text:
Közszereplőkkel kapcsolatos közlések a közösségi médiában | KOZJAVAK.HU Az MTA-DE Közszolgáltatási Kutatócsoport blogja
Címlap » Közszereplőkkel kapcsolatos közlések a közösségi médiában
Újabb kihívások az Emberi Jogok Európai Bírósága esetjogában[1]
Napjainkban a fejlett technológia és a digitális világ újabb és újabb eszközei folyamatos kihívás elé állítják a jogalkotókat és a jogalkalmazókat. A szólásszabadság gyakorlásával kapcsolatban a legfőbb kihívást az internetes közlések jogi megítélése jelenti. Az internet addig nem tapasztalt fejlődést hozott a kommunikáció terén. Az egyéni közlések nagy részének azonnali eljutását teszi lehetővé a világ szinte bármely pontjára, mely által a szabad szólás és tájékozódás lehetősége nagy mértékben kiszélesedett. Az egyéni véleménykifejezés különösen népszerű fórumává vált a közösségi média. Mindezek az egyéni közlések hatásainak és általában a nyilvánosság átalakulásával járnak. Ezzel összefüggésben felmerül a kérdés, hogy hogyan lehetséges ezekre a megváltozott körülményekre az alapjogi bíráskodás eszközeivel reflektálni: lehetséges–e a meglévő alapjogi elvek és követelmények változatlan alkalmazása, vagy az új típusú médiumok sajátosságait figyelembe véve újabb mércék kialakítására van szükség?
Jelen írás ezt a kérdést veti fel az Emberi Jogok Európai Bírósága közszereplők bírálatával kapcsolatos gyakorlatával összefüggésben. Elsőként röviden összefoglalom az Emberi Jogok Európai Bírósága esetjogában kialakított mércéket a közszereplőkkel kapcsolatos közlések megítélésére, illetve általánosságban az internet erre való hatásaira vonatkozóan. Ezt követően egy konkrét eset bemutatásával azt vizsgálom, hogyan alkalmazta ezeket a Bíróság egy, a közösségi médiában közzétett közlés megítélésekor.
A strasbourgi mércék
Széles körben ismert, hogy az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezése esetjogi jellegű. Ez azt jelenti, hogy az alapjogi bíráskodás során a Bíróság a precedensbíráskodás bizonyos technikáit alkalmazza. Általában a hasonló esetekben követi a saját döntéseiben meghatározott elveket és követelményeket. Amikor a korábbi döntéshez képest valamilyen releváns különbséget talál az előtte lévő esetben, akkor a megkülönböztetés technikáját alkalmazva a precedens döntéstől eltér. A korábbi döntéstől való eltérés másik technikája a precedens felülírása. Ennek indoka lehet például, hogy a korábbi döntés téves volt, vagy korrekcióra szorul a változó körülmények miatt. A Bíróság esetjoga ezáltal egyrészt konzisztens és bizonyos mértékig kiszámítható, másrészt a változó körülményekre reagálva az emberi jogok tartalmának dinamikus és jogfejlesztő értelmezését is megvalósíthatja.
Ezeknek a technikáknak az alkalmazásával a Bíróság a közszereplőkkel kapcsolatos közlések megítélése kapcsán egy összetett szempontrendszert dolgozott ki.
Az arra vonatkozó alapelvet, hogy a közszereplőknek másokhoz képest többet kell elviselniük az őket e tevékenységükkel összefüggésben érintő nyilvános bírálatokkal kapcsolatban, 1986–ban a politikusokkal kapcsolatban mondta ki elsőként a Bíróság. Ez az elv ma is fontos része a Bíróság esetjogának, azonban később a megkülönböztetés technikáját alkalmazva a tűrési kötelezettség fokát a közszereplők egyes személyi körei esetében eltérően állapította meg. A legszélesebb körben a közhatalmat gyakorló, illetve a közügyek megvitatásában részt vevő politikusoknak, illetve a közéleti vita egyéb résztvevőinek kell a velük szemben megfogalmazott kritikát elviselni. Ettől kisebb fokú a tűrési kötelezettsége a többi állami tisztviselőnek, és tőlük is kevesebbet kell elviselniük a bíráknak a bírósági eljárás ideje alatt. Alacsonyabbak a megengedhető határai a nyilvánosság előtt szereplő hírességekkel kapcsolatos kritikáknak.
A közszereplőkkel kapcsolatban tett közlések megítélésére vonatkozó legfontosabb megállapítás a Bíróság esetjogában, hogy különbséget kell tenni tényállítások és értékítéletek között. Ezek között a legfontosabb különbség, hogy a tényállítások igazságtartalma vizsgálható és bizonyítható, az értékítéletek esetében azonban ez nem lehetséges. Éppen ezért ezeknek a közléseknek eltérő a megítélése.
A Bíróság gyakorlata alapján a valós tényállításokat védi a szólásszabadság, azonban a szándékos hazugságok, illetve a bizonyítatlan tények becsületsértő közlése már túlmegy a megengedhető kritika határán. Emellett a Bíróság vizsgálja a közlő fél gondosságát is. Amennyiben a rendelkezésére álló információk alapján, jóhiszeműen eljárva megalapozottan gondolhatta, hogy állítása igaz, a véleménynyilvánítás szabadsága védi a közlést.
Az értékítéletek a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét széles körben élvezik, még a túlzó, provokatív vagy a humoros, szatirikus hangnemű véleménynyilvánítások is a megengedhető kritika körébe tartozhatnak. A Bíróság gyakorlata alapján azonban az értékítéleteket sem védi korlátlanul a szólásszabadság. Abban az esetben, ha indokolatlanul rosszindulatúak, és kizárólag a jó hírnév megsértésére irányulnak, kívül esnek a védelem körén. A Bíróság azonban felismerte, hogy a közlések közötti különbségtétel a konkrét esetekben nem egyszerű, így jogfejlesztő értelmezéssel kialakította a tényeken alapuló értékítéletek kategóriáját, melyet szintén véd a szólásszabadság. Az elégséges ténylap nélküli, túlzó értékítéletek azonban kívül esnek a védelem körén.
Az ilyen esetekben a fentieken túl a Bíróság mindig vizsgálja az eset további körülményeit, így a közlés közügyekhez kapcsolódását, az érintett személy ismertségét és korábbi magatartását, az információ megszerzésének módját, a közlés tartalmát, formáját, következményeit, illetve az alkalmazott szankció súlyát.
Mindezek mellett a Bíróság már többször is vizsgálta az internet hatásait az egyes alapjogok gyakorlásával kapcsolatban. A kifejezés szabadságával kapcsolatban általánosságban az a Bíróság álláspontja, hogy az kiterjed az internetes közlésekre is. Ugyanakkor, az internetes tartalmak esetében nagyobb a kockázata a közlések által mások emberi jogainak megsértésének, mint a hagyományos médiában. Az internetnek ez a sajátossága a Bíróság szerint bizonyos esetekben igazolja a szólásszabadság korlátozását az interneten. A közszereplőkkel kapcsolatos közérdekű közlések az interneten is széles körű védelemben részesülnek a Bíróság szerint. Ugyanakkor az ilyen közlések súlyosan sérthetik az érintett személy jó hírnevét, ami a korlátozásukat igazolhatja. A Bíróság feladata ezekben az esetekben annak vizsgálata, hogy az állami hatóságoknak sikerült–e megfelelő egyensúlyt teremteni e jogok között.
Egy közszereplőt sértő közlés az Instagramon
A Bíróságnak nemrég egy izlandi esetben arról kellett döntenie, hogy egy közéleti szereplővel kapcsolatos, sértő Instagram poszt a véleménynyilvánítás szabadásága által védett–e.
Az ügy kérelmezője, Egill Einarsson egy jól ismert közszereplő Izlandon, aki különböző közéleti tevékenységei által vált híressé: amellett, hogy könyvet írt, blogot vezetett, cikkeket publikált, filmekben, televízióban és egyéb médiumokban szereplő médiaszemélyiség is. E tevékenységei során többször is előfordult, hogy a nőkkel és szexuális szabadságukkal kapcsolatban lekicsinylő véleményt tett nyilvánosan.
2011–ben és 2012–ben két nő szexuális erőszak és más szexuális bűncselekmények miatt feljelentést tett ellene a rendőrségen. A nyomozás után az ügyész az eljárást megszüntette, mert megítélése szerint nem állt rendelkezésre olyan bizonyíték, ami megalapozná az elítélést. Röviddel ezután a kérelmező interjút adott egy vezető izlandi magazinnak, amelyben a szexuális erőszakkal kapcsolatos vádakról is szó esett. Einarsson az interjúban többször is kijelentette, hogy a vele szemben felhozott vádak hamisak. A magazin címlapján az ő arcképe volt látható. A magazin megjelenésének napján egy Instagram felhasználó, „X” a magazin címlapjának egy általa megszerkesztett verzióját posztolta a jól ismert képmegosztó alkalmazásban. Az ő fotóján a kérelmező homlokán egy fejjel lefelé fordított kereszt, lentebb az arcán pedig a „vesztes” felirat szerepelt. A poszt szövege pedig obszcén módon erőszaktevőnek titulálta („Fuck you rapist bastard”) a közszereplőt. A felhasználó úgy gondolta, hogy az ő Instagram fiókja nem nyilvános, így a posztját csak az ő ismerősei fogják látni. A posztja azonban valójában minden Instagram felhasználó számára elérhető volt, így másnap egy újság közölt egy online cikket a posztról, amelyet Egill Einarsson is kommentált.
Miután az ügyvédeik közötti levélváltás nem hozta meg a várt eredményt, Einarsson rágalmazás miatt büntetőeljárást indított „X” ellen. Az izlandi bíróságok a vitatott posztot a kontextusát is figyelembe véve a nyilvános közéleti vitában megjelent negatív értékítéletnek tekintették, amelyet a véleménynyilvánítás szabadsága véd, így nem találták megalapozottnak a vádat. A posztot egészében szemlélve ugyanis nem úgy lehetett érteni, hogy „X” szexuális erőszak elkövetésével vádolja Einarssont, hanem úgy, hogy a vele kapcsolatos negatív véleményét fejezte ki. Kifejtették, hogy Einarsson olyan közszereplő, aki a közéleti vita aktív résztvevője, így el kell fogadnia, hogy a nyilvános közéleti vitában vele kapcsolatban is megjelennek közlések. A Legfelső Bíróság azt is kiemelte, hogy Egill Einarsson nőkkel kapcsolatban közzétett nézetei vitát váltottak ki, mivel több alkalommal olyan kritikákat fogalmazott meg a nők vonatkozásában, amelyeket úgy is lehetett értelmezni, hogy a nőkkel szembeni szexuális erőszakot támogatja. A Legfelső Bíróság álláspontja szerint azzal, hogy a magazinnak adott interjúban provokatív megjegyzéseket tett másokra – köztük arra a lányra, aki feljelentette –, elindított egy közéleti vitát. Éppen ezért számíthatott arra, hogy ez azokból, akik nem osztják az ő nézeteit, erős reakciókat válthat ki.
Az Emberi Jogok Európai Bírósága azonban másképp döntött. A Bíróság a fent bemutatott kritériumokat mérlegelte. Ez alapján – az izlandi bíróságokhoz hasonlóan – megállapította, hogy tekintettel a nyilvánosság előtti aktivitására, a kérelmező közszereplő, így vele szemben a megengedhető kritika határai tágabbak. A Bíróság abban is egyetértett a nemzeti bíróságok értékelésével, hogy a vitatott Instagram poszt a nyilvános közéleti vita része volt. A közlés jellegével kapcsolatban azonban a nemzeti bíróságokkal ellentétes következtetésre jutott a Bíróság. Álláspontja szerint az „erőszaktevő” kifejezés objektív és tényszerű természetű: olyan személyre utal, aki szexuális erőszakot, azaz bűncselekményt követett el. Így ennek az állításnak az igazságtartalma bizonyítható. A Bíróság nem zárta ki, hogy egy objektív tényállítás a kontextus alapján értékítéletnek tekinthető. Ebben az esetben azonban a Bíróság szerint a nemzeti bíróságok ezt nem támasztották alá megfelelő indokokkal. A poszt szövegét tehát a Bíróság tényállításnak tekintette, amelyet a közlő fél nem támasztott alá. Az állítás a Bíróság szerint olyan súlyos természetű volt, amely alkalmas a kérelmező jó hírnevének megsértésére. Mindezek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a nemzeti bíróságoknak nem sikerült a kérelmező magánélethez való joga – amely a Bíróság gyakorlatában magában foglalja a jó hírnévhez való jogot –, és „X” véleménynyilvánítási szabadsága között a megfelelő egyensúlyt megteremteni, így az Egyezmény 8. cikkét megsértették. Két bíró különvéleményben fejtette ki, hogy szerintük a nemzeti bíróságok helyesen tekintették a közlést a véleménynyilvánítás szabadsága által védett értékítéletnek, és ezáltal megteremették a kellő egyensúlyt a két jog között.
Ez alapján úgy tűnik, hogy a Bíróság gyakorlata még nem kiforrott a közösségi médiában tett közlések kapcsán. Úgy gondolom, hogy a Bíróság bemutatott esetben nem értékelte megfelelően a közösségi médiában megjelenő tartalmak jellemzőit és jelentőségüket. Az újabb esetek eldöntése során a Bíróságnak érdemes lenne az új típusú médiumok sajátosságait – így az egyéni közlések jellegét, megjelenési formájuknak a társadalom általi megítélését, az elért közönség számát és érdeklődését – is figyelembe véve a meglévő mércéket ezekre az esetekre vonatkozóan kiegészíteni, pontosítani, és így tovább fejleszteni. Ez a fent bemutatott, a Bíróság gyakorlatára jellemző értelmezési módszereknek a változó körülményekre való alkalmazásával megvalósítható.
Dr. Balogh Éva, egyetemi tanársegéd, DE ÁJK
Ash, Timothy Garton: Free Speech, Ten Principles for a Connected World, Yale University Press, New Haven, London, 2016.
Balogh Éva: A megkülönböztetés művészete: bírói mérlegelés a közszereplőkkel kapcsolatos közlések szabadsága kapcsán, Fundamentum, 2016/1. 22–38.
Barendt, Eric: Freedom of Speech, Oxford University Press, Oxford, 2007.
Milkaite, Ingrida: Egill Einarsson v Iceland: the Court deals with an offensive Instagram post, Strasbourg observers, January 19, 2018.
Research Division, Internet: Case-Law of the European Court of Human Rights, Council of Europe, European Court of Human Rights, June, 2015.
Az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéletei:
Axel Springer AG v. Germany, Judgment of 7 February 2012.
De Haes and Gijsels v. Belgium, Judgment of February 24 1997.
Egill Einarsson v. Iceland, Judgment of 7 November 2017.
Genner v. Austria, Judgment of 12 January 2016.
Janowski v. Poland, Judgment of 21 January 1999.
Jerusalem v. Austria, Judgment of 27 February 2001.
Keller v. Hungary, Decision as to the Admissibility of Application no. 33352/02 by László Keller against Hungary, 4 April 2006.
Klein v. Slovakia, Judgment of 31 October 2006.
Lepojić v. Serbia, Judgment of 6 November 2007.
Lingens v. Austria, Judgment of 8 July 1986.
Lopes Gomes da Silva v. Portugal, Judgment of 28 September 2000.
Nilsen and Johnsen v. Norway, Judgment of 25 November 1999.
Oberschlick v. Austria (No. 1.), Judgment of 23 May 1991.
Oberschlick v. Austria (No. 2.), Judgment of 1 July 1997.
A kép forrása: http://www.kepesifi.com/hu/1048/kozelet/961/A-sz%C3%B3l%C3%A1sszabads%C3...
[1] „ Az Emberi Erőforrások Minisztériuma ÚNKP-17-3-IV. kódszámú Új Nemzeti Kiválóság Programjának támogatásával készült”

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
Gondolatok: A Tobin-ügyről őszintén
Van egy íratlan, és általános alapelv: saját állampolgárt nem adunk ki! A kiadatási szerződések is azért köttetnek, hogy a saját állampolgár ne tudjon elszökni, ill. bárhonnan elő lehessen teremteni és (hazai bíróság előtt) felelősségre vonni. Ez teljesen logikus.
Egy szemléletes példa. Ha a gyermek átmegy a szomszédba és ott összetöri az értékes vázát, majd sikerül hazafutnia, akkor a szülő nem fogja (fülénél fogva) visszavinni a szomszédba, hogy ugyanmán tessék felpofozni. Majd azt a szülő dönti el, hogyan bünteti meg gyermekét. Viszont, ha otthon tör össze egy értékes vázát az a gyerek és a felelősségre vonás elől átszalad a szomszédba, akkor a szomszéd kutyakötelessége, hogy a rosszcsontot hazaküldje, hogy aztán a szülő móresre taníthassa. Valahogy így működik, és ez az alapja, alapelve a kiadatási szerződéseknek is.
Egy ország minél jobban védi állampolgárait, annál ritkább, hogy azt kiadja egy idegen államnak. Ez a fajta védelem és gyakorlat Magyarországon is érezhető, hiszen a hazai médiában kizárólag az igazságszolgáltatás elől külföldre szökött magyar állampolgárok felkutatásáról és hazaszállításáról szólnak a bűnügyi jelentések. Vagy pedig a Magyarországon bujkáló, elfogott, hazájában körözött külföldi állampolgárok kiutasításáról, hazaszállításáról szólnak. Magyarországon tartózkodó, élő magyar állampolgár külföldnek való kiadatásáról a hazai tájékoztatás mintha nem is tudna. Ezt a hallgatólagos (nemzetközi) elvet és gyakorlatot követve, szinte borítékolható volt, hogy Ciarán Tobin ír üzletembert hazája (Írország) nem fogja kiadni egy idegen országnak, esetünkben Magyarországnak. Hiszen a bűn elkövetése után sikerült hazájába (ír földre) visszajutnia.
Az írnek nagy szerencséje, hogy a magyarországi „ügyintézés” nem felel meg a nemzetközi gyakorlatnak, ezért számtalan kifogással élt és él az ír állam és igazságszolgáltatás a kiadatás elkerülése (megtagadása) érdekében. Ugyanis a kialakult helyzetért egyértelműen a magyar félt terheli a felelősség, mivel a hazai joggyakorlat hibát, hibára halmozott, amiről persze a lakosságot nem tájékoztatták. Emlékeztetőül vegyük sorjában!
Hat évvel ezelőtt, 2007. január 13-án ezt jegyeztem le a Pocakos News-ban.
".....Az ír bíróság megakadályozta két kisgyermek halálával végződött autóbaleset okozójának kiadatását Magyarországnak. A bíró azzal érvelt, hogy nem látja bizonyítottnak a vétkes vezető Magyarországról való „elszökés”-ét, amire a magyar kiadatási kérelem alapul. Ciarán Tobin ír üzletember 2000. április 09-én kocsijával felszaladt a járdára és ott elütött egy testvérpárt, az ötéves Zoltai Mártont és a két éves kishúgát, Petrát, akik a helyszínen meghaltak. A vétkes sofőrt 2002-ben egy magyarországi bíróság távolétében háromévi börtönre ítélte, amit fellebbezés után felére, 18 hónapra csökkentettek. ......"
A baleset és a közvetlen utána történtek
Ciarán Tobin egy ír pénzügyi és (élet)biztosítási cég (Irish Life and Permanent) magyarországi menedzsere (vezetője) volt, akinek kocsija 2000. április 09-én sávváltás közben kormányozhatatlanná vált, és felszaladt a járdára, ahol halálra gázolt két gyereket, a babakocsiban ülő kétéves Petrát és a mellette álló ötéves bátyját, Mártont. Sebességét 70 km/órában állapították meg egy 50 km/óra sebességkorlátozott útszakaszon. Tobint kihallgatásra bevitték a rendőrségre. Mivel vasárnap volt, a vétkes vezető nem tudott egyetlen magyar (védő)ügyvédet sem előkeríteni, ezért megkért egy fiatal magyar hölgyet, akinek különben a papája ügyvéd (dr. Soós Tibor), hogy legyen a segítségére. Így lett Soós Kata tolmács a rendőrségi kihallgatáson, mivel a hivatalos személyek közül senki sem tudott angolul. A történtek miatt gondatlanságból elkövetett súlyos testi sértéssel vádolták, elkérték az útlevelét, amit nem adtak neki vissza. 2000 őszén Tobin azzal kérte vissza az útlevelét, hogy egy esküvőre hivatalos Írországban és egyúttal szeretné meglátogatni a családját. Az útlevelét visszakapta, amit nem kértek újra el tőle, amikor 2000. október 09-én visszatért Magyarországra. Még ugyanezen hónap 30-án végleg visszament Írországba, és ezzel véget ért magyarországi kiküldetése.
A tárgyalás 2002. május 07-én volt Budapesten, Tobin távollétében. Ugyanis ellentétben az angolszász gyakorlattal, a magyar törvények szerint elég ha az ügyvédje képviseli és jár el a vétkes autóvezető nevében. A kihallgatásakor adott nyilatkozatát a bíróság nem fogadta el arra hivatkozva, hogy azt ügyvédje (Soós Tibor) lánya (Kata) fordította le, és ezért fennáll a gyanú, hogy a szöveg tartalmát befolyásolta. Tobint a Btk 187. §-a alapján távollétében három év börtönre ítéltek, amit fellebbezésére úgy változtattak meg, hogy 18 hónap után feltételes szabadlábra helyezhető.
2004. május elsejével Magyarország csatlakozott az Európai Unióhoz, és ezzel rá is vonatkozott a 2002-ben elfogadott „Európai elfogatóparancs”, (European Arrest Warrant – EAW), mely a tagállamok között addig érvénybe lévő kiadatási rendszer helyébe lépett. Magyarország ennek jegyében és szellemében „európai elfogatóparancsot” adott ki Tobin ellen. Az ír Legfelsőbb Bíróság azzal utasította el a magyar kérést, hogy Tobin nem „szökött el” Magyarországról, hiszen a magyar hatóságok beleegyezésével hagyta el az országot. Elvégre visszaadták útlevelét. Sőt, az ír bíróság megtagadta azt a magyar kérést is, hogy Tobin Írországban töltse le (börtön)büntetését. Ez a lehetőség, mint opció, ugyan szerepel az EAW-ben, de Írország sohasem alkalmazta. Ezért Tobin esetében sem fogja. Hiába kéri, mi több követeli a magyar fél. 2009-ben Írország módosította a hazai jogszabályokat, és azt összhangba hozta az EAW előírásaival. Ez 2009. augusztus 29-én lépett hatályba. Mire fel (már szeptemberben) újabb elfogatóparancsot adott ki a magyar Igazságügyi és Rendészeti Minisztérium (IRM). 2009. november 10-én Tobin letartóztatták, és ugyanaz a bíró, aki korábban megtagadta kiadatását, 2011. február 11-én elrendelte azt. Közben engedélyt kért fellebbezési kérelme beadására a Legfelsőbb Bíróságtól. Az engedélyt megkapta. Ennek ellenére 2011. november 09-én önkéntes őrizet alá helyeztette magát, azzal, hogy az így töltött időt beszámítsák esetleges börtönbe vonulásába, akár Írországban, akár Magyarországon. A végleges döntést az ír Legfelsőbb Bíróság 2012. június 19-én hozta, melyben 3-2 arányban a bírák felülbírálták a kiadatási kérvényt és parancsot.
Természetesen a magyar fél felháborodással fogadta a hírt. Ebbe pedig nagy szerepet játszott, hogy a (valós) történtekről a hazai média nem tájékoztatta a lakosságot. Azóta is csak a borzalmas tragédiáról, a két csöppség életét követelő autóbalesetről (no meg a szülők nem szűnő fájdalmáról) hallhat a hazai közvélemény. A magyar fél, a magyar igazságszolgáltatás, sorozatos hibáiról, a nemzetközi jog ismeretének hiányáról még mindig nem tájékoztatják a lakosságot. De úgy tűnik a szülőket sem, akik 12 év után sem tudnak belenyugodni a megváltoztathatatlanba: gyermekeik halálába.
Sajnos, úgy tűnik a hazai politika (és kormány propaganda) nem hagyja a Tobin ügy lezárását. A baleset és a magyar rendőrség, hatóságok fatális mulasztása (az útlevél vissza nem kérése) 2000 őszén történt, az (első) Orbán kormány (fél)idején. Ezt a jelenlegi miniszterelnök-helyettes Navracsics Tibornak is tudnia kell(ene), aki 1999 és 2002 között a Miniszterelnöki Hivatal sajtó- és információs főosztályának vezetője volt. Ugyanakkor napjaink bel- és külpolitikai vitáiban, minden olyan eseményt, történést felkarol a kormány, mely vélhetőleg helyzetét erősíti mind a hazai, mind a nemzetközi porondon. Ezért csapott le – igaz bő egy hét késéssel - Viviane Reding, az Európai Bizottság alapjogi, bel- és igazságügyi biztosa, egyik interjújára a magyar kormány, mely cikk különben teljes terjedelmében elérhetetlen az interneten. Tehát, valójában azt sem tudjuk, hogy mi volt az interjú aprója, hogyan és miért került szóba Magyarország és a Tobin ügy? Az Orbán kormány a szövegkörnyezetből kiragadva egyetlenegy mondatra építi az EU-biztos asszony elleni kampányát. Az ominózus mondat pedig így hangzik:
„Személy szerint engem egyáltalán nem lepett meg (Tobin kiadatásának megtagadása - szerk.) – hiszen pontosan abban az időben történt, amikor sok döntés született Magyarországon, amelyek komoly kérdéseket vetettek fel a magyar jogrendszer függetlenségét illetően”. (Forrás: egy angol nyelvű blogbejegyzés)
Redingnek abban igaza van, hogy a kiadatás megtagadására hozott döntés (tavaly június) egybeesik a magyar jogrendszer körüli EU-s vitákkal. Az viszont érthetetlen (nem igaz), hogy egy független (ír) bírósági döntését hogyan és mennyire befolyásolhatja egy másik ország belpolitikai problémái, jogi vitái. Kis kutakodás a neten és lassan összeáll(t) a kép.
A Frankfurter Allgemeine Zeitung-ban március 9-én jelent meg az interjú. Három nappal korábban az Európa Tanács figyelmeztette Magyarország kormányát, hogy a legújabb alkotmánymódosítás, amit a kétharmados kormánytöbbség a parlamentben meg fog szavazni, „veszélyeztetheti a demokrácia alapvető elveit”. Az interjúban arról faggatták, kérdezték Reding asszonyt, hogy véleménye szerint az EU tagállamok bízhatnak-e egymás jogrendszerébe? Erre hozta fel az EU biztos Magyarországot és a Tobin ügyet. Amire aztán lecsapott a budapesti kormány. Az egy hét várakozásra, valamint Navracsics nyíltlevelére is úgy látszik van magyarázat. A "várakozási idő" alatt Reding asszonyt több támadás érte a Nőnap (március 8.) apropójából. A német kormány például eleve nemet mondott arra a Redingtől származó EU-s javaslatra, hogy 2020-ig a felső vezetésekben 40 %-ra kell emelni a női tagok számát. A német kormánykoalíció nem a nők részvételi arányának növelését ellenzi, hanem a „keretszámot”, hiszen a magángazdaságban, a vállalkozásokban nem lehet megkövetelni, hogy hány nő legyen vezető pozícióban. Ezt központilag az EU nem határozhatja meg. Ugyanakkor a német kormány támogatja a nők részt vételi arányának növelését a felső vezetésekben.
Ezt a nyomást próbálta (és próbálja) kihasználni az Orbán kormány, amikor nemzetközi szinten támadja az EU biztos Viviane Reding asszonyt. Nem törődve azzal, hogy nevetségessé teszik Magyarországot, hiszen egy (jogilag) lezárt ügyet próbálnak (érzelmi alapon) melegen tartani. Ami persze jól mutatja és bizonyítja a populista politikát: befelé heccelni a jónépet, kifelé meg hadakozni a semmiért.
Fejlemény (29.03.13.)
Egy populista (orbáni) blöffnek lehettünk tanúi Nagypénteken. Navracsics Tibor igazságügyi miniszter sajtótájékoztatóján személyes garanciát vállalt olyanért, amihez egy alkotmányos demokráciában (így az EU tagállamaiban) egy kormánytagnak nincs joga. Kiadatási ügyben kizárólag az ország független (legfelsőbb) bírósága dönthet. Az szabja meg a kiadatás feltételeit, és a kölcsönös kiadatási egyezmények alapján a két ország bírósága dönti el a kiadatás részletei. Ez nem garancia kérdése! Pláne nem, egy kormánytag adott szava, akit bármely pillanatban leválthatnak. A részletek ITT (kattints rá! )
Kapcsolódó anyagok, fejlemény
A Tobin ügy kronológiája .....................Tuesday, April 02, 2013
Ördögi logika Tobin-ügyben .......................Tuesday, April 02, 2013
Navracsics: a leányfalui gázoló kész letölteni büntetését. .....Saturday, March 30, 2013
posted by Pocakos at 11:26 AM
Szegény Wallenberg, szegény Magyarország
Képzelt találkozás Bajnaival
"Nemzeti álmok" a magyar tévében
Rejtő (Reich) Jenő halálára
A decemberi ifjak
Rögös út a kapitalizmus felé

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
1 A Kőorra Vadásztársaság FEGYELMI SZABÁLYZATA2 I. fejezet A fegyelmi szabályzat hatálya 1. / 1 / A fegyelmi szabályzat hatálya alá a Kőorra Vadásztársaság valamennyi tagja és tagjelöltjei tartoznak. / 2 / A vadászok feladatait, jogait és kötelességeit különösen meghatározzák: a vadgazdálkodásra, a vadászatra, a fegyver tartására és használatára vonatkozó jogszabályok, az egyesületre vonatkozó jogszabályok, a vadásztársaság alapszabálya és házi szabályzata, a vadásztársaság vezető szerveinek a jogszabályokkal és szabályzatokkal összhangban álló döntései / határozatai /. / 3 / Az / 2 / bekezdésben említett jogszabályok, szabályzatok és határozatok meg nem tartása miatt induló fegyelmi eljárásra a Fegyelmi Szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni. A fegyelmi eljárás célja 2. A fegyelmi eljárás, illetőleg a fegyelmi felelősségre vonás célja: a/ a fegyelmi vétséget elkövető vadász bizonyított cselekményével arányban álló fegyelmi büntetés meghozatala, az elkövető visszatartása a jövőbeni hasonló cselekmények elkövetésétől. b/ más vadászoknak fegyelmi vétség elkövetésétől való visszatartása. c/ a balesetek megelőzése, a vadgazdálkodási, vadászati, fegyvertartási és fegyverhasználati szabályok megtartására való nevelés. 23 II. fejezet Fegyelmi vétségek, fegyelmi büntetések Fegyelmi vétségek 3. / 1 / Fegyelmi vétséget követ el az a vadász, aki a/ a vadgazdálkodásra, a vadászokra, a fegyverhasználatra, valamint a lőszer és a fegyver tárolására vonatkozó rendelkezéseket megszegi; b/ a vadásztársaság alapszabályának, házi szabályzatának, vagy a vadásztársaság közgyűlésének és intéző bizottságának a határozatait nem tartja meg; c/ választással elnyert megbízatásával, tisztségével visszaél, jogait rosszhiszeműen gyakorolja; d/ a vadásztársaság tagjait, testületeit alaptalanul megvádolja, a közösségi szellemet intrikával vagy magatartásával rontja, társaság üzleti érdekeit megsérti, illetve a társaságnak anyagi vagy erkölcsi kárt okoz. e/ a figyelmet, az akaraterőt hátrányosan befolyásoló gyógyszerek, továbbá szeszesital hatása alatt vadászlőfegyvert visel vagy használ; f/ a vadásztársaság gazdálkodásával kapcsolatos visszaélést követ el; g/ a törvényességi felügyeletet ellátó szervet, annak képviselőjét jogszerű vizsgálatuk során szándékos magatartásával megtéveszti, a vizsgálat lefolytatásához szükséges adatokat, bizonyítékokat elhallgatja, illetve meghamisítja vagy megsemmisíti; / 2 / A fegyelmi vétséget elkövető vadászt fegyelmi eljárás keretében kell felelősségre vonni. 34 Fegyelmi büntetések 4. / 1 / A fegyelmi büntetések a következők: a/ írásbeli megrovás b/ a saját vadászterületen bizonyos vadfaj lövésétől való eltiltás legfeljebb két évre, c/ a saját vadászterületen trófeás vad lövésétől eltiltás legfeljebb öt évre, d/ a vadászati tisztségtől a választási időszak végéig, de legalább két évre történő eltiltás, és vadászrész megvonás; % - os mértékben a cselekmény súlyához igazodóan, e/ a vadászati jog hat hónaptól kettő évig terjedő felfüggesztése, f/ kizárás. / 2 / A fegyelmi eljárás elrendelésére jogosult - az elkövetett fegyelmi vétség súlyától és jellegétől függően, a jogerős fegyelmi büntetés ismeretében - kezdeményezheti, hogy az érintett vadász részére korábban adományozott NIMRÓD vadászérmet vonják vissza. / 3 / Az / 1 / bekezdés b/ - e/ pontjában meghatározott fegyelmi büntetés idejének kezdetét és végét az eljáró fegyelmi bizottság a határozat rendelkező részében köteles megjelölni. / 4 / A vadászati jog jogerős felfüggesztése alatt a vadász nem vadászhat, vadászati tisztségre nem választható, vendéget vadászat céljából nem hívhat és vadászrészt nem kaphat. Kötelezettségei vadásztársaságával szemben változatlanul fennállnak / tagdíjfizetés, közösségi munkában való részvétel /. / 5 / Az a vadász, akit vadásztársaságából kizártak, csak a kizárást kimondó jogerős határozat meghozatalát követő két év elteltével vehető fel újra a vadásztársaságba. 45 III. fejezet Vadászati fegyelmi szervek 5. A vadászati fegyelmi szervek a következők: a/ a vadásztársaság fegyelmi bizottsága, b/ a vadásztársaság közgyűlése. A vadásztársaság fegyelmi bizottsága 6. / 1 / A vadásztársaság közgyűlése a vezető szervei kiválasztásával egyidőben három tagú fegyelmi bizottságot választ, s egyben a tagok közül megválasztja a fegyelmi bizottság elnökét. A fegyelmi bizottság határozatképességéhez kettő tag jelenléte szükséges, akik közül az egyiknek az elnöknek kell lennie. / 2 / A megválasztott fegyelmi bizottsági tagok nem állhatnak sem egymással, sem a vadásztársaság más vezetőivel/intéző Bizottság és Ellenőrző Bizottság tagjai/ közeli hozzátartozói kapcsolatban / Ptk. 685 b pont /. 7. / 1 / A vadásztársaság fegyelmi bizottságának hatáskörébe tartozik a vadásztársasági tagok és tisztségviselők elleni fegyelmi eljárás lefolytatása. / 2 / A kivizsgálás eredményétől függően a vadásztársasági fegyelmi bizottság első fokon saját hatáskörében hoz fegyelmi határozatot és szabja ki a 4. / 1 / bekezdésének az / a - f / pontjaiban meghatározott fegyelmi büntetéseket. 8. A fegyelmi ügyekben annak a vadásztársaságnak a fegyelmi bizottsága jár el, amelynek a fegyelmi vétséget elkövető vadász a tagja. 56 Nem járhat el az adott fegyelmi ügyben az a fegyelmi bizottsági tag, aki: a, a fegyelmi bizottság bármely tagjával, vagy az eljárás alá vont vadásszal közeli hozzátartozói kapcsolatban áll b, akitől az ügy elfogulatlan megítélése egyéb okból nem várható 9. / 1 / Elfogultsági kifogás előterjesztése esetén az elfogultság fennállása kérdésében - az érdekelt fegyelmi bizottsági tag meghallgatása után - az intézőbizottság dönt, amely döntés ellen fellebbezésnek nincs helye. A fegyelmi bizottság egy tagjának elfogultsága esetén a fegyelmi bizottság többi - nem elfogult - tagja jár el. / 2 / Ha a fegyelmi bizottság több tagjával kapcsolatban merül fel az elfogultság gyanúja, az intézőbizottság ideiglenesen megbízhatja az eljárásban való közreműködéssel a a vadásztársaság más tagját / tagjait / is, a vizsgálatot azonban ez esetben is a fegyelmi bizottság elnöke vezeti. / 3 / Ha az adott ügyben a fegyelmi bizottság elnöke érintett vagy elfogult, a fegyelmi eljárás lefolytatására csak a vadásztársaság intézőbizottságának - az elnökön kívül - tagja jelölhető ki. 10. A fegyelmi bizottság elnöke köteles tájékoztatni a vadásztársaság elnökét és soron következő közgyűlését a fegyelmi bizottság által hozott fegyelmi határozatokról. IV. fejezet A fegyelmi eljárás Az első fokú eljárás szabályai 11. / 1 / A fegyelmi eljárást bárki kezdeményezheti, elrendelni azonban csak megalapozott gyanú alapján szabad. / 2 / A fegyelmi eljárást a vadásztársasági tagnál a vadásztársaság elnöke, az elnök ellen fegyelmi eljárást a közgyűlés rendeli el. 67 Az elrendelő iratban meg kell jelölni azokat a tényeket és körülményeket, amelyek a fegyelmi vétség elkövetésének alapos gyanúját alátámasztják / 3 / A fegyelmi eljárás elrendelésére jogosult a vadászattal összefüggő fegyelmi vétség gyanúja esetén baleset megelőzési célzattal az elrendeléssel egyidejűleg legfeljebb harminc napra az érintett tag vadászati jogát felfüggesztheti. /4/ Az IB az eljárás alá vont személy vadászati jogát a fegyelmi eljárás jogerős befejezéséig felfüggesztheti, ha az eset súlya ezt indokolttá teszi. 12. / 1 / A fegyelmi eljárás megindítását megelőzően vizsgálni kell, hogy az adott cselekmény nem évült-e el. Elévül a cselekmény, ha a/ a fegyelmi vétség elkövetése óta egy év már eltelt, vagy b/ a fegyelmi vétség elkövetéséről a fegyelmi eljárás elrendelésére jogosultnak több mint három hónapja hitelt érdemlő tudomása van. / 2 / Ha a fegyelmi eljárás alapját képező ügyben a fegyelmi eljárás alá vont személlyel szemben büntető, vagy szabálysértési eljárás indult, az elévülés az eljárás jogerős befejezésekor kezdődik. /3/ Fegyelmi ügyben indult egyes eljárási cselekmények az elévülési időt megszakítják. 13. / 1 / Az ügyben eljáró fegyelmi bizottság az elrendelést követő tizenöt napon belül írásban - az indokok megjelölésével - értesíteni köteles a fegyelmi eljárás megindításáról az eljárás alá vont személyt és egyben tárgyalást kitűzni. Az erről szóló értesítésnek a tárgyalás napját legalább nyolc nappal meg kell előzni. / 2 / A tárgyalásra meg kell hívni az eljárás alá vont személyt, esetleges jogi képviselőjét, úgyszintén azokat, akiknek a fegyelmi vétség elkövetéséről közvetlen tudomásuk van. Be kell szerezni a cselekménnyel kapcsolatos és fellelhető egyéb bizonyítékokat / okiratok, jegyzőkönyvek / is. 14. / 1 / A fegyelmi ügy tárgyalásán az eljárás alá vont személy elé kell tárni a fegyelmi eljárás alapjául szolgáló tényeket, és körülményeket, és módot kell neki adni arra, hogy észrevételeit, védekezését szóban vagy írásban előterjeszthesse. 78 / 2 / A fegyelmi bizottság köteles lehetővé tenni, hogy a fegyelmi eljárás alá vont személy a tárgyalás egész időtartama alatt - kivéve a határozathozatalt megelőző zárt tanácskozást - jelen legyen, a fegyelmi bizottság elnökének engedélyével a tanukhoz kérdéseket intézhessen, a tanúvallomásokra és egyéb bizonyítékokra észrevételt tegyen. / 3 / Ha a fegyelmi eljárás alá vont személy védekezésében tanukat jelent be, a személyeket a fegyelmi bizottság köteles a tárgyalásra meghívni, amennyiben ez a valóságos tényállás felderítése érdekében szükségesnek mutatkozik. / 4 / A bizonyítás - kivételesen indokolt esetben - a fegyelmi bizottság elnöke, vagy az általa ezzel megbízott bizottsági tag által is felvehető. A fegyelmi eljárás alá vontat ennek a helyéről és időpontjáról is legalább nyolc nappal előbb értesíteni kell. 15. / 1 / A fegyelmi eljárás lefolytatását és a határozat meghozatalát nem akadályozza, ha az eljárás alá vont a szóbeli meghallgatáson bizonyítható előzetes értesítés ellenére nem jelenik meg és távollétét előzetesen nem menti ki. / 2 / Az eljárás során megtartott minden tárgyalásról és bizonyítás felvételről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelyben a tanúvallomásokat, valamint az eljárás alá vont személy szóbeli előterjesztéseit és nyilatkozatait fel kell venni. A jegyzőkönyvben fel kell tüntetni az eljáró fegyelmi szerv megnevezését, a meghallgatás helyét, idejét, a jelenlevő személyek nevét és az eljárás tárgyát. / 3 / A tanúk vallomásait, valamint az eljárás alá vont nyilatkozatait e személyekkel alá kell íratni. A jegyzőkönyv több oldalára kiterjedő vallomás, illetőleg nyilatkozat esetén valamennyi oldalt alá kell íratni. Ha az említettek az aláírást megtagadják, ezt a tényt, valamint ennek okát is fel kell tüntetni a jegyzőkönyvben. / 4 / A jegyzőkönyvet a fegyelmi bizottság jelenlevő tagjai és a jelenlévő fegyelmi eljárás alá vont is köteles aláírni9 / 1 / Az első fokú fegyelmi eljárást az elrendeléstől számított negyvenöt napon belül be kell fejezni. E határidő rendkívül indokolt esetben további harminc nappal meghosszabbítható. / 2 / A vadásztársaság fegyelmi bizottsága az ügy kivizsgálása után döntést hoz. / 3 / A fegyelmi döntéseket a fegyelmi szervek szótöbbséggel hozzák. Szavazategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt. 17. / 1 / Ha a fegyelmi eljárás eredményeként a fegyelemsértés nem bizonyosodott be, az eljárást bizonyítékok hiányában, ha az eljárás alá vont fegyelmi vétséget nem követett el, fegyelmi vétség hiányában, illetve ha a vizsgálat közben derül ki, hogy a fegyelmi vétség elévült, az eljárást elévülés címén meg kell szüntetni. Erről a fegyelmi eljárás alá vontat írásbeli határozattal értesíteni kell. / 2 / Ha az eljárás során a fegyelmi vétségnek a fegyelmi eljárás alá vont személy által történt elkövetése egyértelműen bebizonyosodott, az eljáró fegyelmi bizottság határozatot hoz, amelyben a 4. - ban meghatározott büntetések valamelyikével sújtja az elkövetőt. 18. A határozatot 15 napon belül írásba kell foglalni, és annyi példányban kell elkészíteni, hogy abból valamennyi érdekelt kapjon. Az írásba foglalt határozatot a fegyelmi bizottság elnöke írja alá, és egyúttal gondoskodik annak elküldéséről. 910 19. A fegyelmi határozat bevezető részből, rendelkező részből és indoklásból áll. a/ A bevezető rész tartalmazza az eljáró fegyelmi bizottság megnevezését, a határozathozatal idejét, az eljárás alá vont személyi adatait. b/ A rendelkező rész tartalmazza a megállapított fegyelmi vétség megjelölését, a fegyelmi szabályzat meghatározott pontjára hivatkozással a kiszabott fegyelmi büntetést, a jogorvoslati / fellebbezési / lehetőséget, annak határidejét és azt, hogy a fellebbezést hol kell benyújtani. c/ Az indoklás tartalmazza az eljárás során egyértelműen bizonyított tényeket és körülményeket, az elkövetett cselekmény rövid leírását, az eljárás alá vont által felajánlott, de a fegyelmi bizottság által nem foganatosított bizonyítási cselekményeket, a súlyosbító és enyhítő körülményeket. 20. / 1 / Az írásban foglalt fegyelmi határozatot meg kell küldeni az eljárás alá vontnak, az érintett vadásztársaság intézőbizottságának, az esetleges sértettnek, továbbá a fegyvertartási engedélyt érintő határozatról a lakóhely szerint illetékes rendőrhatóságot is értesíteni kell. 21. / 1 / Ha a fegyelmi eljárás során bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja merül fel, a fegyelmi bizottság elnöke erről köteles értesíteni a fegyelmi eljárás elrendelésére jogosultat, aki a rendelkezésre álló konkrét bizonyítékok megjelölésével feljelentést köteles tenni a területileg illetékes rendőri vagy ügyészi szervnek. 1011 / 2 / A jogerős fegyelmi határozatot a vadásztársaság legközelebbi közgyűlésén teljes egészében ismertetni kell. A fellebbezési eljárás szabályai 22. / 1 / A fegyelmi bizottság határozata ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezni lehet a vadásztársaság közgyűléséhez. Fellebbezhet az eljárás alá vont, valamint az eljárás megindítására jogosult személy is. / 2 / A fellebbezést az első fokon eljárt fegyelmi szervnél/a Fegyelmi Bizottság elnökénél/ kell írásban benyújtani. / 3 / A fellebbezést a vadásztársaság fegyelmi bizottsága az összes irattal és bizonyítékokkal együtt köteles 15 napon belül az ügy másodfokú elbírálására jogosult közgyűléshez felterjeszteni. 23. / 1 / Ha a fegyelmi bizottság azt észleli, hogy a fellebbezés elkésett, ezt köteles jegyzőkönyvben megállapítani és a fellebbezést - a /2/ bekezdésben meghatározott eseten kívül - elutasítani. Az elutasító döntés ellen önálló fellebbezésnek van helye.. / 2 / Ha a fellebbező - az elkésett fellebbezésének benyújtásával egyidejűleg - mulasztását igazolja, a fegyelmi bizottság köteles a fellebbezést, az igazolási kérelmet, valamint az eljárás teljes iratanyagát 15 napon belül felterjeszteni döntés végett a Közgyűléshez. A Közgyűlés ebben az esetben először az igazolási kérelem tárgyában dönt, majd annak elfogadása esetén teszi meg a szükséges intézkedéseket a fegyelmi ügy másodfokú tárgyalására. 1112 24. / 1 / A Közgyűlés az iratok kézhezvételét követő /igazolási kérelem esetén annak elfogadását követő/ 30 napon belül köteles az ügyben tárgyalást tartani és érdemi határozatot hozni. A bekezdése szerinti önálló fellebbezés határidőben érkezettként minősítése esetén 30 napon belül köteles az ügyben tárgyalást tartani és érdemi döntést hozni. / 2 / A Közgyűlésnek a fegyelmi ügy tárgyalását külön napirendi pontként kell a közgyűlésre szóló meghívóba felvennie. A közgyűlésen a fegyelmi ügy kivizsgálásáról a fegyelmi bizottság elnöke tesz jelentést, majd részletesen indokolja a fegyelmi bizottság határozatát. / 3 / A fellebbezésnek a fegyelmi büntetés végrehajtására halasztó hatálya van. 25. / 1 / Ha közgyűlésen fegyelmi eljárás alá vont vadásztársasági tag nem jelenik meg, nincs akadálya annak, hogy ügyében a közgyűlés döntsön. / 2 / A közgyűlésre további szükség esetén meg lehet hívni újabb tanúkat és további bizonyítás kiegészítés is foganatosítható. 26. / 1 / A közgyűlés az első fokon kiszabott fegyelmi büntetést enyhítheti vagy súlyosbíthatja. A fegyelmi büntetés azonban nem súlyosbítható ha az ellen csak a fegyelmi vétséget elkövető jelentett be fellebbezést. / 2 / Ha a fellebbezést a közgyűlés alaptalannak találja, azt - az első fokú határozat hatályban tartása mellett - elutasítja. 1213 / 3 / Ha az első fokú eljárás során jelentős eljárási szabályszegés történt, továbbá ha további nagy terjedelmű bizonyítás vagy az eljárás megismétlése mutatkozik szükségesnek, a közgyűlés az első fokú határozatot hatályon kívül helyezheti, és a fegyelmi bizottságot új eljárásra utasíthatja. Ebben az esetben a hetályon kívüli helyező határozatnak tartalmaznia kell az első fokú döntés ismertetését, a hatályon kívüli helyezés okait, továbbá az új eljárásra vonatkozó utasításokat. A Fegyelmi Bizottság további eljárására, a határidőkre, az elsőfokú eljárás szabályai vonatkoznak azzal, hogy az eljárás alá vont személlyel a teljes jegyzőkönyvet nem kell aláíratni. / 4 / A közgyűlés által tartott tárgyalásra, valamint a másodfokú fegyelmi határozat tartalmának egyebekben a 14. és 15. -ban, ill. a 19. -ban foglaltak az irányadók. 27. / 1 / A közgyűlés határozatát 15 napon belül írásba kell foglalni és az érdekelteket a határozat egy példányának megküldésével értesíteni kell. Az írásban foglalt határozatot a közgyűlés elnöke írja alá. / 2 / A másodfokon hozott fegyelmi határozat jogerős, ellene további fellebbezésnek helye nincs. V. fejezet Vegyes rendelkezések A fegyelmi határozat kijavítása14 A fegyelmi szerv a határozatát hibás névírás, szám- vagy számítási hiba vagy hasonló nyilvánvaló elírás esetén hivatalból is bármikor kijavíthatja. Mentesülés a fegyelmi büntetés hátrányos következményei alól 29. / 1 / A vadász mentesül a fegyelmi büntetés hátrányos következményei alól írásbeli megrovás esetén a határozat jogerőre emelkedésével, más büntetés esetén a fegyelmi büntetés letöltésével, kizárás esetén pedig akkor, ha a határozat jogerőre emelkedésétől két év eltelt. / 2 / Ha a fegyelmi büntetés hatálya alatt álló vadásszal szemben újabb jogerős büntetést szabtak ki, a korábbi büntetés alóli mentesülés időtartama az újabb fegyelmi büntetés kiállásáig meghosszabbodik. A mentesülésig a vadász a súlyosabb fegyelmi büntetés hatálya alatt áll. A fegyelmi szervek törvénysértő határozatainak bíróság előtti megtámadása 30. / 1 / A jogerős fegyelmi határozatot - amennyiben az törvénysértő - a vadásztársaság bármely tagja a tudomásra jutástól számított 30 napon belül a hatáskörrel és illetékességgel rendelkező bíróság előtt megtámadhatja. / 2 / A határozat megtámadása a határozat végrehajtását nem gátolja, a bíróság azonban indokolt esetben a végrehajtást 1415 Egyéb intézkedések 31. / 1 / Az alkalmazottak fegyelmi ügyeire a Munka Törvénykönyvének rendelkezései irányadók. Hatályba léptető rendelkezés 32. E Fegyelmi Szabályzat napján lép hatályba. Rendelkezéseit a már folyamatban lévő eljárásokban is alkalmazni kell. Jelen Fegyelmi Szabályzatot a módosításokkal egységes szerkezetben a Kőorra Vadásztársaság közgyűlése a napján tartott ülésén állapította meg. Keszthely, VT titkár VT elnök hitelesítő hitelesítő 15 Hasonló dokumentumok
Taktaközi Nimród Vadásztársaság F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T 2011. július.. 1 I. fejezet A FEGYELMI SZABÁLYZAT HATÁLYA 1) Fegyelmi Szabályzat hatálya alá a Taktaközi Nimród Vadásztársaság tagjai Részletesebben Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság 6767 Ópusztaszer, Vadászház. Ópusztaszeri Vízügyi Vadásztársaság Fegyelmi Szabályzata Tervezet 1995.
PREAMBULUM A vadvédelemről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról, az egyesületekről, a lőfegyver tartásáról és használatáról rendelkező jogszabályok, az Alapszabály és a Házi Szabályzat meghatározzák Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben A HNJE FEGYELMI SZABÁLYZATA
Hunnia-Rex Német Juhászkutya Egyesület (HNJE) H-1116 Budapest, Tétényi út 128/b-130. A HNJE FEGYELMI SZABÁLYZATA I. Fejezet Általános rendelkezések 1.. A fegyelmi eljárás, illetőleg a fegyelmi felelősségre Részletesebben A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete
A Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezete 1. A fegyelmi szabályzat személyi hatálya Magyar Dinamikus Lövész Szövetség tagszervezeteire és ezen szervezeteknek a tagjaira Részletesebben A honvédelmi miniszter.../2007. ( ) HM. r e n d e l e t e
A VILLÁM POSTAGALAMB SPORTKLUB FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZATA Tartalomjegyzék I. fejezet Bevezető rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belső szabályzatok összefüggése II. fejezet III. Részletesebben Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT
Magyar Precíziós Légfegyveres Országos Sportági Szövetség FEGYELMI SZABÁLYZAT Fonyód 2014 1 A szabályzat illetékessége és hatásköre Illetékesség: A MAPOSZ illetékes a MAPOSZ tagjai, A MAPOSZ által üzemeltetett Részletesebben A KOLLÉGIUM FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI ÜGYEK ELBÍRÁLÁSÁNAK RENDJE
SPORTFEGYELMI SZABÁLYZATA Hatályos: 2015. 01. 04. 1. SPORTFEGYELMI SZABÁLYZAT A Sportfegyelmi Szabályzat (továbbiakban: Szabályzat) vonatkozik, illetve alkalmazni kell: a Magyar MMA Prémium Liga (továbbiakban: Részletesebben A Demokratikus Koalíció Etikai és Fegyelmi szabályzata
Etikai és Fegyelmi szabályzata 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek érdekében saját döntése Részletesebben FEGYELMI SZABÁLYZAT. A Baráti Kör tagsága tekintetében első fokon a Választmány, másodfokon a Közgyűlés rendelkezik fegyelmi jogkörrel.
HONVÉDSÉG ÉS TÁRSADALOM BARÁTI KÖR Székesfehérvári Szervezete -Kiemelkedően közhasznú társadalmi szervezet- 8000. Székesfehérvár, Malom utca 2. Tel./ Fax: 00-36-22 311-255, www.htbkszfvar.hu, email: htbk.szfvar@regiment.hu Részletesebben Az Apor Vilmos Katolikus Főiskola. A főiskola hallgatóinak fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata
SÍKVÖLGYI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA amely az Alapszabály 24. 2. pontja alapján annak kötelező melléklete 1. A FEGYELMI ELJÁRÁS CÉLJA A fegyelmi eljárás célja, hogy a horgászegyesületen Részletesebben Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat
Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség Sportfegyelmi Szabályzat Tervezet 1. Értelmezések (1) A szabályzat személyi hatály kiterjed a Magyar Dinamikus Lövészsport Szövetség (továbbiakban: MDLSz) versenyzőire, Részletesebben A hallgatók fegyelmi és kártérítési felelősségéről szóló szabályzata A Szervezeti és Működési Szabályzat 7. sz. melléklete
A MAGYAR TRIATLON SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya, a fegyelmi eljárás alapelvei (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Triatlon Szövetség (a továbbiakban: Részletesebben A HALLGATÓI JOGORVOSLAT RENDJE
V. RÉSZ A HALLGATÓI JOGORVOSLAT RENDJE Hatály 243. (1) A Ftv. 73. (2) bekezdése szerint a hallgató a Főiskola döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) Részletesebben ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA
ORSZÁGOS MAGYAR VADÁSZKAMARA ETIKAI SZABÁLYZAT (A 2013. május 8-i módosítással egységes szerkezetben) Budapest, 2006. 2 A vadászatra, a vadgazdálkodásra, a vad védelmére, valamint a természetvédelemre, Részletesebben A Pécsi Tudományegyetem. Szervezeti és Működési Szabályzatának 8. számú melléklete
A Pécsi Tudományegyetem Szervezeti és Működési Szabályzatának 8. számú melléklete A Pécsi Tudományegyetem Hallgatói Fegyelmi és Kártérítési Szabályzata Pécs 2007 A Pécsi Tudományegyetem (a továbbiakban: Részletesebben HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT
HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT A Pázmány Péter Katolikus Egyetem (PPKE) a Felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. tv. 24.. (4) bekezdésében, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Szervezeti Részletesebben fegyelmi szabályzata
A Nagykırösi Csókáserdei Vadásztársaság Tartalomjegyzék fegyelmi szabályzata FEGYELMI SZABÁLYZAT... 3 PREAMBULUM... 3 I. FEJEZET... 3 A FEGYELMI SZABÁLYZAT HATÁLYA... 3 1.... 3 II. FEJEZET... 3 A FEGYELMI Részletesebben A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva
A RÁCKEVEI HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI és ETIKAI SZABÁLYZATA a módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva A Szabályzat célja a jogszabályokon és más kötelező rendelkezésen túl az Országos Horgászrendelet Részletesebben AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA
2. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 3. melléklet Hallgatói Követelményrendszer 9. függelék AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI JOGORVOSLATI ELJÁRÁS SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2014.október Részletesebben A DUNAÚJVÁROSI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA A FEGYELMI ELJÁRÁS CÉLJA
A DUNAÚJVÁROSI SPORTHORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA A FEGYELMI ELJÁRÁS CÉLJA 1. A fegyelmi eljárás célja az alapszabály, a horgászrend, a tanyarend, kikötőrend az egyesület szervei által hozott Részletesebben Büntető eljárásjog SZIGORLATI TÉTELEK 2012/2013. tanév tavaszi félévétől jogász szak levelező tagozatán. I. félév
Büntető eljárásjog SZIGORLATI TÉTELEK 2012/2013. tanév tavaszi félévétől jogász szak levelező tagozatán I. félév 1. Büntetőjog, büntetőeljárási jog; a büntetőeljárás tartalma és feladatai 2. A büntetőeljárási Részletesebben A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata
A Magyar Búvár Szakszövetség Fegyelmi Szabályzata 1.. Ezen szabályzatot kell alapul venni, illetőleg alkalmazni: a) a sportegyesületek tagjaira, továbbá mindazokra, akik tagságtól függetlenül sportszervezet Részletesebben A Pécsi Tudományegyetem. Szervezeti és Működési Szabályzatának 8. számú melléklete
Magyar Field Target Szövetség Szabálykönyvei SPORTFEGYELMI SZABÁLYZAT Összeállította: Babits László 2006. 1. kiadás, érvényes: 2006. május 13-tól (1) A szabályzat hatálya kiterjed: a) a versenyzőre; b) Részletesebben A MAGYAR KICK-BOX SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA. A fegyelmi szabályzat hatálya
A MAGYAR KICK-BOX SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA A fegyelmi szabályzat hatálya (1) E szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Kick-box Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) tagjaira, a Szövetség Részletesebben Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben A TAMÁSI KOSSUTH HORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA
A TAMÁSI KOSSUTH HORGÁSZ EGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA 1 A horgászattal kapcsolatos jogszabályok és egyéb rendelkezések érvényre juttatása, a fegyelmi vétséget elkövetők felelősségre vonásának egységes Részletesebben Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015.
Fegyelmi eljárás Szabályzata 2015. Szakmai Program 6.sz. szabályzata Hatályba lépett: 2015. A fegyelmi eljárás rendje, részletes szabályai Vonatkozó jogszabályok: 2013. évi CCXL. törvény 374-376. 1/2015.( Részletesebben Magyar Sárkányhajó Szövetség. Fegyelmi Szabályzata
A Magyar Sárkányhajó Szövetség Fegyelmi Szabályzata e-mail: info@sarkanyhajozas.hu Elfogadva: 2012. 04. 24. A Fegyelmi Szabályzat hatálya 1. E Szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Sárkányhajó Részletesebben H Á Z I S Z A B Á L Y Z A T
H Á Z I S Z A B Á L Y Z A T Készült: 2010. október 16. 2 1.. /1/ A Nagycserkeszi Új Erő Vadásztársaság, (továbbiakban VT.) 2010. október 16-án tartott közgyűlése által módosított Házi Szabályzat. /2/ Jelen Részletesebben A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A
A M A G Y A R T O R N A S Z Ö V E T S É G S P O R T F E G Y E L M I S Z A B Á L Y Z A T A A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) és a végrehajtására kiadott 39/2004 (II.12.) Korm. Részletesebben A Bácsbokodi Sporthorgász Egyesület Fegyelmi Szabályzata
A horgászattal kapcsolatos jogszabályok, valamint az 1989. évi II. sz. tv (Egyesületi törvény) és egyéb rendelkezések érvényre juttatása a fegyelmi vétséget elkövetők felelősségre vonásának a Bácsbokodi Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség. Fegyelmi szabályzat. Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával
Magyar Frizbi Országos Sportági Szakszövetség Fegyelmi szabályzat Jóváhagyta az MFSZ Elnöksége E9/2014 számú határozatával TARTALOMJEGYZÉK 1. A SZABÁLYZAT CÉLJA... 1 2. A SZABÁLYZAT HATÁLYA... 1 3. ALAPFOGALMAK... Részletesebben A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
A KYOKUSHIN SHINJU-KAI KARATE EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Az alapítók ezen okirattal kinyilvánítják, hogy az 1989. évi II. törvény és a 2000. évi CXLV. törvény alapján, határozatlan időre jogi személynek minősülő Részletesebben Ongai Horgász Egyesület 3562 Onga, Rózsa u.16. E-mail: ongaihorgasz@ongaihorgasz.hu. Fegyelmi szabályzat
Fegyelmi szabályzat A horgászattal kapcsolatos jogszabályok és rendelkezések érvényre juttatása, a fegyelmi vétséget elkövetők felelősségre vonásának egységes rendje érdekében a közgyűlés az alábbi szabályzatot Részletesebben ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
Nyt. szám: /2012 1. számú példány NYUGÁLLOMÁNYÚ LÉGVÉDELMI TÜZÉREK BAJTÁRSI EGYESÜLETE ELLENŐRZŐ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE NAGYOROSZI 2012. 1. BEVEZETŐ (1) A Nyugállományú Légvédelmi Tüzérek Bajtársi Egyesülete Részletesebben MAGYAR POSTAGALAMB SPORTSZÖVETSÉG FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZAT
MAGYAR POSTAGALAMB SPORTSZÖVETSÉG FEGYELMI ÉS SPORTETIKAI SZABÁLYZAT Tartalomjegyzék: I. fejezet Bevezetı rész 1. A Szabályzat hatálya 2. A Szabályzat és a belsı szabályzatok összefüggése II. fejezet Általános Részletesebben A MAGYAR GOLF SZÖVETSÉG SPORTFEGYELMI SZABÁLYZATA
A MAGYAR GOLF SZÖVETSÉG SPORTFEGYELMI SZABÁLYZATA A sportról szóló 2004. évi I. törvény (a továbbiakban: Stv.) és a végrehajtására kiadott 39/2004 (II.12.) Korm. rendelet alapján a Magyar Golf Szövetség Részletesebben Kereszténydemokrata Néppárt
(KDNP) Fegyelmi és Etikai Szabályzat Budapest. A Kereszténydemokrata Néppárt 2007. november 24. napján elfogadott, 2012. december 8. és napján módosított Fegyelmi és Etikai Szabályzata egységes szerkezetbe Részletesebben ELZETT CERTA HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA. 1.. A fegyelmi szabályzat célja
ELZETT CERTA HORGÁSZEGYESÜLET FEGYELMI SZABÁLYZATA 1.. A fegyelmi szabályzat célja A szabályzat szankciórendszerén keresztül biztosítani az egyesület tagsága számára az egyesületi élet zavartalan működését, Részletesebben Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET
Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA MÓDOSÍTTATOTT: SZIGETHALMON, 2011. MÁJUS 2. NAPJÁN Az ÖSSZEFOGÁS SZIGETHALOMÉRT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Bevezető rendelkezések 1. Az Összefogás Szigethalomért Részletesebben A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA
A DEMOKRATIKUS KOALÍCIÓ ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA 1. Az Etikai Bizottság: 1. biztosítja, hogy a párt az Alapszabálynak megfelelően tevékenykedjen, elősegíti az Alapszabály egységes értelmezését, ennek Részletesebben Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány. Kuratórium Ügyrendje
Pallas Athéné Domus Scientiae Alapítvány Kuratórium Ügyrendje TARTALOMJEGYZÉK 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 3 2. A KURATÓRIUM ÖSSZETÉTELE... 3 3. A KURATÓRIUM TAGJAINAK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI... 3 4. Részletesebben HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT
HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT A Pázmány Péter Katolikus Egyetem (PPKE) a Felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. tv. 24.. (4) bekezdésében, valamint a Pázmány Péter Katolikus Egyetem Szervezeti Részletesebben A bíróság határozatai. Dr. Nyilas Anna
A bíróság határozatai Dr. Nyilas Anna 1. Az elsőfokú bíróság határozatai Ítélet Végzések Ítélet részei A jogerő szabályai Egyszerű kötőerő Alaki jogerő Anyagi jogerő Rendes perorvoslat Fellebbezés hivatalból Részletesebben MNASZ SPORTFEGYELMI SZABÁLYZAT 2007 (piros könyv)
2006. 03. 21 MNASZ SPORTFEGYELMI SZABÁLYZAT 2007 (piros könyv) A FEGYELMI SZABÁLYZAT HATÁLYA 1. (1) E Szabályzat rendelkezéseit kell alkalmazni a Magyar Nemzeti Autósport Szövetség (a továbbiakban: Szövetség) Részletesebben Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016
Magyar Fizikushallgatók Egyesülete Megismételt Közgyűlés Budapest, 2016 Időpont: 2016. április 20. 20:15 Helyszín: Budapest Mellékletek: Jelenléti ív Alapszabály Az elnök a határozatképesség vizsgálata Részletesebben Szent István Egyetem Gödöllő
Szent István Egyetem Gödöllő A SZENT ISTVÁN EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 5/E melléklete FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI ÜGYEK ELBÍRÁLÁSÁNAK RENDJE Gödöllő, 2009. június BEVEZETÉS 1. A Szent István Részletesebben MAGYAR EVEZŐS SZÖVETSÉG ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA
ETIKAI ÉS FEGYELMI SZABÁLYZATA Budapest 2013. Készült: Az 1998-ban készített szabályzat egységes szerkezetbe foglalásával Jóváhagyta: a MESZ elnöksége 2013/03/14/1. sz. határozata alapján 1.. A Szabályzat Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM KONZISZTÓRIUMÁNAK MŰKÖDÉSI RENDJE
A DEBRECENI EGYETEM KONZISZTÓRIUMÁNAK MŰKÖDÉSI RENDJE Debrecen 2016. február 9. Tartalomjegyzék 1. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK... 2 2. A KONZISZTÓRIUM MŰKÖDÉSÉRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 2 3. A KONZISZTÓRIUM Részletesebben Alapszabályzat. 2008. március
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE
A MISKOLCI EGYETEMEN FOGYATÉKOSSÁGGAL ÉLŐ HALLGATÓK ELŐNYBEN RÉSZESÍTÉSÉVEL FOGLALKOZÓ BIZOTTSÁG ÜGYRENDJE Miskolc, 2012. 8.2. számú Egyetemi Szabályzat Hallgatók Előnyben Részesítésével Foglalkozó Bizottság Részletesebben Halasi Hegyközség ügyviteli Szabályzata
Halasi Hegyközség ügyviteli Szabályzata Általános Szabályok 1./ A Hegyközség adatai: - A hegyközség elnevezése: Halasi Hegyközség - A hegyközség székhelye: Kiskunhalas - A hegyközség bírósági nyilvántartási Részletesebben A BEREGSZÁSZI PÁL SZAKKÖZÉPISKOLA ÉS SZAKISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 14. SZÁMÚ MELLÉKLET A TANULÓI FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYZAT
A BEREGSZÁSZI PÁL SZAKKÖZÉPISKOLA ÉS SZAKISKOLA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA 14. SZÁMÚ MELLÉKLET A TANULÓI FEGYELMI ELJÁRÁS SZABÁLYZAT 2013 2 Tartalom 1. Bevezetés... 3 2. Értesítés... 3 3. Egyeztető Részletesebben A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA
NYUGAT-MAGYARORSZÁGI EGYETEM A FEKETE ZOLTÁN KOLLÉGIUM ÉS MACHATSEK GYULA DIÁKHOTEL FEGYELMI SZABÁLYZATA SOPRON 2008 A Nyugat-magyarországi Egyetem Szenátusa a Fekete Zoltán Kollégium és Machatsek Gyula Részletesebben AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERÉNEK 8. számú melléklete
AZ ÓBUDAI EGYETEM SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA III. KÖTET AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI KÖVETELMÉNYRENDSZERÉNEK 8. számú melléklete AZ ÓBUDAI EGYETEM HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI ÜGYEK ELBÍRÁLÁSÁNAK Részletesebben Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer
Green Business Szövetség - Tagdíjrendszer A Szövetség tagja lehet bárki, aki a Green Business Szövetség filozófiáját elfogadja és e gondolat a tevékenységében tükröződik. Tagjaink között szívesen látjuk Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM HALLGATÓINAK FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZATA május
A DEBRECENI EGYETEM HALLGATÓINAK FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZATA 2006. május 2 A felsőoktatásról szóló 2005. évi CXXXIX. törvény vonatkozó rendelkezései alapján a Debreceni Egyetem (a továbbiakban: Részletesebben 6. számú melléklet. A juttatási ügyekben eljáró bizottságok ügyrendje. A kari Diákjuttatási és Kollégiumi Bizottság feladata és hatásköre
6. számú melléklet A juttatási ügyekben eljáró bizottságok ügyrendje 1. A melléklet hatálya kiterjed a kari Diákjuttatási és Kollégiumi Bizottság, valamint a kari Pályá-zati és Ösztöndíj Bizottság (továbbiakban Részletesebben A MAGYAR ATLÉTIKAI SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA
A MAGYAR ATLÉTIKAI SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA Jóváhagyta a Magyar Atlétikai Szövetség elnöksége 50/2016. (IX.20.) számú határozatával. A szabályzat 2016. szeptember 21-től hatályos. 1 Tartalomjegyzék Részletesebben MAGYAR ORSZÁGOS KORCSOLYÁZÓ SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2016.
A MAGYAR ORSZÁGOS KORCSOLYÁZÓ SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2016. 1. E Fegyelmi Szabályzatot kell alkalmazni: a) A Magyar Országos Korcsolyázó Szövetség (a továbbiakban: MOKSZ) valamennyi tagjára, Részletesebben BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM. Az alábbi adatokat kérjük szíveskedjen nyomtatott nagybetűkkel kitölteni!
3.000 Ft illeték helye BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM Alulírott hivatkozva a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 5:8. -ában, valamint a jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 17/2015. Részletesebben MAGYAR CURLING SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA
A MAGYAR CURLING SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA Készült: Elfogadva: 2005. május 31-én 2005. június 30-i elnökségi ülésen A Magyar Curling Szövetség (a továbbiakban: Szakszövetség) Elnöksége (a továbbiakban: Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben Ügyészi határozatok a nyomozásban Dr. Friedmanszky Zoltán címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész
BÜNTETŐ HATÁROZATOK SZERKESZTÉSE Ügyészi határozatok a nyomozásban Dr. Friedmanszky Zoltán címzetes fellebbviteli főügyészségi ügyész Büntető határozatok szerkesztése I. A büntető határozatok fogalma II. Részletesebben Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról
Általános tájékoztató a szabálysértési eljárásról A szabálysértési jog hatályos joganyaga a 2012. évi II. tv. (Sztv.), amely tartalmazza a szabálysértési anyagi jog általános és különös részét, valamint Részletesebben ALAPSZABÁLYA I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. A vadásztársaság jellege és jogi helyzete 1.. 2..
1 VÍZÜGYI VADÁSZTÁRSASÁG ÓPUSZTASZER ALAPSZABÁLYA A Vadásztársaság célja, hogy az egyesületekre és a vadásztársaságokra, a vadgazdálkodásra, és a vadászatra, a fegyver és lőszer tartására, valamint használatára Részletesebben A DEBRECENI EGYETEM HALLGATÓINAK FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZATA. 2014. május 15.
A DEBRECENI EGYETEM HALLGATÓINAK FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZATA 2014. május 15. A nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény vonatkozó rendelkezései alapján a Debreceni Egyetem (a továbbiakban: Részletesebben Tárgy: Fegyelmi határozat Dion Mario Williams (Miskolci Amerikai Futball és Szabadidő Sport Egyesület; #8) versenyző ügyében.
Iktatószám: 004-FEB/2016 Tárgy: Fegyelmi határozat Dion Mario Williams (Miskolci Amerikai Futball és Szabadidő Sport Egyesület; #8) versenyző ügyében. Az eljáró sportfegyelmi bizottság megnevezése: A Magyar Részletesebben a végrehajtói fegyelmi bíróságok ügyrendjét ELSŐ RÉSZ Általános rendelkezések A fegyelmi bíróság hatásköre
A Budapest Környéki Törvényszék mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban elsőfokú fegyelmi bíróság) és a Kúria mellett működő Bírósági Végrehajtói Fegyelmi Bíróság (a továbbiakban Részletesebben OKTATÁSI IGAZGATÁS. 6. Ügyintézéshez szükséges dokumentum: I. fokú eljárási iratok, fellebbezés
1. Hatáskörrel rendelkező szerv megnevezése: Nógrád Megyei Kormányhivatal 2. Illetékességi terület: Nógrád megye 3. Ügyfélfogadás ideje: Hétfő-Csütörtök: 8 00-16 30 Péntek: 8 00-14 00 4. Ügyintéző és elérhetőség: Részletesebben Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T
50/2004.(VI.18.) rendelet 7. sz. melléklete Képviselői, illetve polgármesteri és alpolgármesteri vagyonnyilatkozatokkal kapcsolatos eljárási S Z A B Á L Y Z A T A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi Részletesebben Magyar Jógaoktatók. Szövetsége Egyesület
Magyar Jógaoktatók Szövetsége Egyesület Fegyelmi és Etikai Kódex 2006. december 3. 1. Előszó 1.1. A MJSZE Fegyelmi és Etikai Kódexe (továbbiakban: Etikai Kódex) az MJSZE által elismert jógaoktatói tevékenység Részletesebben Szajki Tavak Aranykárász. Horgász és. Környezetvédelmi Közhasznú Egyesület FEGYELMI SZABÁLYZATA
Szajki Tavak Aranykárász Horgász és Környezetvédelmi Közhasznú Egyesület FEGYELMI SZABÁLYZATA 1 A Szajki Tavak Aranykárász Horgász és Környezetvédelmi Közhasznú Egyesület fegyelmi szabályzata A horgászattal Részletesebben A MAGYAR CSERKÉSZSZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA
A MAGYAR CSERKÉSZSZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA 2002.10.12. ELSŐ RÉSZ A fegyelmi eljárás célja 1. A cserkész fegyelmi eljárás célja a cserkészet tisztaságának megóvása, a cserkészfogadalom és a cserkésztörvények Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
TISZTA LAP Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY ( a módosítással egységes szerkezetben ) I. Általános rendelkezések. 1. (1) Az Egyesület neve: Tiszta lap Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület Részletesebben Tájékoztató a jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenység végzéséhez szükséges igazolásról
1 Tájékoztató a jogszabályi kötelezettségen alapuló könyvvizsgálói tevékenység végzéséhez szükséges igazolásról A Magyar Könyvvizsgálói Kamaráról, a könyvvizsgálói tevékenységről, valamint a könyvvizsgálói Részletesebben A POLGÁRI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A POLGÁRI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Egységes szerkezetben az 53/2016. (IV.28.), 91/2016.(VI.16.)sz. KT. határozattal 1 Polgár Város Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek Részletesebben SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET
SYNERGON INFORMATIKAI RENDSZEREKET TERVEZŐ ÉS KIVITELEZŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYÁNAK MÓDOSÍTÁSÁRA VONATKOZÓ HATÁROZAT-TERVEZET A TÁRSASÁG 2005 ÁPRILIS 28 29. - i KÖZGYŰLÉSÉRE A jelen előterjesztésben Részletesebben NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA NYÍREGYHÁZA. HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT (a Szervezeti és működési szabályzat 4.
NYÍREGYHÁZI FŐISKOLA NYÍREGYHÁZA HALLGATÓI FEGYELMI ÉS KÁRTÉRÍTÉSI SZABÁLYZAT (a Szervezeti és működési szabályzat 4. számú melléklete) Elfogadva: 2009. szeptember 29., hatályba lép: 2009. október 1-jén Részletesebben Alapszabály- Rábatamási Sportkör ALAPSZABÁLY
ALAPSZABÁLY 1 1. Általános rendelkezések: A sportegyesület neve: Rábatamási Sportkör Székhelye: 9322 Rábatamási, Rákóczi u. 1. Színe: Sárga-fekete Működési területe: Győr-Moson-Sopron megye A sportegyesület Részletesebben Az Egyesületbe felvételüket kérhetik mindazok a természetes és jogi személyek, akik ill. amelyek az Egyesület célkitűzéseit elfogadják.
MHE tagsági adatok frissítése Kérjük, az alábbi űrlapon frissítse tagsági adatait annak érdekében, hogy könnyebben el tudjuk érni Önt! Frissítem a tagsági adataim Az alapszabályunk III. fejezete: Az Egyesület Részletesebben Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ
Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ SZMSZ 5. sz. melléklet 4/2010. számú Főigazgatói utasítás a Szabálytalanságok kezelésének eljárásáról Hatályos: 2010. január 1. Dr. Brebán Valéria főigazgató Részletesebben A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA
A KŐSZEGI TELEPÜLÉSI ÉRTÉKTÁR TESTÜLET SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZATA Kőszeg Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a magyar nemzeti értékek és hungarikumok gondozásáról szóló 2012. évi XXX. törvény Részletesebben MAGYAR KAJAK-KENU SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA 2016.
A MAGYAR KAJAK-KENU SZÖVETSÉG FEGYELMI SZABÁLYZATA 2016. 2 A Magyar Kajak-Kenu Szövetség Elnöksége az Alapszabály 25. (2) bekezdés a) pontjában meghatározott hatáskörében eljárva a sportról szóló 2004. Részletesebben Egységes szerkezetben a 2/2011. (I. 13.) ÜB. sz. módosító határozattal MEZŐKOVÁCSHÁZA VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÜGYRENDI BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE
1/1. sz. függelék Egységes szerkezetben a 2/2011. (I. 13.) ÜB. sz. módosító határozattal MEZŐKOVÁCSHÁZA VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT ÜGYRENDI BIZOTTSÁGÁNAK ÜGYRENDJE A bizottság a helyi önkormányzatokról szóló Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Kúria Bíróság


text:
A Kúria delegációjának hivatalos látogatása az Oroszországi Föderációban | K Ú R I A
A látogatás során Moszkvában, az orosz Legfelsőbb Bíróságon a két főbíró kölcsönösen tájékoztatást adott egymásnak a két ország legfelsőbb bírósági fórumainak feladatáról, kiemelve az egységes jogalkalmazás biztosítása érdekében alkalmazott módszereiket, lehetőségeiket. A tárgyalópartnerek megállapodtak abban, hogy a két ország bírósági és jogrendszerének jobb megismerése érdekében biztosítják majd, hogy a két legfelsőbb bírói fórum bírái tanulmányút keretében elmélyültebb ismereteket szerezhessenek a másik ország legfelsőbb bírósági jogalkalmazási tapasztalatairól.
A Kúria elnöke meghívta orosz partnerét a jövő évben Magyarországon megrendezésre kerülő közép- és kelet-európai főbírók soros találkozójára.
Moszkvai tartózkodása alatt a delegáció találkozott és hivatalos tárgyalást folytatott Jurij Jakovlevics Csajka úrral, az Oroszországi Föderáció legfőbb ügyészével, valamint Alekszander V. Guszev úrral, az Oroszországi Föderáció Legfelsőbb Bírósága Igazságügyi Főosztályának igazgatójával.
Szentpéterváron a delegáció látogatást tett és tárgyalást folytatott az Oroszországi Föderáció Alkotmánybíróságán, ahol a delegációt Olga Kokrjakova asszony, az Alkotmánybíróság elnökhelyettese fogadta. Ugyancsak a szentpétervári tartózkodása során a delegáció ellátogatott a Szentpétervári Városi Bíróságra, ahol a delegációt Mihail Alekszejevics Pavljucsenko úr, a bíróság elnökhelyettese és a bíróság tanácselnökei fogadták, valamint Szentpétervár Puskin Kerületi Bíróságára, ahol a delegációt Jaroslav Boriszovics Zsolobov úr, a bíróság elnöke kalauzolta és tájékoztatást adott a bíróság tevékenységéről.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HITELES MOZGALOM - Véleményünk, álláspontunk - Sajtónyilatkozat 2013.12.17.
Sajtónyilatkozat 2013.12.17.
A 65 éve elfogadott Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata kimondja:
http://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/hng.pdf
Az Alaptörvényünk, hazánk hatályos alkotmánya hasonlóan fogalmaz:
A „devizahitelezés” néven ismertté vált lakossági, fogyasztói devizaelszámoláshoz kötött pénzintézeti kölcsöntermékek szerződéseinek bírósági megítélése és elbírálása évek óta indokolatlanúl húzódik. Ezáltal alaptörvény ellenesen nem érvényesül az ésszerű határidőn belüliség. Meglátásunk szerint ezen az állapoton a Kúria mostani döntése nem fog számunkra kedvezően változtatni.
A Magyar Nemzet december 14.-i Dr. Darák Péter a legfőbb itélkezői fórum, a Kúria elnöke az alábbi nyilatkozatokat tette:
„A (jogegységi) tanács elnökeként több szakértőt is felkértem véleményük benyújtására, előadására. A Legfőbb Ügyészséget is megkerestük, ők hivatalból fogalmazzák meg álláspontjukat.”
„A jogegységi határozat kötelező erejű , azt az alsó fokú bíróságoknak követniük kell.”
http://lb.hu/hu/sajto/dr-darak-peter-elnok-ur-nyilatkozata-magyar-nemzet-cimu-napilapban-2013-december-14
http://www.kuria-birosag.hu/sites/default/files/sajto/magyar_nemzet_0.pdf
A jogegységi tárgyalás zárt, azon a pénzintézetek károsultjai nem vehetnek részt. Nem ismert az összes felkért szakértők személye és az álláspontjuk sem. A nyáron a Legfőbb Ügyészség is és a PSZÁF elnöke is valótlan állításokkal félre akarta vezetni a Kúriát a „költség” és az „árfolyamrés” szavak értelmezésével.
Most nem ismert, hogy mi a Legfőbb Ügyész álláspontja és az sem ismert, hogy a PSZÁF utód MNB készített-e egyáltalán szakvéleményt.
Erőteljesen sérül a két alapdokumentumban meghatározott nyílvánosság elve.
A fentiek értelmében nem beszélhetünk méltányos és tisztességes bírósági eljárásról sem, hiszen a tárgyalóteremben a banki károsultak hiába állnak elő majd akár tárgyi bizonyítékokkal is, az ismeretlen körülmények között született jogegységi határozat kötelező a bíróságok számára.
Több érdekvédő szervezet elküldte a Kúriának a véleményét, azonban nem érkezett semmilyen visszajelzés arról, hogy ezeket a jogegységi tanács bármi módon is figyelembe venné ezeket.
Ez a mostani állapot sérti az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában és az Alaptörvényben megfogalmazottakat.
Elvárjuk hazánk legfőbb hatalmi ágaitól, hogy nyilvános, átlátható eljárás keretében gyorsított eljárással hozzon jogegységi határozatot azokról a kérdésekről, melyek elősegítik a bíróságok munkáját. Kérjük a beérkezett szakértői vélemények nyilvánosságra hozatalát. Kérjük az elkészült jogegységi határozat teljes terjedelmének nyilvánosságra hozatalát.
A „devizahitelekkel” kapcsolatban általában 10-20 oldalas szerződésekről van szó, melyeket közjegyzők aláírásukkal nyilvánítottak törvényeknek, jogszabályoknak megfelelőnek. Nyílvánvaló tény, hogy a közjegyzők nem látták el törvényben előírt feladatukat. Sajnos ezzel az elképesztő állapottal kapcsolatban semmilyen kormányzati elképzelés nem ismert még.
A fogyasztóvédelmi jogszabályok alapján a szerződés szövegének és tartalmának egyértelműnek és érthetőnek kell lennie. Miként lehetséges, hogy a bíróságok hónapok, évek alatt nem tudnak dönteni a kölcsönszerződések tartalmáról, a benne foglaltakról?
A korábban említett szombati cikkben Dr. Darák Péter kifejti:
„Az ülés összehívása nem jelenti azt, hogy a jogegységi tanács feltétlenül és azonnal állást foglal mind a hét kérdésben. Csupán azt juttatja kifejezésre, hogy a Kúria megkezdi a jogegységi indítvány tárgyalását.”
Hétfő reggel még az volt az általános vélemény a Kúria elnökének nyilatkozata alapján, hogy nem várható aznap döntés. Azonban a döntés már hétfőn megszületett melyről a Kúria csak egy rövid közleményt adott ki.
A döntés, a jogegységi határozat nem ismert, nem érhető el a Kúria honlapján. A közlemény kiadásával egyidőben nem lett nyilvános a jogegységi határozat. A sajtó jelentős része lelkesen számolt be arról, hogy „nem jogellenesek a devizahitelek”. Abból, ami megismerhető a jogegységi határozatból nem lehet levonni azt a következtetést hogy a deviza elszámolású forintkölcsönök szerződéskötés előtti tájékoztatása, a szerződések szövege valamint a szerződések teljesítése kivétel nélkül és teljes egészében mind megfelelnek a hazai és nemzetközi jogszabályoknak. A Kúria mostani döntése az évek óta ismert problémáknak csak nagyon kis szeletét érinti.
Ezt a pár napos történetet úgy ítéljük meg, hogy a Kúria manipulálta a közvéleményt, elsőként azt sugallta, hogy nem várható döntés, majd a döntés nyilvánosságra hozatala nélkül adott ki közleményt, melyet a sajtó a saját érdekének megfelelően értelmezett. A sajtó nagy része így félrevezeti a széles közvélemyént a Kúria nem teljeskörű tájékoztatása alapján, azonban a Kúria nem igyekszik a félretájékoztatást helyrehozni, sem nyilatkozattal, sem sajtótájékoztatással. Ez a fajta viselkedés teljes mértékben elfogadhatatlan a Kúriától.
Hónapok óta tart a kormány és a bíróságok között huza-vona és a kölcsönös nyomásgyakorlás, hogy a kialakult társadalmi katasztrófát a törvényhozásnak vagy az igazságszolgáltatásnak kell-e rendezni. A Kúria egyrészt nem tűzte a napirendre az összes kérdést, mely az eddigi ítéletek alapján nem egységesen lett kölönböző bíróságokon megítélve, másrészt a kormány az új Hitelintézeti törvényben nem hoz olyan jogszabályokat, melyek rendeznék a vitatott kérdéseket. Az új HPT-vel kapcsolatos észrevételeinket már megfogalmaztuk és eljuttattuk az érintettek részére.
https://hitelesmozgalom.eoldal.hu/cikkek/velemenyunk--allaspontunk/az-uj--most-keszulo-hpt-sulyos-hianyossagai.html
https://hitelesmozgalom.eoldal.hu/cikkek/kerdeseink-es-a-kapott-valaszok/kerdesek-az-uj-hpt-kapcsan-a-kuriahoz-es-az-mnb-hez.html
A felsoroltak alapján teljesen nyilvánvaló, hogy hazánkban nem beszélhetünk jogállamiságról.
A Kormánynak, az Országgyűlésnek, Kúriának és a bíróságok vezetésének haladéktalanul lépéseket tenni a jogállamiság helyreállítása érdekében az Alaptörvényben és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában megfogalmazottaknak megfelelően, figyelembe véve az alábbi meghatározást is:
„Magyarország fellép az erőfölénnyel való visszaéléssel szemben,
és védi a fogyasztók jogait.”

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Walter, a texasi mohó - VÉDJEGYBLOG - Kiváló áruk fóruma
2012. szeptember 14-én egy amerikai bíróság százezer dollár (több mint húszmillió forint) kártérítés plusz a perköltségek megfizetésére kötelezte Párizs városát Jeffrey Walter kaliforniai illetőségű magánszeméllyel szemben, miután a híres város egy korábbi eljárásban elvett Walter úrtól egy domain nevet. Jeffrey Walter még 2006-ban szerezte meg a „parvi.org” honlapcímet, amit azonban később, 2009-ben egy döntnöki eljárásban (a svájci székhelyű WIPO előtt zajló UDRP eljárás során) elveszített, így az a francia fővárosra szállt, s ő ezután fordult bírósághoz a texasi Houston városában.
A történet jó pár éve kezdődött: Jeffrey Walter 2006-ban regisztrálta a „parvi.org” internetcímet. Saját állítása szerint jóhiszeműen, azaz nem volt tisztában azzal, hogy a francia metropolisz védjegyoltalommal rendelkezett a PARVI márkanévre (meg egy hasonló kifejezésre), és valójában annak latin jelentése (kicsi) adta neki az ötletet. 2009 szeptemberében aztán Párizs átfogó offenzívát indított domain név érdekeltségei, köztük a „Parvi.org” névvel kapcsolatos követelései érvényesítésére, és ennek keretében a genfi székhelyű WIPO (Szellemi Tulajdon Világszervezete) előtt ún. UDRP döntnöki eljárást (Egységes Domainnév-Vitarendezési Eljárás) kezdeményezett. Itt sikerrel is járt, és a vizsgálóbizottság neki ítélte a kérdéses webhely-címet.
Egy ilyen UDRP eredményeképpen megszülető határozat végleges, nem fellebbezhető és kötelező a felekre nézve, ez azonban nem jelenti azt, hogy a felek ne fordulhatnának bírósághoz, amit Walter meg is tett. És itt érdekes mozzanatához érkezünk az ügynek, ugyanis a gall világváros a korábbi döntnöki eljárás kezdeményezésével egyben alávetette magát a regisztrátor (a domain nevet kiosztó szolgáltató) honossága alapján kiválasztott bíróság joghatóságának az esetleges későbbi jogviták kapcsán induló bírósági eljárásokra nézve. Lehetséges, hogy a Szajna-parti ügyintézőknek ez a kitétel el is kerülte a figyelmét, mindenesetre Walter igen előnyös helyzetbe jutott: hazai pályán ütközhetett meg európai ellenfelével. Régi barátaink az öreg kontinensről ebbe a küzdelembe már nem is léptek be, ahogy azt tették már azelőtt is néhányszor. A nem megjelenő alperes ezzel gyakorlatilag elvesztette az ügyet. A texasi bírónő az alperes mulasztására alapozva a lehetséges legnagyobb kártérítést rótta ki a városra.
Az amerikai kereset jogcíme a „reverse domain name hijacking” volt. Ez az intézmény egy kis magyarázatot igényel. A domain nevek rendszerében az illetékes szervezetek igyekeznek fenntartani a jogbiztonságot, és a rosszhiszemű névfoglalások ellen fel lehet lépni. Fel lehet tehát lépni a „cybersquatting” és a „domain hijacking” ellen is. A „cybersquatting” angol kifejezés (jelentése tulajdonképpen „virtuális jogtalan házfoglalás”), mely magába foglalja egy internetes tartomány bejegyzését, megvásárlását, vagy használatát abból a célból, hogy valamilyen módon anyagi hasznot húzzanak egy mást illető védjegy vagy márkanév jóhíréből, ismertségéből, a névhez kapcsolódó nagy mennyiségű internetes forgalomból. Egy másik fajta visszaélés a „domain hijacking” („domain-eltérítés”, „internetes tartomány elrablása”). Ahol azonban jogi és eljárási eszközök léteznek valamilyen cél biztosítására, ott előbb-utóbb megjelennek a rosszhiszemű szereplők, akik ezeket a tisztes célra szánt eszközöket visszaélésszerűen kezdik alkalmazni. Így nem egyszer előfordul az is, hogy egy márkanév jogosultja (általában egy nagyobb vállalat) a márkanévhez fűződő jogait felhasználva igyekszik nyomást gyakorolni egy más tevékenységi területen működő cégre, és a webhely-címet így próbálja megszerezni peres vagy peren kívüli úton (pl. egy döntnöki eljárásban). Ez rendszerint együtt jár azzal, hogy a domain használóját meggyanúsítják valamilyen visszaéléssel, pl. cybersquatting elkövetésével. A megtámadott személyek (főleg a magánszemélyek, kisebb költségkerettel gazdálkodó szervezetek) gyakran beadják a kulcsot, és nem tanúsítanak ellenállást annak érdekében, hogy elkerüljék a jogi eljárást és az azzal járó költségeket – akkor is, ha teljesen alaptalan a vád.
Jelen esetben is ezzel vádolták Párizs városát a bíróságon: visszaélésszerűen vette igénybe a döntnöki eljárást. A játszma nyertes ügyvédének honlapja természetesen nagy győzelemként, „földrengető” döntésként üdvözli az ítéletet. Ez talán túlzás, hisz a bíróság kénytelen volt a francia fővárost elmarasztalni, miután képviseletükben senki nem jelent meg, ugyanakkor távolmaradásuk bizonyára nem volt véletlen: egy francia Houstonban az ottani jogszabályokkal körülvéve elveszettnek érezheti magát domain ügyekben. A Kontinensen így gondolkodhatunk: egy internetcím önmagában még nem védjegy. A bejegyzett védjegyoltalmat általában erősebbnek érezhetjük az önszabályozáson alapuló tartománynév regisztrációval szemben (domain és védjegy összehasonlítására ld.: http://www.domainjog.com/domain_vedjegy). Ez ideát a legtöbb esetben igaz is lehet, de figyeljünk hová visznek minket a joghatóság választás szabályai! Odaát ez felcserélődhet fordított domainnév-bitorlás esetén.
Tanulságos a történetben, hogy milyen fontos: tudnunk kell, kivel állunk szemben. Mivel az UDRP a regisztrátor honossága alapján jelöli ki a joghatósággal rendelkező bíróságot, kerülhetünk olyan fórum elé, melynek szabályai nem túl kedvezőek ránk nézve. Az amerikai joggyakorlat a fordított domainnév-bitorlás kapcsán erősen védi a webhely-cím eredeti jogosultját. Abba is bele kell továbbá gondolnunk, hogy bár a franciák márkaneve saját országukban valóban oltalom alatt állt, ez nem jelenti automatikusan, hogy a tengerentúlon is védelmet élvez.
Hogy a megítélt kártérítés Jeffrey Walter számára kikényszeríthető lesz-e, az kérdéses, hisz Franciaországban nem valószínű, hogy igyekeznének majd végrehajtani az ítéletet. Ugyanakkor Párizsnak bizonyára vannak érdekeltségei, vagyontárgyai az észak amerikai államban, ahol ilyen ellenállásba már nem ütközne a per nyertese. Talán éppen a francia főváros egy szintén az USA-ban regisztrált másik internetcíme lehet a kártérítés eszköze.…
Az izgalmas ügy kapcsán érdemes röviden áttekinteni a magyar domain-rendszer vonatkozó szabályozását is.
Átfogó jelleggel lásd: http://www.szabadalmi.hu/jogiforum.pdf
A „.hu” felső szintű domainek nyilvántartója az Internet Szolgáltatók Tanácsa (ISZT). A tartománynevek használatba adását, azaz delegációját ügyekben az igénylő a regisztrátoron keresztül intézheti. Minden, a „.hu” felső szintű tartománynév alá delegált közdomain tárgyában keletkezett vitában az egyszemélyes vagy háromtagú tanácsban eljáró alternatív vitarendezési fórum, a Regisztrációs Döntnök (www.infomediator.hu) határoz kérelemre induló eljárásában. A Regisztrációs Döntnök a domainnév Kérelmező javára történő átruházását akkor rendeli el, ha az internetcím azonos egy olyan névvel vagy ahhoz megtévesztően hasonlít, mely a Kérelmező javára valamely magyar vagy közösségi jogszabály által védett név, vagy amelynek használatára ilyen jogszabály alapján egyébként jogosult. Feltétel még a másik fél, a Kérelmezett oldaláról, hogy ő a domainnevet a nélkül igényelte volt, hogy a névhez joga vagy jogos érdeke fűződne; vagy egyenesen rosszhiszeműen, de akkor is, ha, bár nem igényelte rosszhiszeműen, később a használat azzá válik.
Ha aztán valamelyik fél elégedetlen a döntnök határozatával, akkor polgári pert kezdeményezhet (a kérdéskörre ld. összefoglaló jelleggel: http://www.internetjog.com/domain_vedjegy2).
A kapcsolódó jogi eszközök bemutatása során nem feledkezhetünk meg a .eu domain és a hozzá kapcsolódó vitarendezési eljárásról sem.
A „.eu” domainekkel kapcsolatos vitarendezési eljárások lefolytatására kizárólag a prágai székhelyű Cseh Választottbíróság jogosult. Ezenkívül a Választottbíróság a világon a negyedik szervezet, amelyhez fordulhatunk általános domainnév, pl. .com, .org, .net, stb. ügyekben. A fórum elé vihető tényállások köre kicsit szélesebb körű, mivel a magyar eljárás kapcsán fentebb ismertetett feltételek közül itt nem mindegyik konjunktív: a jogos érdek hiánya valamint a rosszhiszeműség vagylagos feltétel. A fórum határozata végleges, nem fellebbezhető és kötelező a felekre nézve, ez ugyanakkor nem jelenti azt, hogy ne fordulhatnának bírósághoz. A regisztrátornak 30 munkanapon belül végre kell hajtania a döntést (kivéve, ha bírósági eljárás indul). A határozatnak angol nyelvű rövid összefoglalója is készül, illetve a teljes szöveget a Panel az eljárás nyelvén közzéteszi weboldalán. A fórum eljárása tehát egyszintű, egyszerű, kevéssé formális és gyors, általában néhány hónapot vesz csupán igénybe. A Cseh Választottbíróság honlapja angol nyelven elérhető itt: http://en.soud.cz/
Négy fórum van tehát, amelyek előtt döntnöki eljárás indítható általános tartománynevek, pl. .com, .org, .net és a többivel kapcsolatos domainnév-vita esetén. Ezek a már ismertetett WIPO-n és Cseh Választottbíróságon kívül az amerikai székhelyű National Arbitration Forum és a legnépesebb kontinens szervezete, az Asian Domain Name Dispute Resolution Centre.
https://www.adndrc.org/index.html.
Tanulságos még a fenti történet abból a szempontból is, hogy a passzivitás nem jó stratégia a polgári perekben. Nézzük mire számíthat a francia fővároshoz hasonlóan mulasztó fél egy magyar polgári peres eljárásban. Ha az első tárgyalást a felperes mulasztja el, és megelőzőleg nem kérte, hogy a bíróság a tárgyalást távollétében is tartsa meg, a bíróság az alperes kérelmére a pert megszünteti. Ha az első tárgyalást az alperes mulasztja el, és írásbeli védekezést nem terjesztett elő, a bíróság a felperes kérelmére az alperest az idézéssel közölt kereseti kérelemnek megfelelően bírósági meghagyással kötelezi, egyben marasztalja a felperes költségeiben. A bírósági meghagyás ellen tizenöt napon belül lehet ugyan ellentmondással élni, a meghagyás meg nem támadott része azonban jogerőre emelkedik, és ugyanolyan hatállyal bír, mint egy jogerős bírói ítélet. A magyar jog sem díjazza tehát, ha egy perbeli fél nem tesz semmit az eljárás folyamán. (ld. Pp. 136. §)
Jelinek Zakariás
forrás: http://www.marques.org/class46/default.asp?D_A=20121001
https://vedjegy.blog.hu/api/trackback/id/tr694910145

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Embercsempészés miatti bíróság elé állítás három napon belül | Ügyészség
Embercsempészés miatti bíróság elé állítás három napon belül
2019. augusztus 7., 9:35 by sajto52
A vádlottakat a repülőtéren érték tetten; a kerületi ügyészég gyorsított eljárásban bíróság elé állította őket, a bíróság kimondta bűnösségüket.
A vád szerint egy 30 éves tádzsik és egy 35 éves ukrán állampolgár 2019. augusztus 3-án, a hajnali órákban együtt érkeztek meg a XVIII. kerület, Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtérre Szlovákiából. Az ukrán férfi vásárolt tádzsik társának egy Kanadába tartó járatra szóló beszállókártyát és hamisított szlovák közokiratokat – útlevelet, személyi igazolványt és vezetői engedélyt – adott át neki. A tadzsik terhelt az iratok egy részét felhasználta, amikor megkísérelt felszállni a Torontóba tartó járatra, illetve, amikor igazoltatták a rendőrök.
A rendőrség az iratok hamisságát észlelte, és a két férfit őrizetbe vette.
A Budapesti XVIII. és XIX. Kerületi Ügyészség az elkövetéstől számított harmadik napon az ukrán férfit embercsempészés bűntette, tádzsik társát közokirat-hamisítás bűntette és hamis magánokirat felhasználásnak vétsége miatt – gyorsított eljárásban – bíróság elé állította.
A vád alapján a bíróság a vádlottakat bűnösnek mondta ki, az ukrán férfit 1 év 3 hónap – végrehajtásában 2 évre felfüggesztett – börtönbüntetésre ítélte, a tádzsik állampolgárt 2 évre kiutasította az országból.
Az ügyészség indítványozta az ukrán férfi letartóztatásának elrendelését, amelyet a bíróság elutasított, és bűnügyi felügyelet alá helyezte a vádlottat.
Az ítélet nem jogerős, az ügyészség súlyosításért fellebbezett.
A Zalaegerszegi Járási Ügyészség 2020. január 16. napján kelt B.1686/2019/10. számú hirdetménye 2020. január 17., 13:07
A Zalaegerszegi Járási Ügyészség 2020. január 16. napján kelt B.2575/2016/16. számú hirdetménye 2020. január 17., 13:04
A Zalaegerszegi Járási Ügyészség 2020. január 16. napján kelt B.2575/2016/14. számú hirdetménye 2020. január 17., 13:02
Letartóztatásban egy jogosulatlan pénzkölcsönzést folytató férfi 2020. január 17., 12:40
A Kecskeméti Járási Ügyészség 2020.01.14. napján kelt, B.3237/2018. számú hirdetménye 2020. január 17., 11:53
A Kisvárdai Járási Ügyészség 2020. január 17. napján kelt, B.1145-2018-17. számú hirdetménye 2020. január 17., 11:31
A Kisvárdai Járási Ügyészség 2020. január 17. napján kelt, B.266-2018-15. számú hirdetménye 2020. január 17., 11:28
Az ügyészség újabb ingatlanközvetítői cégeket perelt eredményesen 2020. január 17., 11:18
Jogerősen elítélték a sportoló gyerekekkel „szexuális játékot” kezdeményező pályagondnokot 2020. január 17., 11:17
Vádemelés a férfi ellen, aki egy tüntetésen megütött egy történészt 2020. január 17., 10:58
Megtekintés havonként Hónap kiválasztása 2020 január (154) 2019 december (153) 2019 november (179) 2019 október (177) 2019 szeptember (151) 2019 augusztus (133) 2019 július (156) 2019 június (146) 2019 május (170) 2019 április (172) 2019 március (147) 2019 február (152) 2019 január (122) 2018 december (118) 2018 november (145) 2018 október (157) 2018 szeptember (126) 2018 augusztus (126) 2018 július (134) 2018 június (129) 2018 május (133) 2018 április (131) 2018 március (133) 2018 február (131) 2018 január (140) 2017 december (112) 2017 november (137) 2017 október (139) 2017 szeptember (112) 2017 augusztus (116) 2017 július (149) 2017 június (135) 2017 május (141) 2017 április (113) 2017 március (160) 2017 február (138) 2017 január (144) 2016 december (117) 2016 november (138) 2016 október (150) 2016 szeptember (114) 2016 augusztus (97) 2016 július (109) 2016 június (118) 2016 május (123) 2016 április (133) 2016 március (122) 2016 február (124) 2016 január (108) 2015 december (106) 2015 november (115) 2015 október (140) 2015 szeptember (125) 2015 augusztus (94) 2015 július (100) 2015 június (119) 2015 május (105) 2015 április (106) 2015 március (113) 2015 február (93) 2015 január (97) 2014 december (80) 2014 november (109) 2014 október (124) 2014 szeptember (106) 2014 augusztus (68) 2014 július (80) 2014 június (113) 2014 május (119) 2014 április (115) 2014 március (110) 2014 február (98) 2014 január (91) 2013 november (2) 2013 június (1) 2013 április (2) 2012 november (1) 2012 október (1) 2012 június (2) 2012 május (2) 2012 április (1) 2012 január (1) 2011 december (1) 2011 július (1) 2011 június (1)
Hír (8 962)
Hirdetmények Szabolcs-Szatmár-Bereg megye (22)
Hirdetmények Zala megye (7)
Képviselői kérdések és válaszok (256)
Rendezvény (203)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A portfóliókezelési szolgáltatás nem élvezhet adómentességet - Az Európai Bíróság ítélete nyugtalanságot okozhat a pénzintézeti szektorban | hírek | Jogi Fórum
A portfóliókezelési szolgáltatás nem élvezhet adómentességet - Az Európai Bíróság ítélete nyugtalanságot okozhat a pénzintézeti szektorban
2013.01.10. Jogi Fórum / Deloitte Zrt.
Az Európai Bíróság korábbi ítélete alapján a portfóliókezelési szolgáltatás olyan komplex szolgáltatásnak tekinthető, amely nem élvezhet adómentességet. A Deutsche Bank AG ügyében indított eljárás keretében az Európai Bíróság megvizsgálta a portfóliókezelési szolgáltatások hozzáadottérték-adó kezelését. A közel fél éve született ítélet természetesen Magyarországra nézve is érvényes, a pénzintézetek azonban – a Deloitte Zrt. tapasztalatai szerint – mindeddig nem fordítottak kellő figyelmet a határozat nyomán felmerült kockázatok kezelésére.
Az Európai Bíróság elé terjesztett tényállásban a Deutsche Bank AG közvetlenül, valamint leányvállalatain keresztül nyújtott ügyfelei részére portfóliókezelési szolgáltatásokat. A Deutsche Bankot az ügyfelek azzal bízták meg, hogy az általuk kiválasztott stratégia figyelembevételével – a Deutsche Bank saját mérlegelése szerint és a befektető utasításának előzetes beszerzése nélkül – értékpapír‑állományokat kezeljen, és az értékpapírvagyon kezelése során tegyen meg minden célszerű intézkedést. A Deutsche Bank által nyújtott szolgáltatás tulajdonképpen két elemet tartalmaz: az egyik az értékpapírok vétele és eladása, a másik pedig a befektető ügyfél vagyonának elemzése és felügyelete. Ez utóbbiakat járulékos szolgáltatásokként kezelte a pénzpiac, ami Magyarországon is bevett gyakorlatnak számít, így az adott szolgáltatást általában adómentesként kezelik a piaci szereplők az áfa rendszerében.
Veszprémi István, a Deloitte Zrt. adópartnere elmondta: Az Európai Bíróság által hozott ítélet két tekintetben tartalmaz új megközelítést. Az ítélet egyrészről kimondja, hogy a két szolgáltatáselem egymáshoz való viszonya alapján nem lehet fő- és járulékos szolgáltatási kapcsolatról beszélni, a szolgáltatáselemek egymástól nemcsak elválaszthatatlanok, hanem azokat ugyanarra a szintre kell emelni. Mindkét szolgáltatáselem egyformán szükséges az egész ügylet teljesítéséhez, ezért nem lehet az egyiket főszolgáltatásnak, a másikat pedig járulékos szolgáltatásnak tekinteni, azok tehát egyetlen gazdasági ügyletet alkotnak. Ez a megközelítés azért különösen érdekes, mert új szempontokat vezet be annak eldöntése során, hogy valamely esetben fő- és járulékos szolgáltatásról, vagy egységes szolgáltatásról beszélhetünk-e a pénzügyi szolgáltatások területén.
Az ítélet másrészt kimondja a portfóliókezelés tekintetében, hogy az ilyen típusú szolgáltatás pénzügyi szolgáltatásnak minősül, de nem esik a közösségi irányelv szerinti adómentesség alá.
Az Európai Bíróság ítéletének gyakorlati vonatkozásai
Veszprémi István kiemelte: A közel fél éve született ítélet óta a Deloitte Zrt. tapasztalatai szerint a pénzintézetek nem fordítottak kellő figyelmet a felmerült kockázatok kezelésére, pedig amint az Európai Bíróság ítéletéből is kitűnik, az adott ügyben vizsgált portfóliókezelési szolgáltatás nem mentesíthető a HÉA (hozzáadottérték-adó) megfizetése alól, hiszen arra nem vonatkozik az európai irányelv 135. cikke szerinti adómentesség.
Mindenképpen javasolt, hogy az Európai Bíróság – részben új megközelítést tartalmazó - ítéletét figyelembe véve, az adóalanyok tekintsék át az általuk nyújtott pénzügyi szolgáltatásokat (így különösen portfólió-kezelési tevékenységüket) és szükség esetén vizsgálják felül azok adókezelését, illetve jelenleg alkalmazott szerződéses rendelkezéseiket.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság