text:
2012. november 9., péntek 16:43
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság NAIH közleménye
Budapest, 2012. november 9., péntek (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye a Hatóság egyedi rendszám igényléséről
A NAIH által igényelt egyedi rendszám az adatvédelem és információszabadság érvényesüléséért felelős, 2012. január 1-jén alakult Hatóság nevére utal, annak mozaikszavas megjelenítése a hivatal 7 éves hivatali gépjárművének rendszámtábláján. A rendszámnak így egyfajta reklámértéke is van. Korábban interjúk kapcsán "kritika érte" a Hatóságot annak hosszú, kimondhatatlan neve miatt. A mozaikszó viszont könnyen megjegyezhető, és fontos, hogy a polgárok számára ismertté váljon, hiszen azonos a Hatóság honlapjának címével. Egy új, a polgárokat szolgáló, ombudsmani jellegű tevékenységet is végző hivatal megismertetésére a szakmai munka mellett más "reklámozási módszereket" is igénybe kell venni. A drága, magáncégekkel kötött reklámszerződések helyett ez a fajta propagálás kézenfekvőnek tűnik.
Az egyedi rendszám igénylésének a díja 435.000.-Ft volt, de ez az összeg a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatalához, mint állami szervhez folyt be és az előállítási költségen kívül a költségvetés bevételét képezi. A visszaadott rendszám újra kiadható, így ez a költség is megtérül. Annak megítélése, hogy az egyedi rendszám kiállítása egy költségvetési szerv részére miért kerül 435.000.-Ft-ba, illetve ennek díját ilyen esetekben miért nem mérséklik, nem a Hatóság feladata.
Az egyedi rendszám használata azért szolgálja az átláthatóságot, mert így nyomon követhető egy közfeladatot ellátó szerv vezetőjének az útja, valamint esetleges szabálysértései és kihágásai sem maradhatnak titokban.
A nyilvánosságot és az azzal járó esetleges félreértések tisztázását megítélésem szerint minden állami szerv vezetőjének vállalnia kell, ez alól a független adatvédelmi hatóság vezetője sem kivétel. Ezért tartottam fontosnak, hogy az ügyben közleményt bocsássak ki.
2013. február 19., kedd 15:02
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság NAIH közleménye (1. rész)
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) állampolgári bejelentések alapján, valamint a sajtóból arról értesült, hogy az ELTE BTK Hallgatói Önkormányzata éveken át listázta az új hallgatókat, világnézetük, pártszimpátiájuk, felekezeti hátterük és vélt származásuk alapján adatbázisba rendezve jellemezték őket.
Az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) értelmében a faji eredetre, a nemzetiséghez tartozásra, a politikai véleményre vagy pártállásra, a vallásos vagy más világnézeti meggyőződésre, az érdek-képviseleti szervezeti tagságra, a szexuális életre vonatkozó személyes adat, illetve az egészségi állapotra, a kóros szenvedélyre vonatkozó személyes adat, valamint a bűnügyi személyes adat különleges adatnak minősül. A különleges adatok az Infotv. értelmében fokozottan védett személyes adatok, amelyek kezeléséhez törvényi felhatalmazás hiányában az érintettek írásbeli hozzájárulása szükséges.
Az üggyel kapcsolatos sajtóhírek szerint az ELTE BTK HÖK adatbázisához 150-200 hallgató fért hozzá, és bárki beleírhatott, aki bejárt a HÖK irodáiba. Az ilyen listák harmadik személyek számára történő megismerhetővé tétele jogalap nélküli nyilvánosságra hozatalnak minősül, és súlyosan sérti a tisztességes és a célhoz kötött adatkezelés elvét, valamint az Infotv.-ben meghatározott adatbiztonsági követelményeket is.
Ez a tevékenység továbbá sérti az emberi méltóságot, az érintettek jóhírnevét, becsületét. A becsmérlő, szélsőséges véleményformálással, illetve valótlan tények állítása kapcsán leginkább az érintett jóhírneve csorbul. A Ptk. 78. §-a alapján a személyhez fűződő jogok védelme kiterjed a jóhírnév védelmére is, így az érintett a Ptk. 84. §-ban meghatározott polgári jogi igényeket támaszthatja a lista készítőivel szemben.
Mindazonáltal a Hatóság álláspontja szerint a kifogásolt jogsértés, súlyára tekintettel a Btk. 177/A. §-ába ütköző, visszaélés személyes adattal vétsége törvényi tényállását is kimerítheti. A különleges személyes adatokkal való visszaélés ezen bűncselekmény minősített esete. Felmerülhet továbbá a Btk. 179. §-ban meghatározott rágalmazás vétségének, illetve a Btk. 180. §-ba foglalt becsületsértés vétségének gyanúja is. Azt, hogy a fenti bűncselekmények valamelyike megvalósult-e, büntetőeljárás keretében a bíróság tisztázhatja, amennyiben az érintett feljelentést tesz.
Hasonló esetek előfordultak már az adatvédelmi biztosi gyakorlatban, továbbá a Hatósághoz is érkeztek bejelentések azzal kapcsolatban, hogy különböző honlapokon a szerkesztők különleges adatokat – vélt származásra, szexuális életre vonatkozó adatokat – tettek közzé.
2014. március 18., kedd 17:31
Budapest, 2014. március 18., kedd (OS) - A NAIH közleménye a jelöltállítási rendszerrel kapcsolatban felmerült visszaélések vizsgálatáró
Az utóbbi időben a sajtóban megjelent hírek szerint előfordult, hogy a választáson indulni kívánó állampolgárok más pártok által összegyűjtött ajánlóívek adattartalmát átmásolták a saját íveikre annak érdekében, hogy az illetékes választási iroda részére a választásokon való induláshoz szükséges számú ajánlást adhassanak le. Egy újságíró ezzel kapcsolatban azzal a kérdéssel fordult a NAIH-hoz, hogy a választópolgárok az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény alapján kérhetnek-e tájékoztatást a választási szervektől arról, hogy személyes adataik mely ajánlóíveken szerepelnek.
A NAIH 2014. március 14-én kiadott állásfoglalásában azt hangsúlyozta, hogy az érintett választópolgároknak a jelöltek nyilvántartásba vételével kapcsolatos jogorvoslati határidő végéig lett volna lehetősége tájékoztatást kérni személyes adataik kezelésével kapcsolatban. A sajtóban megjelent híresztelésekkel ellentétben tehát a NAIH nem azt mondta ki, hogy a választópolgárok egyáltalán nem élhetnek tájékoztatáshoz való jogukkal, hanem azt állapította meg, hogy e jog gyakorlása időben korlátozott, tekintettel a választási eljárás speciális jellegére. A tájékoztatás iránti kérelmek teljesítése ugyanis aránytalan terhet róna a választási szervekre, mint adatkezelőkre, akár el is lehetetleníthetné azok munkájukat, ami végső soron veszélybe sodorná a választások megtartását.
Budapest, 2014. március 18., kedd (OS) -
Mesterházy Attila, a Magyar Szocialista Párt (MSZP) elnöke ezt követően bejelentéssel fordult a NAIH-hoz azt kérve, hogy indítson vizsgálatot az esetleges jogsértésekkel összefüggésben. A mai napon kiadott állásfoglalásában a NAIH ezzel kapcsolatban hangsúlyozta, hogy a rá vonatkozó törvények értelmében nincs nyomozati jogköre, amely alapján felderíthetné az ajánlóíveken szereplő személyes adatokkal elkövetett esetleges visszaéléseket. Nem áll rendelkezésére továbbá olyan eszköz sem, amelynek segítségével az egyes aláírások valódiságát megfelelő módon ellenőrizhetné.
A NAIH ugyanakkor felhívta Mesterházy Attila figyelmét arra is, hogy mind a választási eljárással kapcsolatos adatkezelésekről szóló ajánlása, mind pedig a Nemzeti Választási Bizottság iránymutatása értelmében szigorúan tilos az ajánlóívek másolása, adás-vétele, cseréje, emellett bármilyen más módon történő továbbítása. Ezért a jelöltállítási rendszerrel kapcsolatban felmerült esetleges visszaélések - amennyiben azok valóban előfordultak - a társadalomra való veszélyességüket tekintve olyan súlyú cselekmények, amelyek már a Büntető Törvénykönyv hatálya alá tartoznak.
Tekintettel arra, hogy az Alaptörvény értelmében a bűncselekmények felderítése a rendőrség alapvető feladata, a NAIH a bejelentést áttette az Országos Rendőr-főkapitánysághoz.
2014. május 17., szombat 09:13
Budapest, 2014. május 17., szombat (OS) - Az egyén magánéletének védelme megelőzi a keresőmotorok gazdasági érdekét. Az Európai Unió Bírósága szerint az internetes keresőmotorok felelősséget viselnek az általuk folytatott adatkezelésekért, függetlenül attól, hogy nyilvánosan elérhető információkat tesznek szolgáltatásuk keretében hozzáférhetővé. Az Adatvédelmi Hatóság üdvözli a luxemburgi döntést.
2014. május 13-án az Európai Unió Bírósága egy ún. előzetes döntéshozatali eljárás keretében fejtette ki álláspontját a keresőmotorok által folytatott adatkezelések ügyében. A spanyol panaszos azt sérelmezte az alapeljárásban, hogy a nevét beütve továbbra is elérhetőek voltak olyan információk a Google keresőjében, amelyek egy tizenhat évvel ezelőtti ingatlan-árverésre utaltak. Ezek az információk két spanyol lapban jelentek meg 1998-ban, és a Google keresője továbbra is találatként jelenítette meg a közleményeket.
A Bíróság részletes indokolásában rámutatott arra, hogy személyes adatoknak internetes oldalon való megjelenítése adatkezelésnek minősül az európai adatvédelmi irányelv szerint. A keresőmotor működtetője az, aki a szolgáltatás céljait és módját meghatározza, ebből következően az adatvédelmi terminológia szerint a legfőbb jogi felelősséget viselő adatkezelőnek tekintendő. A keresőmotor a magánélet és a személyes adatok védelme szempontjából különösen is érzékeny szolgáltatást nyújt, hiszen "lehetővé teszi, hogy létrehozzák az érintett többé-kevésbé részletes profilját" – írja ítéletében a Bíróság.
Budapest, 2014. május 17., szombat (OS) -
Önmagában az a technikai lehetőség, hogy a honlap üzemeltetője bizonyos kódok használatával elzárhat információkat a keresőmotoroktól, nem mentesít az adatok további felhasználásához kötődő felelősség alól.
Az ítélet szerint a Google keresőjének spanyol verziója nem csupán hozzáférést biztosít az indexált honlapokon elhelyezett tartalmakhoz, hanem meghatározott ár megfizetése ellenében a keresőszavakhoz kapcsolódó reklámokat helyez el. Ennek a szolgáltatásnak a nyújtásához a Google spanyolországi leányvállalata biztosítja a kínált reklámhelyek értékesítését és reklámozását. E szolgáltatás nagyban járul hozzá a keresőmotor nyereségességéhez. A Spanyolországban végzett kereskedelmi és reklámtevékenység miatt a szolgáltatást a Bíróság álláspontja szerint az Európai Unió adatvédelmi irányelvének hatálya alól nem lehet kivonni.
A Bíróság azt is hangsúlyozta, hogy a személyes adatok kezelését mindenképpen az alapvető jogok fényében kell értelmezni. Az európai adatvédelmi irányelv vonatkozó szabályát alapul véve (7. cikk f) pont) mérlegelni kell a versengő érdekek között: az egyén magánéletének védelme, a keresőmotor üzemeltetőjének üzleti érdeke, valamint az internet felhasználójának tájékozódáshoz fűződő érdekei között.
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság NAIH közleménye (3. rész)
A Bíróság ezen érdekek mérlegelése alapján arra jut, hogy az egyén jogai "főszabály szerint nemcsak a keresőmotor működtetőjének gazdasági érdekét előzik meg, hanem a nyilvánosság ahhoz fűződő érdekét is, hogy az e személy nevére vonatkozó keresés során meg lehessen találni az említett információt". Az ítélet hozzáteszi azonban, hogy nem ez a helyzet az olyan információk esetében, ahol az egyén közéletben játszott szerepe miatt fűződik érdek az adat megismeréséhez.
Az egyénnek a magánélethez és a személyes adatok védelméhez fűződő jogából fakad, hogy "idővel még a pontos, nem hibás adatokat érintő, eredetileg jogszerű adatkezelés is összeegyeztethetetlenné válhat" az európai irányelvvel, "ha ezen adatok a gyűjtésük vagy kezelésük céljára tekintettel már nem szükségesek". A Hatóság üdvözli a bírósági megközelítést, mert ebből az örök időkre szóló nyilvánosság tilalma, tehát az az elvárás származik, amely szerint nem a magánszféra hátrál meg az üzleti és technológiai megfontolásokkal szemben, hanem fordítva: a technológiát és az üzleti modelleket kell az emberi méltóságból fakadó magánszféra-védelmi törekvéseinkhez igazítani. A Hatóság egyetért a Bíróság azon érvelésével, amely szerint a közéletben játszott szerepével összefüggésben az egyén a felhasználók tájékozódásának korlátozását nem kérheti. A NAIH a mostani ítéletben megjelenő elvárásokat több korábbi állásfoglalásában, illetve határozatában érvényesítette már, és a jövőben is így fog eljárni.
2014. augusztus 5., kedd 07:20
Budapest, 2014. augusztus 5., kedd (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság ajánlása az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 30. § (7) bekezdésének értelmezése tárgyában
A közelmúltban a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) számos olyan adatigénylésről szerzett tudomást, melyek nagyszámú adat-, illetve adathordozó kiadására, vagy a számlaforgalom részletes megismerésére irányultak. Ezek közül több, ismétlődően ugyanattól az adatigénylőtől származott.
A Hatóság az állami és önkormányzati szervek beadványaiból, konzultációs megkereséseiből szembesült azzal, hogy az adatigénylések kapcsán az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 30. § (1) és (7) bekezdéseinek együttes értelmezésével összefüggésben megjelenő eltérések bizonytalan joggyakorlathoz vezettek.
A Hatóság az egyértelmű és egységes joggyakorlat érdekében a közérdekű és közérdekből nyilvános adatokat kezelő szervek, szervezetek számára az Infotv. 29. § (3) bekezdésének, 30. § (1) és (7) bekezdéseinek együttes értelmezésével kapcsolatban – az Infotv. 38. § (4) bekezdés c) pontja alapján – ajánlást bocsátott ki, amely az alábbi linken érhető el: http://naih.hu/files/Ajanlas30--7-_V2.pdf
2014. augusztus 18., hétfő 15:13
Budapest, 2014. augusztus 18., hétfő (OS) - A NAIH közleménye a közvetlen politikai kampány céljából folytatott adatkezelés nyilvántartásba vételének módjairól
A NAIH felhívja a 2014. évi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásán jelöltként indulni szándékozó választópolgárok, a jelöltek és a jelölő szervezetek figyelmét, hogy tekintettel a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (Ve.) által az ajánlások tekintetében bevezetett formalizált eljárásra, a személyes adatok ajánlások céljából történő kezelésének nyilvántartásba vételét – a gyűjtés előkészítésével összefüggő adatkezelések (például a telefonon történő előzetes időpont-egyeztetés) kivételével – továbbra sem kell kérelmezniük a Hatóságnál.
A Ve. ugyanakkor a választási kampány céljából végzett adatkezelések tekintetében nem határoz meg garanciális jellegű eljárásokat. Ezen túlmenően, mivel a politikai kampánytevékenységek nem tartoznak az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 65. § (3) bekezdésében foglalt kivételi szabályok hatálya alá, ezért a Hatóság továbbra is irányadónak tartja a választási eljárással kapcsolatos adatkezelésekről szóló ajánlásában foglaltakat, miszerint a jelöltek és a jelölő szervezetek az Infotv. 66. § (1) bekezdése értelmében kötelesek a kampány céljából folytatott adatkezelések nyilvántartásba vételét kérelmezni.
Budapest, 2014. augusztus 18., hétfő (OS) -
A Hatóság emellett figyelembe veszi azt is, hogy adminisztratív kötelezettségeik növelése helyett ügyfélbarát szemlélettel kell segíteni a jelöltként indulni szándékozó választópolgárok és a jelölő szervezetek részvételét a választásokon. A Hatóság álláspontja szerint ezért abban az esetben, ha a jelölt adatfeldolgozóként jelölő szervezetet vesz igénybe a közvetlen kampánytevékenység végzése érdekében, akkor célszerű, ha a személyes adatok kezelésének nyilvántartásba vételét a jelölt által esetlegesen adatfeldolgozóként megbízott jelölő szervezet kérelmezi a Hatóságnál. Ilyen esetekben a jelölő szervezet köteles a vele szerződő jelöltekről egy listát mellékelni a Hatóság részére, amely tartalmazza a jelölő szervezet megnevezését, a jelöltek nevét és lakcímét.
A Hatóság kéri továbbá a 2014. évi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint a nemzetiségi önkormányzati képviselők általános választásán jelöltként indulni szándékozó választópolgárokat, a jelölteket és a jelölő szervezeteket, hogy a személyes adatok kezelésével járó közvetlen politikai kampánytevékenység nyilvántartásba vételét kizárólag elektronikus úton kezdeményezzék.
A Hatóság honlapján ( www.naih.hu/oenkormanyzati-valasztasok-2014..html ) egy web felületű alkalmazással biztosítja a bejelentkezés lehetőségét, név és e-mail megadásával történő egyszerűsített regisztráció után.
2014. augusztus 18., hétfő 15:14
Az adatfeldolgozóként megbízott jelölő szervezeteknek a velük szerződő jelöltekkel kapcsolatos listát tartalmazó táblázatot csatolmányként közvetlenül az alkalmazásból lehet feltölteni. A táblázat mintája szintén a honlapról letölthető.
2014. november 4., kedd 11:08
Budapest, 2014. november 4., kedd (OS) - Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye az internetes adatforgalmat sújtó adó javaslatának visszavonásáról
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) üdvözli a távközlési adó kiterjesztését célzó, az internetes adatforgalmat sújtó adó javaslatának visszavonását.
Minden olyan adó, amely az internet használatát tekinti az adó alapjául, korlátozhatja az információkhoz, így a közérdekű és közérdekből nyilvános adatokhoz való hozzáférést is, illetőleg hátráltathatja az elektronikus információszabadság ügyét. Emellett gátolhatja a modern, ügyfélkapun keresztüli online közigazgatási mechanizmusok működtetését is, ami a XXI. század államigazgatásának kiemelkedő, széles körű támogatást élvező törekvése. Egy ilyen jellegű adó továbbá megnehezítheti az online tudásra épülő társadalom kialakulását és kibontakozását.
A NAIH bízik abban, hogy a Kormány és az Országgyűlés döntései során támogatja az információszabadság kiterjesztését.
2014. november 15., szombat 08:15
Budapest, 2014. november 15., szombat (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (Hatóság) ajánlást adott ki a drónok (távirányított repülők) civil használatából eredő magánszféra- és adatvédelmi kérdések szabályozására és a drónok különböző területeken történő felhasználására vonatkozóan.
Az ajánlás tartalmazza a kérdéskör általános jogi elemzését, amely alapján a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy törvényi szabályozás szükséges a témában. Az ajánlás ezzel összefüggésben tartalmaz a jogalkotónak szánt ajánlásokat is a drónok egyes felhasználási területeire vonatkozó eltérő szabályozási javaslatokkal. Ezen túlmenően az ajánlás magába foglalja az állami célú és a kereskedelmi célú felhasználásra vonatkozó ajánlásokat, valamint a magáncélú felhasználóknak szóló tanácsokat. Az ajánlás igyekszik a témában fellelhető legjobb javaslatokat megfogalmazni a jogalkotó, az állami szervek, a piaci szereplők, és a magáncélú felhasználók felé annak érdekében, hogy ezen izgalmas új technológia a magánélet zavartalanságát és az adatvédelmi szabályokat tiszteletben tartva terjedhessen el. Az ajánlás teljes terjedelmében az alábbi linken érhető el: http://naih.hu/files/ajanlas_dronok_vegleges_www1.pdf.
2015. július 1., szerda 08:27
Budapest, 2015. július 1., szerda (OS) - Az Országgyűlés 1995 júniusában választotta meg az első ombudsmanokat, köztük a személyes adatok védelméhez és a közérdekű adatok megismeréséhez való jog védelméért felelős adatvédelmi biztost is. A két alkotmányos alapjog, a rendszerváltás vívmánya, a demokratikus jogállam garanciája; funkciójuk a polgárok átláthatatlanságának és a nyilvánosságon keresztül az állam és a közpénzek felhasználásának ellenőrzése.
Az adatvédelmi biztos az első parlamenti beszámolóját azzal a megállapítással kezdte, hogy "a magyar társadalomnak az adatvédelemmel, az információs önrendelkezési joggal kapcsolatos érzékenysége sokkal fejlettebb annál, mint amire előzetesen számítani lehetett", illetve "az adatvédelem nem a társadalmi státusát, iskolázottságát tekintve felső rétegek luxusigényét jeleníti meg". A fenti két megállapítás máig érvényes az információs önrendelkezési jog érvényesülése terén.
Az alkotmányos reform keretében 2011-ben a jogalkotó az adatvédelmi biztos intézményét az ombudsmani modell átalakításával valós, hatósági bírságolás jogkörrel ruházta fel. A NAIH első elnökeként és volt adatvédelmi biztosként is meggyőződésem, hogy az információs önrendelkezési jog védelmének jelenlegi szintje erősebbé, hatékonyabbá vált, mely eredményesebben szolgálja a jogsértések szankcionálását és a visszaélések megelőzését.
2015. július 1., szerda 08:28
Budapest, 2015. július 1., szerda (OS) -
A technika fejlődésének hatásaira az Európai Unióban formálódó új adatvédelmi rendelet várhatóan gyorsabban és hatásosabban tud reagálni. A magyar adatvédelmi jogalkalmazásnak emellett az alkotmánybíráskodás és az ombudsmani gyakorlat során felhalmozott tudást megőrizve kell érvényre juttatnia a közös európai értékeket. Az egységesülő Európában kívánatosnak tartanánk, azt is, hogy az érem másik oldalán, az információszabadság szabályozása és gyakorlata is közös értékeken alapuljon.
2015. október 3., szombat 08:37
Budapest, 2015. október 3., szombat (OS) - Közlemény az Európai Unió Bíróságának a Weltimmo-ügyben hozott ítéletéről. Magyar ügyben hozott döntést a luxemburgi bíróság. Az Európai Unió Bírósága az internet felhasználók védelme szempontjából kiemelkedő döntést hozott a héten, amelyben kimondta, hogy egy külföldi államban regisztrált cég tevékenységére is alkalmazható a magyar jog, amennyiben tevékenysége magyarországi felhasználókra irányul. A döntés jelentősége abban is megnyilvánul, hogy a formális letelepedés nem nehezítheti meg az adatalanyok jogainak érvényesítését. A NAIH üdvözli a döntést.
Az ítélet szerint a Szlovákiában bejegyzett Weltimmo társaság olyan weboldalt üzemeltet, amelyen magyarországi ingatlanok hirdetései jelennek meg. Ennek keretében kezeli a hirdetők személyes adatait. A hirdetések egy hónapig ingyenesek, majd ezt követően a hirdetésért díjat kell fizetni. Számos hirdető az ingyenes időszakot követő időszakra nézve elektronikus levélben kérte hirdetése és egyben a rá vonatkozó személyes adatok törlését. Az ítélet rámutat, hogy a Weltimmo nem törölte ezeket az adatokat, és kiszámlázta az érintetteknek szolgáltatásainak díjait. A cég vitatta a szlovák cégbejegyzésre tekintettel a magyar jog alkalmazhatóságát, és a magyar adatvédelmi hatóság joghatóságát.
A Bíróság hangsúlyozza az Európai Unió adatvédelmi irányelvének azon célját, hogy hatékony és teljes védelmet biztosítson a magánélethez való jognak, valamint elkerülje a nemzeti szabályozás megkerülését.
2015. október 3., szombat 08:38
Budapest, 2015. október 3., szombat (OS) -
A Bíróság tehát elveti azt a formális megközelítést, amely szerint a vállalkozás kizárólag ott van letelepedve, ahol bejegyezték.
A Bíróság azt a következtetést vonta le, hogy a joghatóság és alkalmazandó jog megállapítása során figyelembe veendő, hogy az adatkezelés mely tagállam területén található ingatlanokra vonatkozik, e tagállam nyelvén megfogalmazott hirdetéseket megjelentető weboldalak üzemeltetéséből áll-e, és e tevékenység következésképpen főként, vagy akár teljes mértékben az említett tagállam felhasználóira irányul-e. Mérlegelendő az is, hogy az adatkezelő olyan képviselővel rendelkezik az említett tagállamban, aki az e tevékenységből eredő követelések behajtásával, valamint az adatok kezelésével kapcsolatos hatósági és bírósági eljárásokban az adatkezelő képviseletében eljár. Amennyiben ezek a feltételek Magyarországra nézve érvényesülnek, úgy a másik tagállamban bejegyzett, és ott egyébként tényleges tevékenységet ki nem fejtő gazdasági társaság köteles a magyar jogot tiszteletben tartani, így a személyes adatok védelmét szolgáló rendelkezéseket is.
A Bíróság ítélete megerősíti az online szolgáltatók azon kötelezettségét, hogy betartsák annak az országnak a jogszabályait, ahova szolgáltatásuk irányul. Így biztosítható, hogy az uniós polgárok megfelelő védelemben részesüljenek, kibúvók nélkül.
2015. október 3., szombat 19:42
Budapest, 2015. október 3., szombat (OS) - A NEMZETI ADATVÉDELMI ÉS INFORMÁCIÓSZABADSÁG HATÓSÁG BEFEJEZTE A KIEMELT EKOP PROJEKTJÉNEK VÉGREHAJTÁSÁT EKOP-1.1.7.-2012-2013-00
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: NAIH) 2013. május 2-án megkezdte és 2015. 08. 31-én befejezte "A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság informatikai infrastruktúrájának komplex fejlesztése" című kiemelt EKOP projekt végrehajtását. Az igénybe vett támogatási összeg 79.706.344,- Ft, amelynek rendeltetése volt, hogy a Hatóság törvényben meghatározott és az Európai Unió jogi aktusai szerinti működéséhez szükséges informatikai és infrastrukturális háttér biztosítva legyen.
A projektben eredményesen lezárult nyílt közbeszerzési eljárásban beszerzésre került, komplex informatikai infrastruktúrához kapcsolódó eszközök, középtávon biztosítani tudják a NAIH működésének nélkülözhetetlen alapját. A projekt eredményeképpen egyrészt megújult, másrészt létrejött a NAIH komplex informatikai rendszere. Munkafolyamatokat is támogató minősített iratkezelő rendszere, illetve ezzel együtt elektronikus ügyintézési lehetőségek kialakítására került sor az állampolgárok részére. A létrehozott szolgáltatások a Hatóság működési hatékonyságát javítják online megoldások alkalmazásával.
2016. január 29., péntek 08:43
Budapest, 2016. január 29., péntek (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság ajánlása a különleges jogrend szabályozásának információs alapjogi kereteiről
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság a sajtóhíradásokból értesült arról a szabályozási tervezetről, amely
1. Magyarország Alaptörvénye hatodik módosítását irányozza elő a különleges jogrend keretei között a terrorveszélyhelyzet szabályainak meghatározása tárgyában, valamint ezzel összefüggésben
2. egyes törvényeknek a terrorveszélyhelyzettel kapcsolatos módosítására irányul.
A sajtóhírek szerint a szabályozási tervezetről az országgyűlési pártok bevonásával folyik egyeztetés.
A fenti 2. pontban nevezett törvénytervezet a személyes adatok védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez való jogot (a továbbiakban együtt: információs alapjogot) érintő szabályokat tartalmaz, ezért a NAIH az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 38. § (2) bekezdésében, valamint az Infotv. 38. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében hivatalból eljárva megvizsgálta a törvénytervezetet.
Budapest, 2016. január 29., péntek (OS) -
A törvénytervezet, valamint a jogszabályi környezet összevetése rávilágított arra, hogy a terrorveszélyhelyzet törvényi szabályozásán túl azt is indokolt feltárni, hogy milyen alkotmányos szabályozási követelmények vonatkoznak különleges jogrend szabályozására információs alapjogi szempontból. Az elemzési keretek bővítésének szükségességét az is alátámasztja, hogy a különleges jogrend közös szabályai egy egységes szabályozási keretbe illesztik a terrorveszélyhelyzet tervezett szabályait, amelyek egyébként is hasonlóságokat mutatnak a különleges jogrend más jogintézményeivel, így különösen a megelőző védelmi helyzet bevezetésével összefüggő egyes rendszabályokkal és intézkedésekkel.
A NAIH vizsgálata kiterjedt továbbá a szabályozási tervezet nyilvánosságra hozásának körülményeire is. A vizsgálat megállapításait tartalmazó ajánlás elérhető a Hatóság honlapján, az alábbi linkre kattintva:
http://www.naih.hu/files/NAIH20160128AJ-NL-S.pdf
2016. január 29., péntek 10:04
Budapest, 2016. január 29., péntek (OS) - Közlemény a "Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Emlékérem" adományozásáról
2016. január 28-án a "Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Emlékérem" adományozásáról szóló 19/2012. sz. NAIH szabályzat alapján az ezüst emlékérmet a Budapesti Gépészeti Szakképzési Centrum Mechatronikai Szakközépiskola pedagógusa, Vereb Márta és 7 diákja kapta az ARCADES adatvédelmi pályázat keretében nyújtott, az internetes adatvédelem, valamint a fiatalok biztonságos és jogtudatos internethasználatával kapcsolatos ismeretek népszerűsítése során végzett kiemelkedő tevékenységéért.
2016. február 3., szerda 20:42
Budapest, 2016. február 3., szerda (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság sajtóhírekből értesült arról, hogy egy közismert énekesnő HIV fertőzött lehet, és kiléte nyilvánosságra kerülhet. Az üggyel kapcsolatban a Hatóság elnöke, Dr. Péterfalvi Attila a holnapi napon közleményt ad ki és egyben büntetőfeljelentés megtételét helyezi kilátásba, amennyiben e különleges személyes adatot a sajtó publikálja és megkérdőjelezhető az érintett hozzájárulásának önkéntessége.
2016. február 4., csütörtök 11:54
Budapest, 2016. február 4., csütörtök (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) közleménye a www.blikk.hu portálon megjelent "Évek óta HIV-fertőzött a magyar sztárénekesnő" cikkel kapcsolatban
2016. február 2-án a www.blikk.hu portálon "Évek óta HIV-fertőzött a magyar sztárénekesnő" cikk jelent meg, amelyben arról írnak, hogy egy kórházi alkalmazott a Blikk nevű sajtóorgánum tudomására hozta, hogy egy ismert haza művész évek óta HIV-fertőzött. A Blikk ugyan a művész kilétét az eddigi újságcikkekben nem fedte fel, azonban a cikk megjelenése óta naponta több információt tesznek közzé vele kapcsolatban, manipulatív szövegezéssel fokozva a kíváncsiságot és gerjesztve a közérdeklődést a téma iránt. A példányszám, az olvasottság növelésére való törekvés azonban nem indokolhatja a magánszféra védelmének figyelmen kívül hagyását.
Budapest, 2016. február 4., csütörtök (OS) -
Az egészségügyi alkalmazottak felelősséggel tartoznak az általuk kezelt adatokért a titoktartási kötelezettségük keretén belül, és a sajtószervek is felelősek a nyilvánossá tett információkért. A HIV-fertőzöttség olyan szenzitív, különleges adat, amelynek nyilvánosságra hozatalához jogszabályi felhatalmazás hiányában csak az érintett írásbeli hozzájárulása jelentheti a megfelelő jogalapot, akkor is, ha ismert személyről van szó. Az ismert személy, "celeb" nem jogi kategória, és e tény önmagában nem indokol szélesebb körű nyilvánosságot, különösen nem érzékeny információknak – pl. egészségi állapot, droghasználat, szexuális identitás - az internet nyilvánosságán keresztüli közzétételével.
A hatályos magyar szabályok szerint - és az Európai Unió adatvédelmi munkacsoportjának véleménye alapján is – adatkezelésnek tekintendő egy magánszemély valamilyen információval való összefüggésbe hozása, még akkor is, ha kiderül, hogy az adat nem valós. A személyére vonatkozó adatával mindenki maga rendelkezik, önmaga hozza meg önkéntesen a döntését. Azonban ha ezzel kapcsolatban nyomás alá helyezik, pressziót gyakorolnak rá ("valljon színt"), a sajtóban megjelenő cikkekkel kényszerítik kiléte felfedésére, ez nem tekinthető önkéntesnek, vagyis személyének megnevezéséhez semmiképpen sem lesz megfelelő jogalap illetve adatkezelési felhatalmazás.
2016. február 4., csütörtök 11:55
A NAIH elnökeként nyomatékosan felhívom mindenki figyelmét, aki az üggyel kapcsolatban információval rendelkezik, adatot kezel, hogy amennyiben a nyilvánosság számára kiderül illetve közzétételre kerül a cikk szerinti sztárénekesnő neve, adatvédelmi hatósági eljárást fogok indítani, továbbá büntetőeljárást fogok kezdeményezni.
Hangsúlyozom, hogy e közleménynek nincs köze a média függetlenségének témájához, és nem kívánja korlátozni a véleménynyilvánítás szabadságát. A szólásszabadságnak maguk a személyiségi jogok jelentik a korlátait. Kiemelten felhívom a Blikk szerkesztőségének figyelmét a személyes adatok védelméhez való jog tiszteletben tartására.
a NAIH elnöke
2016. március 5., szombat 14:54
Budapest, 2016. március 5., szombat (OS) - Az elmúlt napokban a hazai sajtóban különböző híradások jelentek meg a Pedagógusok Szakszervezete által folytatott a tanárok sztrájk-hajlandóságának felmérését célzó adatkezelésekről. A folyamatban lévő adatkezelések miatt felhívjuk a figyelmet arra, hogy az adatvédelmi biztos 2006. július 11-én, 381/H/2006-18 számon a sztrájk szervezésével kapcsolatos adatvédelmi biztosi ajánlást bocsátott ki, amely a http://81.183.229.204:51111-/abi/index.php?menu=aktualis/ajanlasok&dok=381_H_2006-18 internet oldalon is elérhető. Az abban leírtak, a jelenleg hatályos törvényi rendelkezések alapján továbbra is irányadóak a sztrájkjog gyakorlásához kötődő személyes adat kezelésekre.
Az Ajánlás főbb megállapításai a jelenleg hatályos törvényi rendelkezésekkel is kiegészítve a következőek voltak.
A sztrájkról szóló 1989. évi VII. törvény (továbbiakban: Sztv.) 1. §-a értelmében a dolgozókat a gazdasági és szociális érdekeik biztosítására – az e törvényben meghatározott feltételek szerint – megilleti a sztrájk joga. A sztrájkban való részvétel önkéntes, az abban való részvételre, illetve az attól való tartózkodásra senki nem kényszeríthető. A jogszerű sztrájkban résztvevő dolgozókkal szemben a munkabeszüntetés befejezését célzó kényszerítő eszközökkel nem lehet fellépni. A sztrájkjog gyakorlása során a munkáltatóknak és a munkavállalóknak együtt kell működni.
Budapest, 2016. március 5., szombat (OS) -
Az Sztv. – jelenleg hatályos – 4. § (2) és (3) bekezdése értelmében:
"(2) Annál a munkáltatónál, amely a lakosságot alapvetően érintő tevékenységet végez – így különösen a közforgalmú tömegközlekedés és a távközlés terén, továbbá az áram, a víz, a gáz és egyéb energia szolgáltatását ellátó szerveknél –, csak úgy gyakorolható a sztrájk, hogy az a még elégséges szolgáltatás teljesítését ne gátolja.
(3) A még elégséges szolgáltatás mértékét és feltételeit törvény megállapíthatja. Törvényi szabályozás hiányában a sztrájkot megelőző egyeztetés során kell a még elégséges szolgáltatás mértékéről és feltételeiről megállapodni; ebben az esetben a sztrájk akkor tartható meg, ha a felek a megállapodást megkötötték, vagy ennek meghiúsulása esetén bármelyikük kérelmére a közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős határozata megállapította a még elégséges szolgáltatás mértékét és feltételeit."
Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (a továbbiakban: Infotv.) 5. § (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében személyes adat akkor kezelhető, ha ahhoz érintett személy hozzájárult, vagy ha azt törvény közérdeken alapuló célból elrendelte (kötelező adatkezelés).
Az Infotv. 3. § (3) bekezdésének a) pontja szerint különleges személyes adatnak minősül az érdekképviseleti tagsággal kapcsolatos adat.
2016. március 5., szombat 14:55
A sztrájkban történő részvétel önmagában tehát nem tekinthető különleges adatnak. A jogellenes adatkezeléssel okozott sérelem – elsősorban egzisztenciális következményei miatt – adott esetben azonban igen jelentős lehet.
Az Sztv. a sztrájk szervezésével kapcsolatosan adatkezelésre vonatkozó, az Infotv. 5. § (1) bekezdésének megfelelő, kötelező adatkezelést elrendelő szabályozást nem tartalmaz.
A munkajogban általánosan érvényesülő, a felek együttműködésére vonatkozó követelmény önmagában nem szolgáltathat jogalapot személyes adatok kezeléséhez, mert alapjog alkotmányos korlátozásához az szükséges, hogy a korlátozás megfeleljen az arányosság követelményének: az elérni kívánt cél fontossága és az ennek érdekében okozott alapjogsérelem súlya megfelelő arányban legyenek egymással (20/1990 (X. 4.) AB határozat, illetőleg a 879/B/1992. AB határozat).
Jelen helyzetben – a korábbi ajánlásban ismertetett adatkezeléstől eltérően – nem a munkáltatók igényelnek adatot a szakszervezettől, hanem a szakszervezet gyűjt és kezel a tagjaitól, illetve a tagsági körén kívül álló munkavállalóktól (közalkalmazottaktól) a sztrájkban való személyes részvételi hajlandóságra vonatkozó adatokat.
A sztrájk szervezésével összefüggésben a személyes adatok felvétele, kezelése, továbbítása csak abban az esetben tekinthető jogszerűnek, ha az érintett ahhoz kifejezetten és önként – vagyis külső, jogkorlátozó ráhatástól mentesen – hozzájárult.
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság NAIH közleménye (4. rész)
Az adattovábbítás jogszerűségét utóbb az adatkezelőnek, vagyis a sztrájkot szervezőnek kell bizonyítania, ezért célszerű a hozzájárulást az érintettektől írásban megkérnie.
A hozzájárulás egyik fontos eleme a tájékoztatás. Az Infotv. 20. §-a értelmében:
"(1) Az érintettel az adatkezelés megkezdése előtt közölni kell, hogy az adatkezelés hozzájáruláson alapul vagy kötelező.
(2) Az érintettet az adatkezelés megkezdése előtt egyértelműen és részletesen tájékoztatni kell az adatai kezelésével kapcsolatos minden tényről, így különösen az adatkezelés céljáról és jogalapjáról, az adatkezelésre és az adatfeldolgozásra jogosult személyéről, az adatkezelés időtartamáról, arról, ha az érintett személyes adatait az adatkezelő a 6. § (5) bekezdése alapján kezeli, illetve arról, hogy kik ismerhetik meg az adatokat. A tájékoztatásnak ki kell terjednie az érintett adatkezeléssel kapcsolatos jogaira és jogorvoslati lehetőségeire is."
Az előzetes tájékoztatás adatvédelmi követelményeiről szóló 2015. szeptember 29-én kelt ajánlás a http://naih.hu/files/tajekoztato-ajanlas-v-2015-10-09.pdf internet oldalon található meg.
Az Sztv. 6. § (3) bekezdése értelmében a sztrájk miatt kiesett munkaidőre – eltérő megállapodás hiányában – a dolgozót díjazás és a munkavégzés alapján járó egyéb juttatás nem illeti meg. Azt az adatot tehát, hogy ki vesz részt a sztrájkban, a munkáltató bérszámfejtés céljából – a bérszámfejtési határidő figyelembevételével – jogosult kezelni.
2016. március 5., szombat 14:56
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság NAIH közleménye (5. rész)
Nem igényelheti tehát előzetesen a munkáltató a sztrájkban részt vevő munkavállalók személyes adatait.
Az elégséges szolgáltatás nyújtása, mint adatkezelési cél vizsgálatakor szükséges figyelembe venni azt a bírósági jogértelmezést, mely szerint a sztrájk jogellenességét önmagában a felek tárgyalásának az eredménytelensége nem alapozza meg. A sztrájk jogszerűségét, illetve jogellenességét kizárólag az Sztv. 3. §-a alapján kell elbírálni. (BH 1991. 255.).
Ez okból az elégséges szolgáltatás teljesítése céljából történő egyeztető eljárás során a szervező és a munkáltató rögzítheti a szükséges számszaki adatokat arra vonatkozóan, hogy az egyes munkaegységekben hány embernek kell dolgoznia. A munkavállalók név szerinti megnevezése azonban ehhez a célhoz nem szükséges.
A Hatóság minden érdekeltet felhív arra, hogy a sztrájkból, tiltakozásból hagyják ki a tanulókat, ugyanis az ő bevonásuk olyan adatkezeléssel járhat együtt, melynek esetében az érintett hozzájárulása a cselekvőképességre vonatkozó szabályok szerint (Infotv. 6. § (3) bekezdés) hiányozhat, valamint az ehhez kapcsolódó adatkezeléssel (például: a hiányzás rögzítése) a tanuló hátrányára vissza lehet élni, miután az adat törlésére nincs lehetőség.
A kezelt személyes adatokat az adatkezelési cél megszűnése esetén törölni kell (Infotv. 4. § (2) bekezdése). Ez a rendelkezés természetesen vonatkozik a sztrájk szervezésével összefüggésben kezelt személyes adatokra is.
2016. április 11., hétfő 16:20
Budapest, 2016. április 11., hétfő (OS) -
A NAIH 2016. április 8-án kiadott sajtóközleményében arról tájékoztatta a közvéleményt, hogy eljárást folytat Kiss László ítéletének nyilvánosságra hozatala ügyében. Ennek során több kérdés tisztázása is szükséges annak megállapítása érdekében, hogy a személyes adatok védelméhez fűződő jogot ki és mennyiben sértette meg.
A sajtóban megjelent információk és a NAIH-hoz érkezett megkeresés alapján a NAIH azt tapasztalta, hogy az illetékes levéltár kezelésében levő ítéletbe és a hozzá kapcsolódó egyéb iratokba újságírók és más személyek is be szeretnének tekinteni, illetve egyes adatkezelők a már rendelkezésre álló ítéletet fel kívánják használni a tájékoztatási tevékenységük során.
Tekintettel az eset jogi megítélésének összetettségére, illetve a bűncselekmény áldozatának jogaira, valamint más érintettek személyes adatainak védelmére az esetleges további jogsérelem megakadályozása érdekében a NAIH elnöke az ítélet zárolását rendelte el.
A zárolást olyan módon kell végrehajtaniuk az adatkezelőknek, hogy a NAIH ideiglenes biztosítási intézkedést visszavonó, illetve az ügy érdemében hozott döntéséig az adatkezelők az ítéletet nem használhatják fel a tevékenységük során, harmadik személyek számára nem biztosíthatnak hozzáférést, továbbá harmadik személy arról másolatot nem készíthet.
2016. május 30., hétfő 12:34
Budapest, 2016. május 30., hétfő (OS) - Budapest látta vendégül az európai adatvédelmi hatóságokat: múlt héten tartották éves konferenciájukat az európai adatvédelmi hatóságok, amelynek ezúttal a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság volt a házigazdája. A Konferencia két témában is nyilatkozatot fogadott el: az európai adatvédelmi együttműködés új kereteiről, így a két év múlva hatályba lépő új adatvédelmi rendeletről, valamint a külföldre irányuló adattovábbításokról. Zárszavában Péterfalvi Attila elnök megfordította a pódiumon elhelyezett homokórát, jelezve: a hatóságoknak sok feladata van a hatályba lépésig hátralévő időben.
1991 óta gyűlnek össze az európai adatvédelmi hatóságok az aktuális szakmai kérdések megvitatására. 2006 után ismét Budapest adott otthont a rangos konferenciának, amelynek tanácskozását az Új Városházán tartották.
A Konferencia több témát is részletesen feldolgozott. A személyes adatok védelmének, valamint tágabban a magánszféra védelmének minden országot érintő kérdésköre a nemzetbiztonsági szolgálatok hozzáférése az adatokhoz. Magyar és külföldi előadók vitatták meg az aktuális kérdéseket megoldási javaslatokat is felvetve. Fontos egyrészt, hogy a szolgálatok hozzáférhessenek a munkájukhoz szükséges adatokhoz, de ennek során a magánszférába aránytalanul ne pillanthassanak be.
2016. május 30., hétfő 12:35
Budapest, 2016. május 30., hétfő (OS) -
Az Európai Unió idén új adatvédelmi rendelkezéseket fogadott el, amelyek alapjaiban fogják megváltoztatni a személyes adatok védelmére vonatkozó szabályokat. A szabályok közvetlenül alkalmazandók lesznek minden tagállamban, és a hatóságok szükségszerűen szorosabb együttműködésben látják majd el tevékenységüket. A felkészülésre két év áll rendelkezésre. A hatóságoknak nem csupán azt kell szem előtt tartaniuk, hogy ők maguk felkészülten várják 2018. május 25-ét, amikor az új uniós rendelet és irányelv alkalmazandóvá válik, hanem az érdeklődő szakmai közvéleménynek is válaszokat kell adni a felmerülő számos kérdésre. Az Európa Tanács adatvédelmi egyezménye szintén felülvizsgálat alatt áll, amelynek során modernizálják az 1981-ben elfogadott dokumentumot.
Az új adatvédelmi keretekről szóló nyilatkozat hangsúlyozza a hatóságok felkészülésének fontosságát, amelynek során saját kormányzataik segítsége is fontos. Az új adatvédelmi szabályok alkalmazása nagyobb mozgásteret kíván meg mind a foglalkoztatott szakértők száma, mind pedig a rendelkezésre álló költségvetés terén. Az Európai Unió és az Európa Tanács új dokumentumai Európa-szerte magasabb szintű védelmet kínálnak a polgárok számára, ezzel a lehetőséggel élni kell a megerősített hatóságok tevékenysége révén. A hatóságok készülnek erre a szerepre, a szükséges források előteremtése érdekében pedig tárgyalnak a költségvetésért felelős tagállami szervekkel.
A külföldre irányuló adattovábbítások témájában elfogadott nyilatkozat megerősíti az Európai Unió és az Európa Tanács azon törekvését, hogy az európai polgárok számára akkor is az Európában biztosított védelmet nyújtsák, ha az adatokat más kontinensre továbbítják. A külföldre irányuló adattovábbítások nem adhatnak kibúvót az európai védelmi szint lerontására.
A Hatóság elnöke rendkívül sikeresnek értékeli a Konferenciát, amely nem csak szakmai téren volt hasznos, hanem a magyar hatóság aktív szerepét is mutatja az európai szereplők között. A pergő homokóra jelzi: a hatóságok tudatában vannak a rájuk háruló feladatoknak, és a jövő évi ciprusi konferencián folytatják a konzultációkat, amely az éves konferenciák között egyébként is folyamatos több különböző fórumon.
2016. június 23., csütörtök 09:17
Budapest, 2016. június 23., csütörtök (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (NAIH) közleménye Budapest Főváros Levéltára adatkezelése tárgyában hozott határozatról
A NAIH adatvédelmi hatósági eljárást indított a Fővárosi Bíróság által 1962. február 17-én hozott ítélettel összefüggő adatkezelések miatt, így többek között a Budapest Főváros Levéltára (Levéltár) adatkezelésének vizsgálata ügyében is. A sajtó az elmúlt hetekben, hónapokban az 1962-es ítélet alapján számolt be részletesen a Kiss László és társai által elkövetett bűncselekményről. A NAIH eljárása a Levéltár vonatkozásában annak megállapítására irányult, hogy a Levéltár jogszerűen biztosított-e hozzáférést az 1962-es ítélethez.
A NAIH határozatában megállapította, hogy a Levéltárnál jogellenes adatkezelés történt, és emiatt hárommillió forint adatvédelmi bírságot szabott ki.
2016. június 23., csütörtök 09:18
Budapest, 2016. június 23., csütörtök (OS) -
A Levéltár által őrzött 1962-es ítélet az Infotv. (2011. évi CXII. törvény) szerinti bűnügyi személyes adatokat tartalmaz, amelynek megismerésére az Infotv. alapján akkor van lehetőség, ha az ítéletben szereplő érintett írásban hozzájárul ehhez vagy teljesülnek a törvényben meghatározott feltételek. A levéltári törvény (1995. évi LXVI. törvény) – az adatvédelmi törvény rendelkezéseit követve – szigorú feltételeket állapít meg a személyes adatot tartalmazó levéltári anyagban folytatható kutatás esetére, és három esetben teszi lehetővé az ilyen levéltári anyag megismerését. Ezek közül a Levéltár arra hivatkozott, hogy anonimizált másolattal biztosít hozzáférést a személyes adatot tartalmazó levéltári anyaghoz.
A Levéltár által őrzött 1962-es ítéletet egy újságíró kérte ki úgy, hogy a kérőlapon két természetes személy nevét is megjelölte. A Levéltár hozzáférést biztosított az 1962-es ítélethez, holott fel kellett volna ismernie, hogy bármilyen anonimizálás mellett is bocsátja az 1962-es ítéletet rendelkezésre, az újságíró akkor is összefüggésbe tudja hozni az ítéletet a kérőlapon megjelölt természetes személyekkel. Az újságíró kérelme vonatkozásában az 1962-es ítéletre egyáltalán nem lett volna alkalmazható a levéltári törvény anonimizálásra vonatkozó rendelkezése, és ezért a bűnügyi személyes adatokhoz való hozzáférés biztosítása az Infotv. szerint jogalap nélkül történt.
A NAIH az eljárást más, a Levéltártól független, önálló adatkezelőknek az 1962-es ítélettel kapcsolatos adatkezelései vonatkozásában tovább folytatja, ezekről külön határozatot hoz.
Budapest, 2016. június 23.
2016. december 10., szombat 08:25
Budapest, 2016. december 10., szombat (OS) - A NAIH vizsgálja a Magyarországi Szcientológia Vallási Egyesület adatkezelését.
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság eljárása olyan állampolgári bejelentések nyomán indult meg, amelyek szerint az adatalanyokat megillető jogok sérülnek az Egyesület adatkezelési gyakorlata során. A hatósági eljárás célja annak megállapítása, hogy a vallási egyesület adatkezelése összhangban áll-e a magyar adatvédelmi szabályozással.
Állampolgári beadványok érkeztek a Hatósághoz, amelyekben az érintettek az Egyesülettel kapcsolatos saját tapasztalataikat osztották meg, valamint segítséget kértek személyes adataik védelme érdekében.
Az egyik beadványozó tapasztalata szerint belépése idején örömmel fogadták a szervezetben és segítséget kapott élete nehéz időszakában, eközben olyan személyes információkat osztott meg, amelyeket csak a legközelebbi barátai ismerhetnek.
A panaszos évek múltán elhatározta, hogy kilép a szervezetből, és kérte a vele kapcsolatos dokumentumok kiadását. Kérését nem teljesítették. Ezen túl arról a félelméről is beszámolt, amely szerint, ha szakít a szervezettel, akkor ezeket a rendkívül érzékeny, írásban rögzített információkat vele szemben felhasználhatják. Félelmét erősíti, hogy az információk rossz szándékú felhasználás esetén alkalmasak egzisztenciájának tönkretételére, és arra is, hogy családi életét szétzilálják. Tekintettel kérelme elutasítására, kiszolgáltatottságában végül nem mert kilépni a szervezetből.
2017. január 17., kedd 16:35
Budapest, 2017. január 17., kedd (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (továbbiakban: NAIH) elnöke az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény 16. §-ának (3) és 30. §-ának (3) bekezdésében foglalt kötelezettségük teljesítésére felhívja a személyes adatok és a közérdekű adatok kezelőit.
A 2016. évre vonatkozó összesítést a személyes adatok kezelésével kapcsolatos elutasított kérelmekről és a közérdekű adatok megismerésére irányuló elutasított kérelmekről az elutasítás indokának megjelölésével a NAIH elnökének 2017. január 31-ig kell megküldeni a következő címre: 1125 Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor 22/C.
A válaszadási kötelezettség szempontjából személyes adat iránti kérelem minden, az érintett által benyújtott, saját adataira vonatkozó betekintési, törlési, helyesbítési kérelem.
Közérdekű adat iránti kérelem az állami, vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett adatok megismerésére irányuló kérelem.
Kérjük az adatkezelőket, adjanak tájékoztatást a teljesített kérelmekről is.
2017. február 8., szerda 12:36
Budapest, 2017. február 8., szerda (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a sajtóból (https://ripost.hu/cikk-szcientologusok-zaklatjak-a-veronai-tragedia-gyaszolo-csaladjait) értesült arról, hogy a Magyarországi Szcientológia Vallási Egyesület, megszerezve a veronai busztragédia áldozatainak elérhetőségeit, zaklatja a gyászoló családokat.
A hivatkozott újságcikk szerint az Egyesület egy – a hívei közzé tartozó – Verona közelében élő magyar származású rendezvényszervezőn keresztül szerezte meg a családtagok nevét, telefonszámát és lakáscímét.
Ugyan a cikkben szereplő adatkezelést sérelmező panasz még nem érkezett a Hatósághoz, azonban nyomatékkal felszólítom az Egyesület képviselőit, hogy azonnal hagyjanak fel a fentiekben leírt tevékenységgel és haladéktalanul töröljék a gyászoló családok jogellenesen megszerzett személyes adatait.
A Hatóság elnökeként jelen közlemény kiadása mellett megteszem a szükséges és hatékony jogvédelmi lépéseket is.
Budapest, 2017. február 08.
2017. április 19., szerda 10:51
Budapest, 2017. április 19., szerda (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnökének levele Dr. Gulyás Gergely alelnök Úrhoz a civil törvénnyel kapcsolatban.
Dr. Gulyás Gergely úr részére
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (Hatóság) az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 38. § (4) bekezdés a) pontjában meghatározott feladatkörében eljárva hivatalból áttekintette a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló T/14967. törvényjavaslatot. Megállapításaink a következők:
A törvényjavaslat a személyes adatok védelmét nem érinti, mert személyes adatok kezelését nem írja elő. A kötelező adatkezelés kizárólag olyan, a törvényjavaslat 1. §-a szerinti egyesületekre és alapítványokra vonatkozik, amelyek nem rendelkeznek információs önrendelkezési joggal.
A törvényjavaslat indokolása értelmében azért szükséges a külföldről támogatott szervezetek e minőségének az eddigieknél nagyobb nyilvánosságot biztosítani, mert a törvény hatálya alá tartozó szervezetek felhasználásával külföldi érdekcsoportok befolyásolhatják Magyarország politikai és társadalmi életét, ami az ország szuverenitását érintő nemzetbiztonsági kérdés, továbbá a szervezetek külföldi finanszírozásával együtt járó pénzmozgások a pénzmosás elleni küzdelem szempontjából is nyilvánosságot érdemelnek.
Budapest, 2017. április 19., szerda (OS) -
Hatóságunk egyetért azzal, hogy a szervezetekre vonatkozó információk kötelező nyilvánossága hasznos és megfelelő eszköz lehet annak érdekében, hogy a civil szervezeteket ne lehessen különféle érdekcsoportok leplezett befolyásolási törekvéseinek érvényesítéséhez felhasználni. Ugyanakkor véleményünk szerint e közérdekű szabályozási cél elérése érdekében tovább lehetne szélesíteni az adatok közzétételére kötelezettek körét a következők figyelembe vételével:
- A független véleményformáló szerepkörben fellépő civil szervezetek esetében nemcsak a külföldről érkező finanszírozás átláthatósága lényeges, hanem a belföldi – a vállalati, az állami, vagy az intézményes politikai szférából érkező - támogatások transzparenciája is, hiszen a függetlenként fellépő civil szervezetek a közvélemény befolyásolása révén vállalati lobbiérdekek érvényesítésére vagy kormányzati, illetve politikai propagandacélból is felhasználhatók. Ezért felmerülhet, hogy a "külföldről támogatott szervezet" kategóriához hasonló módon nyilvánosságot kellene biztosítani a "gazdasági szereplő által finanszírozott szervezetekre", illetve "a kormányzat által támogatott szervezetekre" vagy "politikai párt által támogatott szervezetekre" vonatkozó információknak is.
2017. április 19., szerda 10:54
- A törvényjavaslat 1. § c) pontja szerint annak hatálya nem terjed ki a vallási tevékenységet végző szervezetekre. Ezzel kapcsolatban célszerű lenne figyelembe venni azt, hogy a vallási tevékenységet végző szervezetek éppúgy felhasználhatók a közvélemény rejtett manipulálására, illetve befolyásszerzésre, mint a civil szervezetek, ezért a külföldről származó finanszírozásra vonatkozó információk nyilvánosságához ugyanolyan közérdek fűződik, mint a civil szervezetek esetében.
Tisztelt Alelnök Úr, kérem a fentiek szíves megfontolását a törvényjavaslat parlamenti vitája során.
2017. május 25., csütörtök 09:44
Budapest, 2017. május 25., csütörtök (OS) - Egy év múlva, 2018. május 25-én alkalmazandóvá válik az Általános Adatvédelmi Rendelet [az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 Rendelete], amely egységes adatvédelmi szabályozást teremt az Európai Unióban. A Rendelet megalkotása során a korábbi adatvédelmi szabályozást vették alapul, de felismerve az elmúlt évek informatikai fejlődéséből adódó új adatvédelmi kihívásokat, számos új fogalmat és jogintézményt alkottak.
Budapest, 2017. május 25., csütörtök (OS) -
Az elszámoltathatóság elve lényegében azt jelenti, hogy az adatkezelőknek mind a szervezeti kultúrájukat, mind valamennyi tevékenységüket az adatvédelemi megfontolásokra tekintettel kell kialakítaniuk, végezniük.
Az új adatvédelmi szabályozás emellett hangsúlyosabb figyelmet szentel az adatbiztonsági követelményeknek, amely újabb fontos kötelezettséget ró az adatkezelőkre.
2017. augusztus 2., szerda 14:44
Budapest, 2017. augusztus 2., szerda (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) a sajtóban megjelent információk alapján – amelyek eredményeként számos állampolgári beadvány is érkezett a Hatósághoz –, illetve a 24.hu által elküldött adatbázisok áttekintését követően a BKK Budapesti Közlekedési Központ Zrt. (a továbbiakban: BKK) és a T-Systems Magyarország Zrt. (a továbbiakban TSM) által üzemeltett online jegyértékesítési rendszerrel, valamint a MOL Bubi közbringarendszerrel összefüggő adatkezelésekkel kapcsolatban adatvédelmi hatósági eljárást indít.
A Hatóság azért döntött a hatósági eljárás megindítása mellett, mivel a feltételezett jogellenes adatkezelés személyek széles körét érinti, illetve nagy érdeksérelmet idézhet elő.
A Hatóság az eljárás során elsődlegesen azt vizsgálja, hogy a BKK és a TSM az adatkezelések során teljesítették-e az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvényben (a továbbiakban: Infotv.) szereplő kötelezettségeket, így különösen az informatikai rendszerekkel összefüggésben teljesültek-e az Infotv. 7. §-ában foglalt adatbiztonsági követelmények.
Budapest, 2017. augusztus 2., szerda (OS) -
Az adatkezelőnek és az adatfeldolgozónak a személyes adatokat megfelelő intézkedésekkel védeniük kell többek között a jogosulatlan hozzáférés, megváltoztatás, továbbítás, nyilvánosságra hozatal vagy törlés ellen [Infotv. 7. § (3) bekezdés], illetve az Infotv. a személyes adatok automatizált feldolgozása során további kötelezettségeket is megfogalmaz [Infotv. 7. § (5) bekezdés].
A Hatóság eljárására az Infotv. 60-61. §-ai, illetve a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) vonatkozik. A Hatóság az eljárás során a BKK-tól és a TSM-től is szerződéseket és belső szabályzatokat kér be, illetve több kérdést is feltesz az adatvédelmi incidensekkel kapcsolatban.
Az adatvédelmi hatósági eljárás során a Hatóság a jogsértés megállapításán egyidejűleg adatvédelmi bírságot is kiszabhat a jogellenes adatkezelés miatt, amelynek összege 20 millió forintig terjedhet.
2017. augusztus 31., csütörtök 07:41
Budapest, 2017. augusztus 31., csütörtök (OS) - NAIH közlemény a diákok fényképeinek iskolai honlapokon történő nyilvánosságra hozataláról.
Az új tanév és az első szülői értekezletek közeli időpontja miatt az adatvédelmi hatóság felhívja a pedagógusok – kifejezetten az osztályfőnökök – figyelmét a diákokról iskolai rendezvények során készített fényképek nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos elvárásokról (melyek természetesen óvodák, bölcsődék vagy kollégiumok esetében is érvényesek).
A gyermekekről készült felvételek személyes adatnak minősülnek, ezért kezelésükhöz szükséges az adatalany illetve törvényes képviselőjének felhatalmazása. 14 év alatti gyermek esetében a szülő, 14-16 év között a szülő és a gyermek közösen, 16 év fölött pedig már kizárólag a gyermek jogosult a hozzájárulás megadására. Különélő vagy elvált szülők esetében csak az a szülő adhat érvényes adatkezelési nyilatkozatot, aki a szülői felügyeleti jogok gyakorlására jogosult – a nevelési, oktatási intézménynek azonban nem feladata, hogy ezt a kérdést mélységében vizsgálja, el kell fogadnia az erről szóló szülői tájékoztatást azzal, hogy vita esetén az ellentmondást az erre jogosult hatóságnak (gyámhatóság, bíróság) kell megoldania.
2017. augusztus 31., csütörtök 07:42
Budapest, 2017. augusztus 31., csütörtök (OS) -
Tanácsos a tanév kezdetén írásban a szülői nyilatkozatokat azzal kapcsolatban bekérni, hogy van-e ellenvetésük gyermekük iskolai vagy óvodai honlapon való szerepeltetése ellen. Az általános felhatalmazás azonban nem azt jelenti, hogy az egyes fotózásokról előzetesen ne kellene tájékoztatást adni és amennyiben valamelyik fénykép feltétele kifejezetten zavarja az érintett gyermeket vagy szülőt, törlési (vagy szöveg esetén helyesbítési) kérelmének haladéktalanul eleget kell tenni.
Budapest, 2017. augusztus 31.
?????Dr. Péterfalvi Attila
2017. szeptember 28., csütörtök 05:51
Budapest, 2017. szeptember 28., csütörtök (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye az információszabadság napja alkalmából.
Az információszabadság a demokratikus jogállam egyik kiemelkedően fontos alapértéke. A közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog gyakorlása elősegíti, hogy a polgárok az állam működésére, gazdálkodására vonatkozó tények ismeretében szabadon alakíthassák ki véleményüket. Az információszabadság az adóforintok és az uniós támogatások elköltésének társadalmi kontrollját is szolgálja, ily módon az állami szervek átlátható működésének, végső soron pedig a jogállamiságnak az alapja és vívmánya.
A Hatóság a beadványok intézése során a fenti értékek szem előtt tartásával igyekszik elérni azt, hogy a polgárok mind teljesebben élhessenek e jogukkal, illetve a közfeladatot ellátó szervek e körben teljesítsék Magyarország Alaptörvényéből fakadó kötelezettségeiket.
A Hatóságnak az elmúlt évben is számos kihívással kellett szembenéznie az információszabadság terén. Immáron több mint tíz éve hatályos az elektronikus információszabadságról szóló szabályozás, ugyanakkor számos esetben ennek nem megfelelő alkalmazása indokolatlanul akadályát képezi a közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismerhetőségének.
2017. szeptember 28., csütörtök 05:52
Budapest, 2017. szeptember 28., csütörtök (OS) -
A Hatóság ezúton is kinyilvánítja, hogy a 21. század digitális korszakában kívánatosnak tartja a proaktív információszabadságban rejlő lehetőségek minél szélesebb kiaknázását, melyen keresztül olcsón és gyorsan információhoz juthatnak a polgárok, ezzel csökkentve a közfeladatot ellátó – állami, önkormányzati vagy egyéb jogszabályban meghatározott tevékenységet folytató – szervek adatigénylések teljesítésére fordított idejét és energiáját.
Az sem hallgatható el azonban, hogy számos esetben nem az információszabadság alapjogi rendeltetésének szellemében történnek az adatigénylések, indokolatlanul megzavarva ezzel a polgárok információhoz juttatásának teljesítését.
Továbbra is fontosnak tartjuk, hogy a közfeladatot ellátó, valamint a nemzeti vagyon és a közpénzek felett rendelkező szervek vezetői és alkalmazottai képzéseik során megfelelő ismereteket kapjanak arról, hogy munkájuk természetes velejárója az átláthatóság a transzparencia alkotmányos rendeltetése okán.
Az átláthatóság ügye nemzetközi téren is kiemelkedő jelentőségű. Szeptember 20-21. között Manchesterben került megrendezésre az információszabadság biztosok 10. nemzetközi konferenciája, melyen a világ különböző pontjairól érkezett több mint száz részvevőnek lehetősége nyílt az információszabadsággal kapcsolatos tapasztalatai megosztására. A résztvevők a konferencia zárónyilatkozatában kihangsúlyozták és a jövőben kiemelt célkitűzésüknek tekintik a kiszervezett és a nem állami, önkormányzati szervezetek által nyújtott közszolgáltatások, illetve a közbeszerzések átláthatósága megerősítését.
A határozat magyar szövege az alábbi linken érhető el:
http://naih.hu/files/2017-09-28-Infoszab_biztosok_hatarozata.pdf
Dr. Péterfalvi Attila s.k.
2017. október 3., kedd 14:34
Budapest, 2017. október 3., kedd (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke, Dr. Péterfalvi Attila az információszabadság területén kifejtett munkája elismeréseként NAIH ezüst emlékérmet adományozott dr. Molnár Katalinnak, a Főpolgármesteri Hivatal Főjegyző Irodája vezetőjének.
Molnár Katalin több mint 10 esztendeje a napi ügyek intézése és koordinálása során, valamint belső oktatások keretében érdemben azért is dolgozik, hogy az információszabadság jelentőségét a dolgozók felismerjék, az adatvédelem mellett az információszabadság szabályai megfelelőn érvényesüljenek az 1000 fős Hivatalban.
Molnár Katalin érdeme egyebek mellett az is, hogy a hivataluk pénzügyi rendszere össze van kötve az e-információszabadság rendszerrel, így a törvény szerint kötelezően nyilvánosságra hozandó összeghatár alatti szerződések adatait is közzéteszik, így azok sokkal nagyobb hányada ismerhető meg anélkül, hogy az adatigénylőknek aktívan adatigénylést kellene benyújtaniuk. Előremutató kezdeményezésük példaértékű más közfeladatot ellátó szerv számára is.
2017. október 20., péntek 11:40
Budapest, 2017. október 20., péntek (OS) -
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye a Magyarországi Szcientológia Egyház és a Szcientológia Egyház Központi Szervezet adatkezelésének tárgyában hozott határozatról:
A NAIH adatvédelmi hatósági eljárást indított a Magyarországi Szcientológia Egyház (Egyház) és a Szcientológia Egyház Központi Szervezet (Központi Szervezet) általános adatkezelési gyakorlatának vizsgálata tárgyában, mint arról NAIH már korábban, a 2016. december 10-én kelt közleményében tájékoztatta a nyilvánosságot.
A NAIH a hatósági eljárás során megállapította, hogy az Egyház és a Központi Szervezet jogellenes adatkezelési tevékenységet folytat, mert megszegték az előzetes tájékoztatási kötelezettségüket, a célhoz kötött adatkezelés elvét, a tisztességes adatkezelés elvét, az adatbiztonság követelményeit és jogalap nélküli adatkezelést végeztek.
A NAIH a további jogellenes adatkezelést megtiltotta, illetve az Egyházat és a Központi Szervezetet egyaránt a maximális húszmillió forint, összesen negyvenmillió forint adatvédelmi bírság megfizetésére kötelezte.
A határozat az alábbi linken érhető el: http://naih.hu/files/NAIH-2017-148-H-hatarozat.pdf
2017. november 27., hétfő 22:01
Budapest, 2017. november 27., hétfő (OS) -
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye a 2017-19 között az Európai Unió finanszírozásában, a NAIH részvételével futó STAR project (Support Training Activities on the data protection Reform) indulásáról. A projekt célja a 2018 májusától életbe lépő uniós adatvédelmi rendelethez (GDPR) kapcsolódó képzési anyagok összeállítása és tesztelése. Bővebb, angol nyelvű leírás a NAIH honlapján található:
https://www.naih.hu/files/2017-11-27-STAR_Projekt.pdf
2017. december 14., csütörtök 15:15
Budapest, 2017. december 14., csütörtök (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság közleménye a meztelen képek feltöltésére biztató adatkezeléssel kapcsolatban
A NAIH a sajtóban megjelent hírek alapján értésült arról, hogy ismeretlen személyek komáromi iskolák környékén osztott szórólapokon nyeremény ígéretével arra biztatják a lányokat és fiúkat, hogy meztelen fotókat töltsenek fel magukról egy adott honlapra.
A honlap egyébként kifejezetten azzal hirdeti magát, hogy fesztivál belépőt lehet nyerni abban az esetben, ha valaki meztelen fényképet (ahogy a honlap fogalmaz: "minél merészebb szelfit") tölt fel magáról a honlapra. A honlap üzemeltetője az Általános Szerződési Feltételekben tisztázza, hogy kizárólag 18 éven felüli személyek részéről fogad el fényképeket.
A Hatóság megjegyzi, hogy adatvédelmi szempontból nincs jelentősége a 18. életévnek, ugyanis a magyar adatvédelmi törvény alapján 16 év felett az érintett szülő vagy törvényes képviselő beleegyezése nélkül, önállóan érvényes hozzájárulást adhat az adatkezeléshez [az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Infotv.) 6. § (3) bekezdés].
Budapest, 2017. december 14., csütörtök (OS) -
Ugyanakkor a Hatóság kiemeli, hogy az Infotv. alapján az adatkezelőknek fokozott figyelemmel kell megtervezniük a sajátos természetű adatkezelésüket. Az Infotv. 4. § (1) bekezdésében szereplő törvényes és tisztességes adatkezelés elve azt jelenti az adatkezelő számára, hogy nem csak az adatvédelmi törvényi előírásokat kell önmagukban betartania, de azon túlmenően is tisztességes módon kell az adatkezelést végeznie, hogy az érintettek magánszféráját és jogait ne sértse az általa végzett adatkezelés.
A szóban forgó honlapon keresztül végzett adatkezelés sajátossága az, hogy arra alapvetően "fiatal felnőttek", 18-24 év közötti lányok és fiúk töltenek fel fényképeket. A NAIH álláspontja szerint ezen érintetti kategóriába tartozó személyek nem biztos, hogy érett, tudatos döntést tudnak hozni az adatkezelést illetően, felmérve azt, hogy milyen hatással is járhat az adatkezelés a magánszférájukra nézve. Korántsem biztos, hogy az érintettek annak tudatában hozzák meg a döntésüket, hogy a fényképeik a világ bármely pontjáról elérhetőek, azokat le lehet menteni bármilyen eszközre, ami jelentősen korlátozza annak lehetőségét, hogy a törléshez való jogukat gyakorolhassák, ha később meggondolnák magukat.
A NAIH álláspontja szerint az ilyen természetű, kifejezetten fiatal felnőtteknek szóló, meztelen fényképek feltöltésére biztató honlap tevékenysége nem tekinthető tisztességes adatkezelésnek. Emellett természetesen tisztességtelen adatkezelésnek tekinthető az a gyakorlat is, ha szórólapokon keresztül arra biztatják őket, hogy meztelen fényképeket töltsenek fel magukról.
A Hatóság végezetül kiemeli, hogy a rendőrségnek és az ügyészségnek a feladata annak megítélése, hogy a szóban forgó honlap üzemeltetése bűncselekményt valósít-e meg, illetve az is, hogy milyen jogi eszközöket alkalmaznak ebben az esetben.
2018. február 20., kedd 08:32
Budapest, 2018. február 20., kedd (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014. február 4-én kiadott, a választási eljárással kapcsolatos adatkezelésekről szóló ajánlásában számos adatvédelmi követelményt tisztázott a pártok adatkezeléseivel kapcsolatban (a 2014-es ajánlás az alábbi linken keresztül elérhető: http://naih.hu/files/Valasztas-2014-Ajanlas-2014-02-04.pdf). Tekintettel arra, hogy a jogszabályi követelmények nem változtak, ezért a Hatóság a korábbi ajánlását változatlanul fenntartja a 2018-as választásokra is.
A Hatóság a 2014-es ajánlás kiegészítéseként az elmúlt időszakban áttekintette az egyes pártok honlapjait abból a szempontból, hogy milyen megoldásokat használnak a személyes adatok felvétele során (például milyen űrlapkitöltő-szolgáltatást alkalmaznak a pártba történő jelentkezés során), azok milyen kockázatokat jelenthetnek, illetve a pártok mennyire nyújtanak megfelelő tájékoztatást az adatkezeléseikről.
A Hatóság a vizsgálat során szerzett tapasztalatokra építve az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény alapján kiadott jelen ajánlásban összefoglalja azokat az alapvető adatvédelmi követelményeket, amelyekre a pártoknak figyelemmel kell lenniük a honlapjaikon keresztül végzett adatkezelések során. A Hatóság új ajánlása az alábbi linken keresztül érhető el: https://naih.hu/files/ajanlas_honlapok-2018-02-19.pdf.
Budapest, 2018. február 20., kedd (OS) -
A Hatóság azt tapasztalta, hogy néhány párt harmadik országban letelepedett cégek szolgáltatását veszi igénybe a honlapon keresztül végzett adatkezelései során, elsődlegesen a személyes adatok felvételére, tárolására, rendszerezésére, valamint felhasználására (például a külföldi cégek által kínált hírlevélküldő és adatbázis kezelő szolgáltatását). A Hatóság azt javasolja a pártoknak, hogy a harmadik országban letelepedett cégek által nyújtott szolgáltatások igénybe vétele előtt vegyék figyelembe az ajánlásba kifejtett kockázatokat. A Hatóság azt tartja a jó gyakorlatnak, ha a pártok európai uniós cégek hasonló szolgáltatásait választják, amellyel csökkenthetik az adatvédelmi kockázatokat. Tekintettel arra, hogy a pártok adatkezelései különleges adatokat érintenek, a Hatóság a legjobb megoldásnak azt tartja, ha magyar cégek szolgáltatásait veszik igénybe.
2018. február 20., kedd 08:33
Hatóság az ajánlásában azt is kiemelte, hogy csak néhány párt használ titkosítást biztosító https protokollt, amely titkosítja a kommunikációt a felhasználó számítógépe és a honlap szervere között. Ennek különösen akkor van jelentősége, ha a felhasználó személyes adatokat ad meg a honlapon: a https protokoll használata magasabb adatbiztonsági szintet jelent a http protokollhoz képest. A Hatóság álláspontja szerint a https protokoll technológia elterjedtségére tekintettel elvárt, hogy valamennyi párt ezen technológiát alkalmazza azokon a felületeken, amelyeken az érintettek személyes adataikat megadhatják.
A Hatóság ezen túlmenően az adatkezelési tájékoztatóval összefüggésben is több követelményt fogalmazott meg a pártok számára, illetve még más, alapvető adatkezelési körülményre is kitért az ajánlásában.
2018. április 24., kedd 16:13
Budapest, 2018. április 24., kedd (OS) - A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tájékoztatója az adatvédelmi tisztviselők képzésével kapcsolatban
A Hatóság a 2018. május 25-től közvetlenül alkalmazandó uniós adatvédelmi rendelet (General Data Protection Regulation, a továbbiakban: GDPR) által támasztott tartalmi követelményeknek való megfelelést ajánlja az adatkezelőknek és az adatvédelmi tisztviselői szerepre készülőknek ahelyett, hogy különböző, kétes értékű igazolások beszerzésére törekedjenek. Néhány napos tréningek ugyanis alkalmatlanok arra, hogy az adatvédelmi tisztviselői kinevezés feltételeit pótolják, még ha ezt állami regisztrációra hivatkozva ígérik is.
A Hatóság az elmúlt időszakban azt tapasztalta, hogy számos piaci szereplő kínál képzéseket leendő adatvédelmi tisztviselők számára. Fontos, hogy ezek a képzések széles körben és magas színvonalon álljanak rendelkezésre.
A Hatóság ugyanakkor arra is felhívja a figyelmet, hogy a GDPR szerint a tisztviselői kinevezéshez az európai adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete szükséges. A Hatóság honlapján megtalálható iránymutatás (http://www.naih.hu/files/Iranymutatas-az-adatvedelmi-tisztvisel-kkel-kapcsolatban.pdf) kiemeli, hogy az adatvédelmi tisztviselőt szakmai rátermettség és különösen az adatvédelmi jog és gyakorlat szakértői szintű ismerete, valamint a feladatai ellátására való alkalmasság alapján kell kijelölni.
Budapest, 2018. április 24., kedd (OS) -
Releváns készségek és szakértelem például a nemzeti és európai adatvédelem, az elvégzett adatkezelési műveletek ismerete, az információs technológiák, az adott üzletág és szervezet terén, illetve fontos lehet a szervezeten belül az adatvédelmi kultúra előmozdításának képessége.
Minden olyan képzés, amely előképzettségtől függetlenül, néhány napos tréning után ennek az ismeretnek az igazolását ígéri, nyilvánvalóan félrevezető. Különösképpen megtévesztő azzal népszerűsíteni egy képzést, hogy "azt az állam, mint egyedül hitelest" fogadja el.
A Hatóság egyetlen piaci képzést sem kíván a többihez képest előnyben részesíteni. Annak mérlegelése, hogy az adatvédelmi tisztviselői feladatokat az adott személy rátermettséggel és szakértelemmel fogja-e majd ellátni, kizárólag a tisztviselőt kinevező adatkezelő felelőssége.
A Hatóság továbbá károsnak tekint minden olyan információt, amely a képzések között az állami regisztrációra való hivatkozással kíván súlyozni, illetve versenyelőnyre szert tenni.
A Hatóság nem gyakorol szakmai felügyeletet az egyes képzések fölött, ezért nem is kíván azok között különbséget tenni. Azt javasolja mind az adatvédelmi tisztviselői szerepre készülő szakértőknek, mind az adatkezelőknek, hogy a tényleges felkészülésre összpontosítsanak, és ne olyan "papírt" kívánjanak beszerezni, illetve számon kérni, amely a GDPR által támasztott követelményeknek való megfelelés igazolására alkalmatlan.
2018. május 25., péntek 07:24
Budapest, 2018. május 25., péntek (OS) -
Az Európai Unió tagállamaiban a személyes adatok védelmére vonatkozó előírásokat az alábbi jogi aktusok határozzák meg:
1. a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (a továbbiakban: általános adatvédelmi rendelet), valamint
2. a személyes adatoknak az illetékes hatóságok által a bűncselekmények megelőzése, nyomozása, felderítése, a vádeljárás lefolytatása vagy büntetőjogi szankciók végrehajtása céljából végzett kezelése tekintetében a természetes személyek védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 2008/977/IB tanácsi kerethatározat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/680 európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: bűnügyi adatvédelmi irányelv).
A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság tájékoztató közleménye a személyes adatok védelmére vonatkozóan alkalmazandó előírásokról, továbbá az adatkezelőket, illetve adatfeldolgozókat terhelő bejelentési kötelezettségek teljesítéséről az alábbi linken érhető el: http://www.naih.hu/files/2018-05-25-GDPR-kozlemeny.pdf

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság