text:
1991. november 19. (*)
„Irányelv átültetésének elmaradása – A tagállam felelőssége”
A C‑6/90. és C‑9/90. sz. egyesített ügyekben,
a Bírósághoz (a C‑6/90. sz. ügyben) a Pretura di Vicenza (Olaszország) és (a C‑9/90. sz. ügyben) a Pretura di Bassano del Grappa (Olaszország) által az EGK‑Szerződés 177. cikke alapján benyújtott, az e bíróság előtt
Danila Bonifaci és társai
között folyamatban lévő eljárásban az EGK‑Szerződés 189. cikkének harmadik bekezdése, valamint a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20‑i 80/987/EGK tanácsi irányelv (HL L 283., 23. o.) értelmezésére vonatkozó előzetes döntéshozatal iránti kérelmek tárgyában,
tagjai: O. Due elnök, Sir Gordon Slynn, R. Joliet, F. A. Schockweiler, F. Grévisse és P. J. G. Kapteyn tanácselnökök, G. F. Mancini, J. C. Moitinho de Almeida, G. C. Rodríguez Iglesias, M. Díez de Velasco és M. Zuleeg bírák,
hivatalvezető: D. Louterman főtanácsos,
– Andrea Francovich és Danila Bonifaci és társai képviseletében Claudio Mondin, Aldo Campesan és Alberto dal Ferro, a vicenzai ügyvédi kamara tagjai,
– az olasz kormány képviseletében Oscar Fiumara avvocato dello Stato, meghatalmazotti minőségben,
– a holland kormány képviseletében B. R. Bot, külügyminisztériumi főtitkár, meghatalmazotti minőségben,
– az Egyesült Királyság Kormánya képviseletében J. E. Collins, Treasury Solicitor's Department, meghatalmazotti minőségben, segítője: Richard Plender QC,
– az Európai Közösségek Bizottsága képviseletében Giuliano Marenco és Karen Banks, a jogi szolgálat tagjai, meghatalmazotti minőségben,
Andrea Francovich és Danila Bonifaci, az olasz kormány, az Egyesült Királyság Kormánya, a német kormány (képviseli: Jochim Sedemund, a kölni ügyvédi kamara tagja, meghatalmazotti minőségben) és a Bizottság szóbeli észrevételeinek az 1991. február 27‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
a főtanácsnok indítványának az 1991. május 28‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 1989. július 9‑i és december 30‑i végzéseivel, amelyek 1990. január 8‑án, illetve 15‑én érkeztek a Bírósághoz, a Pretura di Vicenza (a C-6/90. sz. ügyben) és a Pretura di Bassano del Grappa (a C-9/90. sz. ügyben) az EGK‑Szerződés 177. cikke alapján előzetes döntéshozatal céljából az EGK‑Szerződés 189. cikke harmadik bekezdése, valamint a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20-i 80/987/EGK tanácsi irányelv (HL L 283., 23. o.) értelmezésére vonatkozó kérdéseket terjesztett a Bíróság elé.
2 Ezek a kérdések az Andrea Francovich és Danila Bonifaci és társai (a továbbiakban: felperesek) és az Olasz Köztársaság közötti jogvitákban merültek fel.
3 A 80/987 irányelv célja, hogy a munkavállalóknak közösségi jogi minimumvédelmet biztosítson a munkáltató fizetésképtelensége esetére, a tagállamokban hatályban lévő kedvezőbb rendelkezések sérelme nélkül. Ennek érdekében speciális garanciákat ír elő a fennálló követelések kifizetésének biztosítására.
4 A 11. cikk értelmében a tagállamok 1983. október 23-ig voltak kötelesek az irányelvnek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket hatályba léptetni. Mivel az Olasz Köztársaság nem tett eleget ennek a kötelezettségnek, a Bíróság a 22/87. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1989. február 2-án hozott ítéletében (EBHT 1989., 143. o.) megállapította a kötelezettségszegést.
5 A. Francovich, a C-6/90. sz. ügy felperese, a „CDN Elettronica SnC” vállalkozásnál dolgozott Vicenzában, és e címen csak szórványosan kapott bért. Pert indított a Pretura di Vicenza előtt, amely az alperes vállalkozást hozzávetőleg 6 millió LIT megfizetésére kötelezte. A végrehajtási szakaszban a Tribunal de Vicenza mellett működő bírósági végrehajtó sikertelen végrehajtásról állított ki jegyzőkönyvet. A. Francovich ezután arra hivatkozott, hogy az olasz államtól a 80/987 irányelv által meghatározott garanciákra, vagy másodlagosan kártalanításra jogosult.
6 A C-9/90. sz. ügyben Danila Bonifaci és még további harminchárom munkavállaló pert indított a Pretura di Bassano del Grappa előtt, azzal az indokkal, hogy munkavállalóként dolgoztak a „Gaia Confezioni Srl”-nél, amelyet 1985. április 5-én fizetésképtelenné nyilvánítottak. Munkaviszonyuk megszűnésekor a felpereseknek több mint 253 millió LIT összegű követelésük állt fenn, amely összeget egyébként a fizetésképtelen vállalkozásnál tartozásként nyilvántartásba vettek. Több mint öt évvel a fizetésképtelenség kimondása után még semmilyen kifizetést nem kaptak, és a felszámoló tájékoztatása szerint a részükre történő, akárcsak részleges kártérítés is teljesen valószínűtlen. Ennek következtében indítottak a felperesek keresetet az Olasz Köztársaság ellen, annak megállapítása érdekében, hogy tekintettel arra a kötelezettségére, hogy a 80/987 irányelvet 1983. október 23-tól alkalmazza, a legalább az utolsó három hónapra vonatkozó, bérhátralék címén nekik járó tartozás megfizetésére, vagy, másodlagosan kártalanításra köteles.
7 A nemzeti bíróságok ebben az összefüggésben terjesztették elő a Bírósághoz előzetes döntéshozatalra az alábbi, mindkét ügyben azonos kérdéseket:
„1) A hatályos közösségi jog értelmében az a magánszemély, akit jogsérelem ért amiatt, hogy az állam nem hajtotta végre a 80/987 irányelvet – mely mulasztást a Bíróság ítélete megállapította –, olyan módon követelheti-e ettől az államtól, hogy az tegyen eleget az irányelv kellően pontos és feltétlen rendelkezéseinek hogy a mulasztó tagállammal szemben közvetlenül hivatkozik a közösségi jogszabályokra avégett, hogy megkapja azokat a garanciákat, amelyeket ennek az államnak kellett volna nyújtania, és egyébként pedig kártérítést követelhet-e olyan rendelkezések esetében, amelyekre ilyen közvetlen hatállyal nem bírnak?
2) A 80/987 tanácsi irányelv 3. és 4. cikkének rendelkezéseit együttesen úgy kell-e értelmezni, hogy abban az esetben, ha valamely állam nem élt azzal a lehetőséggel, hogy a 4. cikkben említett korlátozásokat előírja, ez az állam köteles a munkavállalók követeléseit a 3. cikk szerint kifizetni?
3) Amennyiben a második kérdésre nemleges a válasz, a Bíróság állapítsa meg azt a minimális garanciát, amit az államnak a 80/987 irányelv értelmében biztosítania kell a jogosult munkavállalónak ahhoz, hogy az őt illető díjazás kifizetése az irányelv teljesítésének legyen tekinthető.”
8 Az alapeljárások tényállásának bővebb kifejtését, az eljárás lefolyását, valamint a Bírósághoz benyújtott írásbeli észrevételeket a tárgyalásra készített jelentés tartalmazza. Az ügy iratainak e részei a továbbiakban csak a Bíróság érveléséhez szükséges mértékben kerülnek ismertetésre.
9 A nemzeti bíróság által feltett első kérdés két problémát vet fel, ezeket egymástól függetlenül érdemes megvizsgálni. A kérdések egyrészt a munkavállalók jogait meghatározó irányelv rendelkezéseinek közvetlen hatályára vonatkoznak, másrészt az állam felelősségének fennállására és mértékére azon károk tekintetében, amelyek a közösségi jog által előírt kötelezettségeinek megsértéséből származnak.
A munkavállalók jogait meghatározó irányelv rendelkezéseinek közvetlen hatályáról
10 A nemzeti bíróság által feltett első kérdés első része arra keres választ, hogy az irányelv munkavállalók jogait meghatározó rendelkezéseit úgy kell-e értelmezni, hogy az érdekeltek az állammal szemben érvényesíthetik ezeket a jogokat a nemzeti bíróságok előtt, amennyiben a végrehajtási intézkedéseket határidőn belül nem hozták meg.
11 Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az a tagállam, amely határidőn belül nem hozza meg az irányelv által előírt végrehajtási intézkedéseket, a magánszemélyekkel szemben nem hivatkozhat arra, hogy saját maga nem tett eleget az irányelvből eredő kötelezettségeinek. Így tehát minden olyan esetben, amikor egy irányelv rendelkezései tartalmi szempontból feltétlenek és kellően pontosak, ezekre a rendelkezésekre hivatkozni lehet az előírt határidőn belül meghozott végrehajtási intézkedések hiányában minden olyan nemzeti rendelkezéssel szemben, ami nem felel meg az irányelvnek, illetve akkor is, ha az irányelv rendelkezései olyan természetűek, hogy a magánszemélyek részére az állammal szemben érvényesíthető jogokat határoznak meg (a 8/81. sz. Becker-ügyben 1982. január 19-én hozott ítélet [EBHT 1982., 53. o.] 24. és 25. pontja).
12 Meg kell tehát vizsgálni, hogy a 80/987 irányelvnek a munkavállalók jogait meghatározó rendelkezései feltétlenek és kellően pontosak-e. Ennek a vizsgálatnak három aspektusra kell kitérnie, nevezetesen meg kell határozni a rendelkezések által meghatározott garancia kedvezményezettjeit, e garancia tartalmát és végül a garancia kötelezettjét. Ebből a szempontból felmerül a kérdés, hogy az államot lehet-e a garancia kötelezettjének tekinteni azon az alapon, hogy nem hozta meg az előírt határidőn belül az átültetéshez szükséges intézkedéseket.
13 Először is, ami a garancia kedvezményezettjeinek meghatározását illeti, megállapítható, hogy az 1. cikk (1) bekezdésének értelmében az irányelvet a munkaszerződésből vagy munkaviszonyból származó, a 2. cikk (1) bekezdésének értelmében fizetésképtelen munkáltatókkal szembeni munkavállalói követelések esetén kell alkalmazni, amely rendelkezés pontosan meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján egy munkáltatót fizetésképtelennek kell tekinteni. A 2. cikk (2) bekezdése a nemzeti jog hatáskörébe utalja a „munkavállaló” és a „munkáltató” fogalmának meghatározását. Végül az 1. cikk (2) bekezdésének értelmében a tagállamok ezen irányelv hatálya alól kivételes esetekben és bizonyos feltételek mellett kizárhatják a munkavállalók bizonyos, az irányelv mellékletében felsorolt kategóriáit.
14 Ezek a rendelkezések kellően pontosak és feltétlenek ahhoz, hogy a nemzeti bíróság el tudja dönteni, hogy egy személyt az irányelv kedvezményezettjének kell-e tekinteni vagy nem. A bíróságnak csupán ellenőriznie kell, egyrészt, hogy az érdekelt személy munkavállaló-e a nemzeti jog alapján, valamint hogy a 1. cikk (2) bekezdése, és az ehhez tartozó I. melléklet alapján nincs-e kizárva az irányelv hatálya alól (e kizárás feltételeire vonatkozóan lásd a fent hivatkozott 22/87. sz., Bizottság kontra Olaszország ügyben 1989. február 2-án hozott ítélet 18–23. pontját, valamint a C-35/88. sz., Bizottság kontra Görögország ügyben 1990. november 8-án hozott ítélet [EBHT 1990., I-3917. o.] 11–26. pontját), másrészt, hogy fennáll-e az irányelv 2. cikkében meghatározott fizetésképtelenség állapota.
15 Másrészt a garancia tartalmára vonatkozóan az irányelv 3. cikke előírja, hogy biztosítani kell a munkaszerződésből vagy munkaviszonyból származó olyan fennálló követelések kifizetését, amelyek a tagállam által meghatározott időpont előtti időszakból származnak, amely időpont meghatározásában a tagállam három lehetőség közül választhat, nevezetesen: a) az az időpont, amikor a munkáltató fizetésképtelensége bekövetkezik; b) a felmondás időpontja, amikor az érintett munkavállalónak a munkáltató fizetésképtelensége miatti elbocsátás során mondanak fel; c) az az időpont, amikor a munkáltató fizetésképtelensége bekövetkezik, illetve, amikor az érintett munkavállaló munkaszerződése vagy munkaviszonya fizetésképtelenség miatt megszűnik.
16 E döntéstől függően a tagállamnak a 4. cikk (1) és (2) bekezdése alapján lehetősége van a fizetési kötelezettséget az említett cikkben meghatározott, adott esetre alkalmazandó módszerrel kiszámítva három hónapra vagy nyolc hétre korlátozni. Végül ugyanezen cikk (3) bekezdése értelmében a tagállamok megállapíthatják a követelések teljesítését biztosító kötelezettség felső határát, hogy elkerüljék olyan összegek kifizetését, amelyek az irányelv szociális céljait túllépnék. Amikor e lehetőséggel élnek, a tagállamoknak közölniük kell a Bizottsággal azokat a módszereket, amelyek alapján ezt a felső határt meghatározták. Egyébiránt a 10. cikk rögzíti, hogy az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy megtegyék a visszaélések elkerüléséhez szükséges intézkedéseket, és hogy bizonyos körülmények esetén elutasítsák vagy csökkentsék a fizetési kötelezettséget.
17 Az irányelv 3. cikke szerint így a tagállam megválaszthatja azt az időpontot, amelytől kezdve a követelések kifizetésének garanciáját biztosítani kell. Mindemellett, mint ahogy az implicit módon a Bíróság ítélkezési gyakorlatából is következik (lásd a 71/85. sz. FNV-ügyben 1986. december 4-én hozott ítéletet [EBHT 1986., 3855. o.] és a 286/85. sz., McDermot és Cotter ügyben 1987. március 23-án hozott ítélet [EBHT 1987., 1453. o.] 15. pontját), az a lehetőség, hogy egy tagállam többféle eszköz közül is választhat annak érdekében, hogy elérje az irányelv által előírt eredményt, nem zárja ki annak lehetőségét, hogy a magánszemélyek a nemzeti bíróságokon olyan jogokat érvényesítsenek, amelyeknek tartalma kizárólag az irányelv rendelkezései alapján is kellő pontossággal meghatározhatóak.
18 Jelen esetben az irányelv által megkívánt eredmény a munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók követelései kifizetésének garanciája. Nem változtat az előírás pontos és feltétlen jellegén az, hogy a 3. cikk és 4. cikk (1) és (2) bekezdése a tagállamok részére a garancia meghatározásának módjára és összegének korlátozására nézve bizonyos mozgásteret biztosít.
19 Mint ahogy a Bizottság és a felperesek is kifejtették, meg lehet ugyanis határozni az irányelv által előírt minimális garanciát annak az időpontnak az alapulvételével, amely a garanciaintézetnek a legkisebb terhet jelenti. Ez az időpont a munkáltató fizetésképtelenségének bekövetkezése, tekintve, hogy a másik két időpont, nevezetesen a munkavállalónak szóló felmondás közlése és a munkaszerződés vagy munkaviszony megszűnése a 3. cikkben foglalt feltételek alapján szükségszerűen később következik be, mint a fizetésképtelenség, és ennélfogva hosszabb olyan időszakot jelent, amely alatt a követelések kifizetését biztosítani kell.
20 Ami a garancia korlátozásának a 4. cikk (2) bekezdésében említett lehetőségét illeti, megállapítható, hogy ez a lehetőség nem zárja ki a minimális garancia meghatározását. E cikk megfogalmazásából kiderül, hogy tulajdonképpen a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a munkavállalóknak járó garanciák időtartamát a 3. cikkben meghatározott időpontokat megelőző valamely időszakra korlátozzák. Ezek az időszakok a 3. cikkben említett három időpontra egyenként kerültek meghatározásra olyan módon, hogy minden esetben meg lehet határozni, hogy a tagállam mennyire csökkenthette volna le az irányelv által előírt garanciát az általa választott időpont szerint, ha átültette volna az irányelvet.
21 Ami a 4. cikk (3) bekezdésében foglalt lehetőséget, amely szerint a tagállamok megállapíthatják a követelések teljesítését biztosító kötelezettség felső határát annak érdekében, hogy elkerüljék olyan összegek kifizetését, amelyek az irányelv szociális céljait túllépnék, illetve a 10. cikket illeti, amely rögzíti, hogy az irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy megtegyék a visszaélések elkerüléséhez szükséges intézkedéseket, megjegyzendő, hogy az a tagállam, amely nem tett eleget valamely irányelv átültetésére vonatkozó kötelezettségének, nem zárhatja ki az irányelv által keletkeztetett jogokat azon lehetőség alapján, amellyel a kötelezettség összegét korlátozhatná, amennyiben meghozta volna az irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket (hasonló lehetőségre az adóügyekben történő visszaélés megelőzése kapcsán lásd a 8/81. sz. Becker-ügyben 1982. január 19-én hozott ítélet [EBHT 1982., 53. o.] 34. pontját).
22 Meg kell tehát állapítani, hogy a kötelezettség tartalmát illetően a kérdéses rendelkezések feltétlenek és kellően pontosak.
23 Végül, a garancia kötelezettjére vonatkozóan az irányelv 5. cikke a következőket írja elő:
„A tagállamok meghatározzák a garanciaintézetek felépítésének, finanszírozásának és működésének részletes szabályait, különös tekintettel a következő alapelvekre:
a) a garanciaintézetek vagyona a munkáltató vállalati vagyonától elkülönül, és úgy kell kezelni, hogy a fizetésképtelenség miatt folytatott eljárásban ne legyen hozzáférhető;
b) a munkáltatók hozzájárulnak a finanszírozásához, kivéve, ha azt teljes mértékben az állami hatóságok biztosítják.
c) a garanciaintézetek fizetési kötelezettségei függetlenek a finanszírozáshoz történő hozzájárulás kötelezettségének teljesítésétől.”
24 Előadták, hogy mivel az irányelv megadja a lehetőséget arra, hogy a garanciaintézeteket teljes egészében az állami hatóságok finanszírozzák, megengedhetetlen, hogy egy tagállam meghiúsíthassa az irányelv érvényesülését arra hivatkozva, hogy a rá háruló pénzügyi terhek egy részét vagy egészét átháríthatta volna másokra.
25 Ez az érvelés elfogadhatatlan. Az irányelv szövegéből kiderül, hogy a tagállam köteles a garanciához kapcsolódó teljes, megfelelő intézményrendszer megszervezésére. Az 5. cikk értelmében a tagállam széles döntési jogkörrel rendelkezik a garanciaintézetek felépítésének, finanszírozásának és működésének területén. Ki kell emelni, hogy a Bizottság által hivatkozott tény, miszerint az irányelv többek között lehetővé teszi, hogy egy ilyen rendszert teljes egészében az állami hatóságok finanszírozzanak, nem jelenti azt, hogy az államot lehetne a követelések kötelezettjének tekinteni. A fizetési kötelezettség a garanciaintézeteket terheli, és csak a garanciarendszer megszervezésére vonatkozó hatáskörét gyakorolva dönthet úgy az állam, hogy a garanciaintézeteket teljes egészében az állami hatóságok finanszírozzák. Ebben az esetben az állam olyan kötelezettséget vállal, ami főszabály szerint nem őt terheli.
26 Ebből következik, hogy még ha az irányelv kérdéses rendelkezései kellően pontosak és feltétlenek is a garancia kedvezményezettjeinek meghatározása és a garancia tartalma szempontjából, ezek az elemek nem elegendőek ahhoz, hogy a magánszemélyek a nemzeti bíróságokon ezekre a rendelkezésekre hivatkozhassanak. Ugyanis ezek a rendelkezések egyrészt nem határozzák meg pontosan a garancia kötelezettjét, másrészt az államot nem lehet pusztán azért kötelezettnek tekinteni, mert nem hozta meg határidőn belül az átültetéshez szükséges intézkedéseket.
27 Az első kérdés első részére az tehát a válasz, hogy a 80/987 irányelvnek a munkavállalók jogait meghatározó rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy az érdekeltek az állammal szemben nem érvényesíthetik ezeket a jogokat a nemzeti bíróságok előtt, amennyiben a végrehajtási intézkedéseket határidőn belül nem hozták meg.
Az államnak a közösségi jog által előírt kötelezettségei megsértéséből származó károk tekintetében fennálló felelősségéről
28 Az első kérdés második részével a nemzeti bíróság arra szeretne választ kapni, hogy egy tagállam köteles-e megtéríteni a 80/987 irányelv átültetésének elmulasztása miatt a magánszemélyeket ért károkat.
29 A nemzeti bíróság így az államnak a közösségi jog által előírt kötelezettségei megsértéséből származó károk tekintetében fennálló felelőssége meglétének és terjedelmének kérdését veti fel.
30 Ezt a problémát a Szerződés általános rendszerének és alapelveinek fényében kell megvizsgálni.
a) Az állam felelősségének elvéről
31 Először is emlékeztetni kell arra, hogy az EGK-Szerződés olyan sajátos jogrendszert hozott létre, amely a tagállamok jogrendszerébe illeszkedik, és kötelező bíróságaikra nézve, amelynek alanyai nemcsak a tagállamok, hanem azok állampolgárai is, és a közösségi jog amellett, hogy a magánszemélyekre kötelezettségeket állapít meg, arra is szolgál, hogy számukra jogokat keletkeztessen, amelyek az őket megillető jogok összességének részévé válnak; e jogok nemcsak akkor keletkeznek, amikor a Szerződés ezeket kifejezetten előírja, hanem azokból a kötelezettségekből eredően is, amelyeket a Szerződés egyértelműen rögzít a magánszemélyek, a tagállamok és a közösségi intézmények számára (lásd a 26/62. sz., Van Gend en Loos ügyben 1963. február 5-én hozott ítéletet [EBHT 1963., 3. o.] és a 6/64. sz. Costa-ügyben 1964. július 15-én hozott ítéletet [EBHT 1964., 1141. o.]).
32 Emlékeztetni kell arra is, hogy az állandó ítélkezési gyakorlatból következően a hatáskörükön belül a közösségi jog rendelkezéseit alkalmazó nemzeti bíróságok feladata az, hogy biztosítsák e normák teljes körű hatályosulását, és védjék azokat a jogokat, amelyeket e normák a magánszemélyekre ruháznak (lásd különösen a 106/77. sz. Simmenthal-ügyben 1978. március 9-én hozott ítélet [EBHT 1978., 629. o.] 16. pontját és a C-213/89. sz. Factortame-ügyben 1990. június 19-én hozott ítélet [EBHT 1990., I-2433. o.] 19. pontját).
33 Meg kell állapítani, hogy a közösségi normák teljes érvényesülése kérdésessé válna, és az általuk biztosított jogok védelme gyengülne, ha a magánszemélyek nem juthatnának kártérítéshez abban az esetben, ha a közösségi jog tagállamnak betudható megsértése következtében jogsérelem éri őket.
34 A tagállamot terhelő kártérítési kötelezettség lehetősége különösképpen fontos akkor, amikor – mint a jelen esetben – a közösségi normák teljes körű hatályosulása az állam valamely jogi aktusától függ, és ennek következtében a magánszemélyek az adott aktus hiányában nem érvényesíthetik a nemzeti bíróságok előtt a közösségi jog által elismert jogaikat.
35 Ebből következik, hogy az elv, mely szerint az állam felelős a közösségi jog neki betudható megsértésével a magánszemélyeknek okozott károkért, szerves része a Szerződés rendszerének.
36 A tagállamoknak azt a kötelezettségét, hogy ezeket a károkat megtérítsék, a Szerződés 5. cikke is megalapozza, amely szerint a tagállamok kötelesek minden általános vagy különös intézkedést megtenni annak érdekében, hogy biztosítsák a közösségi jog által előírt kötelezettségeik végrehajtását. Márpedig e kötelezettségek közé tartozik az is, hogy megszüntessék a közösségi jog megsértésének jogellenes következményeit (lásd az ESZAK-Szerződés 86. cikkének hasonló rendelkezésével kapcsolatban a 6/60. sz. Humblet-ügyben 1960. december 16-án hozott ítéletet [EBHT 1960., 1125. o.]).
37 Mindezekből következik, hogy a közösségi jog előírja azt az elvet, mely szerint a tagállamok kötelesek megtéríteni a magánszemélyeknek okozott azon károkat, amelyek a közösségi jog nekik betudható megsértéséből származnak.
b) Az állam felelősségének feltételeiről
38 Bár az állam felelősségét eszerint a közösségi jog írja elő, azok a feltételek, amelyek teljesülése mellett ez kártérítéshez való jogot keletkeztet, az okozott kárt előidéző közösségi jogsértés jellegétől függnek.
39 Amikor, akárcsak a jelen esetben, egy tagállam megsérti a Szerződés 189. cikkének harmadik bekezdése alapján őt terhelő azon kötelezettséget, hogy minden szükséges intézkedést megtegyen annak érdekében, hogy egy irányelv által előírt eredményt elérjen, akkor e közösségi jogi norma teljes érvényesülése három feltétel teljesülése esetén ír elő kártérítéshez való jogot.
40 E feltételek közül az első az, hogy az irányelv által előírt eredmény a magánszemélyeket jogokkal ruházza fel. A második feltétel az, hogy e jogok tartalmát az irányelv rendelkezései alapján meg lehessen határozni. Végül a harmadik feltétel az, hogy okozati összefüggés legyen a kötelezettség állam általi megsértése és a jogsérelmet szenvedett személyek kára között.
41 Ezek a feltételek elegendőek ahhoz, hogy a magánszemélyek számára kártérítéshez való jogot keletkeztessenek, melynek közvetlen alapja a közösségi jog.
42 E fenntartással, az államnak a nemzeti jog felelősségi szabályainak keretei között kell az okozott kár következményeit orvosolnia. Közösségi jogszabályok hiányában ugyanis minden tagállam belső jogrendszerének feladata kijelölni a hatáskörrel rendelkező bíróságot, és meghatározni a bírósághoz fordulás azon eljárási szabályait, amelyek célja, hogy biztosítsák azoknak a jogoknak a teljes körű védelmét, amelyeket a közösségi jog szabályai a jogalanyoknak biztosítanak (lásd az alábbi ítéleteket: a 60/75. sz. Russo-ügyben 1976. január 22-én hozott ítélet [EBHT 1976., 45. o.], a 33/76. sz. Rewe-ügyben 1976. február 16-án hozott ítélet [EBHT 1976., 1989. o.] és a 158/80. sz. Rewe-ügyben 1981. július 7-én hozott ítélet [EBHT 1981., 1805. o.]).
43 Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy a károk megtérítésére vonatkozó, a különböző nemzeti jogszabályok által meghatározott tartalmi és formai követelmények nem lehetnek kedvezőtlenebbek, mint azok, amelyek a hasonló jellegű, nemzeti jogon alapuló igényekre vonatkoznak, valamint nem lehetnek olyanok, hogy gyakorlatilag lehetetlenné vagy túlzottan nehézzé tegyék a kártérítés elérését (lásd a közösségi jog rendelkezéseinek megsértésével beszedett adók visszafizetésének hasonló esete vonatkozásában a 199/82. sz. San Giorgio-ügyben 1983. november 9-én hozott ítéletet [EBHT 1983., 3595. o.]).
44 Jelen esetben a Bíróság ítéletben állapította meg, hogy a tagállam megsértette a közösségi jogot azzal, hogy nem ültette át határidőn belül a 80/987 irányelvet. Az ezen irányelv által előírt eredmény az, hogy a munkavállalóknak biztosítva legyen a garancia a díjazásukkal kapcsolatos követeléseik kifizetésére. Amint az az első kérdés első részének vizsgálatából kiderül, e jog tartalma az irányelv rendelkezései alapján meghatározható.
45 Ilyen feltételek mellett az egyes tagállamok bíróságainak feladata, hogy a nemzeti jog felelősségre vonatkozó szabályainak keretein belül biztosítsák a munkavállalók jogát az irányelv átültetésének elmaradása miatt őket ért károk megtérítésére.
46 A nemzeti bíróságnak adott válasz tehát az, hogy az állam köteles megtéríteni a magánszemélyeket ért azon károkat, amelyek a 80/987 irányelv átültetésének elmaradásából származnak.
47 Figyelemmel az első előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdésre adott válaszra, a második és a harmadik kérdésről nem szükséges határozni.
48 A Bíróság felé észrevétellel élő olasz, holland és német kormány, az Egyesült Királyság Kormánya, valamint az Európai Közösségek Bizottsága részéről felmerült költségek nem téríthetők meg. Mivel ez az eljárás az alapeljárásban részt vevő felek számára a nemzeti bíróság előtt folyamatban levő eljárás egy szakaszát képezi, ez a bíróság dönt a költségekről.
(a C‑6/90. sz. ügyben) a Pretura di Vicenza és (a C‑9/90. sz. ügyben) a Pretura di Bassano del Grappa 1989. július 9‑i és december 30‑i végzéseivel hozzá intézett kérdésekre válaszolva a következőképpen határozott:
1) A munkáltató fizetésképtelensége esetén a munkavállalók védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1980. október 20‑i 80/987/EGK tanácsi irányelvnek a munkavállalók jogait meghatározó rendelkezéseit úgy kell értelmezni, hogy az érdekeltek az állammal szemben nem érvényesíthetik ezeket a jogokat a nemzeti bíróságok előtt, amennyiben a végrehajtási intézkedéseket határidőn belül nem hozták meg.
2) A tagállam köteles megtéríteni a magánszemélyeket ért azon károkat, amelyek a 80/987/EGK irányelv átültetésének elmaradásából származnak.
Kihirdetve Luxembourgban, az 1991. november 19‑i nyilvános ülésen.

matches: bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság


text:
Publicisztika,érdekességek,vers, kultúra,bulvár: K. János devizahiteles banki adós, (budapesti lakós,) perli az OTP-t
(Ügyvédje: dr. Léhmann György)
DR. LÉHMANN GYÖRGY ügyvéd bírósági irata:
Tisztelt ………………..Bíróság!
Az ide mellékelt, 2006. június 15-én aláírt közjegyzői okiratba foglalt devizaalapú kölcsönszerződést kötöttem adósként az OTP Bank Rt.,
valamint OTP Jelzálogbank Zrt hitelezőkkel lakásvásárlás céljából.
A szerződés 1.2. pontja szerinti kölcsön összege 16 millió 455.000.-Ft., míg az 1.3. pont alatt megjelölt „A folyósítás feltételei” cím alatti e. pont szerint a kölcsön összege folyósításának egyik feltétele a következővolt:
„az igényelt kölcsönösszeg 1.9 %-ának megfelelő összegű, de legalább 312.645.-Ft. azaz Háromszáztizenkettőezer-hatszáznegyvenöt forint (1.842.-CHF /Egyezer-nyolcszáznegyvenkettő) hitelkeret-beállítási jutalék megfizetése.”
A szerződés más része nem indokolja meg azt, hogy ez a „beállítási jutalék” ténylegesen milyen okból került általam kifizetésre, de mivel ennek megfizetése nélkül nem juthattam a több mint 16 millió forint kölcsönhöz, ki kellett fizetnem.
Szerződés szerint a 240 havi futamidő első 53 hónapjában – türelmi időszak – törlesztő részletként csak kamatot és kezelési költséget kellett fizetnem úgy, hogy a szerződés induló törlesztő részletként 165 svájci frank kezelési költséget is magában foglaló havi 484 svájci frank fizetését írta elő. (A kamatnak havi összege így 319 svájci frankra adódott)
A szerződés II.1. pontja „Az ügyleti kamat” cím alatt a következőket tartalmazza:
„A kölcsön ügyleti kamata e közjegyzői okirat aláírásakor évi 3,950 (Három egész kilencszázötvenezred) % Az ügyleti kamat mértéke kamatperiódusonként változó mértékű. A jelen közjegyzői okiratba foglalt ügyleti kamatmérték vonatkozik az első kamatperiódusra. Az egyeskamatperiódusok a kölcsön folyósítását követő naptári hónap első napjától számított, egyenként 5 (öt) éves időtartamúak, a futamidő lejártáig. Az ügyleti kamat az egyes kamatperiódusok alatt nem változtatható. A Hitelezők az ügyleti kamat mértékét és az erre vonatkozó szerződés feltételt az egyeskamatperiódusok fordulónapján jogosultak egyoldalúan megváltoztatni.”
A kölcsönszerződés fogyasztói szerződés, ezért arra tekintettel, hogy az alábbi törvényszöveg (Ptk.)207. §.
(1) A szerződési nyilatkozatot vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a másik félnek a nyilatkozó feltehető akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint értenie kellett.
(2) Ha azáltalános szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződés tartalma az (1) bekezdésben foglaltszabály alkalmazásával nem állapítható meg egyértelműen, a feltétel meghatározójával szerződő fél, illetve a fogyasztó számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni.fogyasztóként én vagyok jogosult eldönteni azt, hogy miként kell értelmezni a szerződésben ügyleti kamatra megfogalmazott most idézett szerződési nyilatkozatot,megállapítom azt, hogy a szerződés szerint az ügyleti kamatban a hitelezőkkel abban állapodtam meg, hogy a kölcsönnek részemre történő folyósítása napjától számítva ötévenként, pontosan meghatározott napon – kamatperiódusok fordulónapján – van jogosultságuk a kamat mértékét és erre vonatkozószerződést megváltoztatni egyoldalúan hitelezőknek, -az ügyleti kamat mértéke két kamatperiódusi napnak nevezett időpont közötti öt év alatt nem változtatható meg,
-az első kamatperiódus a kölcsönömnél 2006. augusztus 1-től kezdődik és a kamat mértéke az ettőlkezdődő öt évre 3,95 %.(2006. júliusi kölcsönfolyósítás miatt)
Ezt a megállapodást megszegve I. r. alperes 2006. december 4-én az ide mellékelt „Tájékoztató törlesztőrészlet változásról” című iratában a következő közölte:
„Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk, hogyaz OTP Bank Rt. a fenti számlaszámon nyilvántartott kölcsönének ügyleti kamatát 2006. 12.04-től évi 4,45 %-ra módosította.
A megváltozott kamatmérték miatt, a 2016.06.04-ra feltételezett tartozás alapján,
a kölcsönszerződésben meghatározott lejárati időpontig még 234 részlet
a lejárt részleteken felül
2007. 01.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 504,41 CHF –ra módosul .
Tájékoztatjuk,hogy 2007.01.04-től a fenti összeg forint ellenértéke kerül lakossági folyószámlájáról beszedésre, ezért kérjük, hogy a lakossági folyószámláján minden hónap 4. napjára szíveskedjen a törlesztő részlet fedezetéről gondoskodni.
”Majd 2007. 02.05-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 02.05-től 4,7 %-ra módosította” „2007.03.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 523,84 CHF-re módosul”
majd 2007. 05.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 05.04-től 4,95 %-ra módosította” 2007. 06.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 543,27 CHF-re módosul”
majd 2007. 07.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 07.04-től 5,2 %-ra módosította” „2007.08.06. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 562,70 CHF-re módosul”
majd 2007. 10.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 10.04-től 5,45 %-ra módosította” „2007. 11.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 582,14 CHF-re módosul”
majd 2008. 05.05-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2008. 05.05-től 5,7 %-ra módosította” „2008.06.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 601,57 CHF-re módosul”
majd 2008. 12.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2008. 12.04-től 6,79 %-ra módosította” „2009. 01-+.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 679,29 CHF-re módosul” Ésez utóbbi felszólítást tartatta be I. r. alperes velem 2010. 12.05. napjáig, a türelmi időszak lejártáig.
Fenti adatokból következőena szerződésbe foglalt megállapodásunkat be nem tartva tehát 2010.12. 05. napjáig összesen 6516,62 CHF túlfizetésben vagyok a törlesztőrészletek megfizetése miatt.
A türelmi időszak lejártát követően I. r. alperes közölte, hogy a tőketörlesztés esedékessé válása 2 miatt is havi 912,29 CHF-re módosul a fizetendő törlesztőrészletem, de ebből 195,29 CHF aza törvénytelen kamatemelés hitelezők részéről, ami alperesnek 2008. 12.04. iratából valamint aszerződésből megállapítható kamatmértékek közötti különbségből adódik.
Azaz csupán a kamatemelés törvénytelenségeit vizsgálva a tényleges havi törlesztőrészletem 2010. 12. 16-tól kezdődően nem 912,29 CHF-re, hanem havi 717 CHF-re adódik.
Figyelembe véve azt, hogy hat hónapja ehelyett havi 912,29 CHF törlesztőrészletet követelnek tőlem, a 2010. 12. 06-ig megállapítható 6516,62 CHF túlfizetésem 2011. június 06. napjáig 7688,36 CHF-re nőtt.
Fenti adatok alapján álláspontom az, hogy az alperesekkel kötött kölcsönszerződés alapján általam 2012. május 6. napjáig esedékesen fizetendő törlesztőrészleteim általam még fizetendő 200 CHF (198,64 CHF) megfizetése esetén teljes egészében kiegyenlítésre kerülnek.Jelen peres eljárásnak részemről elsősorban fentiek alapján indítványozható megállapítási keresetnek megfelelő ítélet meghozatala a célja, de a későbbi hasonló peres eljárások elkerülése végett a szerződésegyéb vizsgálatát is elengedhetetlennek tartom e perben.
Ezen iratom előző részében említett „hitelkeret beállítási jutalék”,vagy a hitelezői kamatemelésnek szerződésszegő megemelése is példázza azt, hogy tisztességes szándékú szerződő felek ilyen fajta, másik felet egyoldalúan sújtó szerződési feltételeket nem kötnek ki, de a szerződés egészének vizsgálata méglesújtóbb eredménnyel jár a tisztesség és jóhiszeműség tekintetében.
Nyomban a már idézett „Az ügyleti kamat” című szerződési rendelkezések után II.2. pont alatt „A kezelési költség” címnél a következők olvashatók: „A kezelési költség e közjegyzői okirat aláírásakor évi 2,040 (Kettő egész negyvenezred) %. A kezelési költség változó mértékű, amelynek mértékét és az erre vonatkozó szerződési feltételt a Hitelezők a kölcsönszerződés fennállása alatt jogosultak egyoldalúan megváltoztatni.”
Azt pedig, hogy akár a kamatot, akár a kezelési költséget mikor jogosult a hitelező egyoldalúan megváltoztatni, a szerződés II.4. pontjának 4. bekezdése a következők szerint állapítja meg: „Azon feltételek, illetőleg körülmények részletes meghatározása, amelyek esetében a hiteldíj a Adósokra hátrányos módon megváltoztatható, a következő: A Hitelezők jogosultak a hitel ügyleti kamatát, egyéb költségét, és az erre vonatkozó szerződési feltételt módosítani, ha a bankközi hitelkamatok, vagy a fogyasztói árindex, vagy a jegybanki alapkamat, vagy az állampapírok hozama, vagy a Hitelezők forrás, valamint hitelszámla vezetési költsége növekszik, vagy a lakossági hitelek kockázati tényezői a Hitelezőkre nézve romlanak.
Az ügyleti kamat a fenti esetekben a kamatperiódusonként módosítható.”
A már idézett Ptk. 207. §. 1. bek . megfelelő alkalmazásával a hitelező ezáltal az adósok helyzetét kihasználva a következők elfogadását erőltette az adósokra_ -a hiteldíj az adósok előnyére nem változtatható meg, csak hátrányára,-az ügyleti kamatot és a kezelési költséget ugyanolyan körülmények bekövetkezése folytán jogosultak emelni egyoldalúan a Hitelezők.
-Elhallgatja azt, hogy milyen fajta bankok közötti bankközi hitelkamatok növekedése miatt emelheti eszerint a Hitelező egyoldalúan az adósok hátrányára a kamatot és kezelési költséget, és így fogalmasem lehet az adósnak arról, hogy milyen bankoknak hitelkamat változásai fognak kamata és kezelési 3 költség emeléséhez vezetni,-elhallgatja azt, hogy az adósok milyen módon ellenőrizhetik a Hitelező egyoldalú kamat és költségemelésének indokoltságát a bankközi hitelkamatok növekedésével kapcsolatos adataival nézve,-fogyasztói „árindex” közgazdasági fogalomnak adósok általi ismeretlensége folytán ennek a fogalomnak előzetes ismertetésének elmaradása folytán az adósok a szerződés létrejöttéhez szükséges egybehangzó akaratnyilvánításra képtelen állapotban voltak,-a magyar jegybanki alapkamat, vagy a magyar állampapírok hozama, mint a Hitelező általiegyoldalú kamat és költségemelési sokadik indok említése a svájci frank alapú kölcsönszerződésben pedig felveti annak gondolatát, hogy a Hitelező játékból, vagy fogadásból íratta be szerződésbe a kamat, vagy kezelési költség növelésére alkalmasnak megjelölt, ezeket az adósok által nem ismert közgazdasági fogalmakat.Fogadott szerintem ekkor a Hitelező arra, hogy a Magyar Állam bankokat felügyelő szerve – PSZÁF – még ilyen esetben sem tiltja el a bankokat a tisztességtelen hitelezői magatartástól.
Fogadott szerintem a Hitelező arra, hogy még ilyen esetben sem fog megszólalni mondjuk azért is, mert a PSZÁF körlevelének alábbi tartalma alapvetően ellentétes a most vizsgált szerződési ponttal:
„2. Kamatkockázata minden hitelnek van,devizahitelnél ez azt jelenti, hogy ha az adott deviza irányadó kamata emelkedik, akkor emiatt nőhet a devizahitel kamata is.
Ennek magyarázata az, hogy a banknak is fizetnie kell azért a devizáért, amelyet aztán hitelként továbbad.
Hogy mennyit kell fizetnie, az elsősorban az adott deviza irányadó kamatától, például a Svájci Nemzeti Bank vagy az Európai Központi Bank alapkamatától függ .” (PSZÁF körlevél 2006)
Még mielőtt a szerződés további tisztességtelen szerződési feltételeivel foglalkoznék, rátérek a jogszabályi háttérre.
Hazánknak 2004. május 1-én bekövetkezett EU-s tagsága előtt már megszületett: A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 EGK. Tanácsi Irányelve az Európa Tanácsnak, mely irányelvnek a bírósági eljárással kapcsolatos követelményével foglalkozik többek között az Európai Közösségek Bírósága – Luxemburg – C-243/08. számú döntése az alábbi címmel:„A NEMZETI BÍRÓSÁG HIVATALBÓL KÖTELES VIZSGÁLNI A FOGYASZTÓ ÉS AZ ELADÓ VAGY A SZOLGÁLTATÓ KÖZÖTT MEGKÖTÖTT SZERZŐDÉSBEN ALKALMAZOTT VALAMELY FELTÉTEL TISZTESSÉGTELEN JELLEGÉT”
Döntő jelentőségű követelményt ír elő eszerint az Irányelv a magyar bíróságok eljárására nézve is, és ennek a követelményének betartásában bízom már e peres eljárásban is. Az említett bírósági döntés részletesebben ezt a témát a következőkben fejti ki:
4„A Bíróság mindenek előtt emlékeztet arra, hogy az irányelv által a fogyasztóknak nyújtott védelem kiterjed azokra az esetekre is, amikor az eladóval vagy a szolgáltatóval tisztességtelen feltételt tartalmazó szerződést kötő fogyasztó tartózkodik attól, hogy e feltétel tisztességtelen jellegére hivatkozzon, vagy azért, mert nem ismeri jogait, vagy azért, mert e hivatkozástól visszatartják őt egy esetleges bírósági eljárás költségei. Következésképpen a fogyasztóvédelem területén eljáró nemzeti bíróság szerepe nem korlátozódik annak puszta lehetőségére, hogy valamely szerződési feltétel esetlegesen tisztességtelen jellegét megítélje, hanem magában foglalja e kérdés hivatalból ,akár saját illetékességének vizsgálata sorántörténő értékelésének kötelezettségét is, amennyiben rendelkezésére állnak az e tekintetben szükségesténybeli és jogi elemek.
Ha a nemzeti bíróság álláspontja szerint az ilyen feltétel tisztességtelen, annak alkalmazását mellőzi, kivéve, ha a fogyasztó e bíróság általi kioktatást követően nem kíván hivatkozni atisztességtelen jellegre és a kötelező erő hiányára.
Továbbá,összeegyeztethetetlen az irányelvvel az a nemzeti jogszabály, amely szerint valamelytisztességtelen szerződési feltétel kizárólag akkor nem jelent kötelezettséget a fogyasztóra nézve, haazt a fogyasztó a nemzeti bíróság előtt eredményesen megtámadta. Egy ilyen szabály ugyanis a nemzeti bíróságot megfosztaná attól a lehetőségtől, hogy hivatalból értékelje valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegét.
Ezt követően a Bíróság kimondja, hogy tekinthető tisztességtelennek a fogyasztó és az eladó vagy aszolgáltató között megkötött szerződésben alkalmazott olyan feltétel, amely egyedileg nem került megtárgyalásraés amely az eladó vagy szolgáltató székhelye szerinti bíróság kizárólagos illetékességét köti ki.
”A devizaalapú kölcsönszerződések sorsát illetően ennek alapján a következő megállapítások tehetőek:-a devizaalapú kölcsönszerződésbe foglalt tisztességtelen szerződési feltétel a ténynél fogva – defacto – tisztességtelen, így elegendő hivatkozni rá, nem szükséges a tisztességtelenség megállapításához bírósági döntés,-a nemzeti – magyar – bíróságnak kötelezettsége áll fenn a tisztességtelen szerződési feltételnek hivatalból történő vizsgálatára a felek által előterjesztett kérelmek nélkül is az esetben,amennyiben devizaalapú kölcsönszerződéssel kapcsolatos peres eljárásokban a bíróság rendelkezésére állának a szükséges ténybeli és jogi elemek,-kiemelésre került a tisztességtelen szerződési feltétel megállapításához szükséges „egyedileg nem került megtárgyalásra” mulasztás.
Ennek az irányelvnek és bírósági döntésnek alapján külön megfogalmazott alakszerű kereseti, vagy egyéb kérelem nélkül már most h i v a t k o z o m a becsatolt kölcsönszerződésben és üzletszabályzatban Hitelező által egyoldalúan diktált, egyedileg meg nemtárgyalt tisztességtelen szerződési feltételekre ésk é r e mT. Bíróságot, hogy a rendelkezésére álló ténybeli elemek alapján vizsgálja a tisztességtelen szerződési feltételeket.
Nemzeti jogszabályokat, ezek változásait természetesen fentiektől függetlenül indokolt vizsgálni az alábbiak szerint:A 18/1999. (II.5.) Korm. rend. – a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló – 3. § 2. bek-e 2006. március 1-től hatályosan tartalmazza a következőket:5
„Ez a rendelet – a Ptk. Irányadó rendelkezéseivel együtt – a fogyasztóval kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.”
Ebből következően 2006. március 1-től hatályos Magyarországon is maradéktalanul a fentiekben is részletezett Európa Tanácsi 93/13. számú EGK irányelv, ennek tartalma ettől kezdődően épült bele azemlített kormányrendeletbe, illetve a Ptk-nak alábbi rendelkezéseibe:
A szerződési feltételek tisztességtelensége 209. §(1)Tisztességtelen az általános szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nemtárgyalt szerződési feltétel, ha a feleknek a szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a jóhiszeműség és tisztességkövetelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel támasztójával szerződést kötő félhátrányára állapítja meg.
Tisztességtelennek az a kikötés minősül, amely a jóhiszeműség és tisztesség elvét sérti.
Az egész Ptk.-ra kiterjedő elvet a jogalkotó ehelyütt azzal pontosítja, hogy olyan kikötések sértik ezt az elvet, amelyeknek eredményképp azegyik fél jogai és kötelezettségei egyoldalúan és indokolatlanul hátrányosan kerülnek meghatározásra.
Valójában ezekben az esetekben is arról van szó, hogy a Ptk. biztosítani kívánja a szerződésből fakadó jogok és kötelezettségek kiegyenlített eloszlását.
Ha a Ptk. által diszpozitív szabályokkal biztosított egyensúly súlyosan felborul, a jogalkotó valamilyen módon beavatkozik a jogviszonyba.
A szerződési feltétel tisztességtelenné nyilvánítása ennek egyik eszköze.
(2) A feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyankörülményt, amely a szerződés megkötésére vezetett, továbbá a kikötött szolgáltatás természetét, az érintett feltételnek aszerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát.
A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv melléklete tartalmaz egy példálózó felsorolást a tisztességtelennek minősülő szerződési feltételekről.
A magyar jogba ezt a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló 18/1999. (II. 5.) Korm.rendelet ülteti át.
A rendelet – az irányelvhez hasonlóan ugyancsak példálózó jelleggel – egy fekete és egy szürkelistát határoz meg.
Míg a fekete listába tartozó kikötések minden esetben tisztességtelennek minősülnek, addig a szürke listába tartozó jogszabályok vélelmezetten tisztességtelennek minősülnek , azaz a feltételt alkalmazó félnek kell bizonyítania, hogy az adott feltétel nem tisztességtelen.
A bizonyítás sikertelensége a feltételt alkalmazó fél kockázata: ilyen esetekben a feltétel tisztességtelennek minősül.
(4)Az általános szerződési feltétel és a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nem tárgyalt feltételtisztességtelenségét önmagában az is megalapozza, ha a feltétel nem világos vagy nem érthető.
(5) A tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók a főszolgáltatást megállapító,illetve a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési kikötésekre, ha azok egyébként világosak ésérthetőek.
209/A. §
(1) Az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló tisztességtelen kikötést a sérelmet szenvedettfél megtámadhatja.
(2)Fogyasztói szerződésben az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló, továbbá afogyasztóval szerződő fél által egyoldalúan, előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalttisztességtelen kikötés semmis. A semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
A Ptk. 209/A. § határozza meg a tisztességtelen szerződési kikötések jogkövetkezményeit.
Az érvénytelenség mindkét alakzata megtalálható a jogkövetkezmények között: az (1) bekezdés megtámadhatóságot, a (2) bekezdés semmisséget ír elő. A két jogkövetkezmény eltérő esetekre vonatkozik.
A Ptk. 209/A. § (2) bekezdése a fogyasztói szerződések tisztességtelen kikötéseit semmisséggel szankcionálja, függetlenül attól, hogy az adott kikötés általános szerződési feltételként került-e alkalmazásra.
Az (1) bekezdéstől eltérő jogkövetkezmény indoka az eltérő alanyai körbenkeresendő.
Fogyasztói szerződésekre ugyanis a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv előírja, hogy a fogyasztói szerződések tisztességtelenkikötései nem kötik a fogyasztót.
Az irányelv tehát relatív semmisséget követel meg: a tisztességtelen feltételt alkalmazó fél nem hivatkozhat az általa kialakított feltétel semmisségére.
Az irányelvvel való összhang megkívánja fogyasztói jogviszonyokban a tisztességtelen feltételek semmisséggel szankcionálását.
A semmisség előírása azonban indokolatlan beavatkozás lenne a magánautonómiába.
A Ptk. 209/A. § (1) bekezdése ezért az általános szerződési feltételek esetén a 6 tisztességtelenség jogkövetkezményeként megtámadhatóságot
és nem semmisséget ír elő.
Nem fogyasztói szerződésekben alkalmazott általános szerződési feltételek tisztességtelenségét tehát a bíróság nem észlelihivatalból, azt a félnek kell megtámadnia.
A Ptk-nak most idézett,2006. március 1-e után kötött devizaalapú kölcsönszerződésekre vonatkozó rendelkezései folytán az alábbiakra hívom fel a figyelmet:-a 209. § 3. bek-hez fűzött Kommentár szerinti „fekete” listát a 18/1999.(II.5.) Korm. rend. 1. bek-e,míg a „szürke” listát a 2. bek-e tartalmazza,-a 209. § 4. bek-e szerinti „nem világos vagy nem érthető” szerződési feltételeknek tisztességtelennek minősítése folytán elegendő a szerződésben használt idegen, vagy közgazdasági kifejezések használatára utalni a tisztességtelenség megállapításához,-a 209/A § 2. bek-e szerint a devizaalapú kölcsönszerződés esetében akár a szerződésben, akár azáltalános szerződési feltételekben – Üzletszabályzatban – megfogalmazott tisztességtelen szerződési feltételre határidő nélkül lehet hivatkozni, akár a törvénytelen kilakoltatást követően is. (Utóbbi esetben ellenben vigyázni kell arra, hogy már nem megállapítási, hanem marasztalási peres eljárást kell kezdeményezni.)
A bíróságnak fentiek szerinti hivatalból történő vizsgálatában bízva,
a csatolt kölcsönszerződésből a teljesség igénye nélkül kiemelek néhány nyilvánvalón tisztességtelen szerződési feltételt:
„Az Adósok és a Zálogkötelezettek alávetik magukat annak, hogy a jelen közjegyzői okirat alapján, az Adósok terhére fennálló kölcsön- és egyéb járuléktartozás összegét, esetlegesvégrehajtási eljárás kezdeményezése esetén is a Hitelezők felkérésre a fenti módonközjegyző tanúsítsa.”
„Az Adósok és Zálogkötelezettek visszavonhatatlanul hozzájárulnak ahhoz, hogy amennyiben a kölcsönt nyújtó Hitelezők egymás közti viszonyában külön nyilatkozatuk alapján csak a Bank válik a követelés egyedüli jogosultjává, az Adósok és a Zálogkötelezettek minden további megkérdezése nélkül, a jelen szerződés e pontjára hivatkozással, a külön nyilatkozat alapján a Bank jogosult a Jelzálogbank javára bejegyzett jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 109/1999.(XII.29.)FVM rendelet 88. § alapján a Bank javára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.”
„A zálogból való kielégítési jog gyakorlása esetén – történjék az akár bírósági végrehajtás, akár záloghitel nyújtásával, vagy árverés szervezésével üzletszerűen vagy hivatalból foglalkozó személynek adott értékesítési megbízás, akár a Zálogjogosult általi értékesítés útján – a Zálogkötelezettek egyetemlegesen kötelesek a zálogul lekötött ingatlant beköltözhető, a vevő részére korlátozásmentesen birtokba adható állapotban végrehajtásra, illetve értékesítésre bocsátani.”
„A szerződő felek megállapodnak abban, hogy a Zálogjogosult a zálogból való kielégítési jogának akár a zálogjoggal biztosított követelés lejárta folytán (ideértve a felmondással történő esedékessé tételt is) akár egyéb okból történő megnyíltával a kielégítési jogot a bírósági végrehajtásmellőzésével akként is gyakorolhatja, hogy a zálogtárgynak a nyújtásával vagy árverésszervezésével üzletszerűen vagy hivatalból foglalkozó személynek megbízást ad, avagy a zálogtárgyat a kielégítési jog megnyíltától számított 12 hónap alatt maga értékesíti.
Az ilyen módokon történő értékesítés esetén a zálogtárgy legalacsonyabb eladási árát a szerződő felek a kölcsön fedezetéül felajánlott ingatlannak a hitelbiztosítéki érték megállapításáravonatkozó jogszabályok, a Zálogjogosult jel-záloghitelintézeti hitelbiztosítéki érték-megállapítási szabályzata alapján a Zálogjogosult által az értékesítés időpontjára, avagy az értékesítést legfeljebb 90 nappal megelőző időpontra aktuálisan meghatározott hitelbiztosítéki értéke 70 %-ában állapítják meg.”
7„A Zálogjogosult a fentiek szerinti értékesítés esetén a fenti megállapodás alapján – a zálogtárgy tulajdonosa helyett és nevében eljárva – jogosult a zálogtárgy tulajdonjogának átruházására, az erre vonatkozó adásvételi szerződés megkötésére , és a zálogtárgy tulajdonosa helyett és nevében eljárva a vevő tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez a bejegyzési engedély megadására.”
„A zálogkötelezettek egyetemlegesen kötelesek a zálogul lekötött ingatlant a Zálogjogosult felhívására, a felhívásban megszabott határidő alatt, értékesítés céljából, beköltözhető, a vevő részére korlátozásmentesen birtokba adható állapotban a Zálogjogosult birtokába bocsátani.”
„A Hitelezők a jelen kölcsönszerződést jogosultak azonnali hatállyal felmondani, és a teljeshiteltartozást, valamint járulékait esedékessé tenni, az adósok pedig egyetemlegesen kötelesek a felmondással esedékessé tett teljes tartozást – ha a felmondásban már határidő nem szerepel – a felmondás közlésével egyidejűleg a Hitelezőknek megfizetni, ha az Adósok vagy a Zálogkötelezettek a jelen szerződés alapján őket terhelő valamely kötelezettségüknek nem tesznek eleget, a szerződést – adósi fizetési késedelmet is ideértve megszegik…”
De azért nem hagyom szó nélkül az utolsó idézetben olvasható, a Hitelezők számára szerződés szerint olyan esetben is biztosított azonnali szerződés felmondási jogot, ha a kötelezett egyetlen alkalommal azért hagyott ki egyetlen részletfizetési kötelezettséget, mert éppen szívinfarktussal kórházban élet és halál között lebeg.
Adóst megillető azonnal felmondási jog pedig a szerződés szerint még akkor sem létezik, ha a hitelező az egyoldalú szerződésmódosítása folytán kétszeresére megemelt kamatmérték okát mondjuk abban jelöli meg,hogy az Antarktiszon olvad a hó.
Ez egy ilyen szerződés.
Megállapítási kereseti kérelmet kívánok iratom I. részében írtak alapján előterjeszteni alperesekkel szemben a Pp. ide vonatkozó rendelkezéseit betartva:
123. § Ha a kereseti kérelem számadási kötelezettség megállapítására irányul, a felperes ezzel együtt kérheti az általa előterjesztett számadás helyességének megállapítását is.
Megállapításra irányuló egyéb kereseti kérelemnek csak akkor van helye, ha a kért megállapítás a felperes jogainak az alperessel szemben való megóvása végett szükséges, és a felperes a jogviszony természeténél fogva vagy a kötelezettség lejártának hiányában vagyvalamely más okból teljesítést nem követelhet.
Annak, hogy megállapításra irányuló keresetet lehessen indítani, két konjunktív jogszabályi feltétele van.
Az egyik a jogvédelem szükségessége, mégpedig a felperesnek az alperessel szembeni jogvédelme szükségessége, valamint az, hogy a felperes teljesítést ne követelhessen.
A két feltétel együttes természetű, azaz az egyik feltétel hiánya a kereset elutasításához vezet, mégpedig érdemi vizsgálat nélkül, pusztán a Pp. 123. §-ában
írt feltételek hiánya miatt.
A bíróságnak a törvényes feltételek meglétét hivatalból vizsgálnia kell
Fentiekre tekintettel a csatolt meghatalmazással igazolt ügyvéd útján K……. János Budapest XXII. Ker. …………. sz. alatti lakosfelperes k e r e s e t t e l
élek és kérem T. Bíróságot arra, hogy az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. – székhelye: 1051 Budapest V. Nádor u. 16. sz. -I. r.,valamint OTP Jelzálogbank Zrt– székhelye: 1051 Budapest V. Nádor u. 21. sz. alatti székhelyű – II. r. alperesek, és felperes között létrejött, 2006. június 15-én aláírt kölcsönszerződés alapján állapítsa meg azt, hogy 2011. június 6. napjáig esedékes, lejárt, alperesek részére már kifizetett teljesítésemen túl 7688,35 CHF – svájci franknak megfelelő pénzösszeget 2011. június 6. napjáig alperesek részére kifizettem.
Kötelezze T. Bíróság alpereseket perköltség viselésére.
Pertárgy értéke: 1 millió 700.000.-Ft.
Bíróság illetékessége a Pp. 30. § 1. bek-én nyugszik.
Csatolandó költségmentességi nyilatkozat alapján az eljárásban költségmentesség kedvezményét kérelmezem.
Jelen peres eljárást közvetítői eljárás nem előzte meg.
Siófokon 2011. június 13. napján.
Tisztelettel:képv.:K…….János felperes.
(Forrás: http://www.scribd.com/fullscreen/57925376?access_key=key-m33pzzra9b94ssibr9q
*B.Kiss-Tóth László 2011.06.22.

matches:
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
§ 2
bíróság
§ 3
§ 4
§ 2
Bíróság
Bíróság
§ 1


text:
Nike Free 5.0 Flyknit NSW 75% kedvezmény kapható
/ Nike Free Run OG/ Nike Free 5.0 Flyknit NSW CATEGORIES Adidas eredeti ZX
- Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő
- Nike Free Flyknit NSW Nők
- Szabad Flyknit NSW Triple Férfi
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő nike flyknit NSW hajóraj 42 trailer 1 Nike Free flyknit NSW durva endoplazmatikus retikulum nike flyknit NSW hajóraj jel kiadványok Nike Free Flyknit NSW Benzin
Regular Price: 292.99€ Special Price 86.99€ Kosárba tesz
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő nike flyknit NSW hajóraj hobbi fekete Nike Free flyknit NSW török van személyiségjegyek Nike Free flyknit NSW Roughriders baseball Gillette nike flyknit NSW hajóraj 42 gillian
Regular Price: 306.99€ Special Price 91.99€ Kosárba tesz
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő nike flyknit NSW hajóraj jel kiadványok repülőgép Nike Free flyknit NSW török van személyiség Nike Free flyknit NSW petrolicious ferrari 512 Nike Free flyknit NSW antracit
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő nike flyknit NSW osztag hobbi felülvizsgálata Optometriai Nike Free flyknit NSW amazon Nike Free flyknit NSW bíróság lila Jordan
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő nike flyknit NSW osztag legfőbb Nike Free flyknit NSW bíróság lila retro 7 Nike Free flyknit NSW rózsaszín vaku lipsense által senegence
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW antracit színű nike flyknit NSW hajóraj hobbi telek Nike Free flyknit NSW Roughriders jégkorong logo nike flyknit NSW hajóraj plakátok kupon
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW bíróság lila nike lakosztályok Nike Free flyknit NSW hajóraj plakátok szálláshelyek Nike Free flyknit NSW antracit színű műanyagból
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW felülvizsgálat Nike Free flyknit NSW török van tenyésztők Nike Free flyknit NSW bíróság lila cipő Nike Free flyknit NSW 5,0 farkas szürke
Regular Price: 314.99€ Special Price 87.99€ Kosárba tesz
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW hajóraj hobbi katalógusok Nike Free flyknit NSW fekete és zöld Nike Free flyknit NSW bíróság lila 7s Nike Free flyknit NSW durva ország felvonó
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW női farkas szürke Nike Free flyknit NSW török van macska Nike Flyknit NSW Crimson Nike Free flyknit NSW durva és szárítógépek táskák Norvégia
Regular Price: 335.99€ Special Price 73.99€ Kosárba tesz
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW osztag plakátok hsm-37 Nike Free flyknit NSW bíróság lila nike póló Nike Free flyknit NSW durva és szárítógépek harci iskolák
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW osztag plakátok HSM-37 uic Nike Free flyknit NSW török van macska úszás Nike Flyknit NSW antracit nike flyknit NSW hajóraj jel kiadványok könyvesbolt
Nike Free 5.0 Flyknit NSW Cipő Nike Free flyknit NSW Roughriders jégkorong Nike Free flyknit NSW farkas szürke Dél-Afrika nike flyknit NSW osztag hobbi csomagküldő ételek
Nike Free Flyknit NSW Nők nike flyknit NSW hajóraj jel kiadványok Könyvespolc Nike Free flyknit NSW felülvizsgálat Nike Free flyknit NSW Roughriders jégkorong ütemezése ingyenes flyknit NSW hármas fekete
Nike Free Flyknit NSW Nők nike flyknit NSW osztag hobbi csomagküldő gyógyszertár Nike Free flyknit NSW petrolicious youtube adás Nike Free flyknit NSW benzin farmer női

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Általános szerződési szabályok (magánszemélyek részére nyújtott deviza kölcsönhöz) - PDF
Download "Általános szerződési szabályok (magánszemélyek részére nyújtott deviza kölcsönhöz)"
1 14. sz. melléklet Hiteliktatószám:.....sz. szerződés 1. számú függeléke Általános szerződési szabályok (magánszemélyek részére nyújtott deviza kölcsönhöz) Sajóvölgye Takarékszövetkezet tevékenységi engedély száma: 864/1997/F dátuma: A szerződő felek megállapodnak, hogy a fenti hiteliktatószámú hitelügyletre vonatkozó szerződésük az alábbiakban meghatározott feltételekkel együtt érvényes, ezen feltételeket magukra nézve kötelező érvényűnek tekintik, és azokat jelen 1.számú függelék aláírásával elfogadják: 1. Lakáscélú hitel és kölcsönszerződés esetén a Takarékszövetkezet jogosult az Adós számára kedvezőtlen kamatmódosításra a módosítandó kamatra kihatással bíró alábbi feltételek bekövetkezése esetén: a) a Takarékszövetkezet (2) bekezdés szerinti forrásköltségeinek, forrásszerzési lehetőségeinek kedvezőtlen változása, b) a hitelkockázat (4) bekezdésben meghatározott változása, c) a Takarékszövetkezet adott tevékenységének költségeit növelő, a hitel-, kölcsön- és pénzügyi lízingszerződés szerinti jogviszonyokat szorosan és közvetlenül érintő jogszabályváltozás. (2) A forrásköltségek, forrásszerzési lehetőségek kedvezőtlen változása az alábbi események közül legalább egynek a bekövetkezését jelenti: a) jegybanki alapkamat emelkedése, b) bankközi pénzpiaci kamatlábak emelkedése, c) a Takarékszövetkezet lekötött ügyfélbetétei kamatának emelkedése, d) a refinanszírozást biztosító, nyilvánosan kibocsátott értékpapír kamatának emelkedése, e) a pénzügyi intézmény hitelezési vagy lízingtevékenysége refinanszírozásául szolgáló hitel-, kölcsönszerződések költségének bizonyítható növekedése. (3) A kamat mértékének százalékban kifejezett növekedése nem haladhatja meg a (2) bekezdésben meghatározott feltételek változásának együttes hatása alapján meghatározott mértéket, figyelembe véve a Takarékszövetkezet forrásszerkezetét és annak változását.
2 2 (4) A kamat ügyfél számára kedvezőtlen módosítására a hitelkockázat változásai esetén is sor kerülhet: a) a Takarékszövetkezet eszközminősítési vagy belső adósminősítési szabályzata alapján az adott ügyfél, illetve a hitelügylet magasabb kockázati kategóriába történő átsorolása esetén, ha az átsorolásra a kölcsön összegében vagy a fedezetül szolgáló ingatlan értékében bekövetkezett legalább 10%-os változás miatt került sor, feltéve, hogy ez a változás a kölcsön visszafizetését jelentős mértékben veszélyezteti, vagy b) a Takarékszövetkezet eszközminősítési vagy belső adósminősítési szabályzata alapján azonos kockázati kategóriába tartozó hitelügyletek, illetve ügyfelek kockázatának növekedése esetén, ha a kockázat növekedése az adott kockázati kategóriában az értékvesztés, és ezáltal az alkalmazott kockázati felár mértékének emelését teszi indokolttá. (5) A (4) bekezdés a) pontja alapján a pénzügyi intézmény nem módosíthatja a devizában nyújtott és forintban törlesztett hitel kamatának mértékét az ügyfél számára kedvezőtlenül, ha a kölcsön forintban meghatározott összege az árfolyamváltozás miatt emelkedik. (6) A (4) bekezdés b) pontja alapján a pénzügyi intézmény nem módosíthatja a kamat mértékét az ügyfél számára kedvezőtlenül, ha a fogyasztó nem esett 30 napon túli fizetési késedelembe. A nem lakáscélú hitel és kölcsönszerződések esetén Takarékszövetkezet jogosult a Szerződésben meghatározott hiteldíj bármely elemét így különösen a kamat-, kamatfelár, kezelési költség, egyéb díj, valamint a késedelmi kamat mértékét vagy egyéb szerződési feltételt a jelen Szerződésben meghatározott feltételek szerint egyoldalúan módosítani. Amennyiben a Szerződésben referencia kamatlábhoz kötött ügyleti kamat kerül megállapításra, a referencia kamatláb változásával együtt automatikusan, kamatperiódusonként változik az ügyleti kamat, erre tekintettel a referencia kamatlábhoz kötött kamat mértékének periodikus változása nem minősül egyoldalú kamatmódosításnak. A Takarékszövetkezet a Szerződésben meghatározott kamat, díj, költség, vagy Adóssal (Adósokkal) kötött szerződés kivételével egyéb szerződési feltétel Adós(ok)ra nézve kedvezőtlen módosításának jogát az alábbi feltételek valamelyikének bekövetkezése esetén gyakorolja: A jogi, szabályozói környezet megváltozása a) a Takarékszövetkezet hitel-, és pénzügyi lízingszerződés szerinti jogviszonyokat szorosan és közvetlenül érintő tevékenységére, működési feltételeire vonatkozó vagy ahhoz kapcsolódó jogszabályváltozás, jegybanki rendelkezés vagy a hitelezőre kötelező egyéb szabályozók megváltozása; b) a Takarékszövetkezet hitel-, és pénzügyi lízingszerződés szerinti jogviszonyokat szorosan és közvetlenül érintő tevékenységéhez kapcsolható közteher- (pl. adó-) változása, a kötelező tartalékolási szabályok változása; c) kötelező betétbiztosítás összegének, vagy díjának változása.
3 3 A pénzpiaci feltételek, a makrogazdasági környezet módosulása a) a Takarékszövetkezet forrásköltségeinek változása / pénzpiaci forrásszerzési lehetőségek változása, így különösen, de nem kizárólagosan: Magyarország hitelbesorolásának változása, az országkockázati felár változása (credit default swap), jegybanki alapkamat, a jegybanki repo- és betéti kamatlábak változása, a bankközi pénzpiaci kamatlábak/ hitelkamatok változása, a Magyar Állam vagy a hitelező által kibocsátott kötvény és SWAP hozamgörbék egymáshoz képest történő elmozdulása, refinanszírozást biztosító, nyilvánosan kibocsátott értékpapír hozamának, illetve kibocsátója elismert külső hitelminősítő szervezet általi kockázati besorolásának változása vagy az ilyen besoroláshoz kapcsolódó költségek megváltozása, a Takarékszövetkezet lekötött ügyfélbetéteinek kamatának változása. Az ügyfél kockázati megítélésének megváltozása a) Az ügyfél, illetve a hitelügylet más kockázati kategóriába történő átsorolása a Takarékszövetkezet vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelő eszközminősítési szabályzata, vagy belső adósminősítési szabályzata alapján különös tekintettel az ügyfél pénzügyi helyzetében és fizetőképességi stabilitásában bekövetkező változásokra, ha azt az új kockázati kategóriába történő átsorolás az értékvesztés, és ezáltal az alkalmazott kockázati felár mértékének változtatását teszi indokolttá. b) A Takarékszövetkezet vonatkozó jogszabályi előírásoknak megfelelő eszközminősítési szabályzata, vagy hitelező belső adósminősítési szabályzata alapján azonos kockázati kategóriába tartozó hitelügyletek, illetve ügyfelek kockázatának változása, ha a kockázat megváltozása az adott kockázati kategóriában az értékvesztés, és ezáltal az alkalmazott kockázati felár mértékének változtatását teszi indokolttá. c) A Takarékszövetkezet vállalja, hogy a kockázati megítélés megváltozása alapján nem érvényesítenek kamatemelést azon ügyfeleknél, akik szerződési kötelezettségeiket folyamatosan teljesítették, a hitel futamideje alatt nem estek fizetési késedelembe. d) A nyújtott kölcsön vagy hitel fedezetéül szolgáló ingatlanfedezet értékében bekövetkezett legalább 10%-os változás. Az Adós(ok) a módosítás hatálybalépése előtt jogosult a Szerződés felmondására. Amennyiben az Adós(ok) a megváltozott kondíciókat nem fogadja el, azt a szerződő felek az Adós(ok) általi, a módosítás hatályba lépésének napjával történő felmondásnak tekintik. Az Adós(ok) esetében az ezen okból benyújtott felmondás (előtörlesztés) díjmentes. A Takarékszövetkezet az Adós(ok) által írásban megtett, legkésőbb módosítás hatálybalépésének napjáig a Takarékszövetkezet benyújtott felmondást tekinti joghatályosnak. Ebben az esetben a Takarékszövetkezet és az Adós(ok) haladéktalanul kötelesek elszámolni egymással, és az Adós(ok) köteles az eredeti ügyleti kamattal illetve kondíciókkal a teljes tartozását haladéktalanul visszafizetni. Ennek elmulasztása esetén a Takarékszövetkezet a lejárt követeléshez fűződő jogkövetkezményeket érvényesíti az Adóssal(Adósokkal) szemben. Ha az Adós(ok) a módosítás hatálybalépéséig írásban a Szerződést nem mondja fel, úgy a módosítást általa elfogadottnak kell tekinteni. Ebben az esetben a Takarékszövetkezet az értesítésben meghatározott hatálybalépési időponttól kezdődően a módosított mértékű ügyleti-, késedelmi kamatot, díjat, költséget jogosult felszámítani, illetve a módosult szerződési feltételt érvényesíteni. A módosítás az értesítésben megjelölt hatálybalépési időpontot megelőző időszakra megállapított ügyleti kamatot, díjakat, és egyéb feltételeket nem érinti.
4 4 A Szerződésben kikötött egyoldalú szerződésmódosítási jog a hitel/kölcsön teljes futamideje alatt, és a hitel/kölcsön lejárttá válását követően is megilleti a Takarékszövetkezetet mindaddig, amíg a szerződésből eredően az Adóssal(Adósokkal) szemben fennálló követelése van. Az Adós(ok) jelen Szerződés aláírásával felhatalmazza a Takarékszövetkezetet, hogy a Szerződésbe foglalt kölcsön visszafizetésének végső időpontját legkésőbb a lejárat napján postára adott egyoldalú nyilatkozatával egy ízben, legfeljebb 92 nappal meghosszabbítsa a kamat, díj, költség fizetési kötelezettségek Szerződésben meghatározott üteme fenntartása mellett, amennyiben az Adós(ok) a kölcsön meghosszabbításának szándékát a Takarékszövetkezetnek a Szerződés lejáratát megelőzően írásban bejelentette. 2. Forrásköltségnek minősül a teljesítési határidő elmulasztása esetén a késedelemből eredően, az évi CXII. törvény alapján a bankot terhelő hitelminősítési kötelezettség illetve tartalékképzésből eredő ráfordítás valamint kamatveszteség is. A kamatveszteség számítási alapja: a kölcsön összegéből a lejáratig vissza nem fizetett összeg alapján felmerülő kockázati céltartalék képzési kötelezettség összege. Lakáscélú jelzáloghitel: olyan jelzáloghitel, amelyben a felek által okiratban rögzített hitelcél lakóingatlan vásárlása, építése, bővítése, korszerűsítése vagy felújítása. Ügyleti kamat: a Szerződésben meghatározott mértékű hitelkamat, amely referenciakamatlábhoz kötött kamatként vagy egyedi kamatként kerül meghatározásra. A kamatszámítás módja: Tőke x kamatláb x kamatnapok száma kamatnap: a folyósítás napjától a törlesztést megelőző napig eltelt naptári napok száma 3. A kamatváltozásról a Takarékszövetkezet köteles az Adóst haladéktalanul értesíteni. Amennyiben az Adós az ügyleti kamat megváltozott mértékét nem fogadja el, úgy köteles az eredeti ügyleti kamattal teljes tartozását az értesítés kézhezvételétől számított 15 napon belül visszafizetni. Ellenkező esetben a Takarékszövetkezet az értesítésben meghatározott időponttól kezdődően a módosított mértékű ügyleti kamatot jogosult felszámítani. 4. A kamatot a Takarékszövetkezet naptári napokra számítja fel. Az első kamatnap a folyósítás napja, az utolsó kamatnap a törlesztést megelőző nap. Az utolsó kamatfizetés a kölcsön lejárata napján esedékes. Ha az Adós a kölcsönt lejárat előtt fizeti vissza, a kamat a kölcsön visszafizetésének napján válik esedékessé. A Takarékszövetkezet a kamatot a tényleges visszafizetés napját megelőző napig számítja fel. 5. A folyósítási jutalék és/vagy a kezelési költség összegével a Takarékszövetkezet az első folyósítással egyidejűleg, a kamat és a rendelkezésre tartási jutalék összegével az esedékesség napján megterheli az Adós nála vezetett bankszámláját vagy az Adós nevén megnyitott Takarékszövetkezeti hitelelszámolási technikai számláját. 6. Amennyiben a kölcsön törlesztés, vagy a hiteldíj/kamat fizetés esedékessége munkaszüneti napra esik, úgy az esedékesség napja az ezt követő első munkanap.
5 5 7. Alkalmazott árfolyamok A lakáscélú deviza alapú (devizában nyilvántartott vagy devizában nyújtott és forintban törlesztett) hitel- vagy kölcsönszerzõdés vagy pénzügyi lízingszerzõdés esetében a kölcsön folyósításakor a kölcsön, az esedékessé váló törlesztõrészlet, valamint a devizában megállapított bármilyen költség, díj vagy jutalék forintban meghatározott összegének kiszámítása a folyósítás illetve a törlesztés napján jegyzett MNB deviza középárfolyama alapján, díjmentesen történik. E rendelkezést megfelelõen kell alkalmazni arra az esetre is, ha az Adós a fennálló teljes tartozását (vagy annak egy részét) elõ-, illetve végtörleszti. E rendelkezést nem kell alkalmazni arra az esetre, ha a törlesztõrészlet fizetésére devizában kerül sor. Az MNB deviza középárfolyam az MNB honlapján, és a Takarékbank honlapján is megtekinthető. 8. Egyoldalú szerződésmódosítás A Takarékszövetkezet a Szerződés bármely feltételét jogosult módosítani, ha a módosítás az Adós számára nem kedvezőtlen. Az Adós számára kedvező egyoldalú szerződésmódosítást a Takarékszövetkezet az általános szerződési feltételek módosításával is végrehajthatja, ebben az esetben az általános szerződési feltételek vonatkozó rendelkezése válik a szerződés részévé. A módosításról az érintett ügyfeleket legkésőbb a módosítás hatálybalépését követő legközelebbi számlakivonattal együttesen postai úton vagy más, a szerződésben meghatározott közvetlen módon is értesíti, továbbá elektronikus kereskedelmi szolgáltatás nyújtása esetén a módosítást az ügyfelek számára folyamatosan és könnyen hozzáférhető módon, elektronikus úton is elérhetővé teszi. A lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés nem módosítható az ügyfél számára kedvezőtlenül, kivéve a kamat tekintetében az arra vonatkozó jogszabályban meghatározott esetekben, feltételekkel és módon, amennyiben azt a jegybanki alapkamat, a refinanszírozási kamatlábak, a pénzpiaci indexek, a Takarékszövetkezet lekötött ügyfélbetétei kamatának változása, a szabályozói környezet, illetve a hitelkockázat jogszabályban meghatározott változása indokolja. 9. Futamidő hosszabbítás Lakáscélú jelzáloghitel esetén a futamidõ meghosszabbításáért a Takarékszövetkezet nem jogosult semmilyen, általa megállapított mértékű díjat, jutalékot vagy költséget felszámítani, amennyiben a futamidõ meghosszabbítására öt éven belül nem került sor. Lakáscélú jelzáloghitel esetében az Adós, amennyiben a szerzõdése alapján fennálló kötelezettsége teljesítésével legalább kilencven napos késedelemben van, a futamidõ alatt egy alkalommal írásban kezdeményezheti a futamidõ meghosszabbítását legfeljebb öt évvel. Az ilyen kérelem teljesítését a Takarékszövetkezet alapos ok nélkül nem tagadhatja meg. Ebben az esetben a díjak, költségek, jutalékok vonatkozásában az előző bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni. Az Adósnak előzetes igénybejelentés alapján - lehetősége van a deviza alapú hitel- vagy kölcsön forint hitellé történő átváltására, devizában való egyösszegű törlesztésére, illetve hitelkiváltásra. 10. Előtörlesztés
6 6 Az Adósnak lehetősége van a kölcsönt a Szerződésben rögzített esedékesség illetve lejárat előtt a Takarékszövetkezetnek visszafizetni, amelyért a Takarékszövetkezet díjat nem számít fel. 11. Fizetési késedelem A lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés esetében a szerződés felmondását követő kilencvenedik napot követően a Takarékszövetkezet az Adós nem teljesítése miatt késedelmi kamatot, költséget, díjat vagy jutalékot nem számíthat fel a felmondás napját megelőző napon érvényes ügyleti kamatot és kezelési költséget meghaladó összegben. Amennyiben a deviza alapú lakáscélú hitel- és kölcsönszerződés a szerződés felmondása bekövetkezésekor a fennálló tartozás összegének forintban történő meghatározását írja elő, az előző. pontban írt rendelkezést azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a szerződés felmondását követő kilencvenedik napot követően az Adós nem teljesítése miatt a felmondás napján érvényes ügyleti kamatot és kezelési költséget meghaladó mértékű késedelmi kamat, költség, díj vagy jutalék nem számítható fel. 12. Az Adós tudomásul veszi, hogy amennyiben az esedékesség/lejárat napjára a törlesztéshez szükséges deviza fedezetet nem biztosítja, úgy a Takarékszövetkezet a lejárat napjától a lejárt devizakölcsön után a kezelési költségen és az ügyleti kamaton felül a hatályos Hirdetményben foglaltak szerinti késedelmi kamatot (jelenleg 6%) számítja fel, és az esedékesség/lejárat napját követően az Adós nála vezetett bármely bankszámlájáról jogosult a kölcsön késedelmi kamattal növelt összegét beszedni. A teljes hiteldíj bármely elemének fizetésére vonatkozó kötelezettség késedelmes teljesítése esetén az Adós a késedelem időtartamára, a késedelmesen teljesített összeg után évi 6 % késedelmi kamat megfizetésére köteles. Az Adós tudomásul veszi - amit jelen szerződés aláírásával megerősít hogy a lejárt devizakölcsön előző bekezdés szerinti, az Adós Takarékszövetkezetnél vezetett bármely bankszámlájáról történő beszedésével összefüggésben felmerült összes többletköltség (kamat, késedelmi kamat, késedelmes törlesztési megbízás miatti többlet kamatköltség stb.) kizárólag az Adóst terheli. Forintszámáról történő beszedés esetén a konverzió a Takarékszövetkezet beszedés napján érvényes reggeli deviza eladási árfolyamán történik. A kölcsön devizanemétől eltérő nem forint - devizanemben történő beszedés esetén konverzió a terhelendő bankszámla devizanemének a beszedés napján a Takarékszövetkezet által jegyzett deviza vételi árfolyama, és a fennálló kölcsön tartozás devizanemének deviza eladási árfolyama alapján számított keresztárfolyamon történik Az Adós tudomásul veszi, hogy a Takarékszövetkezet jogosult a lejárt, azaz az esedékességkor vissza nem fizetett devizaösszeget az általa egyoldalúan meghatározott időponttól a Takarékszövetkezet által hivatalosan jegyzett (reggeli) deviza eladási árfolyamon számolt forint ellenértéke szerint lejárt forint hitelként nyilvántartani, amelynek kamata a lejárt devizaösszeg forintra történő átváltásának napján érvényes jegybanki alapkamat + 5 % pont kamatfelár és a Takarékszövetkezet hatályos Hirdetményében közzétett, bankkölcsönökre érvényes késedelmi kamat (jelenleg évi 6%). 13. Adós tudomásul veszi, hogy amennyiben a jelen szerződésből származó fizetési kötelezettségének határidőben nem tesz eleget a követelés érvényesítésével kapcsolatban felmerülő valamennyi költség megfizetésére köteles.
7 7 A Takarékszövetkezet követelése érvényesítésével kapcsolatban felmerült költségeit jogosult az általa történt megfizetéssel egyidejűleg tőkésíteni és ettől a naptól kezdődően az így megállapított tőke után ügyleti kamaton felül a jelen szerződés 7. pontjában foglaltak szerint késedelmi kamatot felszámítani. 14. Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a jelen szerződés alapján folyósítandó kölcsön és járulékai fedezeteként szolgáló ingatlanokra megkötött biztosítási szerződést melyben kedvezményezettként a Takarékszövetkezetet jelölte meg - a kölcsön teljes visszafizetéséig fenntartja, és annak fennállását folyamatosan igazolja. A biztosítási esemény bekövetkezése esetén a biztosítási összeg a Takarékszövetkezetet illeti meg. Az Adós hozzájárul, hogy a biztosítási összeg közvetlenül a Takarékszövetkezet által megjelölt bankszámlára kerüljön folyósításra, s abból a Takarékszövetkezet a követeléseit kielégítse. Az ezt meghaladó összeg az Adóst illeti meg. Adós hozzájárul ahhoz, hogy a Takarékszövetkezet a fentieket az érintett biztosítónál a biztosító közvetlen megkeresése útján bármikor ellenőrizhesse, akár jelen kölcsönszerződés biztosítónak történő megküldésével. Szerződő felek megállapodnak, hogy a fentiek elmulasztása az Adós részéről súlyos szerződés szegésnek minősül, amely alapján a Takarékszövetkezet jogosult a kölcsönt azonnali hatályú felmondással lejárttá tenni. 15. Az Adós felhatalmazza a Takarékszövetkezetet arra, hogy amennyiben a lejáratkor a kölcsöntartozását és járulékait nem fizeti meg, a pénzforgalomról, a pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló 314/2009. (XII. 28.) Korm. számú rendeletben megjelölt előnyösen rangsorolt megbízások teljesítésének sorrendjét követően, de minden más fizetési megbízást megelőzően a lejárt kölcsön összegével és járulékaival bármelyik a jelen szerződésben megjelölt forint/deviza bankszámláját azonnali beszedési megbízás alkalmazásával megterhelje. Az Adós kötelezettséget vállal arra, hogy a számlavezető hitelintézet által elfogadott formában Takarékszövetkezet részére a jelen szerződés megkötésével egyidejűleg általa aláírva átadja a fenti számlák ellen azonnali beszedési megbízás benyújtására felhatalmazó - jelen kölcsön és járulékainak teljes megfizetéséig az Adós által egyoldalúan vissza nem vonható - nyilatkozatait. Adós tudomásul veszi, hogy amennyiben jelen kölcsönszerződésből származó fizetési kötelezettségeit azok esedékessé válásakor nem vagy csak részben teljesíti a Takarékszövetkezet jogosult az Adós előzetes értesítése nélkül az Adós bármely a Takarékszövetkezetnél vezetett bankszámláját az esedékes összeg erejéig megterhelni, azaz a lejárt követelést a 314/2009. (XII. 28.) Korm. számú rendelet alapján beszámítás útján kiegyenlíteni. 16. Az Adós tudomásul veszi, hogy a jelen szerződés fennállása alatt más hitelintézettől csak a Takarékszövetkezet előzetes írásbeli hozzájárulásával vehet igénybe hitelt, illetőleg kölcsönt, vállalhat garanciát vagy kezességet, köthet pénzügyi lízingszerződést, vagy vállalhat más ilyen típusú kötelezettséget. Az Adós köteles továbbá a Takarékszövetkezetet haladéktalanul írásban tájékoztatni a szerződéskötést követően keletkezett minden további, ebbe a körbe tartozó olyan kötelezettségvállalásáról, amely fizetőképességét alapvetően befolyásolja. A szerződő felek megállapodnak, hogy a fentiek elmulasztása az Adós részéről súlyos szerződésszegésnek minősül, amely alapján a Takarékszövetkezet jogosult a kölcsönt azonnali hatályú felmondással lejárttá tenni.
8 8 17. A Takarékszövetkezetet megilleti az Adós, az Adóssal egy ügyfélcsoportba tartozó vállalkozások, természetes személyek fizetőképességére, pénzügyi helyzetére vonatkozó folyamatos ellenőrzési jog. Az ellenőrzési jog különösen az Adós, az Adóssal egy ügyfélcsoportba tartozó vállalkozások, természetes személyek gazdálkodására vonatkozó azon adatok és tények bekérését, illetve helyszíni ellenőrzését jelentik, amelyek alapján az Adós, az Adóssal egy ügyfélcsoportba tartozó vállalkozások, természetes személyek adósminősítése elvégezhető, valamint fizetőképességének alakulása nyomonkövethető. Amennyiben a Takarékszövetkezet az ellenőrzés során azt állapítja meg, hogy az Adós, az Adóssal egy ügyfélcsoportba tartozó vállalkozások, természetes személyek pénzügyi helyzetében olyan alapvető változások következtek be, amelyek a jelen szerződésből származó bármely fizetési kötelezettségének határidőre való teljesítését súlyosan veszélyeztetik, ez a szerződés azonnali hatályú felmondással történő lejárttá tételére ad jogalapot. 18. A Takarékszövetkezetet megilleti az Adós, illetve harmadik személy (Biztosítéknyújtó) által nyújtott fedezetek meglétének és értékének rendszeres ellenőrzési joga. 14. A Takarékszövetkezet előzetes írásbeli hozzájárulása nélkül az Adós a szerződésből eredő jogait másra nem engedményezheti, illetve kötelezettségeit tartozásátvállalás útján nem ruházhatja át. A Takarékszövetkezet jogosult a szerződésből eredő jogait az Adós engedélye nélkül részben vagy egészben átruházni. 19. Az Adósnak a kölcsön és járulékainak teljes visszafizetéséig azonnali értesítési kötelezettsége áll fenn a Takarékszövetkezet felé az alábbi tények és események vonatkozásában: a) más személyek végrehajtás kezdeményezése iránti szándékáról történt tudomásszerzést követően haladéktalanul. b) ha a biztosítékot nem az Adós, hanem harmadik személy - biztosítéknyújtó - nyújtja, jelen szerződés bármely biztosítékát érintő végrehajtási, illetve a biztosítéknyújtóval szemben kezdeményezett végrehajtási-, csőd- vagy felszámolási eljárás; c) bármely az Adóssal, illetve a biztosítéknyújtóval szemben foganatosított végrehajtási cselekmény; d) az Adós által olyan társaságban szerzett tulajdonosi részesedés, amely szintén hitelezési kapcsolatban áll a Takarékszövetkezettel, amennyiben az Adós erről tudomást szerez; e) az Adósnak harmadik személlyel szemben fennálló 90 napon túli, összegszerűségében a minimálbért meghaladó lejárt fizetési kötelezettsége; A fentiek tekintetében a tájékoztatási kötelezettség elmulasztása súlyos szerződésszegésnek minősül, amely alapján a Takarékszövetkezet jogosult a kölcsönt azonnali hatályú felmondással lejárttá tenni. Ezen túlmenően a Takarékszövetkezetet a hitel/kölcsön szerződésben foglalt céljától eltérő felhasználása esetén, továbbá a Ptk ában meghatározott esetekben is megilleti az azonnali hatályú felmondás joga. 20. Amennyiben a biztosítékok értéke a hitel/kölcsön futamideje alatt a Takarékszövetkezet megítélése szerint jelentősen csökken, a Takarékszövetkezet a hitel/kölcsön fedezettségének helyreállítására további fedezetek nyújtására szólíthatja fel az Adóst. Amennyiben az Adós a Takarékszövetkezet felszólítására a hitel/kölcsön fedezeteit nem egészíti ki, a Takarékszövetkezetet megilleti az azonnali hatályú felmondás joga.
9 9 21. Ha a jelen kölcsön biztosítékaként felajánlott bármely vagyontárgyat érintően végrehajtási cselekmény kerül foganatosításra, illetve ha a biztosítéknyújtóval szemben csőd- vagy felszámolási eljárást kezdeményeznek, akkor a Takarékszövetkezetet megilleti az azonnali hatályú felmondás joga, azaz jogosult a jelen kölcsön alapján fennálló követelését azonnali hatállyal lejárttá tenni. Amennyiben a követelést a Takarékszövetkezet lejárttá teszi, köteles a felmondás és a lejárttá válás tényéről az Adóst haladéktalanul értesíteni, megjelölve a kölcsön lejárttá válásának időpontját is. 22. Központi Hitelinformációs Rendszer (továbbiakban: KHR):. Az Adós tudomásul veszi, ha a fenti hiteliktatószámú kölcsön/hitelszerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbér összeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint 90 napon fennállt, abban az esetben a Takarékszövetkezetnek a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére az Adós referenciaadatait, a Hpt. 130/C. (1) bekezdés szerinti esetekben és tartalommal meg kell küldenie. Az Adós személyével kapcsolatban megküldendő adatok: az Adós neve, születési neve, anyja születési neve, születési helye, ideje, lakcíme, levelezési címe, személyi igazolványának (útlevelének) száma, egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolványának száma. A fenti hiteliktatószámú kölcsön/hitelszerződéssel kapcsolatban megküldendő adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; a szerződés összege és devizaneme; a jelen pont első bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja; a jelen pont első bekezdésében meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege; a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja; a követelés másik referenciaadat-szolgáltató részére történő átruházása, perre utaló megjegyzés. Jelen szerződés aláírásával az Adós elismeri, hogy a jelen szerződés elválaszthatatlan részét képező 1. számú mellékletben foglaltakat tudomásul vette és a Nyilatkozatot a jelen szerződés megkötését megelőzően aláírta. A Takarékszövetkezet kötelezettséget vállal arra, hogy az Adóst a referenciaadatainak KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történő tervezett megküldését megelőző 30 nappal írásban értesíti arról, hogy amennyiben nem tesz eleget a fenti hiteliktatószámú kölcsön/hitelszerződésben vállalt kötelezettségének, abban az esetben az adatait figyelemmel a Hpt. 130/C -ában foglaltakra megküldi a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak. A Takarékszövetkezet a jelen bekezdés szerinti értesítéssel egyidejűleg az Adóst írásban tájékoztatja az Adós KHR rendszerben nyilvántartott referenciaadatainak átadásával, valamint a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelésével kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről (2. sz. melléklet). A Takarékszövetkezet kötelezettséget vállal arra, hogy az adatátadást követő legfeljebb 8 napon belül írásban tájékoztatja az Adóst az adatszolgáltatás megtörténtéről, valamint az Adós KHR rendszerben nyilvántartott referenciaadatainak átadásával, valamint a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelésével kapcsolatos jogorvoslati lehetőségekről. Az Adós tudomásul veszi, hogy a KHR-be történt adatátadást követően a jelen pontban felsorolt referenciaadatokat a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a
10 10 - hitel és pénzkölcsön nyújtására, pénzügyi lízingre, elektronikus pénz, valamint készpénzhelyettesítő fizetési eszköz kibocsátására, illetőleg az ezzel kapcsolatos szolgáltatás nyújtására, kezesség és bankgarancia vállalására, valamint egyéb bankári kötelezettség vállalására, befektetési hitel nyújtására, valamint értékpapír-kölcsönzésre vonatkozó szerződések megkötését megalapozó döntések meghozatalához, illetve - az Adós kérésére tájékoztatás megadásának céljára további referenciaadat-szolgáltatók részére is átadhatja. Az Adós jogosult tájékoztatást kérni bármely referenciaadat-szolgáltatónál a KHR-ben nyilvántartott adatairól és ezen adatokat átadó referenciaadat-szolgáltatóról, egyúttal tudomásul veszi, hogy a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozástól közvetlenül nem kaphat felvilágosítást. A referenciaadat-szolgáltató a kért adatokat a Hpt. 130/J. (4) bekezdésében foglalt határidők betartásával köteles eljuttatni a kérelmező Adós részére. A tájékoztatás a kérelmező Adós számára évente egy alkalommal díjtalan. 23. A Szerződő felek megállapodnak, hogy egymás közötti kapcsolattartásuk során valamennyi értesítést és közlést írásban kell elküldeni. Ennek módja lehet: a) személyes átadás, a kézbesítés megtörténtének tényét hitelesen tanúsító módon; (pl.: az átvétel tényét a címzett két munkavállalója aláírásával igazolja; a címzett két tanú együttes jelenlétében a küldemény átvételét megtagadja) b) ajánlott vagy tértivevényes postai küldemény útján; c) telex vagy telefax üzenet útján. 24 A telex illetve telefax üzeneteket ezek elküldésével egyidejűleg postázott ajánlott postai küldemények útján meg kell erősíteni. Az Adósnak küldött ajánlott küldemény az igazolt feladástól számított második munkanapon tekintendő kézbesítettnek. Az ellenkező bizonyításáig a telex illetve a telefax activity report-jában megjelölt időpontot kell a megérkezés időpontjának tekinteni Az Adós tudomásul veszi, hogy jelen szerződés közokiratba foglalásra kerül, s ennek alapján közvetlen végrehajtásnak van helye. Az Adós kötelezi magát, hogy a jelen szerződés közokiratba foglalásának költségét a közjegyző részére megfizeti, az okiratba foglalással egyidejűleg. Az Adós kijelenti, hogy a Takarékszövetkezet üzletszabályzatának egy példányát a szerződés aláírásával együtt átvette, annak tartalmát megismerte és elfogadja. Kelt:, év hó nap... Adós... Takarékszövetkezet 1 Ezt a pontot abban az esetben kell alkalmazni, ha a szerződés közjegyzői okiratba foglalásra kerül, ellenkező esetben törölni kell!
11 11 Előttünk, mint tanúk előtt 2 : 1.) Név: Lakcím: Szem. Ig. szám: 2.) Név: Lakcím: Szem. Ig. szám: aláírás aláírás 2 A szerződés közjegyzői okiratba foglalása esetén törlendő!
12 12.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 1. számú melléklete Nyilatkozat 1. Alulírott név: születési név: szül. helye, ideje: anyja születési neve: lakcíme: levelezési címe: személyazonosító okmányának típusa: személyazonosító okmányának száma: továbbiakban: Adós tudomásul veszi, ha a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. törvényben (a továbbiakban: Hpt.) meghatározott, a fenti hiteliktatószámú kölcsön/hitelszerződésben vállalt fizetési kötelezettségének oly módon nem tesz eleget, hogy a lejárt és meg nem fizetett tartozásának összege meghaladja a késedelembe esés időpontjában érvényes legkisebb összegű havi minimálbért és ezen minimálbér összeget meghaladó késedelem folyamatosan, több mint 90 napon fennállt, abban az esetben a Takarékszövetkezetnek a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére az Adós referenciaadatait, a Hpt. 130/C. (1) bekezdés szerinti esetekben és tartalommal meg kell küldenie. 2. Az Adós személyével kapcsolatban megküldendő adatok: az Adós neve, születési neve, anyja születési neve, születési helye, ideje, lakcíme, levelezési címe, személyi igazolványának (útlevelének) száma, egyéb, a személyazonosság igazolására a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló évi LXVI. törvény szerint alkalmas igazolványának száma. A fenti hiteliktatószámú kölcsön/hitelszerződéssel kapcsolatban megküldendő adatok: a szerződés típusa és azonosítója (száma); a szerződés megkötésének, lejáratának, megszűnésének időpontja; a szerződés összege és devizaneme; a jelen Nyilatkozat első pontjában meghatározott feltételek bekövetkezésének időpontja; a jelen Nyilatkozat első pontjában meghatározott feltételek bekövetkezésekor fennálló lejárt és meg nem fizetett tartozás összege; a lejárt és meg nem fizetett tartozás megszűnésének módja és időpontja; a követelés másik referenciaadatszolgáltató részére történő átruházása, perre utaló megjegyzés. Jelen Nyilatkozatban foglaltakat az Adós a fenti hiteliktatószámú szerződés megkötését megelőzően ismerte meg és írta alá.., Adós
13 13.iktatószámú szerződés 1. számú függelékének 2. számú melléklete Tájékoztatás Jogorvoslati lehetőségekről A KHR rendszerben nyilvántartott referenciaadatokkal összefüggésben Kivonat a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló évi CXII. Törvényből: 130/K. (1) A nyilvántartott kifogást emelhet referenciaadatainak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére történt átadása, azoknak a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás által történő kezelése ellen, és kérheti a referenciaadathelyesbítését, illetve törlését. (2) A nyilvántartott az (1) bekezdésben foglalt kifogást a) a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadó referenciaadat-szolgáltatóhoz, vagy b) a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozáshoz nyújthatja be. (3) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a kifogást - a nyilvántartott egyidejű értesítése mellett - haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles ahhoz a referenciaadat-szolgáltatóhoz megküldeni, amely a kifogásolt referenciaadatot a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozásnak átadta, kivéve, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt, és az adatszolgáltatással kapcsolatos szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadatszolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg. (4) A referenciaadat-szolgáltató, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás köteles a kifogást annak kézhezvételét követő tizenöt napon belül kivizsgálni, és a vizsgálat eredményéről a nyilvántartottat írásban, kézbesítési bizonyítvánnyal feladott irat formájában haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül tájékoztatni. (5) Ha a referenciaadat-szolgáltató a kifogásnak helyt ad, haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles a helyesbített vagy törlendő referenciaadatot - a nyilvántartott egyidejű értesítése mellett - a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás részére átadni, amely a változást haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles átvezetni. (6) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás - a nyilvántartott egyidejű értesítése mellett - akkor is köteles a változást haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül átvezetni, ha a referenciaadat-szolgáltató jogutód nélkül megszűnt és az adatszolgáltatással kapcsolatos szerződésből eredő követelés átruházására másik referenciaadat-szolgáltató részére nem került sor, vagy a referenciaadat-szolgáltató személye nem állapítható meg és így a benyújtott kifogást a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás vizsgálta ki, és annak helyt adott. (7) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a helyesbítésről vagy törlésről haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül köteles értesíteni valamennyi olyan referenciaadat-szolgáltatót, amely a nyilvántartottról a helyesbítést vagy törlést megelőző egy éven belül referenciaadatot kért. 130/L. (1) A nyilvántartott referenciaadatainak átadása és kezelése miatt, illetőleg azok helyesbítése vagy törlése céljából a referenciaadat-szolgáltató és a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás ellen keresetet indíthat. A keresetlevelet a 130/K. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztató kézhezvételét követő harminc napon belül a nyilvántartott lakóhelye szerint illetékes helyi bírósághoz kell benyújtani vagy ajánlott küldeményként postára adni. E határidő elmulasztása miatt igazolásnak van helye. (2) A nyilvántartottat az (1) bekezdés szerinti keresetindítási jog akkor is megilleti, ha a referenciaadat-szolgáltató, illetve a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a 130/J. (4), vagy a 130/K. (4) bekezdésében meghatározott tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget. A keresetlevél benyújtására nyitva álló határidőt ez esetben a tájékoztatási kötelezettségre megállapított határidő leteltétől kell számítani. (3) Az (1)-(2) bekezdés szerinti perre a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréssel kell alkalmazni. (4) A bíróság a keresetlevelet a Pp ának (1) bekezdésében meghatározottak tekintetében haladéktalanul, de legkésőbb a bírósághoz érkezésétől számított tizenöt napon belül megvizsgálja és - amennyiben a keresetlevél a tárgyalás kitűzésére alkalmas - intézkedik a tárgyalási határnap kitűzéséről. A tárgyalást úgy kell kitűzni, hogy az első tárgyalás legkésőbb az iratoknak a bírósághoz való érkezését követő harminc napon belül megtartható legyen. Ha a keresetlevél csak a bíróság intézkedése alapján válik alkalmassá a tárgyalás kitűzésére (Pp ) a tárgyalás kitűzésére előírt határidő kezdő időpontját ettől az időponttól kell számítani. A tárgyalás elhalasztása esetén a folytatólagos tárgyalást harminc napon belül kell megtartani. 130/M. (1) A KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozás a per megindítását az eljárás jogerős befejezéséig a vitatott referenciaadattal együtt köteles nyilvántartani. (2) A bíróság végzésével már a tárgyalás előkészítése során elrendelheti a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését, ha a rendelkezésre álló adatok alapján a kereseti kérelem megalapozottsága valószínűnek mutatkozik. A végzés fellebbezésre tekintet nélkül előzetesen végrehajtható. (3) Ha a bíróság a referenciaadatok kezelésének felfüggesztését rendelte el, akkor az erre vonatkozó határozat kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül a referenciaadatokat a személyes adatok
14 14 védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló évi LXIII. törvény 2. -ának 13. pontjában meghatározottak szerint zárolni kell. (4) A perben a keresetet más keresettel összekapcsolni vagy a pert más perrel egyesíteni nem lehet, továbbá a perben viszontkeresetnek nincs helye. (5) A perben az eljárás szünetelésének csak a Pp (1) bekezdésének c) és d) pontja esetében van helye. 130/N. (1) A referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli annak bizonyítása, hogy a referenciaadat átadásának, illetve KHR-ben történő kezelésének e törvényben meghatározott feltételei fennálltak. E körben a bizonyítás elmaradása vagy eredménytelensége a referenciaadat-szolgáltatót, illetőleg a KHR-t kezelő pénzügyi vállalkozást terheli. (2) Az ítélet jogerőre emelkedéséig a referenciaadat kezelését akkor is fel kell függeszteni, ha az elsőfokú ítélet a referenciaadat törlését rendelte el. (3) A referenciaadat kezelésének felfüggesztését, a kezelés felfüggesztésének megszüntetését, illetve a referenciaadat helyesbítését, törlését a bíróság erre vonatkozó jogerős határozatának kézhezvételét követően haladéktalanul, de legkésőbb két munkanapon belül végre kell hajtani. (4) A bíróság a referenciaadat módosítására vagy törlésére vonatkozó jogerős határozatát a Felügyeletnek is megküldi. 130/O. A 130/L-130/N. -ban foglalt rendelkezések a másodfokú eljárásban is megfelelően irányadók...,.. Tájékoztatást megismertem és átvettem: Adós