text:
2006. május 18.(*)
„Brüsszeli Egyezmény – A 16. cikk (1) bekezdésének a) pontja – Kizárólagos joghatóság olyan eljárásokra, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog – Ingatlanokon a fekvésük szerinti állam szomszédos államának területén található atomerőmű tevékenységével okozott környezeti ártalmak vagy ezzel való veszélyeztetés megszüntetésére irányuló kereset – Alkalmazhatatlanság”
A C‑343/04. sz. ügyben,
a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑i egyezménynek (Brüsszeli Egyezmény) a Bíróság általi értelmezéséről szóló, 1971. június 3‑i jegyzőkönyv értelmében benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet az Oberster Gerichtshof (Ausztria) a Bírósághoz 2004. augusztus 10‑én érkezett 2004. július 21‑i határozatával terjesztett elő az előtte
a Land Oberösterreich
a ČEZ as
tagjai: P. Jann tanácselnök, K. Schiemann (előadó), N. Colneric, J. N. Cunha Rodrigues és E. Levits bírák,
tekintettel az írásbeli szakaszra és a 2005. október 13‑i tárgyalásra,
– a Land Oberösterreich képviseletében J. Hintermayr és C. Hadeyer Rechtsanwälte,
– a ČEZ as képviseletében W. Moringer Rechtsanwalt,
– az Egyesült Királyság kormánya képviseletében M. Bethell, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében A.‑M. Rouchaud és W. Bogensberger, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2006. január 11‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a Dánia, Írország, valamint Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királysága csatlakozásáról szóló, 1978. október 9‑i egyezménnyel (HL L 304., 1. o. és – módosított szöveg – 77. o.), a Görög Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1982. október 25‑i egyezménnyel (HL L 388., 1. o.), a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság csatlakozásáról szóló, 1989. május 26‑i egyezménnyel (HL L 285., 1. o.), valamint az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásáról szóló, 1996. november 29‑i egyezménnyel (HL 1997. C 15., 1. o.) módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑i egyezmény (HL 1972. L 299., 32. o., a továbbiakban: Brüsszeli Egyezmény) 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmezésére irányul.
2 A kérelmet a Land Oberösterreich és a ČEZ (a továbbiakban: ČEZ) között, a Land Oberösterreich tulajdonában levő ausztriai mezőgazdasági területeken a ČEZ által működtetett, a Cseh Köztársaság területén található temelini atomerőmű okozta környezeti ártalmak miatt folyamatban lévő eljárásban terjesztették elő.
3 A Brüsszeli Egyezmény joghatósági szabályokról szóló II. címének Általános rendelkezések elnevezésű 1. szakaszában szereplő 2. cikkének első bekezdése az alábbiakat mondja ki:
„Ezen egyezmény rendelkezéseire is figyelemmel valamely szerződő államban lakóhellyel rendelkező személy, állampolgárságára való tekintet nélkül, az adott szerződő állam bíróságai előtt perelhető.”
4 Az egyezmény 4. cikkének (1) bekezdése értelmében:
„Ha az alperes nem rendelkezik lakóhellyel valamely szerződő államban, valamennyi szerződő állam bíróságainak joghatóságát a 16. cikk alapján az adott szerződő állam joga határozza meg.”
5 Az egyezmény II. címének Különös joghatóságok elnevezésű 2. szakaszában szereplő 5. cikk az alábbiakat mondja ki:
„Valamely szerződő államban lakóhellyel rendelkező személy más szerződő államban perelhető:
3. jogellenes károkozással, jogellenes károkozással egy tekintet alá eső cselekménnyel kapcsolatos ügyekben annak a helynek a bírósága előtt, ahol a káresemény bekövetkezett;
6 Az egyezmény II. címének Kizárólagos joghatóságok elnevezésű 5. szakaszában szereplő 16. cikk az alábbiakat mondja ki:
1) a) olyan eljárásokra, amelynek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog vagy ingatlan bérlete, illetve haszonbérlete, annak a szerződő államnak a bíróságai, ahol az ingatlan található;
7 Az osztrák polgári törvénykönyv (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch, a továbbiakban: ABGB) 364. §‑ának (2) bekezdése szerint:
„Az ingatlan tulajdonosa megtilthatja a szomszéd ingatlanról származó, szennyvíz, füst, gáz, hő, szag, zaj, rezgés és más hasonló tényezők által okozott környezeti ártalmat, amennyiben az túllépi a helyben szokásos mértéket, és jelentősen akadályozza az ingatlan helyi szokásoknak megfelelő használatát. A jogcím nélküli közvetlen vízelvezetés minden körülmények között jogellenes.”
8 A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy az ezen rendelkezés alapján indított kereset egy ingatlan birtokháborításának abbahagyására, illetve megfelelő eszközökkel történő elhárítására irányul. A nemzeti joggyakorlat szerint ez birtokvédelemre irányuló keresetnek (Eigentumsfreiheitsklage) minősül, amellyel tulajdonjogi igény érvényesíthető.
9 Az ABGB 364. § szerint:
„Ha azonban a szomszédos telken lévő bánya vagy hatóságilag engedélyezett létesítmény okoz ilyen mértékű birtokháborítást, az ingatlan birtokosa bírósági úton csak az okozott kár megtérítését követelheti abban az esetben is, ha a kár olyan körülményekből ered, amelyeket a hatósági engedélyezési eljárásban nem vettek figyelembe.”
10 A kérdést előterjesztő bíróság kifejti, hogy az ilyen vagyoni kártérítési igény vétkességtől független, és a szomszédjog körébe tartozik.
11 A Land Oberösterreich több olyan művelés alá vont és mezőgazdasági kísérleti terület tulajdonosa, amelyeken mezőgazdasági iskola működik. Ezek az ingatlanok mintegy 60 km‑re helyezkednek el a temelini atomerőműtől, amely 2000. október 9‑én kezdte meg a próbaüzemet. Az erőművet a ČEZ, egy 70%‑os cseh állami tulajdonban lévő cseh energiaszolgáltató vállalat működteti a tulajdonában lévő területen.
12 A Land Oberösterreich, mint az említett ingatlanok tulajdonosa, úgy ítélte meg, hogy az atomerőmű működtetése nem a közhatalom gyakorlásának, hanem gazdasági magántevékenységnek minősül, amely polgári bíróság elé tartozik, és így 2001. július 31‑én keresetet indított a ČEZ ellen a Landesgericht Linz (linzi tartományi bíróság) előtt.
13 A fellebbezés elsődlegesen arra irányult, hogy a ČEZ hagyja abba a temelini atomerőmű ionizáló sugarainak a Land Oberösterreich ingatlanaira történő kibocsátását, amennyiben az meghaladja a műszaki fejlettség jelenleg ismert szintjén üzemeltetett atomerőműtől származó mértéket. A Land Oberösterreich másodlagosan a sugárzással előidézett veszélyeztetés abbahagyását kérte, amennyiben az meghaladja a műszaki fejlettség jelenleg ismert szintjén üzemeltetett atomerőműtől származó mértéket.
14 A Land Oberösterreich szerint a temelini atomerőműből eredő ionizáló sugarak az ABGB 364. §‑ának (2) cikke értelmében környezeti ártalomnak minősülnek. Az erőmű által a jelenlegi próbaüzem alatt okozott radioaktivitás vagy legalábbis az erőmű üzemszerű működése, még inkább hibás működése esetén a talajszennyezés veszélye meghaladja a helyben szokásos szintet, és tartósan károsítja az Land Oberösterreich tulajdonában álló ingatlanok szokásos lakhatási, oktatási és mezőgazdasági használatát. Ennélfogva fennállnak az abbahagyásra kötelezés – adott esetben megelőzés – iránti kereset feltételei.
15 A ČEZ szerint az osztrák bíróságoknak nincsen joghatósága az ügyben, és többek között arra hivatkozott, hogy a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontja nem alkalmazható a birtokháborítás megszüntetése iránti keresetekre. Az ilyen kereset ugyanis kártérítési jellegű, így az egyezmény 5. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartozik. A ČEZ ezenkívül úgy ítéli meg, hogy ha őt egy osztrák bíróság jogsértés abbahagyására szólítaná fel, az a nemzetközi jogot sértő beavatkozást jelentene a Cseh Köztársaság területi és állami szuverenitásába, és nem lehetne ez utóbbi területén végrehajtani.
16 2002. április 17‑i ítéletével a Landesgericht Linz kimondta, hogy nem rendelkezik joghatósággal a Land Oberösterreich által indított kereset tekintetében. Az Oberlandesgericht Linz a fellebbezésről 2003. szeptember 19‑én hozott ítéletével hatályon kívül helyezte ezt a határozatot, és kimondta, hogy az osztrák bíróságok a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontja alapján joghatósággal rendelkeznek az ilyen ügyekben.
17 Az Oberster Gerichtshof az ítélettel szemben kezdeményezett felülvizsgálati eljárás során rámutatott arra, hogy az iratokból nem állapítható meg, hogy a temelini atomerőmű megkapta‑e az ABGB 364. §‑ában említett hatósági engedélyt.
18 Ez utóbbi bíróság szerint továbbá a Bíróság ítélkezési gyakorlata alapján nem lehet teljes bizonyossággal eldönteni, hogy az ABGB 364. §‑a alapján indított kereset a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának, vagy 5. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozik.
19 E körülmények között az Oberster Gerichtshof úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni [a Brüsszeli] egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjában szereplő »eljárások, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog« fordulatot, mint ami magában foglalja azokat a (megelőző) eljárásokat is, amelyeket egy szomszédos államban – amely nem tagja az Európai Uniónak – elhelyezkedő ingatlanról eredő és a felperes ingatlanát érintő környezeti ártalmak (a konkrét ügyben egy csehországi atomerőműből kiinduló ionizáló sugárzás) megtiltása érdekében az [ABGB] 364. §‑ának (2) bekezdése alapján indítanak?”
20 A kérdést előterjesztő bíróság kérdése arra irányul, hogy úgy kell‑e a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontját értelmezni, hogy e rendelkezés értelmében az „eljárások, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog” körébe tartozik‑e az olyan kereset, mint amilyet az alapügyben az ABGB 364. §‑ának (2) bekezdése alapján indítottak, és amely a felperes tulajdonában álló ingatlanokat károsító vagy veszélyeztető, az ingatlanok fekvése szerinti állam szomszédos államának területén található atomerőmű ionizáló sugarai által keltett környezeti ártalmak megszüntetésére irányul.
21 Bevezetésképpen meg kell jegyezni, hogy bár a Cseh Köztársaság nem volt a Brüsszeli Egyezményben részes fél abban az időpontban, amikor a Land Oberösterreich az osztrák bíróságokhoz fordult, így az alapeljárás alperese ebben az időpontban nem rendelkezett lakóhellyel valamely szerződő állam területén, ez a körülmény az egyezmény 4. cikke (1) bekezdésének kifejezett rendelkezéséből következően nem akadálya a 16. cikk esetleges alkalmazásának.
22 Másfelől emlékeztetni kell arra, hogy a Brüsszeli Egyezményt az 1. cikkének (1) bekezdése szerint az eljáró bíróságtól függetlenül „polgári és kereskedelmi ügyekben” kell alkalmazni, de „nem terjed ki különösen az adó‑, vám‑ vagy közigazgatási ügyekre”. A Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint „a polgári és kereskedelmi ügyek” meghatározást önálló fogalomként, az egyezmény céljára és felépítésére, valamint a nemzeti jogrendszerek összességéből következő alapelvekre hivatkozással kell értelmezni. A Brüsszeli Egyezmény hatályát így elsősorban a felek közötti jogviszonyok jellege vagy a jogvita tárgya alapján kell megállapítani (lásd különösen a 814/79. sz. Rüffer‑ügyben 1980. december 16‑án hozott ítélet [EBHT 1980., 3807. o.] 7. és 14. pontját).
23 A kérdést előterjesztő bíróság, amelynek feladata megvizsgálni és a Bíróság ítélkezési gyakorlata figyelembe vételével eldönteni, hogy alkalmazható‑e a Brüsszeli Egyezmény egy olyan jogvitában, mint amelyben eljár, nem kérte a Bíróságtól az Egyezmény 1. cikkének értelmezését. Tekintettel erre a körülményre és az előterjesztett kérdésre adott, alább következő válaszra, nem szükséges ezen rendelkezés hatályával foglalkozni.
A Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának értelmezéséről
24 Mint az a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjából következik, annak a szerződő államnak a bíróságai, ahol az ingatlan található, kizárólagos joghatósággal rendelkeznek azokra az eljárásokra, amelynek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog.
25 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a szerződő államoknak és az érintett személyeknek a Brüsszeli Egyezményből eredő jogai és kötelezettségei egyenlőségének és egységességének lehető legteljesebb biztosítása érdekében a közösségi jogban önállóan meghatározni az „eljárások, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog” fogalmát (lásd különösen a C‑115/88. sz., Reichert és Kockler ügyben 1990. január 10‑én hozott ítélet [EBHT 1990., I‑27. o.] 8. pontját).
26 Ugyanezen ítélkezési gyakorlat szerint a 16. cikk és különösen (1) bekezdésének a) pontja mint az egyezmény általános joghatósági szabályai alóli kivétel nem értelmezhető a céljához képest kiterjesztő módon (lásd különösen a C‑43/04. sz. Klein‑ügyben 2005. október 13‑án hozott ítélet [az EBHT‑ban nem tették közzé] 15. pontját és a hivatkozott ítélkezési gyakorlatot).
27 A Brüsszeli Egyezmény ugyanis a 4. cikke (1) bekezdésében foglalt azon általános szabály alól kivételt teremtve, miszerint ha az alperes nem rendelkezik lakóhellyel valamely szerződő államban, valamennyi szerződő állam bíróságainak joghatóságát az adott szerződő állam joga határozza meg, a 16. cikk (1) bekezdésének a) pontjában az olyan eljárásokra, amelynek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog vagy ingatlan bérlete, illetve haszonbérlete, azon szerződő államnak bíróságainak kizárólagos joghatóságát írja elő, ahol az ingatlan található (a fent hivatkozott Klein‑ítélet 14. pontja).” Másfelől az említett 16. cikk rendelkezéseiből az következik, hogy a felek nem élhetnek azzal az egyébként rendelkezésükre álló lehetőséggel, hogy a bíróságot megválasszák, és hogy egyes esetekben olyan bíróság elé kerül a perük, amely egyiküknek sem a lakóhely szerinti bírósága (lásd többek között a fent hivatkozott Reichert és Kockler ügyben hozott ítélet 9. pontját).
28 Ami a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontját illeti, a Brüsszeli Egyezményről szóló Jenard‑jelentés (HL 1979. C 59., 1. o.) és a Bíróság állandó ítélkezési gyakorlata szerint is elsősorban az indokolja azon szerződő államnak bíróságainak kizárólagos joghatóságát, ahol az ingatlan található, hogy az ingatlan fekvése szerinti bírósága legalkalmasabb arra, hogy döntsön olyan jogvitákban, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog vagy ingatlan bérlete, illetve haszonbérlete (lásd a 73/77. sz. Sanders‑ügyben 1977. december 14‑én hozott ítélet [EBHT 1977., 2383. o.] 11. és 12. pontját).
29 Olyan jogvitákat ugyanis, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog, általában az ingatlan fekvése szerinti állam szabályai szerint kell eldönteni, és mivel az ilyen ügyekben felmerülő vitáknál gyakran van szükség olyan ellenőrzésekre, vizsgálatokra és szakértői véleményekre, amelyeket a helyszínen kell lefolytatni, így az, hogy az ingatlan fekvése szerinti bíróság – amely a földrajzi közelség folytán a legkedvezőbb helyzetben van ahhoz, hogy a megfelelően tájékozódjék a tényállásról – kizárólagos joghatósággal rendelkezzék, a gondos igazságszolgáltatás követelményének tesz eleget (lásd különösen a fent hivatkozott Sanders‑ítélet 13. pontját és Reichert és Kockler ügyben hozott ítélet 10. pontját).
30 Ezekre az értelmezési elvekre tekintettel döntött úgy a Bíróság, hogy a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy azon szerződő államnak bíróságainak kizárólagos joghatósága, ahol az ingatlan található, nem terjed ki valamennyi olyan keresetre, amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog, hanem ezek közül csak azokra, amelyek az Egyezmény hatálya alá tartoznak, és valamely ingatlan területének, állagának, tulajdonának, birtokának, vagy az ingatlanon más dologi jog fennállásának megállapítására valamint arra irányulnak, hogy biztosítsák a jogosultakat jogcímük alapján megillető előjogokat (a fent hivatkozott Reichert és Kockler ügyben hozott ítélet 11. pontja).
31 Mint a ČEZ, az Egyesült Királyság és az Európai Közösségek Bizottsága jogosan előadják, a birtokháborítás abbahagyására irányuló – adott esetben megelőző jellegű – kereset, mint amilyet az alapeljárás során benyújtottak, nem tartozik az előző pontban meghatározott keresetek csoportjába.
32 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a fent említett Jenard‑jelentés (1. o., 34. és 35.) hangsúlyozza, hogy egy olyan joghatósági szabály, mint a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjában foglalt szabály, amely „a kereset tárgyán alapul”, „olyan viták” esetében alkalmazandó, „amelyek tárgya ingatlanon fennálló dologi jog”.
33 A Dán Királyságnak, Írországnak és Nagy‑Britannia és Észak‑Írország Egyesült Királyságának a Brüsszeli Egyezményhez való csatlakozásáról szóló egyezményre vonatkozó Schlosser‑jelentés (HL 1979. C 59., 71. o., 163. pont) e tekintetben kiemeli, hogy a jelentést összeállító bizottság szakértői számára nyilvánvalónak tűnt annak megállapítása, hogy a dologi jogok megsértésére vagy ingatlanokon okozott károkra alapított kártérítési keresetek nem tartoznak az Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának hatálya alá, mivel ebben az összefüggésben a dologi jog – leggyakrabban a tulajdonjog – fennállása és tartalma mellékes.
34 A birtokháborítás abbahagyására irányuló – adott esetben megelőző jellegű – kereseteknek, mint amilyen az alapügyben is szerepel, sem ingatlanon fennálló dologi jog a tárgya. Jóllehet az ilyen kereset valamely ingatlanon fennálló dologi jog megsértésén alapszik, ám ebben az összefüggésben csak másodlagos jelentősége van a jog dologi természetének és annak a körülménynek, hogy ingatlanon áll fenn. Mint a ČEZ és a Bizottság is hangsúlyozták, a szóban forgó jog dologi természete és az a körülmény, hogy ez a jog ingatlanon áll fenn, nem befolyásolja döntően az alapeljárás alakulását, ez ugyanis nem különbözött volna lényegesen a mostanitól abban az esetben sem, ha más természetű – például testi épséghez vagy ingósághoz való jog – lett volna az a jog, amely az állított környezeti ártalmakkal szemben védelmet igényel. Az ilyen keresetek, éppen mint amilyen az alapügyben benyújtott kereset, lényegében arra irányulnak, hogy ha valaki főként azáltal, hogy nem felel meg műszaki fejlettség ismert szintjének, ténylegesen vagy lehetségesen megsért valamely jogot, akkor szólítsák fel ezen tevékenysége abbahagyására.
35 Ki kell emelni azt is, hogy a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdése a) pontjának alapjául szolgáló gondos igazságszolgáltatás szempontjai, ahogyan a jelen ítélet 29. pontjában kifejtésre kerültek, nem alkalmazhatóak a birtokháborítás abbahagyására irányuló – adott esetben megelőző jellegű – kereset esetében, mint amilyet az alapeljárás során benyújtottak, és ennélfogva nem mond ellent ezeknek az, hogy az ilyenfajta kereset nem esik ezen rendelkezés hatálya alá.
36 Egyrészt ha ugyanis két olyan ingatlanról van szó, mint a jelen ügyben, amelyek két különböző állam területén helyezkednek el, nem feltételezhető, hogy inkább az egyik, semmint a másik állam szabályai szerint kellene általában dönteni egy olyan keresetről, mint amilyennel a kérdést előterjesztő bírósághoz fordultak.
37 E tekintetben az AGBG 364. cikkének (2) bekezdése, amely szerint az olyan birtokháborítás abbahagyását lehet elrendelni, amelyet valamely „szomszéd” okoz, és amely „túllépi a helyben szokásos mértéket és jelentősen akadályozza az ingatlan helyi szokásoknak megfelelő használatát”, rávilágít arra, hogy az ilyen jellegű keresetnél általában figyelembe kell venni az érintett ingatlanok helyére vonatkozó sajátos feltételeket. Ezért nehezen feltételezhető, hogy egy ilyenfajta rendelkezés abban az esetben is kizárólagosságot ír elő, ha a két szóban forgó ingatlan közötti távolság talán éppen azt eredményezi, hogy eltérő helyi feltételek vonatkoznak rájuk.
38 Másrészt egy olyan kereset vizsgálatánál, mint amilyet az alapügyben benyújtottak, nem szükséges mérlegelni azokat a tényeket, amelyek az érintett két ingatlan közül csak az egyik helyére jellemzőek, és amelyek alapján a két érintett állam egyikének joghatósága igazolható, kizárva a másik állam bíróságainak joghatóságát. A Bíróság így a 21/76. sz., Bier kontra Mines de Potasse d’Alsace ügyben 1976. november 30‑án hozott ítélet [EBHT 1976., 1735. o.] 15. és 17. pontjában, az egyik szerződő állam területén fekvő ingatlanon, egy folyónak a másik tagállamban működő üzemből eredő szennyezésével okozott anyagi kárral kapcsolatos kárfelelősség megállapítása iránti kereset ügyében úgy határozott, hogy mind az okozati esemény helye, nem kevésbé pedig a kár megtestesülésének helye, a körülményektől függően egyaránt szolgálhat különösen hasznos jelzéssel a bizonyítás és a per lefolytatása szempontjából.
39 Mint az előzetes döntéshozatalra utaló végzésből következik, a Land Oberösterreichnak az alapeljárásban indított keresete annak megállapítására irányul, hogy a temelini atomerőműből eredő ionizáló sugárzás kibocsátása vagy annak veszélye meghaladja‑e azt a mértéket, amely a műszaki fejlettség jelenleg ismert szintjén egy atomerőmű működésénél szokásos. Mint a ČEZ, az Egyesült Királyság és az Európai Közösségek Bizottsága jogosan előadták, ennek megítélése nyilvánvalóan vizsgálatokat igényel, amelyeket jórészt az említett erőmű helyén kell lefolytatni.
40 Figyelembe véve mindezeket a szempontokat, az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a Brüsszeli Egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e rendelkezés hatálya alá az olyan kereset, mint amilyet az alapügyben az ABGB 364. §‑ának (2) bekezdése alapján indítottak, és amely a felperes tulajdonában álló ingatlanokat károsító vagy veszélyeztető, az ingatlanok fekvése szerinti állam szomszédos államának területén található atomerőmű ionizáló sugarai által keltett környezeti ártalmak megszüntetésére irányul.
A legutóbb az Osztrák Köztársaság, a Finn Köztársaság és a Svéd Királyság csatlakozásáról szóló, 1996. november 29‑i egyezménnyel módosított, a polgári és kereskedelmi ügyekben irányadó bírósági joghatóságról és a bírósági határozatok végrehajtásáról szóló, 1968. szeptember 27‑i egyezmény 16. cikke (1) bekezdésének a) pontját úgy kell értelmezni, hogy nem tartozik e rendelkezés hatálya alá az olyan kereset, mint amilyet az alapügyben az osztrák polgári törvénykönyv (Allgemeines Bürgerliches Gesetzbuch) 364. §‑ának (2) bekezdése alapján indítottak, és amely a felperes tulajdonában álló ingatlanokat károsító vagy veszélyeztető, az ingatlanok fekvése szerinti állam szomszédos államának területén található atomerőmű ionizáló sugarai által keltett környezeti ártalmak megszüntetésére irányul.

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság


text:
Kvk.V.38.046/2019/4. számú határozat | K Ú R I A
Kvk.V.38.046/2019/4. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.V.38.046/2019/4.
Dr. Stefancsik Márta előadó bíró
Dr. Kurucz Krisztina bíró
A kérelmező: Jobbik Magyarországért Mozgalom
A kérelmező képviselője: Staudt Ügyvédi Iroda
ügyintéző: Dr. Staudt Gábor ügyvéd
A kérelmezett képviselője: Dr. Rádi Péter elnök
A felülvizsgálni kért határozat száma: Nemzeti Választási Bizottság 2019. szeptember 19-én kelt 398/2019. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 2019. szeptember 19-én kelt 398/2019. számú határozatát – az indokolás [41] bekezdése utolsó mondatának mellőzésével – helybenhagyja.
Az eljárási illeték az állam terhén marad.
A jogvita alapjául szolgáló tényállás
[1] A helyi önkormányzatok képviselői és a polgármesterek 2019. évi választásának kampányidőszaka 2019. augusztus 24-től 2019. október 13-án 19.00 óráig tart [a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2019. október 13. napjára kitűzött választása eljárási határidőinek és határnapjainak megállapításáról szóló 19/2019. (VII. 29.) IM rendelet 25. §].
[2] A TV2 Médiacsoport Zártkörűen Működő Részvénytársaság (a továbbiakban: médiaszolgáltató) „TV2” nevű szolgáltatása a Nemzeti Média és Hírközlési Hatóság hivatalos nyilvántartása szerint bejelentés alapján működő, országos lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás. Az „Tények” című műsora (a továbbiakban: hírműsorszám) a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 203. § 17. pontja szerinti hírműsorszám.
A választási kifogás
[3] A médiaszolgáltató 2019. szeptember 6-17. közötti időszakban sugárzott hírműsorszámai tartalmával kapcsolatban egy természetes személy (a továbbiakban: kifogást tevő) 2019. szeptember 18-án kifogást terjesztett elő a Nemzeti Választási Bizottságnál (továbbiakban: NVB) a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjában foglalt, a jelöltek és jelölő szervezetek közötti esélyegyenlősége, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelveinek sérelme miatt.
[4] Előadta, hogy a hírműsorszám 18:00 órakor, főműsoridőben sugárzott adásaiban – szeptember 15-16-át kivéve, amikor nem volt a választásokkal kapcsolatos hír - csak a Fidesz- KDNP jelölő szervezet kampányáról számolt be, az ellenzéki jelöltekről nem, vagy kizárólag negatív hangnemben, ellenreakcióra nem adott lehetőséget, annak ellenére, hogy az ellenzéki pártok minden nap tartottak sajtóeseményeket. Utóbbi állítása igazolására a Magyar Távirati Iroda (MTI) sajtóközleményeit idézte. Kérte a jogsértés megállapítását, a médiaszolgáltató további jogsértéstől való eltiltását, valamint maximális összegű bírság kiszabását.
[5] A médiaszolgáltató nyilatkozatában vitatta a választójogi jogsértés elkövetését, az alapelvi sérelem igazoltságát és a kifogás elutasítását kérte.
A választási határozat
[6] Az NVB a 2019. szeptember 19-én meghozott 398/2019. NVB számú határozatával a kifogást elutasította.
[7] Határozatát a Ve. 2. § (1) bekezdés c) és e) pontjaira, 151. § (1) bekezdésére, 301. §-ára és a Kúria Kvk.IV.37.516/2019/4., Kvk.III.37.375/2015/3., Kvk.III.37.376/2015/3., Kvk.VI.37.432/2018/2., Kvk.I.37.353/2018/2., Kvk.III.37.465/2014/2., Kvk.V.37.540/2014/3., Kvk.I.37.572/2019/2., Kvk.II.37.651/2019/4., Kvk.V.37.637/2019/6., Kvk.I.37.388/2018/2., Kvk.V.37.683/2019/6., Kvk.IV.37.609/2019/3. és Kvk.V.38.003/2019/6. számú végzéseiben foglalt joggyakorlatra alapította.
[8] Indokolása szerint a kifogásban szereplő 12 nap 19 hírblokkjából 8 napon 14 riport volt összefüggésbe hozható a Fidesz-KDNP jelölő szervezettel, mert a többi más jelölő szervezetről, a Kormány tevékenységéről vagy egyéb közéleti eseményről szóló tudósítás. A kereskedelmi médiaszolgáltató műsorszerkesztési gyakorlata a megjelölt időszak műsorfolyama alapján a hírműsorszámokban a választásokon kívüli, egyéb közéleti események nagy terjedelmű bemutatása következtében az esélyegyenlőség, a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási alapelvét nem sértette és a kifogást tevő a médiaszolgáltató szerkesztői szabadsága szükséges és arányos korlátozását megalapozó más alapjog sérelmét nem igazolta. A kifogásban hivatkozott több jelölő szervezetet érintő kampányhír, illetve az MTI – sajtóközlemények a választási kampányhoz köthetők, a kereskedelmi médiaszolgáltatót azonban ezeket illetően közzétételi kötelezettség nem terhelte, a korábbi választási kampányokban tanúsított magatartása az eljárásban nem volt értékelhető, ezért a sajtószabadság korlátozását jelentő jogsértés megállapítására nem volt lehetőség.
[9] A kérelmező a Ve. 231. § (5) bekezdés a), másodlagosan b) pontjára hivatkozással előterjesztett felülvizsgálati kérelmében az NVB határozatának megváltoztatását, a jogsértés megállapítását, a médiaszolgáltató további jogszabálysértéstől való eltiltását, a Kúria döntése rendelkező részének közzétételére való kötelezését, valamint a bírság kiszabását kérte.
[10] Álláspontja szerint a médiaszolgáltató megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt "esélyegyenlőség a jelöltek és jelölő szervezetek között" és az e) pontjában foglalt "jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás" választási alapelveket, döntése ellentétes a Kúria irányadó joggyakorlatával (Kvk.IV.37.516/2019/4., Kvk.III.37.465/2014/2., Kvk.V.37.540/2014/3.)
[11] Előadta, hogy a kifogásban megjelölt időtartam (10 nap 14 hírműsorszáma) olyan átfogó időszak, amely alkalmas a műsorszerkesztési gyakorlat kampányidőszakban való vizsgálatára. A műsorszámok ismétlődése a jogsértő tartalmat a nézőkben erőteljesebben rögzíti. A médiaszolgáltató gyakorlata által alapjogi sérelmet okoz, a formális jogkövetés égisze alatt megnyilvánult az a szándéka, hogy a jelölőszervezetek esélyegyenlőségét tartósan és súlyosan sértse (Kvk.IV.37.516/2019/4. 26. és 33. pontok, Kvk.II.37.465/2014/2., Kvk.V.37.540/2014/3.).
[12] Álláspontja szerint az NVB a határozathozatal során megsértette a mérlegelési jogkörét, döntése így jogszabálysértő. Utalt arra, hogy a Kúria 2/2015.(XI.25.) KMK véleménye kérelme elbírálásakor nem alkalmazható.
[13] A Kúria felhívására a médiaszolgáltató nyilatkozatában a kérelem elutasítását kérte.
[15] A Ve. 222. § (1) bekezdés második fordulata szerint az NVB határozata ellen az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be. A 225. § szerint a bírósági felülvizsgálati kérelemben új tények és bizonyítékok is felhozhatók.
[16] A Kúria mindenekelőtt rögzíti, hogy a kérelmezőt az NVB a 199/2019. számú határozatával mint jelölő szervezetet a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2019. évi általános választásán nyilvántartásba vette. A kérelmező jelölő szervezetként érintettnek minősül a médiaszolgáltatással kapcsolatosan a választási esélyegyenlőség és a választási jogok rendeltetésszerű gyakorlása szempontjából, így a felülvizsgálati kérelem előterjesztésre jogosult volt.
[17] A választási bizottság határozata ellen a bírósági felülvizsgálati kérelmet a Ve. 223. § (3) bekezdése értelmében jogszabálysértésre hivatkozással [a) pont], illetve a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen [b) pont] lehet benyújtani.
[18] A kérelmező álláspontja szerint az NVB határozata sérti a Ve. 2. § (1) bekezdés c) pontjában foglalt "esélyegyenlőség a jelöltek és jelölő szervezetek között" és az e) pontjában foglalt "jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás" választási alapelveket.
[19] A Kúria mindenekelőtt rögzíti, hogy a kérelmező a felülvizsgálati kérelmében nem támadta az NVB megállapításait a kifogásolt műsorok Fidesz-KDNP kampányával való összefüggését, vagy annak hiányát illetően, ezért a Kúria a határozatban e körben rögzítetteket tényként vette figyelembe.
[20] A sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól szóló 2010. évi CIV. törvény (a továbbiakban: Smtv.) 13. §-a kimondja, hogy a tájékoztatási tevékenységet végző lineáris médiaszolgáltatások kötelesek a közérdeklődésre számot tartó helyi, országos, nemzeti és európai, valamint Magyarország polgárai és a magyar nemzet tagjai számára jelentőséggel bíró eseményekről, vitatott kérdésekről az általuk közzétett tájékoztató, illetve híreket szolgáltató műsorszámokban kiegyensúlyozottan tájékoztatni. E kötelezettség részletes szabályait törvény az arányosság és a demokratikus közvélemény biztosítása követelményeinek megfelelően állapítja meg.
[21] A médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (a továbbiakban: Mttv.) 12. § (1) – (3) bekezdése szerint a médiaszolgáltatások tájékoztatási tevékenységének meg kell felelnie az Smtv. 13. § szerinti kötelezettségnek. A tájékoztatás kiegyensúlyozottságát - a műsorszámok jellegétől függően - az egyes műsorszámokon belül, vagy a rendszeresen jelentkező műsorszámok sorozatában kell biztosítani. A médiaszolgáltató hírszolgáltatást és politikai tájékoztatást nyújtó műsorszámaiban műsorvezetőként, hírolvasóként, tudósítóként rendszeresen közreműködő munkatársai bármely médiaszolgáltató által közzétett műsorszámban szereplő politikai hírhez véleményt, értékelő magyarázatot - kivéve a hírmagyarázatot - nem fűzhetnek. A műsorszámban közzétett hírekhez fűzött véleményt, értékelő magyarázatot e minőségének megjelölésével és szerzőjének megnevezésével, a hírektől megkülönböztetve kell közzétenni.
[22] A Kúria ezen rendelkezések alapján kialakított gyakorlata szerint a Ve. alapelvi követelmények teljesülésének vizsgálata során nem az egyes műsorok, hanem a műsorfolyam vizsgálatát kell elvégezni. Műsorfolyamként az adott ügy szempontjából összehasonlításra alkalmas, meghatározott tartalmú műsorszámok értékelésére van lehetőség [EBH2018. K.15. 1. pont, Kvk.III.37.375/2015/3., Kvk.III.37.376/2015/3., Kvk.I.37.353/2018/2. Kvk.IV.37.516/2019/4., Kvk.I.37.572/2019/2.].
[23] A Kúria megállapította, hogy a kifogásolt 12 napon belül 8 napon (szeptember 6-án 2 db, szeptember 7-én 1 db, szeptember 9-én 1 db, szeptember 10-én 1 db, szeptember 11-én 2 db, szeptember 12-én 1 db, szeptember 13-án 2 db, szeptember 14-én 2 db) közölt – a határozatban számítási hiba folytán szereplő 14 helyett - 12 hírblokk tekintetében állt fenn a Fidesz-KDNP kampányával való összefüggés, tehát 2019. szeptember 8-án, 15-én, 16-án és 17-én nem volt ilyen tartalmú híradás, vagyis a kifogásban szereplő napokon a hírműsorszám műsoridejének jelentős részét, vagy egészét egyéb közéleti témák foglalták el. Mindennek következtében megalapozottan helyezkedett az NVB arra az álláspontra, hogy a kifogásban szereplő időtartam műsorfolyamának vizsgálata alapján a műsorszerkesztés választási esélyegyenlőség elvét sértő jellege nem állapítható meg. Magában a kifogásban szerepel olyan adás is, amely más jelölő szervezet kampányáról szól, továbbá a 12 hírblokkban képben és szóban is megjelennek az ellenzéki jelöltek, azokból így nem lehet arra következtetni, hogy a kormánypártokon kívül más párt nem indul a választásokon.
[24] Mindemellett fenntartja a Kúria a korábban már kifejtett álláspontját: a kereskedelmi alapon működő médiaszolgáltatót hírügynökségi feladatok nem terhelik, szolgáltatásaival szemben törvényi és alapjogi követelmény, hogy a közérdeklődésre számot tartó helyi, országos, nemzeti és európai, valamint Magyarország polgárai és a magyar nemzet tagjai számára jelentőséggel bíró eseményekről, vitatott kérdésekről az általuk közzétett tájékoztató, illetve híreket szolgáltató műsorszámokban kiegyensúlyozottan tájékoztassanak. A kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye valamennyi közéleti témára vonatkozik, és nem szűkíthető le a kampánytémákra. A helyi önkormányzatok képviselői és polgármester választás közérdeklődésre számot tartó esemény, így a médiaszolgáltató ezzel kapcsolatos híradásainak a választási kampányidőszakban meg kell felelnie a jelöltek és jelölő szervezetek esélyegyenlőségére vonatkozó választási alapelvnek. A kampányidőszakban nyújtott szolgáltatásait az esélyegyenlőség szempontjából úgy kell megítélni, hogy a vele szemben támasztott követelmények ne haladják meg a szerkesztői szabadság korlátozásának a kiegyensúlyozott közérdekű tájékoztatáshoz szükséges mértékét. A riportok alanyai kifogást tevőnek nem tetsző, negatív véleménye vagy hangneme nem választási jogi kérdés, a véleménypluralizmus érdekében azok közlése a sajtószabadság megvalósítása. A hivatkozott kampányesemények és MTI-közlemények tekintetében a médiaszolgáltatót nem terhelte közzétételi kötelezettség, a közérdeklődésre számot tartó hírek kiválasztásának megilleti, a szerkesztői szabadsága indokolatlan korlátját jelentené azok hiányának terhére értékelése [Kvk.V.37.637/2019/6., Kvk.IV.37.516/2019/4., Kvk.V.38.00362019/4.].
[25] A Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt „jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás" választási alapelv sérelmével kapcsolatban sem a kifogás, sem a felülvizsgálati kérelem nem tartalmaz jogi okfejtést, utóbbi csupán a Kúria döntéseinek idézésével általánosan, a formális jogkövetés látszatára, szándékos, a szervezetek közti esélyegyenlőséget tartósan és súlyosan sértő magatartásra utalt. A Kúria ezért megállapította, hogy e körben az érdemi kifogás előterjesztésének hiányában az NVB határozatában megalapozottan állapította meg a Ve. 2. § (1) bekezdés e) pontjában rögzített alapelv sérelmének hiányát.
[26] A kérelmező felülvizsgálati kérelmének másodlagos alapjaként az NVB mérlegelési jogkörének megsértését jelölte meg, továbbá vitatta, hogy a Kúria 2/2015.(XI.25.) KMK véleményében foglaltak alkalmazhatók lennének az NVB határozata elleni kérelem elbírálásakor.
[27] A Kúria utal arra, hogy a választási bizottságok, köztük az NVB közjogi státuszát a Ve. 14. § (1) bekezdése szabályozza. E szerint e testületek a választópolgárok független, kizárólag a törvénynek alárendelt szervei, amelyeknek elsődleges feladatuk a választási eredmény megállapítása, a választások tisztaságának, törvényességének biztosítása, a pártatlanság érvényesítése és szükség esetén a választás törvényes rendjének helyreállítása. Az Alkotmánybíróság a 917/B/1998. AB határozatában a választási bizottságok jogállása tekintetében rögzítette, hogy azok „egyrészt a választópolgárok független, kizárólag a törvényeknek alárendelt szervei (társadalmi típusú szervek), másrészt hatóságok, amelyek mindenkire nézve jogot és kötelezettséget állapítanak meg tevékenységi körükben. Vegyes jellegű jogállását tekintve a választási bizottság leginkább közjogi feladatot ellátó társadalmi típusú szervezetnek tekinthető (...)”. A választási bizottságok, így az NVB határozatai hatósági jogkörben meghozott döntések, ezért a Kúria 2/2015.(XI.23.) KMK véleményében rögzített, a hatóság mérlegelési jogkörével kapcsolatos megállapítások a választási ügyekben is irányadók. Az NVB felülvizsgálati kérelemmel támadott határozata nem minősül még részben sem mérlegelési jogkörben hozott határozatnak, mert a rendelkezésre álló bizonyítékok mérlegelése alapján - és nem az NVB mérlegelési jogkörében - hozott döntésnek minősül. Utóbbi jogkört a Ve. pl.: a bírság kiszabásakor biztosít a bizottságnak, amikor a megállapított jogsértés következményeként annak kiszabásáról, mellőzéséről, illetve mértékéről dönthet.
[28] Az NVB a választási kifogás elbírálásakor a bizonyítékok alapján döntött a jogsértés hiányáról, így határozata nem minősül mérlegelési jogkörben hozott döntésnek, ezért a Kúria a Ve. 223. § (3) bekezdés b) pontja sérelmét nem vizsgálhatta.
[29] A Kúria megállapította, hogy a kérelmező a kifogásolt műsorszámok ismétlésére, mint az alapelvi sérelmet megalapozó, súlyosbító körülményre megalapozatlanul hivatkozott, mivel a kifogásban nem szerepelt ismételt adás, azt az NVB sem állapított meg a műsorszámok értékelésekor. Ezért az NVB határozat [41] bekezdésének utolsó mondatát – amely a számadataiban sincs összhangban a határozati megállapításokkal, és nyilvánvaló elírást tartalmaz – az indokolásból mellőzi.
[30] Mindezek alapján a Kúria megállapította, hogy a médiaszolgáltató a felülvizsgálati kérelemben foglaltak szerint nem sértette a jelölő szervezetek és jelöltek esélyegyenlőségét, a szerkesztői szabadságát nem visszaélésszerűen, vagy rendeltetésellenesen gyakorolta, ezért az NVB határozatát a Ve. 231. § (5) bekezdés a) pontja alapján helybenhagyta.
[31] A kereskedelmi alapon működő lineáris médiaszolgáltató közéleti eseményekről való kiegyensúlyozott tájékoztatás iránti kötelezettsége a választási időszakban is a sajtószabadság arányos és szükséges mértékű korlátozásának elve alapján ítélendő meg.
[32] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157. § (7) bekezdése szerint alkalmazandó Kp. 124.§ (5) bekezdésének megfelelően tárgyaláson kívül bírálta el.
[33] A Kúria megállapította, hogy az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban. Itv.) 43. § (7) bekezdése szerint megállapított feljegyzett eljárási illeték a kérelmező Itv. 5. § (1) bekezdés d) pontja szerinti alanyi illetékmentessége folytán az Itv. 59. § (1) bekezdése, a Kp. 115. § (2) bekezdése, 99. § (2) bekezdése és 35. § (1) bekezdése értelmében alkalmazandó, a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény 102. § (6) bekezdésének megfelelően az állam terhén marad.
[34] A Kúria határozata elleni további jogorvoslat lehetőségét a Ve. 232.§ (5) bekezdése zárja ki.
Budapest, 2019. szeptember 26.
Dr. Stefancsik Márta sk. előadó bíró,
Dr. Kurucz Krisztina sk.

matches:
Kúria
§ 17
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria


text:
C-483/16. számú ügy – a deviza alapú kölcsönszerződéseket kötött fogyasztók kereseteinek bíróság általi érdemi elbírálását bizonyos tartalmi többletkövetelmények betartásától függővé tevő magyar szabályozás összeegyeztethetősége az uniós joggal (2018. máj :: Dr. Fülöp Botond ügyvéd, Rechtsanwalt
Kezdőlap > Olvasószoba > Az Európai Bíróság magyar szemmel is fontos döntései > C-483/16. számú ügy – a deviza alapú kölcsönszerződéseket kötött fogyasztók kereseteinek bíróság általi érdemi elbírálását bizonyos tartalmi többletkövetelmények betartásától függővé tevő magyar szabályozás összeegyeztethetősége az uniós joggal (2018. máj
C-483/16. számú ügy – a deviza alapú kölcsönszerződéseket kötött fogyasztók kereseteinek bíróság általi érdemi elbírálását bizonyos tartalmi többletkövetelmények betartásától függővé tevő magyar szabályozás összeegyeztethetősége az uniós joggal (2018. május 31.)
A deviza alapú kölcsönszerződéseket kötött fogyasztók kereseteinek bíróság általi érdemi elbírálását meghatározott tartalmi többletkövetelmények betartásától függővé tevő magyar szabályozás abban az esetben egyeztethető össze az uniós joggal, ha maradéktalanul biztosítja a fogyasztók azon jogának érvényesülését, hogy a bírósági eljárásban követelhessék a pénzügyi intézmény azon jogalap nélküli gazdagodásának visszatérítését, mely a szerződés tisztességtelen feltételeinek alkalmazásából származott. - A bírósági szervezet tehermentesítéséhez és a gondos igazságszolgáltatáshoz fűződő általános érdekek – az ezen célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértékben - a fogyasztóvédelem területén is elsőbbséget élvezhetnek az egyéni érdekekkel szemben.
Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke rögzíti a hatékony bírói jogvédelemhez való jogot. Eszerint mindenkinek, akinek az Unió joga által biztosított jogait és szabadságait megsértették, az e cikkben megállapított feltételek mellett joga van a bíróság előtti hatékony jogorvoslathoz. Mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és ésszerű időn belül tárgyalja. Mindenkinek biztosítani kell a lehetőséget tanácsadás, védelem és képviselet igénybevételéhez. Azoknak, akik nem rendelkeznek elégséges pénzeszközökkel, költségmentességet kell biztosítani, amennyiben az igazságszolgáltatás hatékony igénybevételéhez erre szükség van.
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Irányelv) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok előírják, hogy fogyasztókkal kötött szerződésekben az eladó vagy szolgáltató által alkalmazott tisztességtelen feltételek a saját nemzeti jogszabályok rendelkezései szerint nem jelentenek kötelezettséget a fogyasztóra nézve, és ha a szerződés a tisztességtelen feltételek kihagyásával is teljesíthető, a szerződés változatlan feltételekkel továbbra is köti a feleket. A 7. cikk (1) bekezdése pedig előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy megfelelő és hatékony eszközök álljanak rendelkezésre ahhoz, hogy megszüntessék az eladók vagy szolgáltatók fogyasztókkal kötött szerződéseiben a tisztességtelen feltételek alkalmazását.
Magyarországon a Kúriának a pénzügyi intézmények fogyasztói kölcsönszerződéseire vonatkozó jogegységi határozatával kapcsolatos egyes kérdések rendezéséről szóló 2014. évi XXXVIII. törvényben rögzített elszámolás szabályairól és egyes egyéb rendelkezésekről szóló 2014. évi XL. törvény (a továbbiakban: DH2 törvény) többletkövetelményeket határozott meg a hatálya alá eső fogyasztói kölcsönszerződések érvénytelenségének (részleges érvénytelenségének) megállapítása érdekében a fogyasztók által indított keresetek tartalma tekintetében. Kimondta ugyanis, hogy ezen szerződések tekintetében a szerződés érvénytelenségének vagy részleges érvénytelenségének megállapítását – az érvénytelenség okától függetlenül – a bíróságtól a fél csak az érvénytelenség jogkövetkezményeinek – a szerződés érvényessé vagy a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánításának – alkalmazására is kiterjedően kérheti. Ennek hiányában a keresetlevél, illetve a kereset érdemben – eredménytelen hiánypótlási felhívást követően – nem bírálható el. Ha a fél az érvénytelenség vagy a részleges érvénytelenség jogkövetkezményének levonását kéri, úgy azt is meg kell jelölnie, hogy a bíróság milyen jogkövetkezményt alkalmazzon. A jogkövetkezmény alkalmazására vonatkozóan a félnek a felek közötti elszámolásra kiterjedő és összegszerűen is megjelölt, határozott kérelmet kell előterjesztenie. A törvény hatályba lépésének időpontjában már folyamatban volt eljárások tekintetében pedig úgy rendelkezett, hogy meg kell szüntetni az eljárást, ha a fél a keresetében (viszontkeresetében) a bíróság erre irányuló hiánypótlási felhívásának kézbesítésétől számított 30 napon belül nem kéri az érvénytelen szerződés érvénytelensége vagy részleges érvénytelensége jogkövetkezményének levonását, továbbá nem jelöli meg, hogy milyen jogkövetkezmény alkalmazását kéri. Ezzel összefüggésben megemlítendő, hogy a magyar polgári jog értelmében egyrészt a fél az általa megkötött szerződés érvénytelenségének bíróság általi megállapítását az érvénytelenség jogkövetkezményeinek levonása nélkül is kérheti, másrészt pedig az érvénytelenség jogkövetkezményeként - a szerződés érvényessé, valamint a határozathozatalig terjedő időre történő hatályossá nyilvánítása mellett – a szerződéskötést megelőző állapot helyreállítását is kérheti a bíróságtól. Ezen mindenki számára nyitva álló lehetőségeket tehát a DH2 törvény hatálya alá eső fogyasztói kölcsönszerződések fogyasztó adósai számára a törvény - az előzőekben említett, a kereset bíróság általi érdemi elbírálásának feltételét képező többletkövetelmények előírása által - kizárja.
Az alapeljárás felperese, egy magyar magánszemély, keresetet nyújtott be az ERSTE Bankkal szemben, melyben az ezen pénzintézettel megkötött svájci frank alapú jelzálogkölcsön-szerződés érvénytelenségének megállapítását kérte több érvénytelenségi okra hivatkozva. Keresetében több általános szerződési feltétel tisztességtelenségére is hivatkozott. Az előterjesztő bíróság, a Fővárosi Törvényszék, a DH2 törvény fent említett rendelkezésére tekintettel felhívta felperest, hogy módosítsa a keresetét, és ennek során jelölje meg, hogy a szóban forgó kölcsönszerződés érvénytelenségének esetleges megállapítása folytán milyen jogkövetkezményt kíván érvényesíteni. Felperes a bíróság ezen felhívásának nem tett eleget. Az előterjesztő bíróság azonban ennek ellenére nem szüntette meg az eljárást, hanem - annak egyidejű felfüggesztése mellett - előzetes döntéshozatali kérelemmel fordult az Európai Unió Bíróságához. Ebben arra vonatkozó kérdéseket tette fel luxemburgi bírói grémiumnak, hogy ellentétesek-e az uniós joggal az előzőekben ismertetett azon magyar törvényi rendelkezések, melyek a DH2 törvény hatálya alá eső, vagyis árfolyamrésre vonatkozó feltételt és/vagy az egyoldalú szerződésmódosítási jogra vonatkozó feltételt tartalmazó fogyasztói kölcsönszerződések tekintetében olyan többletkövetelmények teljesítéséhez kötik a fogyasztó keresetének bíróság általi elbírálását, melyek más, fogyasztónak nem minősülő hiteladósok, illetve a DH2 törvény hatálya alá nem tartozó szerződést kötő felek által benyújtott keresetek esetén nem alkalmazandók.
Mielőtt rátértek a Fővárosi Törvényszék által feltett kérdések megválaszolására, a luxemburgi bírák összefoglalták a Bíróságnak az általános szerződési feltételek tisztességtelenségének jogkövetkezményeivel kapcsolatos joggyakorlatának legfontosabb tételeit. Ezek értelmében a nemzeti bíróságok csupán arra kötelesek, hogy a tisztességtelen feltétel alkalmazásától eltekintsenek annak érdekében, hogy az ne váltson ki kötelező joghatásokat a fogyasztó vonatkozásában, azonban nem célja az Irányelvnek a tisztességtelen feltételeket tartalmazó valamennyi szerződés semmissé nyilvánítása. A tisztességtelenség jogkövetkezményeinek levonása során elsősorban a szerződés érvényben tartására kell törekedni a tisztességtelen feltétel(ek) által megbontott egyensúly helyreállításával. Ez pedig megköveteli azon jogi és ténybeli helyzet helyreállítását, amelyben a fogyasztó a tisztességtelen feltétel(ek) hiányában lett volna; többek között azzal, hogy a fogyasztó számára biztosítja az eladó vagy szolgáltató jogalap nélküli – a fogyasztó kárára az említett tisztességtelen feltétel alapján való – gazdagodásának visszatérítéséhez való jogot. Jóllehet az uniós jog nem harmonizálja a tisztességtelenség jogkövetkezményeinek levonására irányuló eljárásokat, azonban megköveteli, hogy hogy ezek az eljárások nem lehetnek kedvezőtlenebbek a hasonló jellegű belső jogi esetekre vonatkozókhoz képest (az egyenértékűség elve), továbbá az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47.cikke által előírt, megfelelő hatékony bírói jogvédelmet kell biztosítaniuk.
Ezen alapelvek rögzítését követően a Bíróság a szóban forgó magyar szabályozásnak az egyenértékűség elvével való megfelelőségét tette elsőként vizsgálat tárgyává. Tényként állapította meg, hogy a különleges szabályok vonatkoznak azon fogyasztók csoportjára, akik meghatározott időszakban olyan, devizában nyilvántartott kölcsönszerződést kötöttek valamely pénzügyi intézménnyel, amely árfolyamrés alkalmazására és/vagy egyoldalú szerződésmódosításra vonatkozó feltételeket tartalmaz. Ezen fogyasztók által benyújtott keresetek ugyanis csak abban az esetben vizsgálhatók érdemben a bíróság által, ha először is, a kölcsönfelvevő az érvénytelenség jogkövetkezményének alkalmazását is kéri; másodszor, ha a kölcsönfelvevő a teljes érvénytelenség jogkövetkezményei közül nem a szóban forgó szerződés megkötését megelőző állapot helyreállítását kéri; harmadszor pedig, ha a kölcsönfelvevő olyan elszámolást nyújt be, amely tartalmazza a tisztességtelen módon követelt összegeket. Ezen három feltétel nem vonatkozik a fogyasztókkal kötött olyan kölcsönszerződésekkel kapcsolatos keresetekre, amelyek nem tartalmaznak sem árfolyamrésre, sem pedig az egyoldalú szerződésmódosítási jogra vonatkozó feltételt.
A Bíróság ugyanakkor ezen különbség ellenére úgy foglalt állást, hogy a magyar szabályozás nem tekinthető összeegyeztethetetlennek az egyenértékűség elvével. A szóban forgó különbségtétel ugyanis – az ítélet szerint - igazolható a magyar jogalkotó azon szándékával, hogy a devizában nyilvántartott és tisztességtelen feltételeket tartalmazó kölcsönszerződésekre vonatkozó rendkívül nagyszámú jogvitát ésszerű időn belül és véglegesen el lehessen bírálni. Az ezen jogvitákkal kapcsolatos speciális körülményekre – mindenek előtt azon rendkívül nagy számára – tekintettel, az előírt eljárási követelmények elvileg nem tekinthetők kedvezőtlenebbeknek az olyan hasonló keresetekre vonatkozó követelményeknél, amelyek nem az uniós jogból eredő jogokat érintenek. Ráadásul, ezen követelmények csupán a polgári eljárásjogban alkalmazandó azon általános szabályt juttatja konkrétan kifejezésre, amely szerint a felperesnek határozott és számszerűsített kereseti kérelmet kell előterjeszteni.
Ezt követően a luxemburgi bírák a hatékony bírói jogvédelemhez fűződő, az Alapjogi Charta 47. cikkében rögzített jog tükrében vizsgálták meg a szóban forgó magyar szabályozást. Álláspontjuk szerint bár az alapeljárásban irányadó eljárási szabályok kétségkívül további erőfeszítést követelnek a fogyasztótól, ez nem változtat azon, hogy e szabályok, amennyiben a bírósági szervezet tehermentesítésére irányulnak, a szóban forgó jogviták mennyiségében megnyilvánuló rendkívüli helyzetre adnak választ, és a gondos igazságszolgáltatáshoz fűződő általános érdeket érvényesítenek. Az említett szabályok ezért elsőbbséget élvezhetnek az egyéni érdekekkel szemben, feltéve hogy nem haladják meg a céljuk megvalósításához szükséges mértéket. A Bíróság értékelése szerint a magyar szabályozás által a fogyasztók számára előírt követelmények - a bírósági szervezet tehermentesítéséhez fűződő érdekek tükrében - nem érintik aránytalanul hátrányosan a fogyasztók hatékony bírói jogvédelemhez való jogát.
A hatékony bírói jogvédelemhez fűződő jog ugyanakkor feltétlenül megköveteli annak biztosítását, hogy a bíróságnak lehetősége legyen kiküszöbölni a tisztességtelen feltételek jogi és ténybeli következményeit, vagyis helyreállítani azt az állapotot, melyben a fogyasztó a tisztességtelen feltételek hiányában lett volna. Ehhez pedig a nemzeti szabályozásnak biztosítania kell a fogyasztó számára az eladó vagy szolgáltató jogalap nélküli – a fogyasztó kárára az említett tisztességtelen feltételek alapján való – gazdagodásának visszatérítéséhez való jogot. Azt, hogy a fogyasztó ezen jogának maradéktalan érvényesülését a magyar szabályozás biztosítja-e, az előterjesztő bíróságnak kell megvizsgálnia.
A fentiekre tekintettel az Európai Unió Bírósága akként válaszolt a Fővárosi Törvényszék által feltett kérdésekre, hogy a 93/13 irányelv 7. cikkével elvileg nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az alapeljárásban irányadókhoz hasonló különleges eljárási követelményeket állapít meg az olyan fogyasztók által indított keresetek vonatkozásában, akik az árfolyamrésre vonatkozó feltételt és/vagy az egyoldalú szerződésmódosítási jogra vonatkozó feltételt tartalmazó, devizában nyilvántartott kölcsönszerződéseket kötöttek, feltéve hogy az ilyen szerződésben foglalt feltételek tisztességtelen jellegének megállapítása lehetővé teszi azon jogi és ténybeli helyzet helyreállítását, amelyben a fogyasztó e tisztességtelen feltételek hiányában lett volna.
Kérjük, ezt másold le b00a299b1abd

matches: bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság


text:
503/2017. (XII. 29.) Korm. rendelet az első sikeres nyelvvizsga és az első emelt szintű idegen nyelvből tett érettségi vizsga díjához nyújtott támogatásról - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
1. első sikeres komplex nyelvvizsga: a támogatott nyelvek közül e rendelet hatálybalépését követően elsőként sikeresen megszerzett
a) államilag elismert általános nyelvi vagy szaknyelvi komplex B2 típusú (középfokú) vagy komplex C1 típusú (felsőfokú) nyelvvizsga,
b) írásbeli és szóbeli részvizsga, ha azok az idegennyelv-tudást igazoló államilag elismert nyelvvizsgáztatásról és a külföldön kiállított, idegennyelv-tudást igazoló nyelvvizsga-bizonyítványok Magyarországon történő honosításáról szóló 137/2008. (V. 16.) Korm. rendelet (a továbbiakban: R.) 2. § (5) bekezdésében és 1. számú mellékletében foglaltak alapján egyesíthetők,
c) az a) alpontban meghatározott nyelvvizsgával az érettségi vizsga vizsgaszabályzatának kiadásáról szóló 100/1997. (VI. 13.) Korm. rendelet 45. § (4) bekezdése alapján egyenértékű emelt szintű idegen nyelvi érettségi vizsga, továbbá
d) az a) alpontban meghatározott nyelvvizsgának megfelelő, az R. 13. §-ában foglaltak szerint honosított nyelvvizsga;
2. támogatott nyelv: az érintett személy állampolgársága szerinti ország hivatalos nyelvétől eltérő, a felsőoktatási felvételi eljárásról szóló 423/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 2. melléklet 1. pontjában, 2. pont l) alpontjában és 4. pontjában meghatározott idegen nyelvek valamelyike, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény (a továbbiakban: Nftv.) 39. § (1) bekezdés a)-h) pontjában meghatározott személy tekintetében a magyar nyelv.
2. § (1) Az első sikeres komplex nyelvvizsga díjának megfizetéséhez nyújtott támogatást (a továbbiakban: támogatás) az a magyar állampolgár vagy az Nftv. 39. § (1) bekezdés a)-h) pontjában meghatározott személy veheti igénybe, aki
a) az első sikeres komplex nyelvvizsgáról, illetve az 1. § 1. pont b) alpontja szerinti esetben a második sikeres részvizsgáról kiállított nyelvvizsga-bizonyítványon megadott vizsganapon,
b) az 1. § 1. pont c) alpontja szerinti esetben az egyenértékűséget igazoló érettségi bizonyítvány, tanúsítvány kiállításának napján,
c) az 1. § 1. pont d) alpontja szerinti esetben honosítási határozat kiállításának napján
(2) Az 1. § 1. pont c) alpontja szerinti esetben az emelt szintű idegen nyelvi érettségi vizsgára tekintettel a támogatásra való jogosultság akkor állapítható meg, ha a vizsga a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet 34. § (1) bekezdés e) pontja szerint térítési díj ellenében igénybe vehető szolgáltatásnak minősül.
3. § (1) A támogatás mértéke - a (2) és (3) bekezdésben foglalt kivétellel - az első sikeres komplex nyelvvizsga nyelvvizsgaközpontnak vagy az Oktatási Hivatalnak ténylegesen megfizetett díja, de legfeljebb a megfizetéskor - az 1. § 1. pont b) alpontja szerinti esetben a második sikeres részvizsga díjának megfizetésekor - érvényes kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) 25%-ának megfelelő összeg.
(2) Az 1. § 1. pont b) alpontja szerinti esetben, ha a két sikeres részvizsga-bizonyítvány kiállítása között több mint 1 év telt el, a támogatás mértéke a második sikeres részvizsga nyelvvizsgaközpontnak ténylegesen megfizetett díja, de legfeljebb a második sikeres részvizsga díjának megfizetésekor érvényes kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) 25%-ának megfelelő összeg.
(3) Az 1. § 1. pont d) alpontja szerinti esetben a támogatás mértéke a honosítási eljárás Oktatási Hivatalnak ténylegesen megfizetett díja, de legfeljebb a megfizetéskor érvényes kötelező legkisebb munkabér (minimálbér) 25%-ának megfelelő összeg.
3. A támogatás iránti eljárás
4. § (1) A támogatás iránti eljárás írásbeli kérelemre indul. A kérelmet a Magyar Államkincstár Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál (a továbbiakban: NYUFIG) az első sikeres komplex nyelvvizsga - az 1. § 1. pont b) alpontja szerinti esetben a második sikeres részvizsga - letételét igazoló nyelvvizsga-bizonyítvány vagy érettségi bizonyítvány, tanúsítvány kiállításának napjától, illetve az 1. § 1. pont d) alpontja szerinti esetben a honosítási határozat közlésétől számított 1 éven belül formanyomtatványon vagy elektronikus űrlapon kell benyújtani.
(3) A támogatás iránti közigazgatási hatósági ügyekben a NYUFIG országos illetékességgel jár el.
(4) A Magyar Államkincstár (a továbbiakban: Kincstár) a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter által - az elektronikus űrlap tekintetében a közigazgatás-fejlesztésért felelős miniszterrel egyetértésben - rendszeresített formanyomtatványt és elektronikus űrlapot a honlapján közzéteszi.
(5) A formanyomtatvány és az elektronikus űrlap tartalmazza a kérelmező
d) első sikeres komplex nyelvvizsgája, illetve a részvizsgák anyakönyvi számát, a bizonyítvány számát, az érettségi bizonyítvány, tanúsítvány sorszámát vagy a honosítási határozat számát,
e) belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlájának számlaszámát,
f) törvényes képviselőjének az a), b) és e) pontban meghatározott adatait, ha a kérelmező nevében a támogatás iránti kérelmet a törvényes képviseletét ellátó személy nyújtja be.
(6) A kérelmezőnek hitelt érdemlően igazolnia kell a támogatással érintett első sikeres komplex nyelvvizsga díjának megfizetését és annak összegét.
(7) A támogatás iránti eljárás költségmentes.
5. § (1) A támogatás iránti eljárás határideje 30 nap.
(2) A támogatás iránti eljárásban a jogosultsági feltételek tekintetében a kérelmező nyilatkozatával a hiányzó bizonyíték nem pótolható.
(3) Az Oktatási Hivatal a NYUFIG megkeresése esetén a kérelmező vonatkozásában - valamennyi e rendelet hatálybalépését követően kiállított nyelvvizsga-bizonyítványra, továbbá a kérelemben megjelölt, e rendelet hatálybalépését megelőzően kiállított részvizsga-bizonyítványra kiterjedően - 8 napon belül közli a nyelvvizsgák nyelvvizsga-anyakönyveinek nyilvántartásában szereplő következő adatokat:
a) a vizsgázó személyazonosító adatai,
b) a vizsgaközpont és vizsgahely megnevezése,
c) a vizsga neve, szintje, típusa,
d) a vizsga helye és napja,
e) a vizsga eredménye,
f) a vizsga anyakönyvi száma,
g) a bizonyítvány kiállításának napja és
h) a bizonyítvány száma.
(4) Az Oktatási Hivatal a NYUFIG megkeresése esetén a kérelmező vonatkozásában - valamennyi e rendelet hatálybalépését követően kiállított nyelvvizsga egyenértékűségi záradékkal ellátott emelt szintű, idegen nyelvi érettségi vizsgára kiterjedően - 8 napon belül közli a kiadott érettségi bizonyítványokról, tanúsítványokról vezetett nyilvántartásban szereplő következő adatokat:
b) a bizonyítvány, tanúsítvány száma,
c) a bizonyítványt, tanúsítványt kiállító intézmény neve,
d) a bizonyítvány, tanúsítvány kiállításának napja,
e) a vizsgatárgy neve, szintje,
f) a vizsga eredménye és
g) a nyelvvizsga egyenértékűségi záradék.
(5) Az Oktatási Hivatal a NYUFIG megkeresése esetén a kérelmező vonatkozásában - valamennyi e rendelet hatálybalépését követően kiállított honosítási határozatra kiterjedően - 8 napon belül közli a következő adatokat:
b) a vizsga neve, szintje, típusa,
c) a honosítási határozat kiállításának napja és
d) a honosítási határozat sorszáma.
(6) A (3)-(5) bekezdés szerinti adatok átadásának rendjét az Oktatási Hivatal és a Kincstár együttműködési megállapodásban határozza meg.
6. § (1) A támogatást a NYUFIG a megállapító határozat kiadását követő tizenhárom napon belül folyósítja a kérelemben megjelölt belföldi pénzforgalmi szolgáltatónál vezetett fizetési számlára utalással.
(2) A támogatások fedezetéül szolgáló előirányzat kezelőszerve a Kincstár. A támogatások fedezetét és a kezelésével összefüggő működési költségeket a gyermek- és ifjúságpolitikáért felelős miniszter felügyelete alá tartozó költségvetési fejezetből kell biztosítani.
7. § (1) Ha a támogatás alapjául szolgáló
a) nyelvvizsga-bizonyítványt a kiállító nyelvvizsgaközpont vagy az Oktatási Hivatal végleges határozatával visszavonta,
b) érettségi vizsga eredményét az oktatásért felelős miniszter végleges határozatával megsemmisítette, illetve a kiállított bizonyítványt, tanúsítványt végleges határozatával érvénytelenné nyilvánította, vagy
c) honosítási határozatot az Oktatási Hivatal végleges határozatával visszavonta,
a támogatás jogalap nélkülinek minősül, és azt vissza kell fizetni, ha erre a NYUFIG az ügyfelet írásban kötelezte.
(2) A nyelvvizsgaközpont, az Oktatási Hivatal és az oktatásért felelős miniszter az (1) bekezdés szerinti végleges határozatát megküldi a NYUFIG részére.
9. § (1) E rendelet alapján támogatás csak akkor vehető igénybe, ha a támogatás alapjául szolgáló első sikeres komplex nyelvvizsgát igazoló nyelvvizsga-bizonyítványon megadott vizsganapra, érettségi bizonyítvány, tanúsítvány kiállítására vagy a honosítási határozat meghozatalára e rendelet hatálybalépését követően került sor.
(2) Az 1. § 1. pont b) alpontja szerinti esetben, ha csak a második sikeres részvizsgát igazoló nyelvvizsga-bizonyítványon megadott vizsganapra került sor e rendelet hatálybalépését követően, a támogatás csak a második részvizsga díja után jár a 3. § (2) bekezdése szerint meghatározott összegben.

matches:
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1
§ 1


1.1 gazdasági akta: a 436/2009/EK rendelet I. melléklet 1. pontja szerinti adattartalmú, egy természetes személyre, jogi személyre vagy jogi személyiség nélküli szervezetre vonatkozó, azonosító számmal ellátott nyilvántartás;
3. borüledékek: mindazok a mikrobiológiai, kémiai és fizikai eredetű részecskék, amelyek a stabilizált, szűrt borban szaporodás, kicsapódás vagy utószennyeződés útján nemkívánatos elváltozást (opálosság, porosság, zavarosság) okoznak, függetlenül attól, hogy a részecskék a borban leülepednek vagy lebegve maradnak;
5. fizikai üledékek: a tiszta borba technológiai szennyeződés útján bekerült oldhatatlan részecskék;
7. kémiai üledékek: a bor természetes oldott anyagainak környezeti hatásokra bekövetkező kicsapódásai, kristályos vagy amorf részecskék formájában;
9. palackállóság: palackálló az a bor, amely szakszerű szállítási, tárolási és fogyasztási körülmények mellett a vonatkozó előírásokban meghatározottak szerint tiszta és üledékmentes marad, érzékszervi tulajdonságai hátrányosan nem változnak meg;
3. § (1)2 A szőlőültetvény vagy borászati üzem helye szerint illetékes hegybíró a szőlőtermesztésről és a borgazdálkodásról szóló 2004. évi XVIII. törvény (a továbbiakban: Btv.) 56. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatónak (a továbbiakban: adatszolgáltató) a névjegyzékbe vagy nyilvántartásba történő felvétellel egyidejűleg a 2. számú melléklet szerinti adatlapok alapján, 8 napon belül hegyközségi kódot ad ki, és ezzel nyilvántartásba veszi. A hegybíró adatszolgáltatóként a szőlőültetvény használójaként bejelentett, természetes személyt, jogi személyt, vagy jogi személyiség nélküli szervezetet tartja nyilván.
4. § (1) Az adatszolgáltató a hegyközségi kódját (kódjait) és a gazdasági akta azonosítószámát minden kérelemnél, illetve jelentésnél (minden adatlapon) köteles feltüntetni.
(5)3 A felszólításnak a jogerőre emelkedéstől számított 10 napon belül kell eleget tenni.
5. §4 (1)5 A hegybíró az adatszolgáltató tevékenységének megszűnéséről tett nyilatkozata alapján a gazdasági aktát 15 napon belül lezárja, melynek tényét a gazdasági aktában rögzíti.
(3)6 A hegybíró a bejelentéstől számított 15 napon belül értesíti az adatszolgáltató gazdasági aktáját vezető hegybíróját a bejelentés tényéről.
(2)7 A természetes alkoholtartalom növelésének borászati évben első alkalommal történő végzését a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (1) és (2) bekezdés szerint kell bejelenteni, a művelet megkezdése előtt legalább két munkanappal. A bejelentés több műveletre, illetve valamely meghatározott időszakra is kiterjedhet. Ebben az esetben a 606/2009/EK bizottsági rendelet 12. cikk (3) bekezdés szerint kell a nyilvántartást vezetni.
(2) A borászati hatóság az agrárpolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) részére a beérkezett jelentések alapján összesített jelentést készít október 30-ig, amelyet másolatban megküld a Hegyközségek Nemzeti Tanácsa (a továbbiakban: HNT) részére is.
13. § (1)9 A szőlő származási bizonyítvány iránti kérelmeket a szüret befejezését követő 8 napon belül, de legkésőbb november 30-ig kell benyújtani. Kivételesen november 30. utáni szüret esetén a kérelmet a szüret befejezését követő 8 napon belül kell benyújtani. A szőlő származási bizonyítványának kiadását a gazdasági aktaszámmal rendelkező, ültetvény használójaként nyilvántartott természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet kérelmezi a 8. számú melléklet szerinti kérelemnek a szőlőültetvény helye szerint illetékes hegybíróhoz történő benyújtásával.
(3) A szőlő származási bizonyítványát a 9. számú melléklet szerinti tartalommal három eredeti példányban kell kiadni a szőlőültetvény-felületről származó szőlőre, tételenként. Az első, biztonsági jellel ellátott eredeti példány a feldolgozóé, illetve saját bor előállítása esetén a szőlőtermelőé. A második példány – amit a pincekönyvhöz kell mellékelni – szintén a feldolgozóé, a harmadik példány a termelőé.
(4)10 A jövedéki termékek forgalmazásának különös szabályairól szóló 2003. évi CXXVII. törvény 80. § (3) bekezdése szerinti adómentes bor (a továbbiakban: adómentes bor) előállításához szükséges szőlő származási bizonyítványnak csak a második és harmadik példányát kell kiadni, az első példány a hegybírónál marad. A második példány a jövedéki adóról és az adómentes bor előállítására felhasznált szőlő igazolására is szolgál.
14. § (1)11 A bor származási bizonyítványának kiadását a hegybíró által nyilvántartott, gazdasági aktaszámmal rendelkező természetes személy, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet, kérelmezi a szüretet követő év január 10-ig a 10. számú melléklet szerinti kérelemnek a hegybíróhoz történő benyújtásával. A bor első származási bizonyítványára irányuló kérelemhez mellékelni kell a szőlő származási bizonyítvány első (biztonsági jellel ellátott) példányát, illetve a pincekönyvnek a kérelemben szereplő bortételre vonatkozó részének másolatát.
(2)12 A bor származási bizonyítvány iránti kérelemben a bor mennyiségét seprős újborban kell megadni. A tokaji borkülönlegességek és a november 30-át követően szüretelt szőlőből készült borászati termékek előállítása estén a bor első származási bizonyítványa január 10. után a szüretet követő év március 31-ig kérelmezhető.
(6)13 Amennyiben a bor származási bizonyítvánnyal rendelkező bortétel továbbfeldolgozásra kerül, abban az esetben az (1) bekezdés szerint benyújtott kérelem alapján a hegybíró a bor származási bizonyítványának bevonását követően a bor továbbfeldolgozásának megfelelően új bor származási bizonyítványt állít ki. A kiadott bor származási bizonyítványokban rögzített bormennyiséget a pincekönyv érintett bortételre vonatkozó részének másolata alapján kell rögzíteni.
(8)14 A (6) bekezdés szerint kiadott bor származási bizonyítványon akkor is fel kell tüntetni az alkoholtartalom-növelés vagy az édesítés tényét, ha azt nem azon a tételen végezték, amelye a borszármazási bizonyítványt kérik, hanem egy vagy több résztételnél, amiből a végső bortétel áll.
16. § A bor származási bizonyítvány kiállításakor a szőlő származási bizonyítványokat össze kell vonni a szőlőfeldolgozással megegyezően. A szőlő származási bizonyítványok összevonása esetén a szőlő származási bizonyítványokon a bor származási bizonyítvány számát jelölni kell.
17. § (1) A származási bizonyítvány kiadásáról a hegybíró nyilvántartást vezet.
(2)15 A kiadott szőlő származási bizonyítványokról a szüretet követő év március 31-éig a hegybírónak a 17. §-ban meghatározott nyilvántartás alapján összesítést kell készítenie, amelyet 10 napon belül elektronikus formában megküld a HNT részére.
20. § (1)16 Továbbfeldolgozás céljára Magyarország területére behozott bor esetén a származási bizonyítványt a bor tárolási helye szerint illetékes hegybíró állítja ki. A származási bizonyítvány iránti kérelemhez csatolni kell a szállítási okmányokat. A borászati üzemnek a betárolást 10 napon belül kell bejelenteni a bor tárolási helye szerint illetékes hegybíró részére.
26. § (1)17 A FÖMI biztosítja az MVH és a Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (a továbbiakban: MgSzH) részére a helyszíni ellenőrzések elvégzéséhez szükséges VINGIS térképeket.
27. § A FÖMI a VINGIS rendszer adatbázisához való hozzáférést az Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium, az MVH, az MgSzH, az SZBKI, valamint a HNT és a hegybírók részére feladatainak ellátása érdekében biztosítja.
28. § OEM-borok előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
29. § OFJ-borok előállításakor az alábbi korlátozásokat kell figyelembe venni:
30. § A Magyarországon termelt boroknak, likőrboroknak, pezsgőknek, minőségi pezsgőknek, illatos minőségi pezsgőknek, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóboroknak, gyöngyöző boroknak, szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyöző boroknak az alábbi érzékszervi jellemzőkkel kell bírniuk:
A BOROK FORGALOMBA HOZATALÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI19
31. §20 (1) Ha a Btv. másképp nem rendelkezik, a borászati termékek forgalomba hozatalához szükséges mintákat a forgalomba hozó biztosítja és gondoskodik azok lezárásáról.
32. § (1) Az OEM- és OFJ-borok érzékszervi bírálatát HBB-k végzik. A HBB vizsgálja, hogy a forgalomba hozni kívánt OEM- vagy OFJ-bor érzékszervi tulajdonságai megfelelnek-e a termékleírásban foglaltaknak.
(2) A HBB létrehozása vagy kijelölése a termékleírásban kijelölt személy vagy szervezet feladata. Egy HBB-t több, arra kijelölt személy vagy szervezet is létrehozhat, valamint egy HBB több OEM- vagy OFJ-bor érzékszervi bírálatát is elvégezheti.
33. § (1) A HBB-k tagjainak létszámát és összetételét a termékleírás benyújtója határozza meg. A HBB titkársági feladatait ellátót a termékleírás benyújtója jelöli meg. A HBB titkára gondoskodik a HBB működésének megszervezéséről, valamint a (6) bekezdésben foglalt tárgyi feltételek biztosításáról.
(2) A HBB ülése legalább 7 tag jelenléte esetén határozatképes.
(3)21 A HBB pozitív döntéséhez a jelenlévő tagok 50%-ot meghaladó arányának pozitív döntése szükséges. A HBB titkosan dönt.
(2)22 A forgalomba hozni kívánt borászati termék bírálatáról a HBB titkára a 13. számú melléklet szerinti adattartalommal rendelkező jegyzőkönyvet készít, melyet a bírálatot kérő számára a HBB eljárásrendjében meghatározott időn belül, de legkésőbb a minta benyújtását követő 30 napon belül két eredeti példányban kiad, valamint a termékleírás benyújtója részére egy eredeti példányban megküld.
35. §23 (1) Az FN borok érzékszervi vizsgálatát a borászati hatóság végzi, amely kizárólag a bor forgalomba hozhatóságának eldöntésére irányul.
(2) Az OBB személyi és működési szabályai megegyeznek a 33. § (2)–(6) bekezdésében foglaltakkal, azzal, hogy az OBB tagjainak a 12. számú melléklet B, C vagy D pontjaiban felsorolt végzettségek valamelyikével kell rendelkezniük. Az OBB egyéb területre kiterjedő szabályokat is kialakíthat működésére, amelyeket a miniszter hagy jóvá.
(5)24 Az OBB elnöke az OBB által végzett érzékszervi bírálatról a minta benyújtását követő 30 napon belül a 14. számú melléklet szerinti adattartalmú jegyzőkönyvet ad ki két eredeti példányban, valamint az érzékszervi bírálat eredményét a származási bizonyítványra záradékként rájegyzi.
37. §25 Az analitikai vizsgálatoknak a 607/2009/EK bizottsági rendelet 26. cikk a) pont (i) alpontjában, valamint a termékleírásokban meghatározottakon túl az alábbiakra ki kell terjedniük:
38. § A borászati hatóság részére benyújtott forgalomba hozatali engedély iránti kérelem mellé a forgalomba hozónak csatolnia kell:
b)26 a 31. § (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott mintákat vagy a 37. §-ban előírt analitikai vizsgálatokról szóló jegyzőkönyvet, és
(6)27 Ha a forgalomba hozatali engedéllyel rendelkező bortételt továbbfeldolgozás céljából több bortételre bontják meg, akkor a Btv. 23. § (7) bekezdése szerint a továbbfeldolgozás megkezdése előtt 5 nappal a borászati üzem köteles írásban megküldeni a borászati hatóság központi szerve és a bor tárolási helye szerint illetékes hegybíró részére:
(7)28 A (6) bekezdés szerinti bejelentés alapján a borászati hatóság a minősített mennyiséget a bejelentett mennyiségre csökkenti.
41. § (1) Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszert az MgSzH hozza létre és üzemelteti,
(3)29 Az integrált szőlészeti és borászati nyilvántartó rendszerben az adatokat elektronikus módon, keletkezésüktől számított 10 napon belül kell átadni. Az adatok keletkezésének az adatszolgáltató adatközlésének, a határozat jogerőre emelkedésének vagy a támogatás kifizetésének napját kell érteni.
(4)30 A mustból vett mintát, ha a mintavétel célja a cukorösszetétel meghatározása, literenként 10 g nátriumhidroxiddal vagy 2 g kálium-metabiszulfittal kell tartósítani. A tartósítószer teljes mennyiségét fel kell oldani. A tartósítást, valamint a tartósítószer megnevezését a mérgezés veszélyére való figyelmeztetéssel a minta címkéjén és az ellenőrzésről készült jegyzőkönyvben vagy hivatalos feljegyzésben fel kell tüntetni.
44. § (1)31 A mintát és az ellenmintát úgy kell lezárni (pecséttel, viaszpecséttel, zsugorfóliával vagy kengyelszerűen elhelyezett ragasztószalaggal), hogy a mintához a zárás megsértése nélkül ne lehessen hozzáférni. A mintát sorszámmal kell ellátni. A lezáráson el kell helyezni a mintavevő aláírását vagy pecsétjét.
f)32 a megmintázott borászati terméket tároló edény azonosítóját,
g)33 a mintavételi jegyzőkönyv sorszámát.
46. §34 A mintavétel során az ellenőrzéssel megbízott személy köteles az ellenőrzöttet figyelmeztetni arra, hogy tetszőleges számú ellenmintára tarthat igényt. Az ellenminta tárgyi feltételeit az ellenőrzött köteles biztosítani. Az ellenmintát az eljárás befejezéséig az ellenőrzött köteles vizsgálatra alkalmas állapotban megőrizni. Az ellenminta laboratóriumi vizsgálatra történő szállításáról az ellenőrzöttnek kell gondoskodnia.
47. § (1)35 A hatóság köteles az általa vett vagy hozzá beküldött mintát megvizsgálni és a vizsgálat eredményéről az ellenőrzöttet, a vizsgálatot kérőt, valamint a termék előállítóját értesíteni.
52. §36 (1) Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (a továbbiakban: OEM) vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés (a továbbiakban: OFJ) szerinti területnél kisebb földrajzi egység (a továbbiakban: kisebb földrajzi egység) neve az OEM- és OFJ-bor címkéjén akkor tüntethető fel, ha:
53. §37
FN borok címkéjén fel nem tüntethető fajtanevek
54. §38 (1) A 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118z. cikk (2) bekezdés b) pont (i) alpontja alapján a Magyarország területén termelt FN borok címkéjén az alábbi szőlőfajták nevét tilos feltüntetni:
55. § (1)39 A 607/2009/EK bizottsági rendelet XII. mellékletének „B” részében felsorolt kifejezések közül az alábbiak a Btv.-ben előírtakon túlmenően kizárólag az itt megjelölt feltételek teljesítése esetén tüntethetők fel a borok címkéjén:
56. § (1) A 15. számú melléklet táblázatában foglalt kifejezések kizárólag az ott megjelölt feltételek teljesítése esetén tüntethetők fel a borok címkéjén.
57. § A Magyarországon termelt OEM és OFJ bor palackozása esetén
Pezsgőspalackba tölthető italok40
e)41 1,2 %vol-nál kisebb alkoholtartalmú italok.
59. § (1) A borászati terméket úgy kell szállítani és tárolni, hogy a termék ez alatt külső tényező hatására hátrányos elváltozást ne szenvedjen el. Csapadékos időben a palackozott borászati termékeket óvni kell a megázástól. –4 °C alatti átlaghőmérsékletű időben a borokat fagyvédő csomagolásban kell szállítani.
Cukortartalom átszámítása alkoholtartalomra42
60. §43 Adatszolgáltatáskor a cukortartalom magyar mustfokban, valamint tömegszázalékban mért értékét a 16. számú melléklet táblázatai szerint kell térfogatszázalékra átszámítani.
(4)44 Az 52. § (1) bekezdését csak a Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá vált termékleírással rendelkező borászati termékekre kell alkalmazni.
(5)45 A 31. § (2) bekezdését a 67. § (1) bekezdésében meghatározott borok esetében 2010. január 1-jétől kell alkalmazni.
65. §46 (1) Az adatszolgáltató 2012. január 15-ig a gazdasági aktát vezető hegybíró részére benyújtja a 4. számú melléklet szerint
készített, a 2011/2012. borpiaci évre vonatkozó jelentését.
(2) Az adatszolgáltató a 2011/2012-es borpiaci évre vonatkozó szüreti jelentését a 2011. évből származó boraira vonatkozó származási bizonyítvány kiállítása iránti kérelem leadásával is teljesítheti 2012. január 15-ig.
66. §47 A Tokaji borkülönlegességek termelésekor a borok előállításáról szóló 99/2004. (VI. 3.) FVM rendelet 27–32. §-ában, valamint 1. mellékletének 7–11. pontjában foglalt szabályokat kell alkalmazni az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá válásáig.
67. § (1)48 Olyan, az 1234/2007/EK tanácsi rendelet 118s. cikkének (1) bekezdése szerint oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező borok esetében, amelyek termelését, jelölését és forgalomba hozatalát nem szabályozza külön miniszteri rendelet és címkéjükön a 607/2009/EK bizottsági rendelet XII. Mellékletének A részében foglalt „minőségi bor” hagyományos kifejezés szerepel (a továbbiakban: minőségi bor) az előállításra vonatkozó, a Btv.-ben meghatározottaknál részletesebb szabályokat tartalmazó borvidéki rendtartás szabályait addig kell alkalmazni, amíg a termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá nem válik.
(5)49 Az e paragrafusban meghatározott borok érzékszervi vizsgálatát a borászati hatóság végzi. Ebben az esetben a forgalomba hozatali engedély igénylésekor a 31. § (4) bekezdés a) pontja és a 38. § c) pontja nem alkalmazandó. Az érzékszervi vizsgálatokhoz a borászati hatóság a 31. § (4) bekezdés b) pontjában meghatározott mintákat használja fel.
(6)50 A termékleírással nem rendelkező OEM- és OFJ-borok esetében a részben, vagy teljes egészben egy kisebb földrajzi egység nevéből, vagy az ország egy földrajzi területére vonatkozó hivatkozásból álló lajstromozott védjegyekkel, illetve 2002. május 11. előtt használat útján meghonosodott védjegyekkel jelölt borászati termékek esetében nem kell alkalmazni a bor készítéséhez felhasznált szőlő származására előírt szabályokat.
68. §51 Azon HBB-ok, melyek működéséről külön jogszabály rendelkezik, az ott meghatározottak szerint, de legfeljebb a termékleírás Btv.-ben meghatározott módon alkalmazhatóvá válásáig végezhetik tevékenységüket.
c)52 a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a bizonyos borászati termékekre vonatkozó oltalom alatt álló eredet-megjelölések és földrajzi jelzések, hagyományos kifejezések, valamint e termékek címkézése és kiszerelése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes részletes szabályok megállapításáról szóló 607/2009/EK (2009. július 14.) bizottsági rendelet,
1.53 Csongrádi borvidék: Csongrád, Hódmezővásárhely, Balástya, Csengele, Kistelek, Pusztaszer, Szatymaz, Ásotthalom, Bordány, Domaszék, Szeged, Mórahalom, Zákányszék, Zsombó, Forráskút, Öttömös, Pusztamérges, Ruzsa, Üllés.
3.54 Kunsági borvidék Bácsalmás, Bácsszőlős, Csikéria, Jánoshalma, Kelebia, Kéleshalom, Kunbaja, Kunfehértó, Mélykút, Tompa, Abony, Albertirsa, Bénye, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Dány, Gomba, Hernád, Inárcs, Jászberény, Jászszentandrás, Kakucs, Kóka, Monor, Monorierdő, Nagykáta, Nagykőrös, Nyársapát, Ócsa, Örkény, Pilis, Tóalmás, Tápiószentmárton, Tápiószele, Újlengyel, Apostag, Dunapataj, Dunavecse, Dömsöd, Harta, Solt, Ráckeve, Szigetcsép, Szigetszentmárton, Szigetújfalu, Tököl, Ágasegyháza, Fülöpháza, Izsák, Kunszentmiklós, Orgovány, Páhi, Szabadszállás, Ballószög, Bugac, Felsőlajos, Fülöpjakab, Helvécia, Jakabszállás, Kecskemét, Kerekegyháza, Kiskunfélegyháza, Kunbaracs, Kunszállás, Ladánybene, Lajosmizse, Akasztó, Bócsa, Csengőd, Imrehegy, Fülöpszállás, Kaskantyú, Kecel, Kiskőrös, Pirtó, Soltszentimre, Soltvadkert, Tabdi, Tázlár, Balotaszállás, Csólyospálos, Harkakötöny, Jászszentlászló, Kiskunhalas, Kiskunmajsa, Kisszállás, Móricgát, Szank, Zsana, Cibakháza, Cserkeszőlő, Csépa, Kocsér, Lakitelek, Nagyrév, Nyárlőrinc, Szelevény, Szentkirály, Tiszaalpár, Tiszajenő, Tiszaföldvár, Tiszainoka, Tiszakécske, Tiszakürt, Tiszasas, Tiszaug.
12. Soproni borvidék: Cák, Csepreg, Felsőcsatár, Kőszeg, Kőszegdoroszló, Lukácsháza, Vaskeresztes, Fertőboz, Fertőendréd, Fertőrákos, Fertőszentmiklós, Fertőszéplak, Harka, Hidegség, Kópháza, Nagycenk, Sopron.
13. Balatonboglári borvidék: Andocs, Balatonboglár, Balatonlelle, Balatonendréd, Balatonőszöd, Balatonszabadi, Balatonszemes, Gyugy, Karád, Kőröshegy, Kötcse, Látrány, Lengyeltóti, Ordacsehi, Somogytúr, Szólád, Szőlősgyörök, Visz, Zamárdi, Kaposhomok, Kaposkeresztúr, Kercseliget, Mosdós, Nagyberki, Szabadi, Csoma, Balatonberény, Balatonkeresztúr, Böhönye, Csurgó, Hollád, Kéthely, Marcali, Somogysámson, Somogyzsitfa.
19. Mátrai borvidék: Abasár, Apc, Atkár, Detk, Domoszló, Ecséd, Gyöngyös, Gyöngyöshalász, Gyöngyösoroszi, Gyöngyöspata, Gyöngyössolymos, Gyöngyöstarján, Halmajugra, Hatvan, Karácsond, Kisnána, Markaz, Nagyréde, Pásztó, Rózsaszentmárton, Szücsi, Vécs, Visonta, Budapest-Rákosliget, Heves, Kerepes, Kisnémedi, Mogyoród, Őrbottyán, Szada, Szendehely, Vác, Vácegres, Vácrátót, Veresegyház.
21. Zalai borvidék: Bak, Becsehely, Csörnyeföld, Dobri, Eszteregnye, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti, Letenye, Magyarszerdahely, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Rigyác, Söjtör, Szécsi-sziget, Tormafölde, Valkonya, Zajk, Bérbaltavár, Csáford, Dióskál, Egeraracsa, Galambok, Garabonc, Miháld, Nagyrada, Orosztony, Pakod, Sármellék, Szentgyörgyvár, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó, Zalaszentgrót.
2. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez55
Születési hely és idő*:
*-gal jelölt részek kitöltése egyben a személyes adatok kezeléséhez való hozzájárulást jelenti.
(a megfelelő rész aláhúzandó):
FVM által elismert termelői csoport
MVH reg. Szám.:
MgSzH engedélyszám:
Vállalkozás regisztrációs száma:
Tevékenység az illetékes hegyközség területén
Melléktermékek – ideiglenes gyűjtése
Borbehozatal:
– tárolása
– EU más tagországaiból
– átvétele
– Harmadik országból
Kannatöltés
Kelt: ...........................................................................
Szőlő ültetvénykataszter
Ültetvény használója: ............................................................. Nyilvántartási száma:
Ültetvény használat jogcíme: c saját tulajdon
c bérlemény (tulajdonos neve: )
Ültetvény adatai:
Terület ......................... ha m2
Telepítés c telepítés éve (ha ismert):
c telepítés kora (becsült): év
c síkvidéki
c dombvidéki
c dombvidéki makroteraszos
c dombvidéki mikroteraszos
Ültetvény kitettsége
Szőlőparcella termesztési jellemzői
Fajta neve (kódja):
Alany neve (kódja):
Szőlő jellemzői:
c Borszőlő fajtákkal beültetett
c OEM előállításra alkalmas
c OFJ előállításra alkalmas
c Földrajzi jelzés nélküli
c Csemegeszőlő-fajtával beültetett
c Mazsolaszőlő-fajtával beültetett
c Borpárlat előállítására alkalmas fajta
c Osztályba nem sorolt (pl. direkttermő)
c Vegetatív szaporítóanyag termelésre
c szőlőiskola
c alany anyatelep
c Későbbiekben oltásra szánt
c Termelés alól kivont
c Kísérleti ültetvény
c Még nem termő
c Felhagyott
Ültetvény térállása
c Szabálytalan, szórt
szabályos térállásra
c telepített
c – ....... m × ....... m
c Ikertőkés: – ....... m × ....... m +....... m
c Ikersoros: – ....... m + ....... m ×....... m
c Fejművelés
c Bakművelés
c Alacsony kordon
c Középmagas kordon
c Magas kordon
c Sylvoz
c Ernyő
c Egyes függöny
c GDC
c egyéb:
Tőkeállomány:
Telepített tőkeszám: tő/ha
c > 90%
c 89–75%
c 74–50%
c < 49%
c Öntözésre tervezett
c Rendszeresen öntözött
c Nem öntözhető
A megadott információk alapján a terület az alábbi termékek előállítására alkalmas:
Dűlőszelektált
............................................................ OEM
.............................................................. OFJ
Nem OEM/OFJ bor
Borászati tevékenységet és kapacitást regisztráló adatlap
(a borászat helye szerint illetékes hegybíró vezet)
Pince területe: ..... m2
Szőlőfeldolgozó teljesítménye: ........t/h
Musthűtő teljesítmény: ...... kJ
Borászati termék előállítása
Pezsgő-
.......... OEM
.......... OFJ
– .......... fajta
Egyéb borászati termék:
– habzóbor
– likőrbor
(a végezni kívánt tevékenységet jelölje x-szel!)
Tárolótér összesen:
– erjesztőtér:
– tárolótér:
egyéb fémtartály
Töltőgépek száma:
Palackozó teljesítménye
palack/h
Közigazgatási feladatok ellátására illetékes hegyközségek a nem hegyközségi települések
esetében megyei bontásban
1.56 Mórahalmi Hegyközség
Csongrád megyei települések:
Békés megyei települések:
Bács-Kiskun megyei települések:
4. Jakabszállási Hegyközség
Bács-Kiskun megyei település:
9.57 Strázsahegyi-szárazhegyi Hegyközség
Heves megyei települések:
Hajdú-Bihar megyei települések:
Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei települések:
Jász-Nagykun-Szolnok megyei települések:
Borsod-Abaúj-Zemplén megyei települések:
Nógrád megyei települések:
Heves megyei település:
Komárom-Esztergom megyei települések:
25. Mór és Pusztavám Közös Hegyközség
26. Vértesalja Közös Hegyközség
27. Velence-tó Körzeti Hegyközség
28. Etyeki Hegyközség
Fejér megyei település:
29. Nyakas Hegyközség
31.58 Kölesdi Hegyközség
32. Pécs Vidéke Hegyközség
Baranya megyei települések:
33. Dörgicse-Balatonakali Hegyközség
Veszprém megyei települések:
34. Káli-medence Hegyközség
Taliándörög
Somogy megyei települések:
36. Látrány-Somogytúr-Visz Közös Hegyközség
37. Lengyeltóti Hegyközség
38. Kőröshegyi Hegyközség
Torvaly
39. Kötcse-Szólád Hegyközség
40. Szőlősgyöröki Hegyközség
Somogy megyei település:
41. Pannonhalmi Borvidék Hegyközsége
Győr-Moson-Sopron megyei települések:
42. Kőszeg és Környéke – Vaskeresztes és Környéke Hegyközség
Vas megyei települések:
43. Sopron Városkörnyéki Hegyközség
44. Sopron Fertőmenti Hegyközség
45. Nyugat-Balatoni Hegyközség
Zala megyei települések:
46. Zalaszentgróti Hegyközség
Gösfa
Kisbörgő
47. Zalakaros Térsége Egyesült Hegyközség
48. Nagykanizsai Hegyközség
Bagód
Hagyárosbőrönd
49. Kerka- és Muramenti Hegyközség
4. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez59
.................... Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok előállítására szánt szőlőültetvény
.................... Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok előállítására szánt szőlőültetvény
Más borok előállítására szánt ültetvény
5. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez60
6. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez61
7. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez62
Hegyközség/tanács:
Benyújtandó minden évben kétszer, augusztus 15-én és december 15-én
Borászati melléktermék-felhasználás – 20.....
Hegyközség tölti ki!
Adatszolgáltató: Név: ............................. Cím: ...........................
Adóraktári engedély száma:
Beérkezés: .......................................................
Keletkezett borászati melléktermék (szőlőtörköly, borseprő, derítési alj stb.)
Megnevezése: borseprő/derítési alj
Megnevezése: törköly
Mennyisége: ....................... liter
Mennyisége: .......................... kilogramm
kötelező lepárlás céljára: ........................................ liter
bizonylat száma: ...............................................
ellenőrzés melletti kivonás: ................................... liter
8. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez63
(benyújtandó a termelő vagy meghatalmazottja által a szőlőültetvény szerint illetékes hegybíró részére)
Évjárat: ..........
termékkategória, ............. OEM/
.......... OFJ/ ............. fajtájú FN/FN és vagy bortípus (az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb földrajzi egység neve, hagyományos kifejezés, korlátozottan használható kifejezés vagy a termékleírásban meghatározott egyéb kifejezés)
szőlő felhasználása*
mennyiség**
* 1. Nyilatkozattevő által feldolgozás adóköteles borrá; 2. Nyilatkozattevő által feldolgozás adómentes borrá; 3. Nem feldolgozó felvásárlónak értékesítve; 4. Feldolgozó szövetkezetnek szállítva; 5. Feldolgozó borkészítőnek szállítva; 6. egyéb rendeltetés, éspedig:
** Pincekönyv/felvásárlásijegy/szállítólevél/átvételi elismervény alapján.
A kérelem aláírásával a termelő igazolja, hogy a saját feldolgozású/nem feldolgozó felvásárlónak értékesített/feldolgozó szövetkezetbe szállított/feldolgozó
borkészítőnek felkínált termés*** a kérelemben feltüntetett ültetvény(ek)ről származik és a feltűntetett termékkategóriának megfelel.
*** Megfelelő rész aláhúzandó
A szőlő származási bizonyítvány ....., ....., ......, számú példányát átvettem
9. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez64
Évjárat: ..............
Termelő/
meghatalma-
zott aláírása
Felvásárló /
Feldolgozó szövetkezet neve
Képviselő/
Borkészítő/
A kérelem aláírásával a termelő igazolja, hogy a saját feldolgozású/nem feldolgozó felvásárlónak értékesített/feldolgozó szövetkezetbe szállított/feldolgozó borkészítőnek felkínált termés*** a kérelemben feltűntetett ültetvény(ek)ről származik és a feltűntetett termékkategóriának megfelel.
vagy kód
termékkategória, ....... OEM/ ......... OFJ/ ......... fajtájú FN/FN és vagy bortípus (az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb földrajzi egység neve, hagyományos kifejezés, korlátozottan használható kifejezés vagy a termékleírásban meghatározott egyéb kifejezés)
* 1. Nyilatkozattevő által feldolgozás adóköteles borrá; 2. Nyilatkozattevő által feldolgozás adómentes borrá; 3. Nem feldolgozó felvásárlónak értékesítve; 4. Feldolgozó szövetkezetnek szállítva; 5. Feldolgozó borkészítőnek szállítva; 6. egyéb rendeltetés.
*** Megfelelő rész aláhúzandó.
A fenti tételekre a kérelem alapján a ........... számú szőlő származási bizonyítványt, ................................ célra kiadtam és nyilvántartásba vettem. (Megjegyzés: ................................ )
10. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez65
Bor tárolási helye:
Kérelmezett tétel megnevezése:
Borkezelésre vonatkozó nyilatkozatok
Természetes alkoholtartalom növelés történt
¨igen; ¨nem
Bor édesítése történt
must/bor savtartalmának növelése történt
must/bor savtartalmának csökkentése történt
fehér/rozé/vörös
Bor készültségi foka:
Termék típusa**:
Bevonandó szőlő / bor származási bizonyítvány/forgalomba
hozatali engedély sorszáma
A címkén feltüntetni kívánt OEM, OFJ vagy fajtanév
A címkén feltüntetni kívánt, az 52. §-ban meghatározott kisebb földrajzi egység neve, hagyományos kifejezés,
az 56. §-ban meghatározott egyéb korlátozottan használható kifejezés vagy a termékleírásban meghatározott egyéb kifejezés
Összes alkohol (%vol)
Mennyiség* (hl)
* Pincekönyv alapján
** 1234/2007/EK rendelet XIb. számú melléklete szerinti kategóriák.
Kelt:...........................
11. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez66
Termelő aláírása:
Felvásárló aláírása:
Bevonandó szőlő / bor származási bizonyítvány/forgalomba hozatali engedély sorszáma
A címkén feltüntethető,
az 52. §-ban meghatározott kisebb földrajzi egység neve, hagyományos kifejezés,
* 1234/2007/EK rendelet XIb. számú melléklete szerinti kategóriák.
** Pincekönyv alapján
A fenti tételekre a ...................... sorszámú bor származási bizonyítványt ........................... – célra kiadtam és nyilvántartásba vettem
13. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez67
14. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez68
OEM- vagy OFJ-bor esetén:
FN-bor, valamint a 35. § (5) bekezdésében foglalt eljárás esetén:
15. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez69
– amelyet igazoltan legfeljebb –7°C-os hőmérsékleten szüreteltek.
„muskotály”
bor (OEM és OFJ), pezsgő és szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor
„szűretlen”
olyan bor, amely hosszabb, többéves érlelés során vált palackéretté, mivel a labilitást okozó anyagok kiváltak belőle vagy a derítések által kerültek tükrös állapotba, s amely esetében a technológia során mellőzték a szűrést
„újbor”
termelői pezsgő
pezsgő, minőségi pezsgő, illatos minőségi pezsgő (OEM)
– ugyanabban a gazdaságban – ideértve a termelői csoportokat is – termelt szőlőből állítják elő, amelyben a termelő az OEM pezsgők gyártására szánt szőlőből bort készít;
16. számú melléklet a 127/2009. (IX. 29.) FVM rendelethez70