károly Könyvkereskedése, Budapest, 1899, Mészáros Ádám: Gondolatok a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiumának véleményéről, Rendészeti Szemle 2010/2, Más kérdés, hogy megítélésem szerint törvényszerkesztési hiba volt az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében általánosságban előírt kollégiumi feladatkörre vonatkozó rendelkezésnek A kollégium szerepe a jogegységi eljárásban alcímet követő elhelyezése, a Bszi ában való szabályozás helyett, miután szerintem éppen ez tekinthető a szakmai testületként működő kollégium egyik legfontosabb tevékenységének. Ezt a Dióhéjban a kollégiumvezetői feladatokról című cikkemben Bírák Lapja 2011/1-2, 194. is jelzett problémát azonban időközben a évi CLXI.
6 76 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 2. szám A Bszi a a kollégium szerepét szabályozza a jogegységi eljárásban. A 33. (1) bekezdése szerint a kollégium az egységes ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében elemzi a bíróságok gyakorlatát, és véleményt nyilvánít a vitás jogalkalmazási kérdésekben. Az Alkotmánybíróság megítélése szerint e rendelkezés nem sérti a jogbiztonságot. A Bszi. 33. (1) bekezdésében nem arról van szó, hogy a Legfelsőbb Bíróság vagy a megyei bíróságok kollégiumai végérvényesen és kötelező erővel döntenek egyes szakmai kérdésekben. A jogalkalmazási kérdésekben való kollégiumi véleménynyilvánítás Bszi.-be foglalt szabálya csupán a vitás kérdések eldöntését elősegítő rendelkezés. Ezt támasztja alá a Bszi. 33. (2) ás (3) bekezdése is, amely ezzel kapcsolatban a kollégiumvezetőknek javaslati, illetve kezdeményezési jogot biztosít a jogegységi eljárás megindítására. Erre akkor is sor kerülhet a törvény szóhasználata szerint»szükség esetén«, ha a jogalkalmazás egységesítéséhez a kollégiumi vélemény elégséges. A Bszi a a kollégium szerepét átláthatóan rendezi a jogegységi eljárásban, és az egységes ítélkezési gyakorlatban biztosításában, ezért az Alkotmány 2. (1) bekezdésével nem áll ellentétben. Az Alkotmánybíróság e kérdéskörrel kapcsolatban végül megjegyzi, hogy a különböző bíróknak és bíróságoknak a Bszi. 33. (1) bekezdése szerinti kollégiumi véleményhez való viszonya kívül esik az alkotmányossági vizsgálat körén. 22 A bíróknak a kollégiumi véleményhez való viszonya persze elég egyértelmű, hiszen az ítéletekben számtalan esetben történik ilyenre hivatkozás, tehát kétségtelenül orientálja az ítélkezési gyakorlatot. 23 Mint láthattuk nem feltétlenül az általam helyesnek tartott irányban, noha a vádelv maradéktalan érvényesülésének biztosítását a jogállami igazságszolgáltatás egyik legfontosabb kérdésének kell tekintenünk, hisz a büntető igény érvényesítésének intézmény- és eszközrendszere közvetlen alkotmányos jelentőséggel bír az Alkotmánybíróság álláspontja szerint A vádelv lényege Ezért az utoljára maradt legfontosabb kérdésünk az, hogy miként határozható meg ma a vádelv lényege. Az Alkotmánybíróság szerint: A történetileg változó tartalmú és eltérő eljárási keretek között alkalmazott vádelv lényegét a hatályos Be. szerint törvény megoldotta azáltal, hogy a kollégium e jogkörét rendező 27. -ának (1) bekezdését A bíróságok feladatai az ítélkezés egységének biztosítása érdekében című III. fejezetének általános rendelkezései között találhatjuk meg évi LXVI. tv /2002.(III. 20.) AB határozat indokolásának III/4.2, A Legfelsőbb Bíróság Bfv /2010/5. sz. hatályon kívül helyező határozatának indokolásában pl. a következő zárójeles megjegyzést olvashatjuk: A megismételt eljárásban módja lesz a másodfokú bíróságnak arra is, hogy a járművezetéstől eltiltás tartamába történő beszámítás során a Legfelsőbb Bíróság BKv. 69. számú véleményében adott iránymutatást megfelelően figyelembe vegye. [hiv. hat. 8. oldal] A BKv. figyelmen kívül hagyásának oka azonban természetesen nem az abban megfogalmazott iránymutatás ismeretének hiánya, hanem a megyei bíróság azzal ellentétes álláspontja volt, amire tekintettel ismereteim szerint jogegységi eljárás kezdeményezésére is sor került, eleddig eredménytelenül. 24 Uo.
7 Fázsi László: A tények jogi minősítésének gyakorlati jelentősége 77 alapjában véve három elem alkotja: a perbeli funkciók megosztása, a vádló váddal való rendelkezési joga, a bíróság vádhoz kötöttsége mind az eljárás bírósági szakaszának megindítása, mind annak lefolytatása, mind pedig az ítélethozatal során. 25 Megítélésem szerint a Legfelsőbb Bíróság Büntető Kollégiuma az utóbbi szempontot és egyszersmind a Be. 2. -ának (4) bekezdésében meghatározott alapvető törvényi követelményt is figyelmen kívül hagyta a bíróságok számára irányadónak tekinthető véleményének kialakításakor, amivel lényegében a bíróra bízza a vád kereteinek alakítását, eliminálva ezzel a vád definíciójának egyik fogalmi elemét, átörökítve ezáltal egy olyan korszaknak a joggyakorlatát, 26 amelynek a meghaladása érdekében került sor a Be. elfogadására hiszen az indokolása szerint a korábbi eljárási törvény számos módosítása ellenére is magán viselte annak a korszaknak a jegyeit, amelyben született 27, majd a törvényes vád fogalmának meghatározására. A törvényes vád definícióját megalkotó évi LI. törvény 1. -ának indokolása pedig egyebek mellett a következőket tartalmazza: Törvényes csak az a vád lehet, amely a minimális tartalmi követelményeknek is megfelel. A vád képviselőjének minden esetben konkrétan körülírt cselekmény miatt, annak a büntetőtörvény szerinti minősítését is tartalmazó, pontosan azonosítható személy felelősségre vonására irányuló megalapozott, a bizonyítékok megjelölését is magában foglaló összefoglalt váddal kell a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság előtt a bírósági eljárást kezdeményeznie. Ezt tükrözi a következetes ítélkezési gyakorlat is. 28 Ez utóbbi hivatkozás megalapozottságát azonban természetesen kérdésessé teszi az általam jelzett gyakorlat, 29 ami azért is meglepő, mert a vádló általi minősítés elvárása nem éppen újszerű követelmény, hiszen pl. Carrara szerint a vádlevélnek egész körülményességgel és részletesen magában kell foglalnia a tettet és a bűntett czímét Uo. III/2. 26 Ld. pl. a Legfelsőbb Bíróság Bf. II. 1118/1966. sz. határozatát, amelynek indokolása szerint: A vád tárgyát azok a tények alkotják, amelyeket az ügyész a vád előterjesztésekor mint megtörtént eseményt előad, feltéve, hogy a vádirat szövegéből ennek ellenkezője kifejezetten ki nem tűnik. [Büntetőjogi döntvénytár január december, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1968, 612.] 27 Forrás: CompLex Jogtár Plusz, Forrás: CompLex Jogtár Plusz, Ez alól csupán a pótmagánvádas ügyek jelentenek kivételt, mivel ezek körében tapasztalataim szerint valóban következetes ítélkezési gyakorlatról beszélhetünk, miután a Be (2) bekezdésének d/ pontja alapján valóban könyörtelen következetességgel elutasítjuk a sértett vádindítványát, ha az nem tartalmazza a Btk. szerinti minősítést, amikor a 90/2010. BKv. I/9. pontja értelmében nincs lehetőség ismételten a vád benyújtására. Konkretizálva: A pótmagánvádló által benyújtott vádindítványnak is tartalmaznia kell a Be (3) bekezdés a)-c), g) és h) pontjában írtakat, vagyis többek között a vád tárgyává tett cselekménynek a leírását és a vád tárgyává tett cselekménynek a Btk. szerinti minősítését. [Bírósági Határozatok 2009/5/140, 348.] 30 Carrara Ferencz: A büntető jogtudomány programja II. kötet [ford.: Beksics Gusztáv A Magyar Tudományos Akadémia Könyvkiadó-Hivatala, Budapest, 1879, 406.
8 78 MISKOLCI JOGI SZEMLE 7. évfolyam (2012) 2. szám 6. A római egyezmény tükrében Ez utóbbi megjelölése azonban úgy tűnik mintha ma nem lenne különösebben érdekes, amíg valaki nem fordul az Emberi Jogok Európai Bíróságához amiatt, hogy olyan vád alapján is elítélték, amivel szemben nem tudott védekezni, miután az Emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezmény cikkének a tisztességes eljáráshoz való jog egyik lényeges tartalmi elemét megfogalmazó 3/a. pontjában foglaltakkal összefüggésben a Dallos kontra Magyarország ügyben hozott strasbourgi ítélet a következőkre utal: Az Egyezmény 6. cikke 3. bekezdésének a/ pontja nemcsak azt a jogot biztosítja a terhelt számára, hogy tájékoztatást kapjon a vád»indokáról«, azaz azon cselekményekről, amelyeket állítólagosan elkövetett és amelyeken a vád alapul, hanem a cselekmények jogi minősítéséről is. A tájékoztatásnak részletesnek kell lennie [Pelissier and Sassi v. France (GC), no /94, ECHR 1999-II]. 32 A tárgyalt problémával nemegyszer találkozó bíróként már csupán ezért is vitathatónak tartom azt a számunkra kijelölt keskeny utat szélesíteni kívánó szemléletet, amely a törvény kifejezett rendelkezésével ellentétben nem kívánja meg a vád jogi individualizálását a gyakorlatban. 31 Ld évi XXXI. törvény. 32 Az Emberi Jogok Európai Bírósága I. félévi ítéletei összefoglalása, A Bírósági Határozatok melléklete 2002/1, HVG-ORAC, Budapest, 2002, 14.
Pázmány Péter Katolikus Egyetem Habilitációs Füzetei. Tudományos tevékenységet áttekintő összefoglalás A VÁD TÖRVÉNYESSÉGE. Írta: Belovics Ervin
Pázmány Péter Katolikus Egyetem Habilitációs Füzetei Tudományos tevékenységet áttekintő összefoglalás A VÁD TÖRVÉNYESSÉGE Írta: Belovics Ervin aki a Jog- és Államtudományok tudományágban habilitáció elnyerésére
Jogász Egylet A kodifikáció során elveszett büntetőeljárási reformok A büntetőeljárási törvény félreérthető rendelkezései Az Európai Emberi Jogi Bíróság ítéleteiben gyakran megjelenik az a tétel, hogy
Háger Tamás 1. Az ítéleti tényállás megalapozottságával kapcsolatos egyes kérdések a büntetőperben
Háger Tamás 1 Az ítéleti tényállás megalapozottságával kapcsolatos egyes kérdések a büntetőperben Veritas nunquam perit (Az igazság sohasem vész el) I. A tényállás megállapításához vezető folyamat Az igazságos,
Abszolút eljárási szabálysértések az elsőfokú büntetőperben
meg. 5 Király arra világított rá, hogy a büntetőeljárás a törvény által feljogosított hatóságok és más személyek cselekményeinek sorozata, amely azt célozza, hogy megállapítsák, történt-e bűncselekmény,
Csizmadiáné dr. Pethő Tímea *
Csizmadiáné dr. Pethő Tímea * A kiskorúak sérelmére elkövetett nemi erkölcs elleni bűncselekmények bizonyítási nehézségei a bírósági eljárásban a készülő büntetőeljárásról szóló törvény tükrében Bevezető
V. ÉVFOLYAM, 2016/1 2. SZÁM BÜNTETŐJOGI SZEMLE
V. ÉVFOLYAM, 2016/1 2. SZÁM BÜNTETŐJOGI SZEMLE 2 Tartalom DR. CZÉDLI-DEÁK ANDREA: A vád törvényessége az elmélet és a gyakorlat tükrében / 3 DR. GÓCZA ÁGNES: Az elzárás mint új büntetési nem a 2012. évi
Háger Tamás 1. A megalapozatlanság kiküszöböléséhez vezető folyamat a másodfokú büntetőperben
Háger Tamás 1 A megalapozatlanság kiküszöböléséhez vezető folyamat a másodfokú büntetőperben Aliud nihil in iudiciis quam iustitiam locum habere debet 2 Bevezető gondolatok Az ítéleti tényállás megállapításához
ÍTÉLŐTÁBLAI HATÁROZATOK 2004 2016 SZEPTEMBER BÜNTETŐ ELJÁRÁSI JOG (ÖSSZEÁLLÍTOTTA: VASKUTI ANDRÁS) KÚRIAI BÍRÓ, TANÁRSEGÉD ELTE ÁJK Ítélőtáblai határozatok Be 2 1. eljárási feladatok megoszlása A törvényes
BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ 1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL. I. Fejezet Alapvető rendelkezések
BÜNTETŐELJÁRÁS-JOGI FÜZETEK I. Dr. Kovács Gyula FEJEZETEK A BÜNTETŐELJÁRÁSRÓL SZÓLÓ 1998. ÉVI XIX. TÖRVÉNYBŐL I. Fejezet Alapvető rendelkezések Budapest, 2006 2 Írta és szerkesztette: Dr. Kovács Gyula

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
Tájékoztató a Kúria döntéséről a Kfv.IV.37.835/2016 számú ügyben, a földforgalmi törvény alapján lefolytatandó eljárás egyes sajátosságairól | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria döntéséről a Kfv.IV.37.835/2016 számú ügyben, a földforgalmi törvény alapján lefolytatandó eljárás egyes sajátosságairól
A helyi földbizottság, illetve a jogkörében eljáró Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara az állásfoglalás kiadása során közvetett magánjogi érdekeltként vesz részt az eljárásban, ezért az állásfoglalása nem tekinthető olyan közhatalmi döntésnek, amely a közigazgatási bírósági felülvizsgálat során hatályon kívül helyezhető.
Földtulajdonszerzés tárgyában a helyi földbizottság jogkörében eljáró Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara olyan állásfoglalást adott ki, amely szerint nem támogatja a szerződés jóváhagyását, mert a felek a földforgalmi törvény hatályosulása előtt megállapodtak a tulajdonjog átruházásában, ám a szerződést csak jelen eljárás keretében léptetnék hatályba, ezért a támogatás megadását a földforgalmi törvény kizárja.
Az állásfoglalással szembeni kifogás alapján eljárt alperesi önkormányzat a kifogást elutasította.
A felperesek az alperes határozatának bírósági felülvizsgálatát kérték. Az ügyben eljárt bíróság az alperes határozatát a kamara határozatára is kiterjedően hatályon kívül helyezte és a kamarát új eljárásra kötelezte. Megállapította, hogy az alperes határozata érdemi indokolást nem tartalmaz, nem derül ki belőle, hogy miért nem fogadta el a képviselő-testület a kifogásban írtakat. Tartalmilag a bíróság úgy ítélte meg, hogy a Kamara helytelenül állapította meg, hogy a felek a törvény hatályba lépése előtt megállapodtak a tulajdonjog átruházásában.
Az ügyben az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Ebben – többek között – kifogásolta, hogy a bíróság a perben nem álló földbizottság, illetve Kamara vonatkozásában hozott döntést.
A felülvizsgálati kérelem tárgyéban eljárt Kúria a jogerős ítéletet hatályában akként tartotta fenn, hogy az ítéletből mellőzte a kamarai határozat hatályon kívül helyezését, valamint a kamara új eljárásra kötelezését, és helyette az alperest kötelezte új eljárásra.
A Kúria megállapította, hogy a kamara állásfoglalása nem minősül közigazgatási perben hatályon kívül helyezhető közhatalmi döntésnek, a kamara – mint magánjogi érdekelt – eljárása nem része a közigazgatási eljárásnak. Ha a vonatkozó jogszabályok szerint a kamara a közigazgatási eljárásban ügyfél, azaz ha a kamara a képviselő-testület határozatát ügyféli jogon megtámadhatja a közigazgatási bíróság előtt, akkor nyilvánvaló, hogy nem lehet olyan közigazgatási döntéshozó szervnek tekinteni, amelynek állásfoglalását (amelyet a képviselő-testület elbírált) a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata során érinteni lehet, s akit meghatározott iránymutatással, új állásfoglalás kiadására lehet kötelezni. Földforgalmi ügyekben az első érdeminek tekinthető közhatalmi döntést a helyi önkormányzat képviselő-testülete hozza meg a kamarai állásfoglalás elleni kifogás elbírálása során.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság