text:
⭐A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása
Download "A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása"
Gusztáv Vilmos Bognár
1 Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Csörgits Lajos A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása A demokrácia, a helyi közügyek és a helyi önkormányzás egyes kérdései DOKTORI ÉRTEKEZÉS Témavezetők: Dr. Patyi András rektor, egyetemi tanár Dr. Smuk Péter dékánhelyettes, egyetemi docens Győr 20132 Tartalomjegyzék I. BEVEZETŐ GONDOLATOK 6 1. A kutatási téma kijelölése 6 2. A kutatás módszertana 10 II. A HELYI DEMOKRÁCIA ÉS A HELYI ÖNKORMÁNYZÁS FŐBB ELMÉLETI ALAPJAI Az alkotmányos demokrácia fogalma A demokrácia fogalmi összetevői A demokrácia alkotmányos jellemzői A helyi önkormányzatok a közhatalom és a hatalmi ágak rendszerében A helyi önkormányzatok az Alaptörvény tükrében 24 III. A HELYI ÖNKORMÁNYZATI SZERVEZETRENDSZER ÉS SZEMÉLYZET A helyi demokrácia közvetett és közvetlen gyakorlásának szabályai 1.1. A választójog alkotmányossági követelménye a helyi önkormányzati választások során A választójog általánossága A választójog egyenlőségének elve A szabad választás elve A közvetlen választás elve A választójog érvényesülése Emberi Jogok Európai Bíróságának esetjoga tükrében, összevetve a régi-új magyar szabályokkal 1.3. Az önkormányzati választások változó szabályai A képviselők száma Az ajánlással kapcsolatos szabályok A mandátumhoz jutás szabályai Az új rendelkezések alkalmazása a szavazókörök kialakítása során A nemzetiségi választásokra vonatkozó új szabályok A helyi népszavazás és népi kezdeményezés a helyi demokrácia közvetlen gyakorlása Az önkormányzat és szervei a helyi demokrácia közvetett gyakorlása Az önkormányzati képviselők A képviselő-testület 64 23 2.3. A bizottságok A részönkormányzatok A polgármester A jegyző A képviselő-testület hivatala A társulások A politikai zsákmányelv és a helyi hatalomgyakorlás kapcsolata 3.1. A helyi szint és a zsákmányelv Önkormányzati jellegzetességek A helyi szint jelentősége A politikai zsákmányszerzés gazdasági jelentősége az önkormányzatoknál A politikai zsákmányelv érvényesülése az önkormányzatoknál A döntési kompetenciák A politikai zsákmányelv szempontjából jelentős pozíciók A polgármesteri (önkormányzati) hivatal Az önkormányzati intézmények A gazdasági társaságok (Köz)alapítványok Választási bizottságok A politikai zsákmányrendszer és a pártfinanszírozás összefüggései 103 IV. A SZEKTORÁLIS KÖZFELADATOK ELLÁTÁSA ÉS A HELYI KÖZÜGYEK Az önkormányzati feladatok és a feladatellátás alakulása Az önkormányzati feladatok értékelése az önkormányzatiság oldaláról a helyi közügy meghatározása A települési önkormányzatok oktatási feladatai és annak változása A január 1. napját megelőző feladatellátás fogalmi alapozás Az új köznevelési rendszer jogszabályi alapjai A fenntartói jogok gyakorlása A működtetési jogok gyakorlása A vagyonkezelői és használati jogok gyakorlása A nevelési-oktatási intézmények átszervezése elméletben és gyakorlatban, különös tekintettel a többcélú intézményekre A január 1. napját megelőző jogszabályi környezet és annak gyakorlati megvalósulása az átalakítások tükrében A Köznevelési tv. rendelkezései és az azt megelőző szabályok viszonya Az oktatási-nevelési struktúra átalakításának nehézségei a gyakorlatban A települési önkormányzatok kulturális feladatai és annak változása A muzeális feladatok átrendeződése A jogszabályi változások ismertetése A muzeális feladatok átszervezése a gyakorlatban A könyvtári feladatellátás változásai A könyvtári feladatok önkormányzati ellátása a jogszabályok tükrében A könyvtárak átszervezésének tényleges megvalósulása A közművelődési feladatok változása Nem kötelező kulturális önkormányzati feladatok ellátása Hivatásos előadó-művészeti intézmények működtetése Települési önkormányzati levéltár működtetése A települési önkormányzatok szociális és egészségügyi feladatai és azok változása A települési önkormányzatok szociális feladatai A szociális feladatok változása A települési önkormányzatok változatlan szociális feladatai A települési önkormányzatok egészségügyi feladatai Lakásgazdálkodás A települési önkormányzatok turisztikai, sport és településmarketing tevékenysége Az önkormányzati közszolgáltatások 162 34 Településüzemeltetési és más technikai jellegű közszolgáltatások Köztemetők kialakítása és fenntartása Közvilágításról való gondoskodás Kéményseprő-ipari szolgáltatás biztosítása A helyi közutak és tartozékainak kialakítása és fenntartása Közparkok és egyéb közterületek kialakítása és fenntartása Gépjárművek parkolásának biztosítása Helyi közösségi közlekedés biztosítása Hulladékgazdálkodás Távhőszolgáltatás Viziközmű-szolgáltatás Közműves ivóvízellátás és közműves szennyvízelvezetés A nem közművel összegyűjtött háztartási szennyvíz begyűjtésére vonatkozó közszolgáltatás (korábban folyékony hulladék) A települési önkormányzatok településfejlesztési és településrendezési feladatai A települési önkormányzatok rétegpolitikái Ifjúságügy, idősügy és a helyi esélyegyenlőség Nemzetiségi ügyek A települési önkormányzatok rend-, katasztrófa- és honvédelmi feladatai Rendvédelmi feladatok Mezőőrség, közterület-felügyelet A katasztrófavédelem és a tűzoltóság Honvédelmi feladatok A települési önkormányzatok külső kapcsolatai Kapcsolattartás a civil szervezetekkel és az egyházakkal Külügyi tevékenység Az önkormányzatok gazdálkodása 2.1. Az önkormányzatok gazdálkodását és pénzügyi adminisztrációját érintő lényegesebb változások Az önkormányzatok pénzügyi működése A helyi önkormányzatok költségvetése Az önkormányzat és önkormányzat hivatalának kapcsolata, valamint egyéb összefonódások Nemzetközi kitekintés a hitelfelvételi korlátozás tekintetében A magyar modell az önkormányzati hitelfelvétel és feladatellátás finanszírozása vonatkozásában Az oktatási-nevelési és köznevelési feladatok finanszírozása A kulturális feladatok finanszírozása A szociális feladatok finanszírozása Az állami és önkormányzati támogatási rendszer a közfeladatok ellátása területén Az állami szubvenció szabályai A támogatás fogalmi elemei Engedélyezett támogatások Az önkormányzatok adósságának kezelése Szabályozási modellek Az önkormányzatok adósságátvállalása Magyarországon A törvényességi felügyelet őrködés a helyi demokrácia gyakorlása felett 231 V. ÖSSZEGZŐ MEGÁLLAPÍTÁSOK A helyi közhatalom-gyakorlás Az önkormányzati feladatellátás Záró gondolatok 251 45 FELHASZNÁLT IRODALOM 252 FELHASZNÁLT JOGFORRÁSOK 256 56 I. Bevezető gondolatok 1. A kutatási téma kijelölése A helyi demokrácia elméletének feldolgozása nem újkeletű, azt számos szerző feldolgozta politikatudományi, jogtudományi, eszmetörténeti szempontból. Jelen értekezés ennélfogva a helyi demokrácia gyakorlásának és közelmúltbeli változásainak (jog)gyakorlati szempontú elemzését tűzte ki célul, amely bizonyos vonatkozásokban nem nélkülözheti a politikatudományi megközelítést. Az önkormányzati rendszer kétszintű. Létezik a területi és a települési szint. A helyi demokrácia tekintetében azonban kizárólag a települési szintű 1 hatalomgyakorlást vizsgáltam, a területi (megyei, fővárosi) 2 szint elemzésére a doktori értekezés nem tér ki. Ennek több indoka is van. Győr Megyei Jogú Város aljegyzőjeként a települési szinten végbemenő változások tekintetében több olyan gyakorlati problémával találkozom, amely kizárólag a települési önkormányzatokat érinti. Másrészről a települési szinten megvalósuló demokratikus intézmények mélyreható feldolgozása is számos kérdést vet fel, ily módon és az értekezéssel szemben támasztott terjedelmi korlátokra tekintettel a megyei (fővárosi) szinten felmerülő problémák ismertetése is önálló értekezés tárgyát képezheti. Harmadrészt kiemelendő, hogy a területi szint nagyon kevés feladattal rendelkezik, az az évek folyamán kiüresedett, valódi jogkörei jelenleg nem igazán vannak. A mostani tendenciák is ebbe az irányba mutatnak: a megyei önkormányzati feladatok egy részét a megyei jogú városok kapták meg, amelyek az egész megyére kiterjedő feladatellátási kötelezettséget teljesítenek. Ennek ellenére az Alaptörvényben benne maradt a megyei (fővárosi) önkormányzati szint. A helyi demokrácia fentieknek megfelelően leszűkített fogalma átfogja a közvetlen és közvetett demokrácia intézményeit, azonban a helyi közösség tagjainak kormányzáshoz való joga tekintetében annak közvetett formájával foglalkozom mélyrehatóan. A közvetlen demokrácia intézményei az elmúlt időszakban nem mentek át olyan jelentős változáson, mint annak képviseleti formája. Erre tekintettel a helyi népszavazás és a népi kezdeményezés intézményeinek tárgyalása során csak arra a problémakörre szorítkozom, amelyet egyébként a kitűzött kutatási téma még indokol. Egyébként is a helyi önkormányzás folyamatos tevékenységet jelent, míg a helyi népszavazás és népi kezdeményezés jogának gyakorlása ad 1 Települési önkormányzatok a községekben, a városokban, járásszékhely városokban, megyei jogú városokban és a fővárosi kerületekben működnek. [Magyarország helyi önkormányzatairól szóló évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 3. (2) bek.] Az értekezés keretében a kerületi önkormányzatokra sem térek ki annak sajátos helyzeténél fogva. 2 A fővárosi önkormányzat egyszerre települési és területi szint is. [Mötv. 3. (3) bek.] 67 hoc jellegű, és az nem is terjed ki minden olyan ügykörre, mely a képviseleti demokrácia gyakorlóit megilleti. A helyi demokrácia gyakorlásának kereteit a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásának szabályai, illetve a helyi önkormányzati autonómia változó tartalma jelöli ki, ennélfogva ezen két terület jogintézményeinek áttekintése történik meg. Erre tekintettel elengedhetetlen a választójog és az önkormányzati alapjogok (vagy hatásköri szabályok?) 3 feldolgozása, hiszen az értekezés későbbi részében ebből a szempontból közelítem meg a témát. 4 Az értekezés célja, hogy a helyhatósági választási szabályok a nemzetközi és hazai követelményekre, különös tekintettel az Alaptörvényre figyelemmel elemző bemutatásra kerüljenek. Az önkormányzati autonómia határainak változása ezen a területen is leképeződik. Úgyszintén a helyi önkormányzati autonómia szempontjából a helyi önkormányzati feladatok változása is értékelést igényel. Különösen az önkormányzati feladatok átstrukturálódásával és az önkormányzati és állami szféra határainak változásával a gyakorlatban számos probléma merült fel, amelyek hiányos, nem egyértelmű vagy késedelmes jogszabályi rendelkezésekből fakadtak. Így az értekezés célja, hogy a jogalkotó számára ezen problémák kiküszöbölésére javaslatokat fogalmazzon meg, továbbá a jogalkalmazó számára is megkönnyítse a munkát. A helyi önkormányzatok tárgyalása kapcsán nem lehet a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját (röviden: Charta) figyelmen kívül hagyni, hiszen az az önkormányzatiság megítélése tekintetében alapvető fontosságú volt, és ma is különös jelentősége van az Mötv. szabályainak és az önkormányzati feladatellátáshoz kötődő jogszabályok megítélése folyamatában. A Charta az Európa Tanács égisze alatt született október 15-én, Strasbourgban, és az évi XV. törvény iktatta be a nemzeti jogrendbe. Érdekesség azonban, hogy már az évi önkormányzati törvény preambuluma is tartalmaz utalást a Chartára, és annak előírására tekintettel született meg a helyi önkormányzatokról szóló évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.). A Charta inkorporációjára azonban csak hét évvel később került sor. Az Önkormányzati Charta tehát törvénnyel inkorporált nemzetközi szerződés, amely a jogforrási hierarchiában a törvénnyel egy szinten helyezkedik el. Ennek megfelelően az alaptörvényi szabályozás magasabb szintű, mint a törvénnyel a magyar jogrendbe iktatott 3 ld. II. rész 2. fejezet 4 KOVÁCS László Imre: Választás és választási rendszer, In: Fábián György: Választási rendszerek, Osiris, Budapest, 1997, 12. o. 78 nemzetközi egyezmény. 5 Mégis érdemes azon elgondolkodni, megfelel-e a szerződés szabályainak és főleg szellemének az új magyar önkormányzati szabályozás? Ily módon az értekezés az elméleti alapvetést követően az intézmény- és szervezetrendszer, majd a feladatrendszer ideértve az önkormányzati gazdálkodás és feladatfinanszírozást is alakulásának gondolatívére épül. Az értekezés nem törekszik a helyhatósági választási (anyagi jogi és eljárási jogi) szabályok maradéktalan ismertetésére. A kutatás célja kizárólag az új jogszabályok, illetve a jogszabály-módosítások folytán előállt változások elemző bemutatása és lehetséges következményeinek értékelése. A választásra vonatkozó szabályok tekintetében kitekintés történik a Strasbourgi Bíróság esetjogára. Ezt az indokolta, hogy a megváltozott anyagi és eljárási szabályok tekintetében bizonyos tekintetben a Strasbourgi Bíróság kívánalmának tett eleget az Országgyűlés, bár elmaradások még mindig vannak. A helyi önkormányzat képviselő-testülete és annak szervei, valamint az önkormányzati tisztségviselők és képviselők jogállásának tisztázása is elengedhetetlen a téma teljes körű feldolgozásához. Az önkormányzati szervezetrendszerben olyan mérvű változások következtek be január 1-jével, amelyek már önmagában a téma aktualitását adják. Az önkormányzati szervezetrendszer bemutatása után az önkormányzati feladatellátás struktúrájának feldolgozását igényli a kijelölt kutatási téma. Az önkormányzati feladatok döntően január 1-jével strukturális változáson mentek át, amely változás érinti az önkormányzatok autonómiáját is. Ebben az időszakban a helyi önkormányzatok számára az önkormányzati feladatok átalakítása és a feladatellátás biztosítása is számos jogi problémát vetett fel, ezek bemutatása az értekezés célját képezik. Az önkormányzati feladatok tekintetében az egyes feladatok átalakításának problémái és a feladatok keretei kerülnek rögzítésre. Az egyes önkormányzati feladatok közötti hangsúlyeltolódást az okozza, hogy a feladatok tekintetében eltérő az alkalmazandó és megváltozott jogszabályanyag, eltérő mértékben merültek fel problémák. Az önkormányzati feladatstruktúra tárgyalásához és az önkormányzati autonómiához szorosan kötődik az önkormányzati gazdálkodás és finanszírozási struktúra. Ebben a körben a 5 A Helyi Önkormányzatok Európai Chartája az Európa Tanács azon tagállamai között érvényesül, amelyek a nemzetközi szerződést aláírták és ratifikálták. A nemzetközi egyezmény sajátossága, hogy a szerződő államoknak nem kell az egész egyezményt magukra nézve kötelezőnek elismerni, még csak fenntartást sem kell fűzniük az egyezményhez, ha valamelyik rendelkezését nem kívánják magukra nézve alkalmazni, mert maga a Charta rendelkezik úgy, hogy a szerződő államoknak húsz szakaszt (cikken belüli szerkezeti egységet) kell magukra nézve elismerniük, amelyből legalább tíznek az egyezményben megjelölt rendelkezések közül kell kikerülnie, ilyen például a helyi önkormányzás belső jogban és lehetőség szerint alkotmányban történő elismerése, a helyi önkormányzás fogalmának rögzítése vagy a helyi önkormányzatok területi határainak védelme. [Charta 12. cikk I. pont, 2. cikk, 3. cikk 1. és 2. pont, 7. cikk] Magyarország ritkaság számba menő módon a Charta valamennyi cikkét beemelte a belső jogba, ahhoz csak egy fenntartást fűzött, amelyet 1993-ban visszavont. 89 feladatfinanszírozás rendszerének anomáliáit tárgyalom. Az önkormányzati feladatok ellátásához a pénzügyi források megtervezésének alapja a költségvetési rendelet elfogadása, és az az alapján történő gazdálkodás. Az önkormányzatok gyakran a kötelező feladataik ellátásához is hitelfelvételre kényszerülnek, amely azonban eladósodásukhoz vezethet, vagy vezetett. A felhalmozódott önkormányzati adósságok átvállalása azonban szintén az átalakítások eredménye. Az önkormányzati hitelfelvételi korlátozását a gazdálkodási autonómia szempontjából olyan súlyúnak ítéltem, hogy az azzal kapcsolatos nemzetközi megoldások is ismertetésre kerülnek. Önálló fejezetben nyer értékelést különös tekintettel az értekezés azon kiindulópontjára, miszerint a téma megközelítése alapvetően az önkormányzati autonómia szemszögéből történik meg az önkormányzatok működése felett gyakorolt törvényességi felügyelet intézménye. A törvényességi felügyelet jogintézménye jelentős változáson ment át, amely az önkormányzati autonómia kérdéskörét messzemenően érinti. 910 2. A kutatás módszertana Az értekezés a jogtudományi kutatásokra jellemző kutatási módszerrel készült. Az anyaggyűjtés, az anyag rendszerezése, értékelése és a következtetések levonása is a kutatási témában született szakirodalom összegyűjtésén és elemzésén, valamint jogszabályok és egyéb jogi dokumentumok, bírósági döntések értékelésén alapul. Ezen módszer mellett még a gyakorlati tapasztalatok összegzése jut érvényre. Beszélgetések és hivatalos tárgyalások eredményét is felhasználtam az értekezés keretében. Köszönet illeti témavezetőimet, Dr. Patyi András professzor urat, a Nemzeti Közszolgálat Egyetem rektorát és Dr. Smuk Péter egyetemi docens urat, a Széchenyi István Egyetem Deák Ferenc Állam- és Jogtudományi Kar dékánhelyettesét, akik támogatása nélkül a doktori értekezés nem készülhetett volna el. Köszönöm továbbá Dr. Verebélyi Imre professzor úrnak, a Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskolájának vezetőjének a munkáját, aki témavezetőim mellett számos észrevételével, iránymutatásával segítette az értekezés elkészültét. Kiegészítő jelleggel kerül sor a történeti és az összehasonlító jogi módszer alkalmazására, amelyek útján a jelenleg hatályos és az újonnan elfogadott, de még hatályba nem lépett rendelkezéseknek a korábbi időállapot szerinti szabályokhoz történő összehasonlítását végzem el. Az értekezés a helyi demokrácia intézményeinek működését alapvetően gyakorlati szempontból közelíti meg, és az különös hangsúlyt fektet a év fordulóján bekövetkezett, a demokratikus helyi hatalomgyakorlás szempontjából jelentős változásokra. Ennek megfelelően a választójogi reform helyi önkormányzati választásokat érintő szabályainak és a év elejétől bekövetkezett önkormányzati feladatok változásainak az értékelése történik meg a demokrácia, a választójog és a helyi önkormányzati autonómia érvényesülése szempontjából. Az értekezésnek azonban nem célja, hogy a hatályos szabályozást teljes terjedelmében leírja, hanem sokkal inkább az, hogy a demokrácia szempontjából releváns szabályozási momentumokat a gyakorlati tapasztalatokkal kiegészítve elemezze. Ily módon az önkormányzati szervezetrendszer és működés, valamint az önkormányzati feladatellátás és gazdálkodás is erre tekintettel kerül feldolgozásra. Az értekezés nem kívánt történeti előképekkel és a korábbi szabályok ismertetésével foglalkozni. A kutatás csak a jelenleg hatályos és az újonnan elfogadott rendelkezések vonatkozásában történt meg, és került összegzésre az értekezésben. 1011 Nemzetközi kitekintésre is csak ott és olyan mértékben kerül sor, ahol egy-egy jogintézmény ismertetése miatt szükséges ahhoz, hogy a lehetséges alternatívát mutassak be a magyar megoldáshoz képest. 1112 II. A helyi demokrácia és a helyi önkormányzás főbb elméleti alapjai 1. Az alkotmányos demokrácia fogalma A demokrácia fogalmi összetevői A demokrácia fogalmának meghatározása rendkívül nehéz, hiszen számos eszmetörténeti változáson ment át. Az értekezés azonban nem ismerteti a demokráciafogalom egyes állomásait, mert ezen fejezet célja, hogy a demokrácia lényeges összetevőit összegyűjtse, és a modern alkotmányos berendezkedéssel való összefüggéseit megvizsgálja. A demokrácia a népuralmon alapul, amelynek vonatkozásában jóllehet számos megközelítése létezik egyrészről az uralkodó nép, másrészről az uralom kereteinek meghatározása, azaz az uralom módjának, eszközének, feltételeinek és garanciáinak lefektetése szükséges. A demokrácia érvényesülését tehát azon szabályok biztosítják, amelyek garantálják, hogy a nép érdemben a politikai élet alanyává váljon. A nép uralma a modern alkotmányos demokráciákban a népszuverenitás elvében fejeződik ki. A népszuverenitás elvének lényege, hogy minden polgár államalkotó tényező, és egyenlő jogokkal rendelkezik. A nép ebből a megközelítésből azon jogosultságok alanya, amely a népet alkotó egyének útján a hatalom által hozott döntésekben részt vehet. A népszuverenitás elve hagyományosan azon megfogalmazásban nyer kifejezést, miszerint minden hatalom a népé. Ez egyúttal mindenfajta hatalom politikai legitimációját is adja, hiszen valamennyi döntés meghozatalának visszavezethetőnek kell lennie a népre. Ennek megfelelően a politikai akaratképzés alapvetően alulról felfelé szerveződik. A politikai akarat a néptől indul, amely folyamat végén a politikai akaratot megállapító döntés megszületik. Ez a döntéshozatali mechanizmus elsősorban a népképviseleti szervek útján valósul meg, hiszen a hatalmi kérdések összetettsége, az egyéni érdekek pluralitása azt indokolják, hogy a döntések meghozatala elsősorban a nép által választott képviselők útján történjen meg, és ehhez képest a közvetlen hatalomgyakorlás másodlagos lehet. A hatalomgyakorlás tekintetében meg kell azt állapítani, hogy az lehet országos és helyi szintű. Az állami közhatalomnak az állam valamennyi polgára részese, míg a helyi 6 PETRÉTEI József: Az alkotmányos demokrácia alapintézményei, Dialóg Campus Kiadó, Budapest, 2009, o. 1213 közügyekben és a helyi közhatalom gyakorlásában való részvétel, azaz a helyi közhatalom a helyi közösséget illeti meg. 7 Az állami közhatalom a népszuverenitáson nyugszik. [Alaptörvény B) cikk (3) bek.] Ennek analógiájára lehet azt mondani, hogy a helyi közhatalom a helyi népszuverenitáson alapul. A helyi népszuverenitás fogalma az Alkotmánybíróság gyakorlatában is megjelenik, amely nem alapjognak, hanem alkotmányos elvnek tekinthető. Ezt támasztja alá az is, hogy a népszuverenitás elve és nem alapjoga az Alaptörvény Alapvetés című részében és nem az alapjogok között a Szabadság és felelősség című részben vagy a helyi önkormányzatokra vonatkozó részben található. Minden hatalom a néptől ered, és a hatalomgyakorlás mely lehet közvetlen vagy közvetett is a nép érdekében történik. Ebben az értelemben a hatalom forrása, iránya és célja is ugyanaz. A népszuverenitás elve elsődlegesen az ország választópolgárait megillető azon jogban fejeződik, hogy választással létrehozzák a legfelsőbb népképviseleti szervet, és többségi szavazással döntenek az országos népszavazásra bocsátott kérdésekről. [22/1993. (IV. 2.) AB határozat, ABH 1993, 182, 186.] A helyi népszuverenitás azt jelenti, hogy a helyi közösségek a helyi hatalomgyakorlásban részt vehetnek. [34/2005. (IX. 29.) AB határozat, ABH 2005, 367, 375.] A helyi népszuverenitástól azonban a népfelség elve különbözik, de egyúttal azzal szoros összefüggésben is áll. [685/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 367, 375.] A helyi választáshoz való jog és a helyi népszavazáshoz való jog az Alkotmánynak azon deklarációján nyugodott, hogy a választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással gyakorolják. [Alk. 44. (1) bek.; 685/B/1995. AB határozat, ABH 1995, 367, 375.; 22/1993. (IV. 2.) AB határozat, ABH 1993, 182, 183.] Ezen rendelkezés adja a helyi népszuverenitás lényegét. Ez a megfogalmazás viszont az Alaptörvényben nem jelenik meg. Ez összefügg azzal, hogy a helyi önkormányzáshoz való jog sem alaptörvényi deklaráció. Így a helyi önkormányzás és a helyi közhatalom gyakorlása helyi önkormányzati hatáskörgyakorlásnak és nem alapjognak minősül. A népszuverenitás elvének deklarációján túl a demokrácia lényeges összetevője az is, hogy a nép deklarált politikai részvételi jogait a választójogát és a népszavazáshoz, népi kezdeményezéshez kötődő jogait gyakorolja is. A választójogosultság aktív oldala biztosítja, hogy a polgár érdekeinek képviseletére képviselőket válasszon. A választójog passzív oldala azt is lehetővé teszi a polgárok számára, hogy maguk legyenek azok, akik a 7 V. ö. HOLLÓ András: A helyi önkormányzatok, In: Balogh Zsolt Holló András Kukorelli István Sári János: Az Alkotmány magyarázata, KJK-Kerszöv, Budapest, 2003, 476. o. 1314 döntés meghozatalában közvetlenül részt vesznek, vagy erre jelöltessék magukat. A népszavazás és a népi kezdeményezés a képviseleti szerven keresztül történő hatalomgyakorlás mellett lehetővé teszi azt, hogy a nép bármikor valamely döntés közvetlen meghozatalát magához ragadja. 8 A politikai jogok gyakorlásához kötődő döntések meghozatala vonatkozásában elengedhetetlen, hogy azok alkotmányos kontroll mellett működjenek, amelyhez szükséges a véleménynyilvánítás szabadságának és a közérdekű adatokhoz való hozzáférés biztosítása. Az említett közvetett és a közvetlen hatalomgyakorlási formákon túl egyéb politikai szerveződések útján is kifejezhetik akaratukat, és így befolyásolhatják a döntéshozatalt. Ilyen formáció például a párttá szerveződés, egyesület alapítása, érdekszervezet létrehozatala. A demokrácia harmadik fontos összetevője a népért való kormányzás követelménye, amely azt jelenti, hogy a hatalmi döntések nem lehetnek önkényesek, hiszen azok a társadalmi együttélés szabályait fektetik le. Ezek a döntések olyan értékekhez kötöttek, amelyek nemzetközi dokumentumokban és demokratikus államok alkotmányaiban, közös történelmi hagyományokban nyernek kifejezést A demokrácia alkotmányos jellemzői Az alkotmányos demokrácia a demokrácia azon formája, amely jogállami intézményrendszer keretei között működik, azaz az alkotmányos demokrácia működése az egyes államok alkotmányában rögzített elvek, szabadságok és jogok keretei között történik. A demokrácia gyakorlásához tehát olyan alkotmányos intézményrendszert kell megteremteni, amely egyúttal biztosítja az egyének egyenlő és lehető legszélesebb körű részvételét a hatalomgyakorlásban, valamint a közérdek érvényre juttatását az egyéni szabadság minimális korlátozásával. Ily módon az alkotmányos demokrácia nem létezhet a társadalmi és politikai pluralizmus, a demokratikus döntéshozatali technikák alkalmazása, a képviseleti és közvetlen demokrácia, a legitimitás elve, valamint az alapvető jogok érvényesülése nélkül. Ezen fogalmi összetevők elemzése történik meg ebben a fejezetben. i. Az alkotmányos demokrácia jellemzője olyan intézményrendszer és eljárási mechanizmus kiépítése, amelyben a társadalom plurális érdekeit és értékeit a nép 8 PATYI András: Gondolatok a magyar helyi önkormányzati rendszer általános szabályairól, In: Deli Gergely Szoboszlai-Kiss Katalin (szerk.): Tanulmányok a 70 éves Bihari Mihály tiszteletére, UNIVERSITAS-GYŐR Nonprofit Kft., Győr, 2013, o. 1415 képviselői megjeleníthetnek. Ily módon az alkotmányos demokrácia a sokféle érdek szabályozott küzdelmének terepe. A társadalom szükségképpen érték- és érdektagolt, amely már önmagában érték, ezért nemcsak, hogy nem kell, de nem is lehet megszüntetni. Az egyéni és csoport érdekek mellett a társadalmi együttélés szempontjából kiemelkedően jelentős érdekek körét hívjuk közérdeknek, amely az egyes részérdekekből alakult ki. A közérdek köre kölcsönös engedmények, kompromisszumok eredményeképpen területenként is koronként változik. Ebben a sokféleségben és versengésben a résztvevőknek el kell fogadniuk, hogy vannak olyan szabályok és értékek, amelyeket a kompromisszumkötés folyamán be kell tartani. A pluralista demokrácia a legnagyobb veszélynek a hatalom kizárólagos birtoklását látja, amely önkényhez vezet. A pluralista demokráciával szemben is számos kritika fogalmazódott, így különösen annak költségességére nézve, valamint arra, hogy vannak olyan csoportok, akik nem vagy nem kellő módon tudják érdekeiket érvényre juttatni, így az érdekérvényesítésből kimaradnak, vagy hátránnyal indulnak. ii. Az alkotmányos demokráciában követelmény, hogy a közvetítőket a nép rendszeres időközönként megválaszthassa, amely feltételezi a több alternatíva létét. A demokrácia ezen formáját képviseleti vagy közvetett demokráciának hívjuk. Míg a hatalomgyakorlásban való közvetlen részvétel formája a népszavazás és a népi kezdeményezés. A közvetlen demokrácia keretében a nép aktív, választójoggal rendelkező polgárai személyesen vesznek részt a döntés meghozatalában, az államhatalmat közvetlenül gyakorolják. A megfelelő döntés feltételezi, hogy a nép megalapozottan, kellő információ birtokában dönthessen a kérdésben, így különösen, hogy ismerje a különböző megoldási lehetőségeket. A közvetlen demokrácia azonban a társadalmi érdekek komplexitása folytán a közvetett demokráciához képest csak másodlagos. A képviseleti demokrácia keretében a döntéseket azok a közvetítők hozzák, akiket erre a nép felhatalmazott. Ez a felhatalmazás a választójog gyakorlását jelenti. A képviseleti demokrácia intézménye a parlament, illetve helyi szinten a képviselő-testület, amelynek keretében a képviselők a nép nevében járnak el, és a népre nézve kötelező de érdekeinek szem előtt tartásával döntéseket hoznak. iii. Fontos a hatalmi döntések legitimitása is. A legitimitás fogalma magában foglalja a legalitás követelményét, jóllehet azon túl is nyúlik. A legalitás a jogszabályok formális betartását jelenti (ez a jogbiztonság követelménye), de a legitimitás feltételezi a jogszabályok 1516 erkölcsi megalapozottságát is. A legitimációhoz tehát szükséges, hogy az objektív követelményen (jogbiztonság) túl a szubjektív komponens (igazságosság) is érvényre jusson. A hatalomgyakorlója így nemcsak törvényesen kell, hogy működjön, hanem szükséges az is, hogy a nép felé igazolja, a döntések meghozatala a nép érdekében az alapvető értékek szem előtt tartásával történik. Ennek visszaigazolását a polgárok a rendszeresen ismétlődő választások alkalmával teszik meg. Azaz a legitimáció megszerzésének egyik formája a választás. iv. A demokratikus döntések főszabályként a többségi akaratot tükrözik, de szükséges a konszenzusra törekvés. A demokráciának a döntéshozatal szempontjából két ideáltípusa van: a konkordencia elvű, vagy másképpen megegyezéses és a majoritárius, vagy másképpen többségi elvű demokrácia. A megegyezéses demokrácia keretében a döntéseket egyetértésre jutva hozzák meg a döntéshozatalban résztvevők. Ezen eljárás keretében a döntések meghozatalában a lehető legtöbb kisebbségi csoportot bevonják, akik vétójoggal rendelkeznek. Az ilyen döntés meghozatala általában kölcsönös engedményeket és hosszabb eljárási időt feltételez. A megegyezéses demokrácia mellett szóló érvek szerint azonban az ára megtérül a döntés végrehajtása során. A döntéshozatali mechanizmus nehézkessége mellett másik kritika a konkordencia elvű demokráciával szemben, hogy a vétójog visszaélésekre is alapot adhat, amely megakadályozza azt, hogy a többi döntéshozó megegyezzen bizonyos kérdésekben. A többségi elvű demokrácia ezzel szemben azon alapul, hogy a döntést a többség hozza, és az így meghozott döntés mindenkire nézve kötelező erejű. Ebben az esetben a kisebbségben lévők szükségképpen alárendelődnek a többségi akaratnak. A többségi akaratnak megfelelő döntés nem feltétlenül jelenti a demokráciát, ahhoz szükséges az is, hogy a kisebbségek megfelelő védelemben részesüljenek, és így legyenek felruházva jogosultságokkal, illetve, hogy a többség korlátozva legyen a kisebbség által (pl. minősített többség). A kisebbségeknek meg kell adni azt a lehetőséget, hogy többséggé váljanak. A többségi elvű demokrácia nem jelenthet abszolút uralmat, hiszen a többségi elv érvényesülése mellett más, alkotmányos elveknek mint például a jogállamiság elvének az államhatalmi ágak elválasztásának, valamint az alapvető jogoknak is érvényre kell jutniuk. 9 9 V. ö. KOVÁCS: i. m., 13. o. 1617 v. Az alkotmányos demokrácia nem létezhet anélkül, hogy az alapvető jogok és más alapvető értékek ne érvényesüljenek, így különösen a jogegyenlőség. Az alapvető jogok közül különösen azokra utalnék ebben a körben, melyek a nép politikai akaratképzésének előfeltételei (pl. véleménynyilvánítás szabadsága, közérdekű adatok hozzáféréséhez való jog, egyesülési és gyülekezési jog). Ezen alapvető jogok lényeges tartalmát a demokratikus eljárások és intézmények sem korlátozhatják. vi. A demokrácia további fogalmi összetevőjeként emeli ki KOVÁCS László Imre a PETRÉTEI álláspontja alapján feldolgozott elemeken túl a politika nyilvánosságának megteremtését. Ez alatt KOVÁCS azt érti, hogy a polgárok számára a hatalomért folyó küzdelem látható, és következményeit tekintve többé-kevésbé kiszámítható. Ebben a küzdelemben a választási alternatívák és programok megismerhetőek. Ezen túl utalni kell arra is, hogy a választási szabályok is világosak, előreláthatóak, kiszámíthatóak és egyértelműek legyenek. 10 A fentiekből kitűnik, hogy az alkotmányos demokrácia sokféleképpen megvalósítható, és annak számos összetevője van, amelyeknek együttesen kell fennállniuk. 10 KOVÁCS: i. m., 15. o. 1718 2. A helyi önkormányzatok a közhatalom és a hatalmi ágak rendszerében Az egyén a szomszédaival szerveződik közösséggé, amelynek eredményeképpen létrejött képződményt helyi közhatalommal ruházza fel. Ily módon a közhatalom az egyéntől és nem az államtól eredeztethető. A helyi közhatalom elsősorban a helyi közösségben jelenik meg, és csak másodsorban az államban. Azaz a hatalom alulról felfelé szerveződik. Ez a felfogás illeszkedik az Alaptörvény által deklarált autonóm egyén emberképéhez. [Alaptörvény I. cikk (1)-(2) bek.] i. Ettől függetlenül létezik az állami közösség, amely a helyi közösség felett áll, de attól eltérő legitimáción alapul. Ugyanakkor az államhatalom és az önkormányzati hatalom nem elkülönülten létezik, hanem az egységes közhatalom részei. A helyi közhatalmi autonómia ugyan az államhatalomtól bizonyos fokig elkülöníti a helyi közösséget, de azok szorosan együttműködnek egymással. 11 ii. A helyi önkormányzatok államszervezeti kérdésként és nem alapjogként foghatók fel. Ezt a felfogást tükrözi a Helyi Önkormányzatok Európai Chartája is. A Charta nem mondja ki, hogy alkotmányos szinten kellene rögzíteni a helyi önkormányzáshoz való jogot. Maga sem deklarálja, hogy az kollektív alapjog lenne, csak annyit mond ki, hogy a helyi önkormányzás elvét 12 a belső jogalkotásban és amennyire lehetséges, az Alkotmányban is el kell ismerni. [Charta 2. cikk] A Charta is tehát a helyi önkormányzást elvként és nem alapjogként fogja fel. Ezt követi hazánk is, amikor az Alaptörvényben rögzíti, hogy Magyarországon a helyi közügyek intézése és a helyi közhatalom gyakorlása érdekében helyi önkormányzatok működnek. [Alaptörvény 31. cikk (1) bek.] iii. A helyi önkormányzatok alapjogi megközelítésének elfogadása esetén nehezen lenne magyarázható az önkormányzati területszervezés, hiszen az önkormányzáshoz való jog szorosan kötődik a helyi kategóriához, a települési keretekhez. Mivel indokolható akkor az önkormányzati integráció? iv. A nyugati típusú demokráciák felfogásában 13 sem találjuk meg az alapjogi megközelítést. Az önkormányzatok létrehozatala elsősorban államszervezeti kérdés. A 11 KÜPPER: A helyi önkormányzás joga, In: Jakab András: Az Alkotmány kommentárja II., Századvég Kiadó, Budapest, 2009, o. 12 Megjegyzem, hogy a magyar terminológia inkább a jog szót használja sokszor akkor is, amikor az angol az elv szót. Itt nem ez történt, hiszen a szerződés magyar nyelvű cikkei az angol szöveg tükörfordításai. 13 A nyugat-európai alkotmányokban nem találjuk meg az alapjogi megközelítést. Maga az Önkormányzati Charta sem kívánja azt meg, hogy az önkormányzáshoz való jogot a tagállamok rögzítsék alkotmányaikban. 1819 decentralizáció, 14 mint a közigazgatás szervezési alapelve azzal jár, hogy az államhatalom bizonyos feladatokat úgy enged át másik közigazgatási szervnek, hogy annak nagyfokú autonómiát biztosít. Az önkormányzatok ebből következően de nem kizárólag decentralizált állami feladatokat látnak el: azokat a feladatokat, amiket az állam rá átruház. A helyi önkormányzatok ellátják azokat az önkormányzati feladatokat, amelyeket törvény rájuk nézve kötelező feladatként megállapít. 15 A kötelező feladatoknak van olyan része, amelyet valamennyi település köteles ellátni. A kötelező feladatok ellátása azonban az önkormányzati feladatoknak csak kis részét teszi ki. Az önkormányzati feladatokon túl államigazgatási feladatokat törvény vagy törvény felhatalmazása alapján kormányrendelet állapíthat meg az önkormányzatok számára. A kötelező feladatokon túl pedig az önkormányzatok önként vállalt és önként átvállalt 16 feladatokat látnak el. [Mötv. 10. (1) bek.] A decentralizáció 17 további sajátossága, hogy területi-helyi szinten kerülnek a feladatok ellátásra. A helyi önkormányzatokat az Alaptörvény úgy definiálja, hogy azok a helyi közügyek intézése és a helyi közhatalom gyakorlása érdekében jönnek létre. [Alaptörvény 31. cikk (1) bek.] 18 A Charta is a helyi önkormányzás fogalmát ehhez hasonlóan határozza 14 A decentralizációval szemben a centralizáció és a dekoncentráció közigazgatási elveket kell megemlíteni. A centralizáció esetében az állami feladatokat központi szervek látják el, azok nincsenek területi-helyi szintre leosztva. A dekoncentráció ettől abban különbözik, hogy a feladatokat az állam megtartja magának, de azoknak az ellátását területi-helyi szinten szerveződő szervekre ruházza át. Ez utóbbi csak technikai feladat-megosztást jelent, hiszen ebben az esetben a szervek között alá-fölérendeltségi viszony van. Ezeket hívjuk államigazgatási szerveknek. A decentralizáció esetében történik meg a valódi hatáskör-megosztás, amikor a feladatok úgy kerülnek az önkormányzati szervekhez, hogy azok felett kizárólag törvényességi szempontú felügyelet marad. A decentralizáció lehet territoriális jellegű (pl. önkormányzatok) és funkcionális (pl. autonóm államigazgatási szervek). 15 Ez a fajta gondolkodás tükröződik a évi önkormányzati feladatok változásában is. Így a közoktatási feladatok közül azok maradtak meg az önkormányzatoknál, amelyet az Országgyűlés törvényben elfogadott. (V. ö. III. rész 1.2. fejezet) 16 Kialakulni látszik a kötelező és az önként vállalt feladatokon túl egy harmadik kategória, az önként átvállalt (alternatív) feladatok csoportja, amely a kötelező és az önként vállalt feladatok határmezsgyéjén helyezhető el. Az Mötv. szerint a nagyobb gazdasági teljesítőképességű, lakosságszámú települési önkormányzat számára előírt kötelező feladat- és hatáskör ellátását - annak egyetértésével - más települési önkormányzat vagy társulása önként akkor vállalhatja, ha azt a) a lakossági igények indokolják; b) gazdaságosabban és legalább változatlan szakmai színvonalon; c) többlet állami támogatás igénybevétele nélkül képes ellátni. [Mötv. 12. (1) bek.] Annyiban önként vállalt feladat, hogy valamely önkormányzat dönthet akként, hogy a feladatot annak ellenére, hogy nem lenne számára kötelező el kívánja látni. Annyiban viszont mégis kötelező, hogy ilyen vállalás hiányában törvény kötelezése folytán az a nagyobb önkormányzatok feladatkörébe esik. [HOFFMAN István: Az önkormányzati feladat- és hatáskörök átalakított rendszere az önkormányzati törvényben, In: Új Magyar Közigazgatás, VI. évf., 2013/7-8. szám, 11. o.] 17 ld. még BOWMAN, Ann KEARNEY, Richard: State and local government, Wadsworth, Cengage Learning, 2012 ASHFORD, D.E.: Territorial politics and equality: decentralization in the modern state. In: Political Studies, No. 1. BERMAN, David R.: Local Government and the States, New York, M. E. Shape Inc., SZENTE Zoltán: A helyi-területi önkormányzatok alkotmányos szabályozásának elvei de lege ferenda, In: Magyar Közigazgatás, 1994/6-7. szám, o. 1920 meg. Eszerint a helyi önkormányzás a helyi önkormányzatoknak azt a jogát és képességét jelenti, hogy jogszabályi keretek között a közügyek lényegi részét saját hatáskörükben szabályozzák és igazgassák a helyi lakosság érdekében. [Charta 3. cikk 1. pont] Ezen meghatározásból világosan kiderül az is, hogy a helyi közügyek szabályozása és intézése maga a helyi önkormányzás, mely a helyi önkormányzatok tevékenységét öleli fel, ennek tartalmát azonban sem a Charta, sem az Alaptörvény nem határozza meg. Az Alaptörvény a helyi önkormányzás tekintetében koncepcionális változást tükröz az Alkotmányhoz képest, mely még a helyi önkormányzáshoz való jogról és a helyi közösséget megillető alapjogról szólt. [Alk ] Az Alaptörvény nem tesz említést a helyi önkormányzáshoz való jogról, és az önkormányzati alapjogokat sem rögzíti. A helyi önkormányzatokat az államszervezet részeként fogja fel. A klasszikus hatalmi ágak megosztási rendszerében az önkormányzatok is a végrehajtó hatalom részének tekintendők, de el kell különíteni őket a központi állami szervektől, azaz a végrehajtó hatalom csúcsán lévő Kormánytól és a minisztériumoktól. Nem így volt ez az Alkotmány rendszerváltás előtti szövegváltozatában, amikor az államhatalom helyi szerveinek tekintették a tanácsokat. A Charta 3. cikkében meghatározott önkormányzatiság lényege 19 megszűnik, ha a központi állami szervek által gyakorolt közvetlen és közvetett befolyás túlmegy egy bizonyos mértéken. A hatalommegosztás kontinentális típusú rendszerében tehát a kormányzati szervek és más autonóm szervek mellett az önkormányzatok tipikusan a végrehajtó hatalmi ág szereplői, 20 melyek azonban a Kormánytól elkülönülten léteznek. Ezzel a végrehajtó hatalom vertikális megosztása történik meg. Az Alaptörvény a közigazgatás részének tekinti az államigazgatást, amelynek a legfőbb szerve a Kormány. [Alaptörvény 15. cikk (2) bek.] A közigazgatás másik részét az önkormányzatok képezik. A törvényhozói, végrehajtói és igazságszolgáltatási hatalmi ágak a hatalommegosztás horizontális vetületei, hiszen az állami funkciókat teljes mértékben elválasztja egymástól. Ezen három pilléren nyugszik az állami feladatellátás. A végrehajtói hatalmi ág megosztása az állami és az önkormányzati részre ennek a vertikális tagolását jelentik. A végrehajtói hatalmi ágon belül felül a Kormány, alul pedig az önkormányzatok állnak. Ez a megosztás azonban nem kérdőjelezi meg az önkormányzatoknak a végrehajtói hatalmi ághoz való tartozását. [55/1994. (XI. 10.) AB határozat, ABH 1994, 296, 302.] A Kormány és az cikk 1. A helyi önkormányzás a helyi önkormányzatoknak azt a jogát és képességét jelenti, hogy - jogszabályi keretek között - a közügyek lényegi részét saját hatáskörükben szabályozzák és igazgassák a helyi lakosság érdekében. [Charta 3. cikk 1. pont] 20 PÁLNÉ KOVÁCS Ilona: Helyi önkormányzatok és végrehajtó hatalom, In: Glatz Ferenc (szerk.): A demokrácia intézményrendszere Magyarországon, MTA, Budapest, 1997, 115. o. SÁRI János: A hatalommegosztás, Osiris Kiadó, Budapest, 1995, 237. o. 20 Több megjelenítése
Széchenyi István Egyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola dr. Csörgits Lajos A magyar helyi önkormányzati rendszer átalakítása A demokrácia, a helyi közügyek és a helyi önkormányzás egyes kérdései Részletesebben Csörgits Lajos, aljegyző Győr MJV Önkormányzatának Hivatala. Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben 12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok
12. Önkormányzati rendszer, szociális feladatok 2011. évi CLXXXIX. Törvény Magyarország helyi önkormányzatairól Önkormányzat: a helyi önkormányzás testülete és szervezete, feladat- és hatáskörébe tartozó Részletesebben A 103/2012.(VI.25.) SZÁMÚ HATÁROZATTAL ELFOGADOTT ALAPÍTÓ OKIRATOT MÓDOSÍTÓ OKIRAT
1. számú melléklet a 3/2013.(I.22.) sz. határozathoz A 103/2012.(VI.25.) SZÁMÚ HATÁROZATTAL ELFOGADOTT ALAPÍTÓ OKIRATOT MÓDOSÍTÓ OKIRAT A 103/2012.(VI.25.) számú határozattal elfogadott alapító okirat Részletesebben - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság,
Alapelvek: - alapjogok érvényesülése biztosítása (demokratikus működés), Európai Önkormányzati Charta - a közszolgáltatások színvonalának emelése - minőség, gyorsaság, ügyfélcentrikusság, - hatékony működés, Részletesebben 1. téma. 2. kérdés: Ismertesse az Alaptörvény által a helyi közügyek körében nevesített helyi önkormányzati feladat- és hatásköröket!
1. téma 1.kérdés: Mutassa be a Helyi Önkormányzatok Európai Chartájának a helyi önkormányzatok tevékenységének állami felügyeletére vonatkozó rendelkezéseit, majd ismertesse a törvényességi ellenőrzés/felügyelet Részletesebben 1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben 4. 249/2000 (XII. 24.) Korm. rendelet az államháztartás szervezetei beszámolási és könyvvezetési kötelezettségeinek sajátosságairól
A Szervezetfejlesztési célok megvalósítása, controlling rendszer bevezetése Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatánál projekt tárgyára vonatkozó jogszabályok az alábbiak: 1. 1990. évi LXV. törvény a helyi Részletesebben Simontornya Város Önkormányzata Képviselő-testülete
Simontornya Város Önkormányzata Képviselő-testülete /2013.(..) önkormányzati rendelete a kiadások készpénzben történő teljesítésének eseteiről Simontornya Város Önkormányzata Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben Petrétei József, egyetemi tanár PTE ÁJK Alkotmányjogi Tanszék
A közvetlen demokrácia és intézményei előadásvázlat 2015. április 23. Alapfogalmak. A képviseleti és a közvetlen hatalomgyakorlás viszonya - a közvetlen hatalomgyakorlás intézményei o népszavazás: döntéshozatal Részletesebben A helyi önkormányzatok 515
3. cím A helyi önkormányzatok 515 1. fejezet Az önkormányzat típusai, a helyi önkormányzás lényege 517 Önkormányzás 519 Az önkormányzás legáltalánosabb értelemben azt jelenti, hogy valamely közösségnek, Részletesebben 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG
Az alkotmány és alkotmányosság 1. AZ ALKOTMÁNY ÉS ALKOTMÁNYOSSÁG BEVEZETÉS A fejezet az alkotmány és alkotmányosság egyes fontosabb kérdéseivel foglalkozik. Az alkotmányosság követelményeinek megismerése Részletesebben Sajóvámos Község Polgármesterétől 3712. Sajóvámos, Munkácsy u. 2. Telefon: 46/ 597-222
Sajóvámos Község Polgármesterétől 3712. Sajóvámos, Munkácsy u. 2. Telefon: 46/ 597-222 Tisztelt Képviselő testület! Sajóvámos községi Önkormányzat Képviselő-testületének Szervezeti és Működési Szabályzatáról Részletesebben Közigazgatási szakigazgatások joga (Közigazgatási jog III.) 2014/2015. Gerencsér Balázs Szabolcs, PhD. egy. docens
Közigazgatási szakigazgatások joga (Közigazgatási jog III.) 2014/2015. Gerencsér Balázs Szabolcs, PhD. egy. docens Amiről a félévben szó lesz... Közigazgatási jog I-II kapcsolódás Közig. I. Közigazgatás Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. 2013. április 25-i rendes ülésére
6. számú előterjesztés Minősített többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. április 25-i rendes ülésére Tárgy: Az önkormányzat által fenntartott köznevelési intézményekben Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐTESTÜLET 2012. november 28-i ülésére
TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata képviselő-testületének /2014. ( ) önkormányzati rendelete államháztartáson kívüli forrás átvételéről és átadásáról (t e r v e z e t) E L Ő T E R J E S Z T É S SZÁLKA Részletesebben Alapvető cél Kiemelt cél:
Alapvető cél: - a helyi önkormányzáshoz való alapjogok érvényesülésének biztosítása: demokratikus és hatékony működés - a közszolgáltatások színvonalának emelése, - modern, költségtakarékos, feladatorientált Részletesebben I. rész. Általános rendelkezések, alapelvek 1.
Hatályos: 2009. január 30. Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksár Önkormányzatának 42/2004.(V.26.) rendelete az Önkormányzat sportfeladatairól és a sporttevékenység támogatásáról (módosításokkal egységes Részletesebben Orosháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 36/2012. (XII.21.) önkormányzati rendelete
Orosháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 36/2012. (XII.21.) önkormányzati rendelete az önkormányzati feladatokról egységes szerkezetben a módosítására kiadott 18/2013. (VI.28.) önkormányzati Részletesebben Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák, különös tekintettel az oktatási terület egyes elemeire
Az önkormányzati feladatellátás alakulása napjainkban elméleti és gyakorlati problémák, különös tekintettel az oktatási terület egyes elemeire Csörgits Lajos doktorandusz, SZE Állam- és Jogtudományi Doktori Részletesebben 2013. február Baranya Megyei Kormányhivatal Törvényességi Felügyeleti Főosztály
2013. február Baranya Megyei Kormányhivatal Törvényességi Felügyeleti Főosztály Az Mötv. egyes rendelkezései 2012. január 1- jén léptek hatályba. Ezek: Megyei önkormányzat feladat és hatásköre Önkormányzat Részletesebben A rendelet célja. A rendelet hatálya
Belváros-Lipótváros Önkormányzatának 16/2003. (V.15.) rendelete a 20/2004. (IV.19.) rendelettel és a 15/2008. (III.19.) rendelettel és a 21/2009. (VI. 02.) rendelettel módosított egységes szerkezetbe foglalt Részletesebben MAKÓ VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL FROM THE MAYOR OF MAKÓ
Karancsalja község Önkormányzata Képviselő testületének 11/2013. (VIII.27.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat által államháztartáson kívülre nyújtott támogatásokról Karancsalja község Önkormányzatának Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Sáránd Község Önkormányzat Képviselő-testületének 18/2013. ( IX.23. ) KT. sz. rendelete
Sáránd Község Önkormányzat Képviselő-testületének 18/2013. ( IX.23. ) KT. sz. rendelete Sáránd Község Önkormányzat Képviselő-testületének az 5/2010.(XI.16.) KT sz. rendeletével elfogadott Szervezeti és Részletesebben Előterjesztés. Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére
Előterjesztés Készült: Monostorapáti község Önkormányzata Képviselő-testülete 2012. november 6-án tartandó ülésére Tárgy: Az állatok tartásáról szóló 7/2007. (VIII.22.) önkormányzati rendelet felülvizsgálata Részletesebben ALPOLGÁRMESTERE. Készült a 2013. április 17. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Szita Andrásné adó ügyosztályvezető
BUDAPEST FŐVÁROS XVL KERÜLETI ALPOLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Készült a 2013. április 17. napján tartandó képviselő-testületi Készítette: Szita Andrásné adó ügyosztályvezető ülésre. Tárgy: Javaslat az építményadóról Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról
Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 3/2009.(IV.03.) számú képviselő-testület rendelete a sportról Sand Községi Önkormányzat Képviselő-testülete az egyetemes emberi kultúra és a nemzeti kultúra Részletesebben Szőc Község Önkormányzata Polgármesterétől 8452 Szőc, Kossuth Lajos utca 41. Tel.: 88/513-525 e-mail: szoc@pr.hu
4. napirendi pont Szőc Község Önkormányzata Polgármesterétől 8452 Szőc, Kossuth Lajos utca 41. Tel.: 88/513-525 e-mail: szoc@pr.hu Ügyiratszám: 16-48/2015. Előterjesztő: Németh Balázs polgármester Előkészítette: Részletesebben Előterjesztés. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. március 08-i rendkívüli ülésére
1. Előterjesztés Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. március 08-i rendkívüli ülésére Tárgy: Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselő-testületének /2013. ( ) önkormányzati rendelete Részletesebben A Csömöri Hírmondó 1 példányát a Sinka Istvány Községi Könyvtárban, 1 példányát a Csömöri Polgármesteri Hivatalban kell megőrizni.
Csömör Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testületének 20 /2014.(XI.14.) önkormányzati rendelete a Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló 18/2014.(X.28.) önkormányzati rendelet módosításáról Csömör Részletesebben Jó kormányzásról és partnerségi kapcsolatról szóló koncepció és cselekvési terv 2014-2015. ÁROP-1.A.6-2013-0039
Jó kormányzásról és partnerségi kapcsolatról szóló koncepció és cselekvési terv 2014-2015. ÁROP-1.A.6-2013-0039 Javaslat Miskolc, 2014. szeptember 1 Tartalom A partnerség szükségességének az indoklása Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben a Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló többször módosított 7/2007.(X.1.) önkormányzati rendelet módosításáról
Ecsegfalva Község Önkormányzat Képviselő-testületének../2011.(.../...) önkormányzati rendelete a Szervezeti és Működési Szabályzatról szóló többször módosított 7/2007.(X.1.) önkormányzati rendelet módosításáról Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Szociális és Egészségügyi Iroda Ikt. szám:1292/2010. Tisztelt Közgyűlés! Javaslat a Női és a Férfi Átmeneti Szálló akadálymentesítésére vonatkozó hatósági Részletesebben A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének. 2/1992.(III.03.)sz. rendelete. a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről
A Ferencvárosi Önkormányzat Képviselőtestületének /99.(III.03.)sz. rendelete a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről (EGYSÉGES SZERKEZETBEN) A Ferencvárosi Önkormányzat a helyi önkormányzatokról Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2012. július havi rendkívüli ülésére
Siófok Város Jegyzője 8600 Siófok, Fő tér 1. E L Ő T E R J E S Z T É S a Képviselő-testület 2012. július havi rendkívüli ülésére Tárgy: Vagyonrendelet módosítására javaslat Előterjesztő: Dr. Pavlek Tünde Részletesebben 11/12136» számú. országgyűlési határozati javaslat. Foktő Község Önkormányzata Képviselő-testületének feloszlatásáról
MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ÁTiKTATVA: H/43 11/12136» számú országgyűlési határozati javaslat Foktő Község Önkormányzata Képviselő-testületének feloszlatásáról Előadó: Dr. Navracsics Tibor közigazgatási és igazságügyi Részletesebben TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata képviselő-testületének /2013. (.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról ( t e r v e z e t )
TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata képviselő-testületének /2013. (.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési adóról ( t e r v e z e t ) E L Ő T E R J E S Z T É S SZÁLKA KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK Részletesebben BERZENCE NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK
1 BERZENCE NAGYKÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK /2013.(III.26.) önkormányzati rendelete (Tervezet) Berzence Nagyközség Önkormányzata Képviselő-testülete és Szervei Szervezeti és Működési Szabályzatáról Részletesebben Új napirendi pont 39. számú előterjesztés Minősített többség ELŐTERJESZTÉS
Új napirendi pont 39. számú előterjesztés Minősített többség ELŐTERJESZTÉS Dombóvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 2013. március 28-i rendes ülésére Tárgy: Az intézményfenntartó társulás keretében Részletesebben Bag Nagyközség Önkormányzat képviselő testületének. 9/2011./IV. 07./ ÖK.számú rendelete
Bag Nagyközség Önkormányzat képviselő testületének 9/2011./IV. 07./ ÖK.számú rendelete a Képviselő-testület Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 7/2007.(X.01.) számú rendeletének módosítása Bag Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben ALPOLGÁRMESTERE. Tárgy: Javaslat étkezési térítési díjakról szóló rendelet megalkotására
BUDAPEST FŐVÁROS XVI. KERÜLETI ALPOLGÁRMESTERE ÖNKORMÁNYZAT Készült a Képviselő-testület 2012. december 5-i ülésére. Készítette: Bucella Gézáné Tárgy: Javaslat étkezési térítési díjakról szóló rendelet Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Berhida Város Önkormányzata 2012... napi ülésére
ÚJFEHÉRTÓ VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALA 4244 Újfehértó, Szent István út 10. Tel.:(42) 290 000 Fax: (42) 290 003 E-mail: polghiv@ujfeherto.hu Web: www.ujfeherto.hu K i v o n a t Újfehértó Város Önkormányzata Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében
Civil szervezetek jogi eszközei, lehetőségei a környezet védelmében Reflex Környezetvédő Egyesület A programot a Nemzeti Együttműködési Alap támogatta. A társadalmi részvétel előnyei több szakmai-társadalmi Részletesebben Önkormányzati Rendeletek Tára
Tiszaföldvár Város Önkormányzata Képviselő-testületének 28/2013.(XI.29.) önkormányzati rendelete a helyi iparűzési Önkormányzati Rendeletek Tára Dokumentumazonosító információk Rendelet száma: 28/2013.(XI.29.) Részletesebben Előterjesztés. Vigántpetend község Önkormányzata Képviselő-testülete. 2014. november 20-i ülésére
Előterjesztés Vigántpetend község Önkormányzata Képviselő-testülete 2014. november 20-i ülésére Tárgy: Veszprém és Térsége Szennyvízelvezetési és kezelési Önkormányzati Társulás Társulási Megállapodásának Részletesebben M e g á l l a p o d á s intézmények közös fenntartására
M e g á l l a p o d á s intézmények közös fenntartására A megállapodás 2. pontjában részletesen megjelölt önkormányzati képviselő-testületek a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság 2012. december 13. Európai integráció és emberi jogok az EGK/Euroatom és ESZAK keretében lezajló európai integráció egyértelműen gazdasági célkitűzéseket Részletesebben SZENTES VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL 6600 Szentes, Kossuth tér 6.
SZENTES VÁROS POLGÁRMESTERÉTŐL 6600 Szentes, Kossuth tér 6. Tárgy: Gyermekvédelmi szakellátási intézményi társulás létrehozása Mell.: 1 db társulási megállapodás tervezet Szentes Város Önkormányzata Helyben Részletesebben ÁROP-2.2.22-2013-2013-0001 KÉPZÉS A KONVERGENCIA RÉGIÓKBAN LÉVŐ ÖNKORMÁNYZATOKNAK FENNTARTHATÓ ÖNKORMÁNYZAT E- TANANYAGOKAT BEMUTATÓ KONFERENCIA
ÁROP-2.2.22-2013-2013-0001 KÉPZÉS A KONVERGENCIA RÉGIÓKBAN LÉVŐ ÖNKORMÁNYZATOKNAK FENNTARTHATÓ ÖNKORMÁNYZAT E- TANANYAGOKAT BEMUTATÓ KONFERENCIA A helyi önkormányzatok finanszírozási rendszere általában Részletesebben Véleményezési határidő: 2013. 02. 26. 16.00 óra Véleményezési cím: ifjusag@ujpest.hu
Véleményezési határidő: 2013. 02. 26. 16.00 óra Véleményezési cím: ifjusag@ujpest.hu Budapest Főváros IV. kerület Újpest Önkormányzata Képviselő-testületének /2013. (...) önkormányzati rendelete az újpesti Részletesebben ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. augusztus 26-i ülésére
Budapest Főváros I. Kerület Ferencváros Önkormányzata Iktató szám:159/2013. ELŐTERJESZTÉS a KÉPVISELŐ-TESTÜLET 2013. augusztus 26-i ülésére Tárgy: Előterjesztő: Készítette: Javaslat a támogatásokról szóló Részletesebben A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján
A választási bizottságra vonatkozó általános szabályok a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény alapján II. FEJEZET A VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁGOK 10. A választási bizottság 14. (1) A választási Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. november 27.-i ülésére Tárgy: Veszprém és Térsége Szennyvízelvezetési és kezelési projekt támogatási szerződésmódosítása Előadó: Részletesebben Szendrő Város Önkormányzata Képviselő-testületének. 12/2013.(V.30.) önkormányzati rendelete
Szendrő Város Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2013.(V.30.) önkormányzati rendelete az Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatáról szóló 9/1995.(VI.28.) rendelet módosításáról Szendrő Város Részletesebben 2. E L Ő T E R J E S Z T É S Felsőlajos Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2008. október 14-i ülésére Tárgy: Az önkormányzat 2009. évi belső ellenőrzési tervének jóváhagyása Az előterjesztést Részletesebben Humán közszolgáltatások igazgatása
BETHLEN SOROZAT Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar, Közigazgatási Jogi Tanszék Humán közszolgáltatások igazgatása Az egészségügy, az oktatás, a kultúra és a sport igazgatása Írta: Részletesebben Nagykálló Város Önkormányzat. 59/2006. (XII.29.) Önk. r e n d e l e t e
Nagykálló Város Önkormányzat 59/2006. (XII.29.) Önk. r e n d e l e t e az önkormányzat közművelődési feladatairól, a helyi közművelődési tevékenység támogatásáról (a 2/2008. (I.22.) Önk., a 32/2009. (IX.30.) Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
E L Ő T E R J E S Z T É S mely készült Ordacsehi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 2014. január 29 - i nyilvános testületi ülésére az 5. sz. napirendi ponthoz. Tárgy: A helyi hulladékkezelési Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. - a Képviselő-testülethez. A belső ellenőrzésről
Mátészalka Város Önkormányzat J e g y z ő j é t ő l 4700 Mátészalka Hősök tere 9.sz. Tel:(44) 501-364 Fax:(44) 501-367 Száma:./2007. ELŐTERJESZTÉS - a Képviselő-testülethez A belső ellenőrzésről Tisztelt Részletesebben PH. Településfejl. és Vagyong. Osztály. Ózd, 2013. október 1.
J a v a s l a t a Sajó-Bódva Völgye és Környéke Hulladékkezelési Önkormányzati Társulás módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Társulási Megállapodássak kapcsolatos döntés meghozatalára Előterjesztő: Részletesebben BERZENCE NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK /2014.(II.11.) önkormányzati rendelete
1 BERZENCE NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK /2014.(II.11.) önkormányzati rendelete (Tervezet) Berzence Nagyközség Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény 32. cikk (2) bekezdésében Részletesebben ELŐ TERJESZTÉS. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete. 2009. június 29 -i ülésére
ELŐ TERJESZTÉS Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2009. június 29 -i ülésére Tárgy: Olaszfalu és Lókút Községi Önkormányzatoknak a zirci körjegyzői feladatokat ellátó városi jegyzőséghez történő Részletesebben Mátraverebély Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2015. (II.05.) önkormányzati rendelete a
Mátraverebély Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 1/2015. (II.05.) önkormányzati rendelete a Mátraverebély Községi Önkormányzat 2015. évi költségvetéséről és a költségvetés vitelének szabályairól. Részletesebben 2. (1) Az Ör. 2. (1) bekezdés e) pontja helyébe a következő rendelkezés lép, a következő f) ponttal egészül ki:
Gecse Község Önkormányzata Képviselő-testületének /2013.(III..) önkormányzati rendelete a települési szilárd hulladékok kezelésével kapcsolatos közszolgáltatásról szóló 3/2011.(I.28.) önkormányzati rendelet Részletesebben KIVONAT NAGYKOVÁCSI NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2014. NOVEMBER 20-ÁN MEGTARTOTT RENDES KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVÉBŐL
KIVONAT NAGYKOVÁCSI NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK 2014. NOVEMBER 20-ÁN MEGTARTOTT RENDES KÉPVISELŐ-TESTÜLETI ÜLÉS JEGYZŐKÖNYVÉBŐL NAGYKOVÁCSI NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK Részletesebben Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2011. június 30-i ülésére
Tárgy: Békés Város Önkormányzata és a Magyar Vöröskereszt Békés Megyei Szervezete között kötendő együttműködési megállapodás jóváhagyásáról Előkészítette: dr. Uhrin Anna, jogi munkatárs Véleményező bizottság: Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK. 306/2004. (XI.2.) számú. h a t á r o z a t a
NYÍREGYHÁZA MEGYEI JOGÚ VÁROS KÖZGYŰLÉSÉNEK 306/2004. (XI.2.) számú h a t á r o z a t a a Nyíregyházi Főiskolával kötendő együttműködési megállapodás jóváhagyásáról A Közgyűlés a Nyíregyháza Megyei Jogú Részletesebben 1 3770 Sajószentpéter, Kálvin tér 6. 2 3770 Sajószentpéter, Kálvin tér 31-33.
Okirat száma: A 39/2015.(III.19.) határozat 1. melléklete Módosító okirat A Sajószentpéteri Polgármesteri Hivatal Sajószentpéter Városi Önkormányzat képviselő-testülete által 2014. február 27. napján kiadott, Részletesebben Vámosszabadi Község Önkormányzat. Képviselő-testületének. 4/2011. (IV. 22.) önkormányzati rendelet módosításáról
Vámosszabadi Község Önkormányzat Képviselő-testületének 13/2014. (XI. 29.) önkormányzati rendelete a képviselő-testület szervezeti és működési szabályzatáról szóló 4/2011. (IV. 22.) önkormányzati rendelet Részletesebben Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. szeptember 30-i rendes ülésére
4185-1/2015. E L Ő T E R J E S Z T É S Kerekegyháza Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. szeptember 30-i rendes ülésére Tárgy: Megállapodás fogorvosi feladatellátásról Előterjesztő: Dr. Kelemen Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT. (Segédanyag) PEST MEGYEI KÖZMŰVELŐDÉSI INTÉZET 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436
SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT (Segédanyag) 1052 BUDAPEST, VÁROSHÁZ U. 7. TEL./FAX: 06 1 318-6806, 317-6436 A költségvetési szervek jogállásáról és gazdálkodásáról szóló 2008. évi CV. tv. hatályba lépésével Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Törvényszék a Budapest V. kerületi Helyi Választási Bizottság 1/2014. (V.27.) HVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Törvényszék 3.Kpkf.670.338/2014/2. A Fővárosi Törvényszék a Steiner és Kuthán Ügyvédi Iroda (... ügyintéző: dr. Kuthán Viktória ügyvéd) által képviselt... kérelmezőnek a Budapest V. kerületi Helyi Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 43/2015. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. B. B. ügyvéd által képviselt kérelmezőnek a Nemzeti Választási Bizottság által országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott 43/2015. számú határozata felülvizsgálata iránt Részletesebben Szendrő Város Önkormányzatának 10/2014.(V.29.) önkormányzati rendelete a közművelődési tevékenység helyi feladatairól
Szendrő Város Önkormányzatának 10/2014.(V.29.) önkormányzati rendelete a közművelődési tevékenység helyi feladatairól Szendrő Városi Önkormányzat Képviselő-testülete a muzeális intézményekről, a nyilvános Részletesebben A nemzetközi jog fogalma és. története. Pécs, 2012. Komanovics Adrienne. Komanovics Adrienne, 2012 1
A nemzetközi jog fogalma és története Komanovics Adrienne Pécs, 2012 Komanovics Adrienne, 2012 1 A nemzetközi jog fogalma Komanovics Adrienne, 2012 2 A nemzetközi jog fogalma: A nemzetközi jog a nemzetközi Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S
TÁRGY: Szálka Község Önkormányzata képviselő-testületének /2013. ( ) önkormányzati rendelete a temetőről és a temetkezésről szóló 17/2007. (XII.20.) önkormányzati rendelet módosításáról (t e r v e z e Részletesebben Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság közleménye
Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság közleménye Az Országos Közigazgatási Vizsgabizottság elnöksége a közigazgatási alapvizsgáról és ügykezelői alapvizsgáról szóló 174/2011. (VIII. 31.) Korm. rendelet Részletesebben E l ő t e r j e s z t é s. a Megyei Közgyűlés 2006.február 17-i ülésére
Bács-Kiskun Megyei Közgyűlés Alelnöke 6211/2006. E l ő t e r j e s z t é s a Megyei Közgyűlés 2006.február 17-i ülésére Tárgy: Megállapodás a Kiskőrösi Többcélú Kistérségi Társulással egyes kötelező megyei Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Göndörné Frajka Gabriella jegyző
1 E L Ő T E R J E S Z T É S Újhartyán Község Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 11-i ülésére 2. napirend: Tárgy: Köztisztviselők közszolgálati jogviszonyának egyes kérdéseiről szóló rendelet Részletesebben Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény. Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata)
Alkotmány, alkotmányozás, alaptörvény Európai alkotmányozási tendenciák (dr. Szili Katalin előadásának vázlata) Mi az alkotmány? Különleges törvény, legmagasabb szintű jogi norma Törvények törvénye (jogrendszerben Részletesebben E L Ő T E R J E S Z T É S a családsegítés és a gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátási módjának és szervezeti kereteinek felülvizsgálatára
Püspökladány Város Polgármesterétől 4150 Püspökladány, Bocskai u. 2. Készítette: Fodorné Szabó Mária E L Ő T E R J E S Z T É S a családsegítés és a gyermekjóléti szolgáltatási feladatok ellátási módjának Részletesebben TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS
TÁRSULÁSI MEGÁLLAPODÁS mely létrejött Magyarország Alaptörvénye 32. cikk (1) bekezdés k) pontja, valamint Magyarország helyi önkormányzatairól (továbbiakban: Mötv) szóló 2011. évi CLXXXIX. évi törvény Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben ../2015. (IX...) önkormányzati rendelete. a helyi adókról szóló 34/2009. (XI.27.) önkormányzati rendelet módosításáról
Marcali Város Önkormányzatának Képviselőtestülete 8700 Marcali, Rákóczi u. 11. Tel.: 85/501-000 MARCALI VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐ-TESTÜLETÉNEK../2015. (IX....) önkormányzati rendelete a helyi adókról Részletesebben JÁSZSZENTANDRÁS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK /2014. (II..) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE. Az önkormányzat 2014. évi költségvetéséről.
JÁSZSZENTANDRÁS KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZATA KÉPVISELŐTESTÜLETÉNEK /2014. (II..) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE Az önkormányzat 2014. évi költségvetéséről. Jászszentandrás Önkormányzat Képviselő-testülete az Alaptörvény Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
Bíróság
Bíróság
de lege ferenda
Kúria
KÚRIA
Kúria
KÚRIA
Kúria


text:
Hatáskör és illetékesség - Litvánia
A bíróságokról szóló törvény (Lietuvos Respublikos teismų įstatymas) 12. cikke általános hatáskörű és különös hatáskörű bíróságokból álló egységes bírósági rendszert hoz létre.
Az általános hatáskörű bíróságok (első fokon eljáró bíróságok, járási és törvényszéki szinten is) tárgyalnak minden polgári ügyet, ideértve a polgári, családjogi, munkaügyi, szellemi tulajdonra, csődre, szerkezetátalakításra vagy más polgári jogviszonyra vonatkozó ügyeket; e bíróságok határoznak emellett a rendkívüli bírósági eljárásokban és döntenek a külföldi bíróságok és a döntőbíróságok ítéleteinek Litván Köztársaság területén való elismeréséről és végrehajtásáról (a polgári perrendtartás [Civilinio proceso kodeksas] 22. cikke).
A különös hatáskörű bíróságok, például a közigazgatási bíróságok (közigazgatási törvényszékek) tárgyalják a közigazgatási jellegű jogviszonyból származó közigazgatási ügyeket.
A felperes a következő feltételek szerint nyújthatja be követelését az általa választott bírósághoz:
az ismeretlen lakóhelyű alperessel szemben érvényesítendő követeléseket az alperes tulajdonának helye szerinti vagy az utolsó ismert lakóhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a Litván Köztársaság területén lakóhellyel nem rendelkező alperessel szemben érvényesítendő követeléseket az alperes tulajdonának helye szerinti vagy a Litván Köztársaság területén található, utolsó ismert lakóhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a tartásdíj megítélésére és az apaság megállapítására irányuló követeléseket a felperes lakóhelye szerinti bírósághoz is be lehet nyújtani;
az egészségromlásra és halálra vonatkozó kártérítési keresetet a felperes lakóhelye szerinti, vagy a kár elszenvedésének helye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a tulajdont ért károkra vonatkozó kártérítési keresetet a felperes lakóhelye (bejegyzett székhelye) szerinti, vagy a károkozás helye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a jogellenes elítélésből, a fogva tartás eszközeinek jogellenes alkalmazásából, a jogellenes őrizetből, a korlátozó intézkedések jogellenes alkalmazásából vagy a jogellenes közigazgatási büntetésekből (feltartóztatásokból) – ideértve a bíró vagy bíróság polgári ügyben tartott meghallgatáson tett jogellenes intézkedéseit – származó károkra vonatkozó követelést a felperes lakóhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a teljesítés helyét meghatározó megállapodásra/szerződésre vonatkozó követelést a teljesítés megállapodásban/szerződésben meghatározott helye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a gyámként, gondnokként vagy vagyonkezelőként való eljárásra vonatkozó követeléseket a gyám, gondnok vagy vagyonkezelő lakóhelye (bejegyzett székhelye) szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a fogyasztói szerződésekre vonatkozó követeléseket a fogyasztó lakóhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a jogi személy fióktelepének tevékenységére vonatkozó követeléseket a fióktelep bejegyzett székhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a hajók összeütközéséből eredő károkra vonatkozó követeléseket, valamint a segítségnyújtásért és tengeri mentésért való kártérítésre vonatkozó követeléseket – ideértve minden más olyan ügyet is, amely a tengeri hajózással kapcsolatos jogviszonyokból ered – az alperes hajójának helye vagy lajstromozás szerinti kikötője szerinti bíróságon is be lehet nyújtani.
A polgári ügyeket első fokon általában a járásbíróságok és a törvényszékek tárgyalják (a polgári perrendtartás 25. cikke).
A perrendtartásban meghatározott főszabály szerint a polgári ügyekben a járásbíróságok járnak el. A főszabály alól kivételt jelentenek egyes ügyek, amelyek a törvényszékek hatáskörébe, vagy a vilniusi törvényszék kizárólagos hatáskörébe tartoznak.
E szabály alkalmazhatósága a vitatott követelés összegétől függ, a törvényszékek akkor járhatnak el, ha a polgári jogi követelés meghaladja a 150 000 LTL-t, kivéve a családjogi és munkajogi ügyeket, valamint a nem vagyoni károkra vonatkozó kártérítést.
A hatáskör a vitatott követelésen kívül más tényezőktől is függ.
A törvényszékek tárgyalják első fokon az alábbi polgári ügyeket is:
a nem vagyoni típusú szerzői jogi jogviszonyokra vonatkozó eseteket;
a nyilvános polgári közbeszerzésekre vonatkozó jogviszonyokat érintő eseteket;
a csődre és a szerkezetátalakításra vonatkozó eseteket, kivéve a természetes személyek csődjére vonatkozó eseteket;
azokat az eseteket, amelyekben az egyik fél külföldi állam;
a gazdasági társaságokban való részesedések (részvények, üzletrészek) kötelező értékesítésén alapuló eseteket;
a jogi személy tevékenységének vizsgálatára vonatkozó követeléseken alapuló ügyeket;
az elismert betegjogok megsértésével okozott vagyoni és nem vagyoni károkra irányuló kártérítésre vonatkozó ügyeket;
más olyan polgári ügyeket, amelyek esetén külön törvény írja elő a törvényszékek mint elsőfokú bíróságok eljárását.
A vilniusi törvényszék kizárólagos hatáskörrel rendelkezik a következő polgári ügyek első fokon történő tárgyalására:
a szabadalmi törvényben (Lietuvos Respublikos patentų įstatymas) meghatározott jogvitákra vonatkozó ügyek;
a védjegytörvényben (Lietuvos Respublikos prekių ženklų įstatymas) meghatározott jogvitákra vonatkozó ügyek;
a Litván Köztársaság területén élő litván állampolgárok külföldi állam állampolgára által történő örökbefogadására vonatkozó ügyek;
más olyan polgári ügyek, amelyek esetén a vilniusi törvényszék mint elsőfokú bíróság eljárását külön törvény írja elő.
A kérelmet az alperes lakóhelye szerinti bírósághoz kell benyújtani. A jogi személlyel szembeni követelést a jogi személy cégjegyzékben bejegyzett székhelye szerinti bírósághoz kell benyújtani. Amennyiben az alperes az állam vagy egy helyi önkormányzat, a követelést az államot vagy a helyi önkormányzatot képviselő intézmény székhelye szerinti bírósághoz kell benyújtani.
A felperes választhat az ügyben hatáskörrel rendelkező bíróságok közül.
A felek megállapodhatnak, hogy a követelést mely bírósághoz kell benyújtaniuk. A polgári perrendtartás 32. cikke szerint a felek kölcsönös megállapodással megváltoztathatják az ügyre vonatkozó illetékességet, de a felek megállapodása nem változtathatja meg a bíróság kizárólagos illetékességét vagy az ügy tárgyán alapuló hatáskörét.
A polgári perrendtartás 30. cikke szerint az alábbi esetekben a felperes döntheti el, hogy melyik bíróság illetékes:
a tartásdíj megítélésére és az apaság megállapítására irányuló követeléseket a felperes lakóhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a személy tulajdonában okozott károkra vonatkozó kártérítési keresetet a felperes lakóhelye (bejegyzett székhelye) szerinti, vagy a kár okozásának helye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
a hajók összeütközéséből eredő károkra vonatkozó kártérítési követeléseket, valamint a segítségnyújtásért és tengeri mentésért való kártérítésre vonatkozó követeléseket – ideértve minden más olyan ügyet is, amely a tengeri hajózással kapcsolatos jogviszonyokból ered – az alperes hajójának helye vagy lajstromozás szerinti kikötője szerinti bíróságon is be lehet nyújtani;
Emellett a több, különböző helyeken élő alperessel szembeni kérelmet a felperes által választott bármely alperes lakóhelye vagy bejegyzett székhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani (a polgári perrendtartás 33. cikkének (1) bekezdése).
a teljesítés helyét meghatározó megállapodásra/szerződésre vonatkozó követelést a felperes választása szerint az alperes lakóhelye vagy bejegyzett székhelye szerinti bíróságon vagy a teljesítés megállapodásban/szerződésben meghatározott helye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani; A fogyasztói szerződésekre vonatkozó követelést az alperes vagy a fogyasztó tartózkodási helye vagy bejegyzett székhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani.
A tartás megítélésére vonatkozó követelést a felperes választása szerint az alperes vagy a felperes tartózkodási helye vagy bejegyzett székhelye szerinti bíróságon is be lehet nyújtani.
A büntetőjogi ügyben felmerült kárért való kártérítésre irányuló polgári követelés tárgyalására akkor kerülhet sor a polgári perrendtartás hatásköri szabályai szerint, ha a követelés benyújtására és rendezésére a büntetőjogi ügyben nem került sor.
A polgári perrendtartás 31. cikkének (1) és (2) bekezdése a bírósági eljárást megindító felperest kötelező illetékesség főszabálya alól az alábbi kivételeket sorolja fel:
az ingatlanra vonatkozó dologi jogokra, az ingatlan használatára – kivéve a házastársi vagyon felosztására vonatkozó kérelmeket válás esetén – és az ingatlan lefoglalásának megszüntetésére irányuló követelések az ingatlan fekvése, vagy a vagyon fő részének fekvése szerinti bíróság illetékessége alá tartoznak.
a hagyatéki hitelezők által az örökösök örökség elfogadása előtt bejelentett követelései az örökség helye vagy az örökség fő részének helye szerinti bíróság illetékessége alá tartoznak.
Kiemelendő emellett, hogy a Litván Köztársaság polgári perrendtartása 33. cikkének (2)–(4) bekezdései szerint:
A viszontkeresetet – függetlenül az arra vonatkozó illetékességtől – minden esetben az eredeti kereset benyújtásának helyén kell benyújtani. Amennyiben a követelés összege megnő, a követelés tárgya megváltozik vagy a viszontkereset következtében megváltozik az ügyben a tárgya alapján meghatározott illetékes bíróság, az eredeti kereset szerinti bíróságnak kell a keresetről (viszontkeresetről) döntenie és annak kell az ügyet érdemben tárgyalnia.
Amennyiben a felperes bármely követelését a kizárólagos illetékesség alapján nyújtja be, a teljes keresetet e szabályok szerint kell benyújtania.
Amennyiben a felperes bármely követelése a törvényszék hatáskörébe tartozik, a teljes keresetről a törvényszéknek kell döntenie.
A felek írásbeli megállapodásukkal megváltoztathatják az ügyre vonatkozó illetékességet. A felek ilyen megállapodásban sem változtathatják meg azonban a bíróság kizárólagos vagy az ügy tárgyán alapuló hatáskörét (a polgári perrendtartás 32. cikke).
Az ügy tárgyalására vonatkozó illetékességet kivételes esetben az alperes részvétele is indokolhatja.
Amennyiben az az alperes, akinek lakóhelye korábban ismeretlen volt, kéri a bíróságtól, hogy az ügyet a lakóhelye szerinti bírósághoz tegyék át, ennek a bíróság eleget tehet (a polgári perrendtartás 34. cikkének (2) bekezdése).
A Litván Köztársaság területén működő szakosodott közigazgatási bíróságok nem járnak el polgári, kereskedelmi és családjogi ügyekben. E bíróságok a közigazgatási jogviszonyból származó eseteket tárgyalják.
Utolsó frissítés: 24/08/2018

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Bírósági tájékoztató – Év végén megszűnik a Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság - Nyíregyháza Megyei Jogú Város Portálja - Nyíregyháza Többet Ad!
Bírósági tájékoztató – Év végén megszűnik a Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
Dr. Nyakó Zsuzsanna kiemelte, 2019. december 31-ével többek között a Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság is megszűnik, sőt már ezévtől a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jár el többek között az adó, vám, illetékügyekben; a 2020-tól pedig regionális hatáskörű, Közigazgatósági Bíróságként működik majd a debreceni. Az előkészületek elkezdődtek, már valamennyi közigazgatási ügyet átadtak a debreceni bíróságnak – mondta a Nyíregyházi Törvényszék elnöke.
Dr. Nyakó Zsuzsanna hangsúlyozta:
A közigazgatási bíróság ezek után is tárgyalhat nálunk; helyszínt tudunk biztosítani, csak az ügyek nem a Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság ügyei lesznek. Álláspontom szerint, ha a bíró úgy dönt, hogy célszerűbb Nyíregyházán vagy akár egy vidéki járásbíróságon tartani tárgyalást vagy meghallgatást, akkor erre a jelenlegi jogszabály alapján is van lehetőség és lesz lehetőség 2020. január elsejétől is.
A klasszikus munkaügyi ügyeket, például amikor egy cég alkalmazottja fegyelmi vétséget követ el, továbbra is Nyíregyházán tárgyalják majd, de már törvényszéki szinten.
Dr. Sörös László, a Nyíregyházi Törvényszék sajtószóvivője a pár hónappal ezelőtt hatályba lépett büntető eljárási törvényről is szólt. Az egyik újítás, hogy a bírósági eljárást kettéválasztották. Van most már egy előkészítő ülés, ezt követi a tárgyalás.
Előkészítő ülésen csak az ügyész, a vádlott és a védő van jelen. Ha ezen a vádlott a bűncselekmény elkövetését beismeri és az megfelel a nyomozati iratoknak, akár azonnal ítélet is születhet az ügyben, ha elfogadja a beismerő vallomását a bíróság. Így nem lesz tárgyalás, nem kell tanúkat kihallgatni, szakértőket meghallgatni az ügyben, tehát ezzel is gyorsul a büntetőeljárás. Az előkészítő ülésnél lehetőség van arra is, hogy a nyomozás során, az ügyész, illetve akkor még gyanúsított megkötött egyezségét jóváhagyja a bíróság.
Az alkuról, egyezségkötésről videofelvétel készül – tették hozzá. A tájékoztatón a korábbi Panasznapról, az Ügyfélsegítőről is szóltak.
Sterné Dr. Deák Andrea sajtószóvivő kiemelte:
A Nyíregyházi Járásbíróságon, mint megyénk legnagyobb járásbíróságán, szerdánként működik 8 órától 16 óráig az Ügyfélsegítő. Jogvégzett, felkészült kollégák segítenek az ügyfeleknek abban, hogy a bonyolultnak tűnő keresetleveleket úgy tudják előterjeszteni a bíróságra, hogy az jó legyen, ne kerüljön visszautasításra és ezáltal minél hamarabb elinduljon az adott per.
Az ingyenes Ügyfélsegítő mellett a bírósági digitalizációról, valamint a tárgyalások nyilvánosságának szabályairól is szóltak.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság