text:
Az ítélethez elég volt, ami az előzeteshez nem: Életfogytiglant kapott M. László, a szeveri gyilkos | Paraméter
2018. január 15. - 19:54 | Régió
Két brutális gyilkosság elkövetésében bűnösnek találta, és életfogytig tartó szabadságvesztésre ítélte a Nagyszombati Járásbíróság a dunaszerdahelyi M. Lászlót.
M. László egy mappával takarta el arcát a bírósági folyosón (Fotók: Cséfalvay Á. András)
A 36 éves férfit Zsemlye Mária, és K. Ferenc meggyilkolásában mondta ki bűnösnek a bíróság. Mindkét esetben brutális kegyetlenséggel elkövetett bűncselekményről volt szó, melyek során M. Lászlót az anyagi haszonszerzés motiválta.
Míg Zsemlye Mária 2015 januári meggyilkolását M. László az egész - 2016 vége óta tartó - büntetőper folyamán tagadta, addig a 2015 decemberében elkövetett K. Ferenc elleni gyilkosságot a vádlott beismerte. Úgy nyilatkozott, megbánta tettét, amit saját elmondása szerint soha nem tud majd feldolgozni.
M. László a lehető legszigorúbb ítéletet kapta, a bíróság mindkét vádpontban életfogytiglant szabott ki rá, amit a legszigorúbb büntetés-végrehajtási intézetben, fegyházban kell letöltenie. Az ítélethirdetéskor öt fegyőr felügyelte M. László minden mozdulatát, és a bírói szenátus elnöke egy esetleges incidenstől tartva azt sem engedélyezte, hogy az őrök a tárgyalóteremben levegyék M. László bilincsét.
A vádlott K. Ferenc meggyilkolásában enyhítésért, Zsemlye Mária meggyilkolásában pedig felmentésért nyújt be fellebbezést. Az illetékes Nagyszombati Büntetőbíróság következő hetekben dönt arról, elfogadja-e az elítélt férfi kérelmét.
A kellőképpen szigorú ítélet megszületése ellenére két megbotránkoztató körülmény árnyékolja be az ügyet:
1. Az ügyész azon bizonyítékok alapján hagyta futni még a második gyilkosság elkövetése előtt M. Lászlót, melyek alapján a bíróság most elítélte őt.
2. Elképzelhető, sőt, valószínű, hogy Zsemlye Mária meggyilkolásakor M. Lászlónak bűntársa vagy bűnpártolója is volt - aki jelenleg szabadon mászkál.
Perdöntő volt a DNS, ami az előzetes letartóztatáshoz kevés volt
A dunaszerdahelyi Sever II-es lakótelepen élő Zsemlye Máriát szinte pontosan három éve, 2015. január 16-án gyilkolta meg a szintén Sever II-n élő férfi. M. László az 55 éves rokkantnyugdíjas nő koponyájára hét nagy erejű ütést mért, melyek valószínűleg egy esetleges azonnali orvosi beavatkozás ellenére is halált okoztak volna, de a gyilkos nem állt meg, és két helyen elvágta a már eszméletlen nő torkát – a 7 és 20 centiméteres vágásokkal átszakítva az áldozat légcsövét és több nyaki erét. A lakást ezután átkutatta - ismeretlen mennyiségű készpénzt, és ékszereket vett magához -, majd a későbbi bűnügyi helyszínelés megnehezítése céljából a helyszínt fűszerekkel szórta tele.
Bár az ügyben nyomozó rendőrök már pár nappal a gyilkosság után sejtették, hogy M. László lehet a tettes, de a tíz hónapig (!) tartó DNS-vizsgálat eredményének megérkezéséig nem tudtak olyan bizonyítékokat összegyűjteni, melyek alapján a bűnözőt lecsukhatták volna.
A 2015 novemberében megérkező DNS-eredmények azt mutatták, hogy M. László vére több helyen is ott volt az áldozat lakásában - konkrétan a konyhai mosogatószivacson is. A rendőrség azonnal őrizetbe vette a férfit, aki a vérnyomra a következő magyarázatot adta:
Amikor javítani való ruhát vitt az ismerőseinek varrómunkát végző Zsemlye Máriának, segített az asszonynak kivenni egy cipzárt, az ollóval megszúrta az ujját, az vérezni kezdett, majd a konyhában megmosta és megtörölte a sebet a mosogatószivaccsal.
Kihallgatása után a rendőrök indítványozták volna M. László előzetes letartóztatását, ám a Nagyszombat Megyei Ügyészség ügyésze, JUDr. Adrián Gellen álláspontja szerint a gyanúsított vallomásával megmagyarázta és megdöntötte a DNS-bizonyítékot, így nem volt hajlandó indítványozni a bíróságnál M. László vizsgálati fogságba helyezését.
A rendőrök - további bizonyítékok hiányában - nem tudtak mást tenni, 2015. november 24-én szabadon engedték a szeveri gyilkost, aki három héttel később - december 16-án saját dunaszerdahelyi lakásán újra lecsapott:
majdnem 50 késszúrással végzett az ugyanazon a lakótelepen élő 63 éves K. Ferenccel abból a célból, hogy majd ellopja a nyugdíjas férfi lakásából annak megtakarított pénzét. M. László K. Ferenc holttestét fóliába csomagolta, azzal a szándékkal, hogy később felgyújtja azt. Pár óra múlva felhívta magához egy ismerősét, akinek megmutatta mit tett, majd ez a férfi másnap értesítette a rendőrséget. M. László azóta van vizsgálati fogságban.
Zsemlye Mária nem engedte volna, hogy bárki is segítsen neki
Bár a bíróság az ítélethirdetéskor hangsúlyozta: az első gyilkosság ügyében nem álltak rendelkezésre közvetlen, csupán közvetett bizonyítékok - például a DNS -, ám a közvetett bizonyítékok láncolata egyértelműen M. László bűnösségére utal, és kizárható, hogy a bűncselekményt más követte volna el.
Az eljárás ügyésze, Adrián Gellen a tárgyalások során a DNS-bizonyíték - amit korábban nem vélt elégségesnek - megerősítésére koncentrált. Konkrétan megkérdezte a Zsemlye Máriát ismerő beidézett tanúktól, hogy az áldozat engedte-e volna bárkinek, hogy segítsenek neki a ruhajavításban, és a tanúk erre egymástól függetlenül, de egybehangzóan mindig határozott nemmel feleltek.
Az ügyész, JUDr. Adrián Gellen az ítélethirdetés után
A bíróság is ebből kifolyólag találta perdöntőnek az áldozat lakásából származó két DNS-mintát. Ezek egyébként a már említett mosogatószivacs (melyen M. László vére volt), és egy meghatározatlan piros folt, amelyben M. László és Zsemlye Mária vérből származó DNS-e is ott volt. Kérdés, hogy ezt a bizonyítást - M. László ollós verziójának megcáfolását - miért nem lehetett elvégezni még a rendőrségi eljárás szakaszban...
A bíróság a DNS-nyomokon kívül a közvetett bizonyítékok közé sorolta:
• a vádlottat alaposan megvizsgáló pszichiáterek szakvéleményét,
• azt, hogy a gyilkosság után M. Lászlónak sérült volt a keze,
• azt, hogy az anyagi nehézségekkel küzdő, 36 éves férfi szerencsejáték- és drogfüggőségéből kifolyólag pénzhez akart jutni,
• ráadásul exbarátnője vallomása szerint a nő meggyilkolása után M. László napokra eltűnt, ami szintén bűnösségére utal.
A bírósági ítélet szerint a társadalom érdekei azt követelik, hogy a különösen kegyetlen gyilkosságokat elkövető M. László élete végéig fogházban maradjon. A szlovák jogszabályok szerint az életfogytosok 25 év letöltése után kérelmezhetik szabadlábra helyezésüket - tehát a bíróság leghamarabb két és fél évtized múlva határozhat majd arról, hogy M. László kijöhet-e vagy sem.
M. László védőügyvédje, JUDr. Pongrácz László nyilatkozik a sajtónak
Adrián Gellen ügyész az ítélethirdetés után tartotta magát ahhoz, hogy más volt a szituáció most, és más volt a helyzet akkor, amikor 2015 novemberében megjöttek a DNS-eredmények. "A gyanúsított akkori vallomásából kifolyólag nem volt lehetséges, hogy a DNS-eredmények alapján vizsgálati fogságba helyezzék" - nyilatkozta a Paraméternek Gellen. Arra a kérdésünkre, hogy ki a felelős azért, hogy M. László így újra gyilkolhatott, az ügyész így válaszolt:
"Itt emberi életekről van szó, amit nagyon sajnálnuk. Ugyanakkor, hogy M. László újra gyilkolt, azért maga M. László a felelős."
Társtettes vagy bűnsegéd?
A szigorú ítéletet beárnyékolja az is, hogy Zsemlye Mária meggyilkolásánál M. Lászlónak elég nagy valószínűséggel bűntársa - vagy bűnpártolója - is lehetett. Erről korábban az áldozat fia nyilatkozott a Paraméternek, és a szintén Sever II-n élő férfit, E.J.-t illető gyanú a bírósági tárgyalásokon sem oszlott el.
E.J.-t 2017 május 31-én hallgatta meg a bíróság
A büntetőeljárás rendőrségi szakasza során egy tanú a következőt vallotta E.J.-ről:
"2015 szeptembere óta ismerem E.J.-t, korábban barátkoztam vele. A barátnőmnél laktam Sever II-n, és E.J. lehívott a panelház elé. Mindenféle dologról beszélgettünk, és megkérdezte tőlem, hallottam-e, hogy állítólag M. László gyilkolta meg azt a nőt Sever II-n. Mondtam, hogy igen, hallottam a gyilkosságról. Láttam J.-n, hogy ideges. Majd azt mondta nekem, hogy a gyilkosság után ott volt a tett színhelyén M. Lászlóval."
Az ügyész nem idézte be magától a bíróságra azt a tanút, aki ezt vallotta, sőt, amikor a meggyilkolt Zsemlye Mária fia az egyik tárgyalás előtt a bíróság folyosóján szembesítette Adrián Gellent ezzel a vallomással, az ügyész úgy tanulmányozta a dokumentumot, mintha életében először látta volna. Végül csak beidézte a fontosnak tűnő tanút, aki a bíróságon is elmondta ugyanezt, és megerősítette korábbi vallomását: maga E.J. jelentette ki neki, hogy fenn volt M. Lászlóval az áldozat lakásán.
E.J. egyébként 2016 januári rendőrségi kihallgatásán - egy évvel a gyilkosság után vitték be őt először hivatalosan a bűnügyi nyomozók - azt mondta, hogy valamikor 2015 januárjában két lány társaságában álldogált panelháza előtt, amikor megjelent M. László.
"Azt mondta nekem, hogy menjek oda annak a panelháznak a sarkához, ahol Zsemlye Mária lakott. Megkérdeztem tőle, ő hova megy. Azt mondta, majd meglátod. Velem jött a két csaj is. Mi megálltunk a sarkon, M. László pedig bement a harmadik vagy negyedik lépcsőházba. De még mielőtt bement, azt mondta, hogy ha megjelenne az akkori barátnője, rögtön hívjam őt föl telefonon. Kb. 15 percig álltunk a sarkon, mire kijött a lépcsőházból. Nem volt nála semmi, sem amikor bement, sem amikor kijött"
- vallotta a rendőrségen E.J. Őt, és a történetben említett két fiatal nőt az ügyész szintén nem magától, csak Zsemlye Mária fiának unszolására hívatta be a bíróságra.
Ez egyik nő a bíróságon nem úgy idézte fel a történteket, mint E.J. Ez a tanú azt mondta, hogy M. Lászlót E.J. is követte, együtt mentek be az egyik lépcsőházba. A másik nő azonban ahogy a rendőrségen, úgy a bíróságon is azt mondta, nem emlékszik arra, hogy ilyen történt volna.
Ezután pedig jött E.J. bírósági kihallgatása, ahol a férfi konkrétan megtagadta korábbi vallomását.
A tanúként beidézett férfi kínosan előadta, hogy az őt kihallgató rendőrök nyomás alá helyezték, és kényszerítették arra, hogy aláírja akkori vallomását - amit elmondása szerint el sem olvasott.
E.J. tehát kijelentette, hogy a rendőrségi vallomásának tartalma hazugság. E.J. azt ugyan elismerte, hogy a feljebb idézett másik tanúval beszélt a gyilkosságról, azt viszont tagadta, hogy azt mondta volna neki, hogy fent volt M. Lászlóval a tett színhelyén.
E.J. a bíróságon
Amíg nincs igazság, nincs megkönnyebbülés
A 2018. január 15-i ítélethirdetésen jelen volt a meggyilkolt Zsemlye Mária fia, Zsemlye Viliam is, aki csalódottságának adott hangot.
"Azzal elégedett vagyok, hogy M. László életfogytig tartó büntetést kapott. De nem érzek megkönnyebbülést, mert anyut és a bácsit már semmi nem hozza vissza. Ha 2015 novemberében a DNS-eredmény után M.-t előzetesbe teszik, a bácsinak nem kellett volna meghalnia" - nyilatkozta a Paraméternek Viliam az ítélet után.
Zsemlye Viliam az ítélethirdetés után
"És ott van E.J. is. Ő maga mondta az egyik tanúnak, hogy fent volt M. Lászlóval anyám lakásán. Meg vagyok győződve róla, hogy ott volt. E.J. viszont letagadta ezt, és a saját régebbi vallomását is. Kérdem én, ő büntetlenül hazudozhat a bíróságon?" - teszi fel a kérdést Zsemlye Viliam, aki azt mondja, nem nyugszik, amíg ki nem derül a teljes igazság.
Címkék: M. László, krimi, Dunaszerdahely, bíróság, gyilkosság

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Hogyan bizonyítsuk a ledolgozott éveket? - Módosultak a munkaügyi iratok megőrzésére vonatkozó szabályok
A nyugdíj megállapítás iránti kérelmek kapcsán többen szembesülnek azzal, hogy nincsen birtokukban a megfelelő jövedelemigazolás mindazon munkáltatóktól, akiknél életük során munkavállalóként tevékenykedtek. Hogyan igazolhatóak a ledolgozott éveket?- Módosultak a munkaügyi iratok megőrzésére vonatkozó szabályok.
Fontos adóváltozásokat hirdettek ki
Két adómódosító csomag is megjelent a 2019/128. számú Magyar Közlönyben. Az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények uniós jogharmonizációs kötelezettségek miatt szükséges módosításáról szóló 2219. évi LXXII. törvény és az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról 2019. évi LXXIII. törvény egyaránt több tucat jogszabály módosítását tartalmazza.
Megtagadható-e a jogsegélykérelemmel kapcsolatos adatszolgáltatás? - Az Alkotmánybíróság döntést hozott
Az Alkotmánybíróság elutasította a Kúria személyes adatok kezelése tárgyában hozott ítéletének megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. Amennyiben adatszolgáltatás kérésének megtagadása nemzetközi szerződésen, végső soron az Amerikai Egyesült Államok hatóságának döntésén alapul, felülvizsgálatára a magyar bíróságok nem jogosultak - szögezi le az Alkotmánybíróság a Kúria ítélete elleni alkotmányjogi panaszt elutasító IV/179/2018. számú határozatában.
A gyermek- és fiatalkori bűnözés okai
A tanulmány azon kérdéseket feszegeti és válaszolja meg, melyek elvezetnek ahhoz, hogy egy gyermek- vagy fiatalkorú miért fordul el a közösségtől és társadalomtól, viselkedése miért válik deviánssá, mi motiválja a bűncselekmény elkövetésére, majd végül miért válik bűnözővé. A szerző felvázolja, hol húzódik a büntethetőség alsó korhatára Magyarországon, milyen statisztikai mutatói vannak a gyermek - és fiatalkori bűnözésnek. A Bűnös vagy áldozat című fejezetben kitér a család szerepére és kiemelkedő súlyára a téma vonatkozásában. Kifejti továbbá az iskola másodlagos szocializációs szerepét, és az iskolai erőszak jelenségét, valamint azt, hogy milyen sajátos tulajdonságai vannak azoknak a fiataloknak, akik „letérnek a kijelölt ösvényről”.
Nagyon rosszul szerepelt Magyarország a jogállamiság helyzetét értékelő listán – írta a Helsinki Bizottság. A világ országait vizsgáló World Justice Project felmérése szerint joguralom tekintetében az EU-t, az EFTA-országokat és Észak-Amerikát tekintve Magyarország a legutolsó helyre került. A világon pedig hazánk az 57. a vizsgált 126 ország közül a World Justice Project jogállamisági indexén.
A TASZ „meghekkelné” az új köznevelési törvényt
Hiányos az új, köznevelést megreformáló jogszabály, ezt pedig akár ki is lehet használni – nagyjából így összegezhető az, amit a TASZ jogásza elmondott az ATV Start című műsorban. Asbóth Márton szerint továbbra is a fiatalok sorsáról döntő központi hatóság megléte veti fel az egyik legtöbb kérdést. A jogszabálynak ugyanakkor – tette hozzá – vannak hiányosságai. Példaként hozza fel, hogy nincs egyértelműen megfogalmazva, hogy milyen egyéni sajátosságok miatt lehet valakit felmenteni az iskolakötelezettség alól. Így pedig később ezt a hatóságnak és esetleg a bíróságnak kell tartalommal kitöltenie. A jogász szerint eközben a kérelmezőn is múlik, hogy milyen érvekkel próbálja meg kitágítani ezen fogalmak tartományát, és azt is elmondta, Alkotmánybírósághoz fordulnának a jövőben ebben az ügyben.
Mostantól lehet csok ingatlanba is céget bejelenteni
Több százezer kisvállalkozót és egyéni vállalkozót érint az a friss változás, hogy július 11-től már a csok (családok otthonteremtési kedvezménye) támogatással vásárolt ingatlan is lehet vállalkozás székhelye. Eddig erre a csok felvételét követő 10 év belül nem volt lehetőség, vagyis ha a család így vásárolt meg egy ingatlant, akkor abba egy évtizedig nem lehetett vállalkozást bejelenteni. A csok úgynevezett de minimis, vagyis csekély összegű uniós támogatásnak számít, ezért van néhány ehhez kapcsolódó feltétel a vállalkozásokkal kapcsolatban.
Nyilvános ülést tart a Kúria a dunai hajóbalesetet érintő büntetőügy kapcsán
Nyilvános ülésen tárgyalja a Kúria, hogy törvénysértő volt-e a Viking Sigyn kapitányának bűnügyi felügyelet alá helyezése (Bt. 750/2019. számú ügy). A Kúria a Legfőbb Ügyészség által benyújtott jogorvoslati indítványt bírálja el 2019. július 29-én, 9:00 órától a Kúrián (1055 Budapest, Markó utca 16.). A nyilvános ülésen határozathirdetés várható. A Legfőbb Ügyész a Kúriától annak megállapítását kérte, hogy a kerületi bíróság és a törvényszék törvénysértően fogadta el az óvadék megállapítására irányuló védői indítványt és rendelte el a terhelt bűnügyi felügyeletét az óvadék letétele esetére.
A közelmúltban nagy port kavart az Európai Bíróság behajthatatlan követelésekkel kapcsolatos ítélete, illetve a magyar kormány ezen téma kapcsán benyújtott, és az Országgyűlés által a napokban elfogadott törvényjavaslata. Az új törvényi rendelkezés hatással lehet számos magyar vállalkozásra is, mégpedig pozitívan. A 2020. január 1-jén hatályba lépő jogszabályváltozás behajthatatlannak tekinti a követelést, és lehetőséget nyújt a megfizetett áfa visszaigénylésére egyebek között az alábbi esetekben: ha a kötelezett végrehajtás alatt áll, és a végrehajtás során bizonyítást nyert, hogy nincs, vagy csak részben van fedezet a követelés kielégítésére; ha például a kötelezett felszámolása során a felszámoló írásbeli nyilatkozatában igazolást adott arról, hogy az adós nem rendelkezik megfelelő fedezettel. A törvénymódosítás tehát pozitívan érint majd minden vállalkozást, amelyre nem vonatkoznak a korlátozó rendelkezések, illetve fennáll olyan követelésük, amely megtérítésének esedékessége óta legalább egy év eltelt.
Hogyan kell bizonylatolni az akció keretében új háztartási gépet vásárló vevő használt gépének beszámítását? – kérdezte az Adózóna olvasója. Juhász Tibor okleveles nemzetközi és ellenőrzési adószakértő válaszolt.
Csak munkavállaló részére vagy egyéni vállalkozónak is adható a 3000 forintos gépkocsivezetői napidíjátalány? – kérdezte az Adózóna olvasója. Surányi Imréné okleveles közgazda válaszolt.
A szerződéskötési folyamatnak szinte minden szerződés esetén fontos eleme a szerződési ajánlat. E nyilatkozatok megtétele jogi kötelezettségekkel jár, és végül a felek közötti szerződéskötéshez vezethet.
Meg lehet-e határozni két munkakört egy munkaszerződés keretein belül? Betölthet-e szezonálisan más munkakört is a távmunkás a munkáltatójánál? – kérdezte az Adózóna olvasója. Dr. Hajdu-Dudás Mária ügyvéd válaszolt.
Van-e akadálya annak, hogy több millió forint összegű osztalékot készpénzben fizessen ki a cég gazdasági társaság tulajdonosa részére? – kérdezte az Adózóna olvasója. Antretter Erzsébet szenior menedzser, a Niveus Consulting Group szakértője válaszolt.
Az elektronikus adatszolgáltatás bevezetésével, valamint az elektronikus számlázás elterjedésével érdemes áttekinteni a számlák megőrzésével kapcsolatos kötelezettségeket. Jelen cikksorozatban mind a papíralapú, mind az elektronikus számlák megőrzésével kapcsolatos szabályok összefoglalására teszünk kísérletet.
Kivételes esetek - amikor a munkaszerződés a munkáltatónak kedvez 1. rész
Általánosan ismert, hogy a Munka törvénykönyve rendelkezései jellemzően a munkavállalók érdekeit védik. Ezzel együtt vannak olyan helyzetek, ahol a munkáltató érdekében áll eltérni az Mt. rendelkezéseitől, adott esetben a munkavállaló hátrányára, és erre lehetőséget is biztosít a törvény. Lényeges azonban, hogy ilyen negatív irányú eltéréshez való hozzájárulásra a munkavállaló nem kötelezhető és nem is kényszeríthető. Dr. Tussay-Kovács Krisztina, az act legal - Bán és Karika Ügyvédi Társulás jogásza felsorolja azokat az eseteket, amikor a munkáltatónak kedvező eltéréshez jellemzően a munkavállalóval kötött megállapodás szükséges.
Háztartási alkalmazott foglalkoztatása – be kell jelenteni
Egyre több család alkalmaz takarítót, bébiszittert, kertészt vagy egyéb háztartási segítőt. Ezt a fajta foglalkoztatást változatlanul a bejelentés hiánya jellemzi, miközben létezik legális formája is. A háztartási alkalmazott bejelentésének előnye, hogy a háztartási munka után nem keletkezik bejelentési, bevallási vagy adó- és járulékfizetési kötelezettség, míg mulasztás esetén magas összegű bírságot fizethetünk.
Egy meleg pár ingatlant szeretett volna bérelni, azonban amint a tulajdonos megtudta, hogy homoszexuálisok, megtagadta tőlük a lakásának kiadását. Egy sztómás beteget egy fürdőből tessékeltek ki, a betegségének következménye – a sztómazsákja – miatt. A közelmúltban előforduló esetek iskolapéldái a hátrányos megkülönböztetésnek, az előbbi a szexuális irányultságú, utóbbi az egészségügyi alapú diszkriminációra példa.
Számos kérdést vet fel az Európai Unió tavaly május 25-étől hatályos általános adatvédelmi rendelete (GDPR) a nyomkövetők alkalmazásával összefüggésben; cikkünkben sorra vesszük az ezzel kapcsolatos dilemmákat. A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (Mt.) 11/A paragrafusa alapján a munkavállaló a munkaviszonnyal összefüggő magatartása körében ellenőrizhető. Ennek keretében a munkáltató technikai eszközt is alkalmazhat (ilyen például a GPS), erről a munkavállalót – előzetesen – írásban tájékoztatni kell.
Tételek: 141 - 160 / 6469 (324 oldal)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Bíróság


text:
Az Európai Unió Hivatalos Lapja, C 409, 2014. november 17.
C-47/12. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Finanzgericht Köln [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Kronos International Inc. kontra Finanzamt Leverkusen (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — EUMSZ 49. cikk és EUMSZ 54. cikk — A letelepedés szabadsága — EUMSZ 63. cikk és EUMSZ 65. cikk — A tőke szabad mozgása — Adójogszabályok — Társasági adó — A kifizetett nyereség kettős adóztatásának megszüntetésére irányuló tagállami szabályozás — Az osztalékban részesülő társasággal azonos tagállamban illetőséggel rendelkező társaságok által kifizetett osztalékokra alkalmazott beszámítási módszer — Az osztalékban részesülő társaságtól eltérő tagállamban vagy harmadik országban illetőséggel rendelkező társaságok által kifizetett osztalékokra alkalmazott mentesítési módszere — Az osztalékban részesülő társaság veszteségeivel szembeni eltérő bánásmód)
C-204/12–C-208/12. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (negyedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a rechtbank van eerste aanleg te Brussel [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Essent Belgium NV kontra Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Az érintett régióban található, megújuló energiaforrásokból villamos energiát előállító létesítmények számára, átruházható zöld bizonyítványok kibocsátását előíró regionális támogatási rendszer — A villamosenergia-szolgáltatókat terhelő azon kötelezettség, hogy évente az illetékes hatóságnak adott kvótának megfelelő számú bizonyítványt mutassanak be — Az Európai Unió másik tagállamaiból és az EGT-Megállapodásban részes államokból származó származási garanciák figyelembevételének megtagadása — A bizonyítványok bemutatásának elmulasztása esetén kiszabott közigazgatási bírság — 2001/77/EK irányelv — 5. cikk — Áruk szabad mozgása — EK 28. cikk — Az EGT-Megállapodás 11. és 13. cikke — 2003/54/EK irányelv — 3. cikk)
C-382/12. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – MasterCard, Inc., MasterCard International, Inc., MasterCard Europe SPRL kontra Európai Bizottság, Banco Santander, SA, Royal Bank of Scotland plc, HSBC Bank plc, Bank of Scotland plc, Lloyds TSB Bank plc, MBNA Europe Bank Ltd, British Retail Consortium, EuroCommerce AISBL, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Fellebbezés — Csatlakozó fellebbezések — Elfogadhatóság — EK 81. cikk — Betéti kártyákkal, halasztott terhelésű betéti kártyákkal és hitelkártyákkal működő nyílt fizetési rendszer — Multilaterális bankközi alapdíjak — Vállalkozások társulása — Hatás általi versenykorlátozások — A bírósági felülvizsgálat kritériuma — A „járulékos korlátozás” fogalma — Objektíve szükséges és arányos jelleg — Megfelelő „összehasonlító esetek” — Kétoldalú rendszerek — Az elsőfokú keresetlevél mellékleteinek kezelése)
C-525/12. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Környezet — 2000/60/EK irányelv — A vízpolitika terén a közösségi fellépés keretei — A vízszolgáltatások költségeinek megtérülése — A „vízszolgáltatások” fogalma)
C-527/12. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — A belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatások — Visszatéríttetési kötelezettség — EUMSZ 108. cikk, (2) bekezdés — 659/1999/EK rendelet — 14. cikk, (3) bekezdés — Bizottsági határozat — A tagállamok által meghozandó intézkedések)
C-602/12. P. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – Gem-Year Industrial Co. Ltd, Jinn-Well Auto-Parts (Zhejiang) Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa, Európai Bizottság, European Industrial Fasteners Institute AISBL (EIFI) (Fellebbezés — Dömping — 384/96/EK rendelet — A 2. cikk (7) bekezdése c) pontjának első francia bekezdése — 2026/97/EK rendelet — 91/2009/EK rendelet — A Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatala — A piacgazdasági feltételek alapján működő vállalkozás jogállása — A legfőbb nyersanyagnak a piaci értékeket alapvetően tükröző költsége — Általában az acélágazat javára szóló állami támogatás — Hatás)
C-19/13. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ministero dell’Interno kontra Fastweb SpA (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közbeszerzés — 89/665/EGK irányelv — 2d. cikk, (4) bekezdés — Értelmezés és érvényesség — Közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárások — A szerződés érvénytelensége — Kizártság)
C-34/13. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Krajský súd v Prešove [Szlovákia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Monika Kušionová kontra SMART Capital, a.s. (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 93/13/EGK irányelv — Tisztességtelen feltételek — Fogyasztóihitel-szerződés — Az 1. cikk (2) bekezdése — Kötelező érvényű törvényi rendelkezést tükröző feltétel — Az irányelv hatálya — A 3. cikk (1) bekezdése, 4. cikk, a 6. cikk (1) bekezdése és a 7. cikk (1) bekezdése — Követelés ingatlanra vonatkozó biztosíték útján történő biztosítása — E biztosíték árverés útján történő érvényesítésének lehetősége — Bírósági felülvizsgálat)
C-67/13. P. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – Groupement des cartes bancaires (CB) kontra Európai Bizottság, BNP Paribas, BPCE, korábban: Caisse Nationale des Caisses d’Épargne et de Prévoyance (CNCEP), Société Générale SA (Fellebbezés — Verseny — Kartellek — Az EK 81. cikk (1) bekezdése — Franciaországi kártyás fizetési rendszer — Vállalkozások társulása által hozott döntés — Kibocsátási piac — Az „új belépőkre” alkalmazandó díjszabási intézkedések — Tagsági díj és az ún. elfogadási funkciót szabályozó mechanizmus, valamint az alvó tagok felébresztésének mechanizmusa — A „cél általi” versenykorlátozás fogalma — A versenyre gyakorolt károsság fokának vizsgálata)
C-88/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Philippe Gruslin kontra Beobank SA, korábban Citibank Belgium SA (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Letelepedés szabadsága — Szolgáltatásnyújtás szabadsága — Az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) — 85/611/EGK irányelv — 45. cikk — A „befektetők részére történő kifizetések” fogalma — A névre szóló befektetési jegyek tanúsítványainak befektetők részére történő kiadása)
C-91/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Raad van State [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Essent Energie Productie BV kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid (EGK – Törökország társulási megállapodás — A kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkének (1) bekezdése és az 1/80 határozat 13. cikke — Hatály — Új korlátozások bevezetése a letelepedés szabadsága, a szolgáltatásnyújtás szabadsága és a munkavállalási feltételek tekintetében — Tilalom — Szolgáltatásnyújtás szabadsága — EUMSZ 56. cikk és EUMSZ 57. cikk — Munkavállalók kiküldetése — Harmadik országbeli állampolgárok — Foglalkoztatási engedély megkövetelése a munkaerő rendelkezésre bocsátásához)
C-92/13. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden [Hollandia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Gemeente ‘s-Hertogenbosch kontra Staatssecretaris van Financiën (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hatodik héairányelv — Az 5. cikk (7) bekezdésének a) pontja — Adóköteles ügyletek — Az „ellenérték ellenében történő értékesítés” fogalma — Önkormányzat költségére, a tulajdonában álló telken épített ingatlan ezen önkormányzat általi első használatbavétele — Hatóságként és adóalanyként végzett tevékenységek)
C-112/13. sz. ügy: A Bíróság (ötödik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – A kontra B és társai (EUMSZ 267. cikk — Nemzeti alkotmány — Kötelező jellegű, közbenső alkotmányossági felülvizsgálati eljárás — Annak vizsgálata, hogy valamely nemzeti jogszabály megfelel-e mind az uniós jognak, mind pedig a nemzeti alkotmánynak — Joghatóság és a határozatok végrehajtása a polgári és kereskedelmi ügyekben — Az alperes valamely tagállam területén lévő ismert lakóhelyének vagy tartózkodási helyének hiánya — Joghatóságot keletkeztető alperesi perbebocsátkozás — Távol lévő alperes ügygondnoka)
C-117/13. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Bundesgerichtshof [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Technische Universität Darmstadt kontra Eugen Ulmer KG (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2001/29/EK irányelv — Szerzői jog és szomszédos jogok — Kivételek és korlátozások — Az 5. cikk (3) bekezdésének n) pontja — Műveknek, illetve más védelem alatt álló teljesítményeknek kutatás vagy egyéni tanulmányok céljából történő felhasználása — A nyilvánosság egyes tagjai számára a nyilvánosság számára hozzáférhető könyvtárban e célra kijelölt terminálokon hozzáférhetővé tett könyv — Az „adásvételi vagy felhasználási feltételek” alá nem eső mű fogalma — A könyvtár joga a gyűjteményében szereplő valamely mű digitalizálására a műnek az e célra kijelölt terminálokon történő hozzáférhetővé tétele céljából — A mű e célra kijelölt terminálokon történő hozzáférhetővé tétele, amely lehetővé teszi a mű papírra nyomtatását vagy USB-kulcsra mentését)
C-152/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Holger Forstmann Transporte GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Münster (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Adózás — 2003/96/EK irányelv — Az energiatermékek és a villamos energia adóztatása — Kivételek — Kereskedelmi gépjárművek szabvány üzemanyagtartályaiban található és e járművek üzemanyagaként felhasználni kívánt energiatermékek — A „szabvány-üzemanyagtartály” ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdése szerinti fogalma — Karosszériaépítő vagy a gyártó képviselője által beépített tartályok)
C-219/13. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Korkein hallinto-oikeus [Finnország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – a K Oy által kezdeményezett eljárás (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Közös hozzáadottértékadó-rendszer — 2006/112/EK irányelv — A 98. cikk (2) bekezdése — A III. melléklet 6. pontja — Kizárólag a nyomtatott könyvekre alkalmazott kedvezményes héamérték — A papírtól eltérő fizikai adathordozókon tárolt, általános héamérték alá tartozó könyvek — Adósemlegesség)
C-270/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Iraklis Haralambidis kontra Calogero Casilli (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Munkavállalók szabad mozgása — Az EUMSZ 45. cikk (1) és (4) bekezdése — A munkavállaló fogalma — Közszolgálatban történő foglalkoztatás — Kikötői hatóság elnökének tisztsége — A közhatalom gyakorlásában való részvétel — Állampolgársági feltétel)
C-277/13. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete – Európai Bizottság kontra Portugál Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — 96/67/EK irányelv — 11. cikk — Légi közlekedés — Földi kiszolgálás — Szolgáltatók kiválasztása)
C-291/13. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (az Eparchiako Dikastirio Lefkosias [Ciprus] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Sotiris Papasavvas kontra O Fileleftheros Dimosia Etaireia Ltd és társai (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2000/31/EK irányelv — Hatály — Rágalmazás miatti jogvita)
C-328/13. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (az Oberster Gerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Österreichischer Gewerkschaftsbund kontra Wirtschaftskammer Österreich – Fachverband Autobus-, Luftfahrt- und Schifffahrtsunternehmungen (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 2001/23/EK irányelv — A munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelme — A kedvezményezett arra irányuló kötelezettsége, hogy a kollektív szerződésben lefektetett munkafeltételeket az új kollektív szerződés hatálybalépéséig fenntartsa — A kollektív szerződés fogalma — A felmondott kollektív szerződés hatályát az új kollektív szerződés hatálybalépéséig fenntartó nemzeti jogszabály)
C-394/13. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Nejvyšší správní soud [Cseh Köztársaság] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ministerstvo práce a sociálních věcí kontra B. (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Migráns munkavállalók szociális biztonsága — 1408/71/EGK és 883/2004/EK rendelet — Alkalmazandó nemzeti jogszabályok — Családi ellátás nyújtására illetékes tagállam meghatározása — Olyan helyzet, amelyben a migráns munkavállaló és annak családja abban a tagállamban él, amelyben az érdekközpontjuk található, és amelyben családi ellátásban részesült — Családi ellátás iránti kérelem a származási tagállamban, miután a lakóhely szerinti tagállamban az ellátáshoz való jogosultság lejárt — A származási tagállam nemzeti szabályozása, amely az ilyen ellátások minden olyan személy részére való nyújtását írja elő, akik ezen államban nyilvántartott lakóhellyel rendelkeznek)
C-423/13. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas [Litvánia] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – „Vilniaus energija” UAB kontra Lietuvos metrologijos inspekcijos Vilniaus apskrities skyrius (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Áruk szabad mozgása — Azonos hatású intézkedések — 2004/22/EK irányelv — A mérőrendszerek metrológiai hitelesítése — Az ezen irányelv valamennyi követelményének eleget tevő, távoli adattovábbító funkcióval rendelkező (telemetrikus) eszközhöz csatlakoztatott melegvízmérő — A rendszer előzetes metrológiai hitelesítése hiányában e mérő használatának tilalma)
C-489/13. sz. ügy: A Bíróság (hetedik tanács) 2014. szeptember 11-i ítélete (a Hof van beroep te Antwerpen [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Ronny Verest, Gaby Gerards kontra Belgische Staat (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Jövedelemadó — A kettős adóztatás elkerülésére irányuló jogszabályok — A lakóhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban szerzett, ingatlanból származó jövedelmek adóztatása — A lakóhely szerinti tagállamban progresszivitási fenntartás mellett alkalmazott mentesítési módszer — A lakóhely szerinti tagállamban és valamely másik tagállamban fekvő ingatlanokra alkalmazott eltérő bánásmód)
C-491/13. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. szeptember 10-i ítélete (a Verwaltungsgericht Berlin [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Mohamed Ali Ben Alaya kontra Bundesrepublik Deutschland (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség — 2004/114/EK irányelv — 6., 7. és 12. cikk — A harmadik országok állampolgárai tanulmányok folytatása céljából történő beutazásának feltételei — Olyan személy beutazásának megtagadása, aki megfelel az említett irányelv által előírt feltételeknek — Az illetékes hatóságok mérlegelési mozgástere)
C-94/13. P., C-95/13. P., C-136/13. P., C-174/13. P., C-180/13. P., C-191/13. P. és C-246/13. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (tizedik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Cooperativa tra i Lavoratori della Piccola Pesca di Pellestrina Soc. coop. arl és társai (C-94/13. P.), Alfier Costruzioni Srl és társai (C-95/13. P.), Cooperativa Mare Azzurro Socialpesca Soc. coop. arl, korábban Cooperativa Mare Azzurro Soc. coop. arl, Cooperativa vongolari Sottomarina Lido Soc. coop. arl (C-136/13. P.), Axitea SpA, korábban La Vigile San Marco SpA (C-174/13. P.), Vetrai 28 Srl, korábban Barovier & Toso vetrerie artistiche riunite Srl és társai (C-180/13. P.), Confindustria Venezia, korábban Unione degli industriali della provincia di Venezia (Unindustria) ás társai (C-191/13. P.), Manutencoop Società Cooperativa, korábban Manutencoop Soc. coop. arl és Astrocoop Universale Pulizie, Manutenzioni e Trasporti Soc. coop. arl, (Olaszország) (C-246/13. P.) kontra Cooperativa Pescatori di San Pietro in Volta Soc. coop. arl és társai, Olasz Köztársaság, Európai Bizottság (Fellebbezés — Állami támogatások — A Velence és Chioggia területén letelepedett vállalkozásoknak nyújtott támogatások — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke)
C-145/13. P. sz. ügy: A Bíróság (tizedik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Ghezzo Giovanni & C. Snc di Ghezzo Maurizio & C. kontra Cooperativa Mare Azzurro Socialpesca Soc. coop. arl, korábban Cooperativa Mare Azzurro Soc. coop. rl, Cooperativa vongolari Sottomarina Lido Soc. coop. rl, Európai Bizottság (Fellebbezés — Állami támogatások — A Velence és Chioggia területén letelepedett vállalkozásoknak nyújtott támogatások — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke)
C-227/13. P–C-239/13. P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (tizedik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Albergo Quattro Fontane Snc (C-227/13. P.), Hotel Gabrielli Srl, korábban Hotel Gabrielli Sandwirth SpA (C-228/13. P.), GE.AL.VE. Srl (C-229/13. P.), Metropolitan SpA, korábban Metropolitan Srl (C-230/13. P.), Hotel Concordia Srl, korábban Hotel Concordia Snc (C-231/13. P.), Società per l’industria alberghiera (SPLIA) (C-232/13. P.), Principessa Srl, felszámolás alatt (C-233/13 P), Albergo Saturnia Internazionale SpA (C-234/13. P.), Savoia e Jolanda Srl (C-235/13. P.), Biasutti Hotels Srl, korábban Hotels Biasutti Snc (C-236/13. P.), Ge.A.P. Srl (C-237/13. P.), Rialto Inn Srl (C-238/13. P.), Bonvecchiati Srl (C-239/13. P.) kontra Comitato „Venezia vuole vivere”, Manutencoop Società Cooperativa, korábban Manutencoop Soc. coop. arl és Astrocoop Universale Pulizie, Manutenzioni e Trasporti Soc. coop. arl, Albergo ristorante „All’Angelo” Snc, Európai Bizottság (Fellebbezés — Állami támogatások — A Velence és Chioggia területén letelepedett vállalkozásoknak nyújtott támogatások — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke)
C-288/13. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV, Deza, a.s., Industrial Química del Nalón, SA, Bilbaína de Alquitranes, SA kontra Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (Fellebbezés — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke — 1907/2006/EK rendelet [REACH-rendelet] — 59. cikk és XIII. melléklet — Az antracénolaj különös aggodalomra okot adó, engedélyezési eljárás alá vetendő anyagkénti azonosítása — Egyenlő bánásmód)
C-289/13. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Cindu Chemicals BV, Deza, a.s., Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd kontra Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (Fellebbezés — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke — 1907/2006/EK rendelet [REACH-rendelet] — 59. cikk és XIII. melléklet — Az antracénben szegény antracénolaj különös aggodalomra okot adó, engedélyezési eljárás alá vetendő anyagkénti azonosítása — Egyenlő bánásmód)
C-290/13. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Rütgers Germany GmbH, Rütgers Belgium NV, Deza, a.s., Koppers Denmark A/S, Koppers UK Ltd kontra Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) (Fellebbezés — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke — 1907/2006/EK rendelet [REACH-rendelet] — 59. cikk és XIII. melléklet — Az antracénolaj [antracénpaszta] különös aggodalomra okot adó, engedélyezési eljárás alá vetendő anyagkénti azonosítása — Egyenlő bánásmód)
C-379/13 P. – C-381/13 P. sz. egyesített ügyek: A Bíróság (kilencedik tanács) 2014. július 10-i végzése – Associação de Empresas de Construção e Obras Públicas e Serviços (Aecops) kontra Európai Bizottság (Fellebbezés — 83/673/EGK határozat — 2950/83/EGK rendelet — Európai Szociális Alap — Képzési programok — Az eredetileg nyújtott támogatás csökkentése — 2988/95/EK, Euratom rendelet — Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelme)
C-435/13. P. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2014. július 17-i végzése – Erich Kastenholz kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), Qwatchme A/S [„Fellebbezés — 6/2002/EK rendelet — Közösségi formatervezési minták — A 4 – 6. cikk, a 25. cikk (1) bekezdésének b) és f) pontja, valamint az 52.cikk — Kereteket ábrázoló, lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési kérelem”]
C-490/13. P. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. július 17-i végzése – Cytochroma Development, Inc. kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (Fellebbezés — A Bíróság eljárási szabályzatának 181. cikke — Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az eljárási szabályzat 169. cikkének (1) bekezdése — A megtámadott ítélet rendelkező részét nem érintő fellebbezés — Nyilvánvalóan elfogadhatatlan fellebbezés)
C-505/13. sz. ügy: A Bíróság (kilencedik tanács) 2014. július 17-i végzése (Administrativen Sad – Varna [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Redzheb Yumer kontra Direktor na Teritoriyalna direktsia na Natsionalna agentsia za prihodite – Varna (Jövedelemadók — EUSZ 2. cikk — az Európai Unió Alapjogi Chartájának 20. és 21. cikke — A jogbiztonság, a tényleges érvényesülés és az arányosság elve — A mezőgazdasági termelők jövedelemadójának csökkentéséhez való jog — Mezőgazdaság termelői tevékenységet folytató természetes személyek kizárása — Az uniós jog végrehajtása — Hiány — A Bíróság hatáskörének nyilvánvaló hiánya)
C-509/13. P. sz. ügy: A Bíróság (hatodik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése – Metropolis Inmobiliarias y Restauraciones, SL kontra Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM), MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Fellebbezés — Közösségi védjegy — 40/94/EK rendelet — A METRO szóelemet tartalmazó, kék és sárga színű ábrás védjegy bejelentése — A GRUPOMETROPOLIS szóelemet tartalmazó, színes közösségi ábrás védjegy jogosultjának felszólalása — A felszólalás elutasítása)
C-535/13: A Bíróság (harmadik tanács) 2014. július 17-i végzése (a Monomeles Protodikeio Athinon [Görögország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Honda Giken Kogyo Kabushiki Kaisha kontra Maria Patmanidi AE (Előzetes döntéshozatalra utalás — A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke — Védjegyek — A védjegyjogosult ahhoz fűződő joga, hogy megtiltsa a védjeggyel jelölt áruknak a hozzájárulása nélkül az Európai Gazdasági Térség (EGT) területére első ízben történő forgalomba hozatalát)
C-152/14. sz. ügy: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2014. szeptember 4-i végzése (a Consiglio di Stato [Olaszország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Autorità per l'energia elettrica e il gas kontra Antonella Bertazzi és társai (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke — Szociálpolitika — 1999/70/EK irányelv — Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodás — 4. szakasz — Határozott időre szóló munkaszerződések a közszférában — Állandósítási eljárás — Határozott időre alkalmazott munkavállalók felvétele kinevezett köztisztviselőként nyilvános versenyvizsga nélkül — A szolgálati idő meghatározása — A határozott ideig tartó munkaszerződés keretében megszerzett szolgálati idő figyelembevételének teljes hiánya — A hátrányos megkülönböztetés tilalmának elve)
C-303/14. sz. ügy: 2014. június 24-én benyújtott kereset – Európai Bizottság kontra Lengyel Köztársaság
C-407/14. sz. ügy: A Juzgado de lo Social número 1 de Córdoba (Spanyolország) által 2014. augusztus 27-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – María Auxiliadora Arjona Camacho kontra Securitas Seguridad España, S.A.
C-410/14. sz. ügy: Az Oberlandesgericht Düsseldorf (Németország) által 2014. augusztus 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Dr. Falk Pharma GmbH kontra DAK-Gesundheit
C-446/14. P. sz. ügy: A Törvényszék (ötödik tanács) T-295/12. sz., Németországi Szövetségi Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2014. július 16-án hozott ítélete ellen a Németországi Szövetségi Köztársaság által 2014. szeptember 25-én benyújtott fellebbezés
C-240/13. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2014. augusztus 18-i végzése – Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság, támogatják: Németországi Szövetségi Köztársaság, Belga Királyság, Holland Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, Lengyel Köztársaság, Finn Köztársaság, Svéd Királyság
C-241/13. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2014. augusztus 18-i végzése – Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság, támogatják: Németországi Szövetségi Köztársaság, Belga Királyság, Holland Királyság, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága, Lengyel Köztársaság, Finn Köztársaság, Svéd Királyság
C-118/14. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2014. július 8-i végzése (az Amtsgericht Rüsselsheim [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Peggy Kieck kontra Condor Flugdienst GmbH
C-119/14. sz. ügy: A Bíróság elnökének 2014. július 10-i végzése (az Amtsgericht Rüsselsheim [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Henricus Cornelis Maria Niessen, Angelique Francisca Niessen Steeghs, Melissa Alexandra Johanna Niessen, Kenneth Gerardus Henricus Niessen kontra Condor Flugdienst GmbH
T-534/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 7-i ítélete – Schenker kontra Bizottság („A dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001/EK rendelet — Kartellügyben hozott végleges bizottsági határozat és igazgatási ügyiratok, e határozat nem bizalmas változata — A hozzáférés megtagadása — Konkrét és egyedi vizsgálatra vonatkozó kötelezettség — Harmadik személy kereskedelmi érdekeinek védelmére vonatkozó kivétel — A vizsgálatok céljainak védelmére vonatkozó kivétel — Nyomós közérdek”)
T-300/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 8-i ítélete – Lidl Stiftung kontra OHIM – A Colmeia do Minho (FAIRGLOBE) [„Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A FAIRGLOBE közösségi ábrás védjegy bejelentése — A korábbi GLOBO nemzeti szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — A korábbi védjegyek tényleges használatának hiánya — A 207/2009/EK rendelet 42. cikkének (2) és (3) bekezdése — A 2868/95/EK rendelet 22. szabályának (3) és (4) bekezdése”]
T-531/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 7-i ítélete – Tifosi Optics kontra OHIM – Tom Tailor (T) [„Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A T közösségi ábrás védjegy bejelentése — A korábbi T közösségi ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”]
T-39/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 3-i ítélete – Cezar kontra OHIM – Poli-Eco (Insert) (Közösségi formatervezési minta — Megsemmisítési eljárás — Betétet megjelenítő lajstromozott közösségi formatervezési minta — Korábbi formatervezési minta — Újdonság — Egyéni jelleg — Összetett termék alkotóelemének látható külső jellegzetességei — A korábbi formatervezési minta értékelése — A 6/2002/EK rendelet 3., 4., 5., 6. cikke és 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja)
T-77/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 8-i ítélete – Laboratoires Polive kontra OHIM – Arbora & Ausonia (DODIE) [„Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A DODIE közösségi szóvédjegy bejelentése — A korábbi DODOT nemzeti szóvédjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja — Megváltoztatási hatáskör”]
T-122/13. és T-123/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. október 8-i ítélete – Laboratoires Polive kontra OHIM – Arbora & Ausonia (dodie) [„Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — A dodie közösségi ábrás védjegy bejelentése — A korábbi DODOT nemzeti szóvédjegyek — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség hiánya — A 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”]
T-333/10. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 17-i végzése – ATC és társai kontra Bizottság („Szerződésen kívüli felelősség — Madarak behozatala — A kár megtérítésének kiszámításáról szóló megállapodás — Okafogyottság”)
T-34/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 16-i végzése – Canon Europa kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Vámunió — Közös vámtarifa — Vám- és a statisztikai nómenklatúra — A Kombinált Nómenklatúrába történő besorolás — Vámtarifaalszámok — Az e vámtarifaalszámok alá besorolt árukra alkalmazandó vámok — Végrehajtási intézkedéseket tartalmazó szabályozási aktus — Elfogadhatatlanság)
T-34/11. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 16-i végzése – Kyocera Mita Europe kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Vámunió — Közös vámtarifa — Vám- és a statisztikai nómenklatúra — A Kombinált Nómenklatúrába történő besorolás — Vámtarifaalszámok — Az e vámtarifaalszámok alá besorolt árukra alkalmazandó vámok — Végrehajtási intézkedéseket tartalmazó szabályozási aktus — Elfogadhatatlanság)
T-519/12. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 10-i végzése – mobile.international kontra OHIM – Bizottság (PL mobile.eu) [„Közösségi védjegy — Törlési kérelem — A törlési kérelem visszavonása — Okafogyottság”]
T-3/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 29-i végzése – Ronja kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kérelem — Dokumentumokhoz való hozzáférés — 1049/2001 rendelet — A 2001/37/EK irányelv átültetésével kapcsolatos panaszra vonatkozóan váltott levelek — Valamely tagállamtól származó dokumentumok — A tagállam kinyilvánított tiltakozása — A hozzáférés részleges megtagadása — Pervezető intézkedés következtében teljes hozzáférést biztosító határozat — Okafogyottság — A Bizottságtól származó dokumentumok — Teljes hozzáférést biztosító határozat — Ausztria ellen kötelezettségszegés megállapítása iránti eljárás megindításának Bizottság általi elmulasztása — Elfogadhatatlanság”)
T-178/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 23-i végzése – Jaczewski kontra Bizottság („Megsemmisítés iránti kereset — Mezőgazdaság — Eljáráshoz fűződő érdek — Végrehajtási intézkedéseket maga után vonó rendeleti jellegű jogi aktus — A személyében való érintettség hiánya — Elfogadhatatlanság”)
T-354/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 10-i végzése – Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — „Kołocz śląski” vagy „Kołacz śląski” oltalom alatt álló földrajzi jelzés — Bejegyzés törlése iránti kérelem elutasítása — Keresettel meg nem támadható jogi aktus — Elfogadhatatlanság)
T-650/13. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 10-i végzése – Lomnici kontra Parlament („A szlovák állampolgárságról szóló új törvénnyel kapcsolatban az Európai Parlamenthez intézett petíció — Elfogadhatónak nyilvánított petíció — Eljárást lezáró határozat — Okafogyottság — Elfogadhatatlanság — Megtámadható aktus”)
T-698/13. P. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 18-i végzése – Marcuccio kontra Bizottság („Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Első fokon a keresetnek mint nyilvánvalóan elfogadhatatlannak az elutasítása — A telefaxon benyújtott és az utólag benyújtott kereset közötti azonosság hiánya — Keresetindítási határidő — Elkésettség — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés”)
T-699/13. P. sz. ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 18-i végzése – Marcuccio kontra Bizottság („Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Első fokon a keresetnek mint nyilvánvalóan elfogadhatatlannak az elutasítása — A telefaxon benyújtott és az utólag benyújtott kereset közötti azonosság hiánya — Keresetindítási határidő — Elkésettség — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan megalapozatlan fellebbezés”)
T-103/14. R. II. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2014. szeptember 18-i végzése – Frucona Košice kontra Bizottság („Ideiglenes intézkedés — Állami támogatások — Alkoholtermékek és párlatok — Adótartozás kollektív fizetésképtelenségi eljárás keretében történő elengedése — A támogatást a belső piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánító és a visszatéríttetését elrendelő határozat — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — Új kérelem — Új körülmények hiánya — A fumus boni iuris hiánya — A sürgősség hiánya”)
T-361/14. sz. ügy: 2014. július 23-án benyújtott kereset – HB és társai kontra Bizottság
T-561/14. sz. ügy: 2014. július 25-én benyújtott kereset – One of us és társai kontra Parlament és társai
T-573/14. sz. ügy: 2014. július 31-én benyújtott kereset – Poyelectrolyte Producers Group és SNF kontra Bizottság
T-574/14. sz. ügy: 2014. augusztus 1-jén benyújtott kereset – EAEPC kontra Bizottság
T-617/14. sz. ügy: 2014. augusztus 10-én benyújtott kereset – Pro Asyl kontra EASO
T-619/14. sz. ügy: 2014. augusztus 14-én benyújtott kereset – Bionorica kontra Bizottság
T-620/14. sz. ügy: 2014. augusztus 15-én benyújtott kereset – Diapharm kontra Bizottság
T-640/14. sz. ügy: 2014. augusztus 20-án benyújtott kereset – Beul kontra Parlament és Tanács
T-669/14. sz. ügy: 2014. szeptember 15-én benyújtott kereset – Trioplast Industrier kontra Bizottság
T-673/14. sz. ügy: 2014. szeptember 22-én benyújtott kereset – Olaszország kontra Bizottság
T-679/14. sz. ügy: 2014. október 19-én benyújtott kereset – Teva UK és társai kontra Bizottság
T-687/14. sz. ügy: 2014. szeptember 22-én benyújtott kereset – Novomatic kontra OHIM – Simba Toys (African SIMBA)
T-692/14. sz. ügy: 2014. szeptember 22-én benyújtott kereset – Puma kontra OHIM – Sinda Poland (képzeletbeli állat ábrázolása)
T-694/14. sz. ügy: 2014. szeptember 22-én benyújtott kereset – EREF kontra Bizottság
T-695/14. sz. ügy: 2014. szeptember 26-án benyújtott kereset – Omega kontra OHIM (egy kép ábrázolása feketében és fehérben)
T-696/14. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-160/12. sz., Montagut kontra Bizottság ügyben 2014. július 15-én hozott ítélete ellen Bernat Montagut Viladot által 2014. szeptember 22-én benyújtott fellebbezés
T-697/14. sz. ügy: 2014. szeptember 29-én benyújtott kereset – MIP Metro kontra OHIM – Associated Newspapers (METRO)
T-700/14. sz. ügy: 2014. szeptember 24-én benyújtott kereset – TV1 kontra Bizottság
T-704/14. sz. ügy: 2014. október 3-án benyújtott kereset – Marine Harvest kontra Bizottság
T-707/14. sz. ügy: 2014. október 2-án benyújtott kereset – Grundig Multimedia kontra OHIM (DetergentOptimiser)
T-710/14. sz. ügy: 2014. október 6-án benyújtott kereset – Herbert Smith Freehills kontra Tanács
T-711/14. sz. ügy: 2014. október 7-én benyújtott kereset – Arcofin és társai kontra Bizottság
T-509/13. sz. Ügy: A Törvényszék 2014. október 1-jei végzése – Ratioparts-Ersatzteile kontra OHIM – IIC (NORTHWOOD)
T-678/13. sz. Ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 11-i végzése – AEMN kontra Parlament
T-679/13. sz. Ügy: A Törvényszék 2014. szeptember 11-i végzése – AEMN kontra Parlament
F-122/13. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék harmadik tanácsa elnökének 2014. szeptember 10-i végzése – Carneiro kontra Europol (Közszolgálat — Az Europol személyi állománya — Határozott idejű szerződés meghosszabbításának elmaradása — Határozott idejű szerződés határozatlan idejű szerződéssé történő átminősítése — Részben nyilvánvalóan elfogadhatatlan és részben nyilvánvalóan minden jogi alapot nélkülöző kereset)

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


text:
EJEB ítélet előtt a Bárándy és Társai Ügyvédi Irodánál – Szoli.eu
EJEB ítélet előtt a Bárándy és Társai Ügyvédi Irodánál
A Szolgálat és Becsület Érdekvédelmi Mozgalom (SZB) által létrehozott 3 000 fős pertárság ügye, a felsőkorhatár alatti szolgálati nyugdíjasokat érintő joghátrányok orvoslása tekintetében a végéhez közeledik a Strasbourgi Emberi Jogok Európai Bíróságon (EJEB). A perközösség jogi képviseletét ellátó Bárándy és Társai Ügyvédi Iroda tevékenységéről, az ügy haladásáról, időről-időre beszámolt lapunk. A közeli jövőben várható elsőfokú ítélet előtt összefoglaló interjú készült Dr. Bárándy Péterrel (BP) és Bihari István (BI) nemzetközi szakjogásszal április 16-án, amikor Katus Károly SZB elnök és Baranyi Csaba SZB szervezőtitkár egyeztetésen jártak az irodánál.
SZB: Két éve „ügy van”, egy éve „haladás van” kezdettel indult a beszélgetésünk. Most mi van?
BP: Most „várakozás van”, de már nem sokáig. Soronkívüliségre számítunk, hiszen külön csoport, külön szakemberek, csak erre a feladatra kialakított irodában foglalkoztak az üggyel Strasbourgban. A nagy munkát elvégeztük és elvégezték az érintettek, az ítélet belátható időn belül, akár az elkövetkező hetekben, az előttünk álló hónapokban, de legkésőbb ebben az évben megszülethet.
SZB: Az elmúlt egy évben, a felek közötti formális levélváltások mire engedik következtetni?
BP: Sok oldalas tartalommal az EJEB kérdéseket intézett a magyar államhoz. Az erre adandó válaszra határidőt szabtak a szabályok, ezt kihasználták és megküldték a bíróságnak. Nyilván a tartalom megítélésére kíváncsiak. A magyar állam védekezett. Például azzal, hogy az érintettek idehaza nem merítettek ki minden jogorvoslati lehetőséget. Ez részben igaz, amennyiben a 2012. évtől lehetséges alkotmányjogi panasz lehetőségre gondolunk, de az ügymenet szempontjából – különösen az ítélkezési gyakorlat ismeretében – ez nem bizonyul hatékony fórumnak és az alapkérdést, a tulajdonjogot ért sérelmet sem befolyásolja. Az is biztos, hogy a perközösség az idevonatkozó panaszokat – majdnem teljes létszámban – már 2011. decemberben beadta az EJEB-re. Másfelől társadalompolitikai okokra, reformokra hivatkozott a magyar állam. Az alapkérdésre igazából nem volt elfogadható válasz. A tulajdonhoz fűződő jog általános, alapjogi kérdés, amelyből nem lehet kirekeszteni társadalmi csoportokat egy normális, európai jogrendben működő államnak.
SZB: Milyen ítéletre számít minden információt figyelembe véve?
BI: Meggyőződésem, hogy igazunk van. Az általam ismert bírósági gyakorlat arra enged következtetni, hogy egy kedvező ítéletre megalapozottan számíthatunk. Látunk erre egyébként más ügyekben is példát. Ha egy aktuális személyügyi párhuzamot nézünk, akkor uniós jogot sértettek, amikor idő előtt megszüntették Jóri András adatvédelmi biztos megbízatását. Ebben az esetben ugyan nem az EJEB, hanem az Európai Bizottság – az uniós központi javaslattevő-végrehajtó intézménye, amelynek hivatalból kell őrködnie az uniós jog érvényesülésén – az adatvédelmi biztos megbízatásának idő előtti megszüntetése miatt kötelezettségszegési eljárást indított a luxembourgi székhelyű Európai Bíróságon Magyarország ellen. Az állam itt is egy reformra, átszervezésre hivatkozott. Ebben az ügyben is született bírósági határozat, még pedig, hogy hazánk nem teljesítette az uniós irányelvből eredő kötelezettségeit. Az uniós jog értelmében, ha az Európai Bíróság megállapítja valamely tagállam kötelezettségszegését, az érintett tagállamnak a lehető leghamarabb teljesítenie kell az ítéletben foglaltakat. Amennyiben az Európai Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tagállam nem teljesítette az ítéletben foglaltakat, újabb, pénzügyi szankciók kiszabására irányuló keresetet indíthat. Ezt egyetlen regnáló kormány sem akarhatja. Az említett ügy egyébként azt sugallja, hogy hasonló elbírálás születhet a Szolgálat és Becsület panaszai tekintetében is az EJEB-n, azzal a különbséggel, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága nem semmisítheti meg az általunk támadott magyar törvényt, de jogos elégtételt állapíthat meg, s az egyezménysértő magyar törvényt, pedig ha tetszik, ha nem, itthon a Parlamentnek meg kell változtatnia. Ilyen nagyszámban érintett panaszosok, mint a volt szolgálati nyugdíjasok – a mai szolgálati járandóságban részesülők – tulajdonjoga hosszú távon nem sérülhet, ha az EJEB megállapítja, hogy Magyarország megsértette az Emberi Jogok Európai Egyezményét.
SZB: Az ítélet tartalmában, kártérítés összegszerűen felmerülhet-e és van-e fellebbviteli lehetőség?
BI: Az EJEB határozatában azt fogja megállapítani, hogy hazánk az ügy vonatkozásában teljesítette-e vagy sem az Emberi Jogok Európai Egyezményéből eredő kötelezettségeit. Erre mondjuk mi azt, hogy nem, de ezt a strasbourgi bíróságnak kell kimondania. Ha ez bekövetkezik és a határozat ezt tartalmazza, akkor az ilyen jellegű hiányosságot a magyar államnak helyre kell állítania, ezt meg kell tennie. A jogos elégtételt ki kell fizetnie. E tekintetben egyértelműen összegszerű számokat írnak le Strasbourgban, a jogi képviselet során mi magunk például 25.000,- EUR nem vagyoni összegű jogos elégtételt nevesítettünk és bizonyításként számos dokumentumot csatoltunk be. A magyar állam majd a jogszerűtlen rendelkezésének visszavonásával, a jogos elégtétel (jóvátétel) megfizetésével, a jogállás visszaállításának módjával, immár összhangban az EJEB ítéletével intézkedni köteles. A jogos elégtételben a nem vagyoni kár megtérítésén kívül felmerül az elszenvedett vagyoni veszteség (pld.: 16%-os csökkentés összege) és az eljárás ügyintézésének, irodánk közreműködésének – egyébként méltányos – költsége is. A kérdés második fele, amely a fellebbviteli lehetőségre utal, nos a felek részéről lehetséges, de ott már érdemi változás már nem valószínű.
SZB: Elképzelhetőnek tartja, hogy a jogszerűtlenség elkövetője, cirka 3 év után mindezt megteszi?
BP: Egy jogállamban nem tehetnek másként. Az új FIDESZ kormány várható igazságügyi miniszter jelöltjét, Prof. Dr. Trócsányi Lászlót ismerve, jogi reputációját, jogszakmai életútját figyelembe véve nem tudom elképzelni, hogy semmibe veszik hazánkban az EJEB döntését.
SZB: Mi a helyzet azokkal, akik visszamentek szenior vagy önkéntes tartalékos állományba?
BI: Nincs összefüggés a kereset és a felvetett kérdés között. Attól, hogy szenior vagy önkéntes tartalékos állományba visszatérési lehetőséggel éltek – ismereteim szerint töredék létszámban – még nem történt meg a tulajdonhoz, vagyis a felsőkorhatár alatti szolgálati nyugdíjjogosultsághoz fűződő joguk visszaállítása. És gyorsan megjegyzem ez nem csak anyagi, hanem egyéb szolgáltatásokra, kedvezményekre szóló jog is egyben, nem beszélve az elszenvedett morális károkról. Amikor a jogrendszerből valaki kilép valaki, akkor ott nincsenek jó megoldások. Vissza kell térni a jogállami keretek közé!
SZB: Két és féléves munka után, a végkifejlet előtt, hogyan összegezne?
BP: Először is ki kell emelnem azt a bátor és rendkívül aktív SZB vezetés kiállást, amit Katus Károly, Baranyi Csaba és segítői képviseltek, akik egyáltalán ebből tényleg megoldható ügyet kovácsoltak. Az adminisztrációs, informatikai, ügyintézési, egyesületi, pertársasági alapítás munkájuk nélkül nem csak mi, egyetlen iroda sem tudott volna mit kezdeni ezzel az egésszel. Első találkozásunkkor, a probléma felvetésekor azt mondtuk, ha és amennyiben ilyen nagyszámú érintett van, akkor egy más szintre kell emelni az ügyet. Így hozták létre az egyesületet, majd alakítottuk meg a perközösséget. Az SZB kiszolgáló munkája nélkül nem juthatott volna ilyen közel az eredményhez ez az ügy. Így előkészítve, egybetéve, integrálva az ügyhalmazt már az irodánk szakemberei sokkal gördülékenyebben végezhették a keresetünk várható sikerét megalapozó jogi háttérmunkát. Nagyon komoly, folyamatos és figyelemfelkeltő kommunikációs munka is történt. Sokat használt, hogy egy másik – bár közvetlen az eljárást nem befolyásoló – fórumon, az EU Parlament Petíciós Bizottságánál is szót kért az egyesület vezetősége. Összegezve, kedvező ítéletet várok, amelyben az előbb említett sok-sok munka költségei is megtérülnek a jogos elégtételben.
Még egyszer: nincs megerősített információ bármilyen formájú és mértékű szolgálati járandóság csökkentésről!	Önfényezés lett az éves rendőrségi beszámolókból
2014-05-01	@ 08:03
Kedves Tóth Béla!
Az állítólagos dolgok nem biztosak, azzal szerintem nem érdemes foglalkozni. A valós, de általunk nem befolyásolható külső körülményhez kizárólag alkalmazkodhatunk.
Egy bármilyen per esetén az a fontos, hogy a döntéshozók fejébe “átmenjen” az ami nekünk világos és érthető. Ezt a döntéshozók megértik, ha meg akarják ill. meg tudjuk velük értetni. Megköszönhetjük, hogy időt, munkát és magukat nem kímélve néhány bajtársunk az egyesületünket létrehozta és működteti. Mi beléptünk mert megbízunk bennük és az általuk választott jogi képviselőben. Mindig az adott külső körülményekhez igazodva kell működnünk.
Amit tehetünk, hogy támogatjuk őket lehetőségeink szerint:
1., Tömegesen részt kell venni a KNOÉ és a Szolgálat és Becsület Mozgalom konferencián 2014. május 10.-én, és minden hasonló rendezvényen.
Bármely politikus aki elmegy oda azt fogja nézni, érdekli-e ezeket az embereket a sorsuk, mennyire elszántak? Másrészt mekkora szavazóbázis? Ha nem vagyunk ott tömegesen, akkor …
2., Jó ötletek adása a vezetőség felé, hogyan lehet megmagyarázni/elmagyarázni/átadni, a velünk történtek, jogszerűtlenségét hiszen látható, hogy nem is értik, még most sem.
Ez egyébként az itthoni bíróságon is ugyanúgy működik. Hiába van igazad, ha a bíró ezt nem érti meg, veszett fejsze nyele.
Azon képviselők felé akik nem értenek meg minket, érdemes felkészülni a saját országukban levő törvénykezéssel párhuzamot vonni, összehasonlítani, legjobb ha náluk is van hasomló kedvezmény, mit szólna hozzá, ha megvonnák. Valószínű, meggondolná hogy mit mond, mert a saját országában is odafigyelnének rá.
2014-04-30	@ 19:33
Ősszel azon a bizonyos Eu biztosi poszton Navracsics Tibor váltja Andor Lászlót állítólag . . .ez jó lesz nekünk?
2014-04-29	@ 21:38
Kedves Harangi Béla!
Egy nullával többet számoltál.
Csak 75 000 millió Ft, azaz 75 milliárd.
Uszkve 35 hónap x 10000 x 20000 Ft= 7 milliárd forint,azaz minimum ennyit csak a 16%-al spóroltak meg rajtunk.
Ha azt veszem alapul, hogy 2012 óta már közel 2000-ren távoztak közülünk az élők sorából, akkor a 75 milliárd már csak 60 milliárd.
Harangi Béla
2014-04-29	@ 19:20
Tisztelt Bajtársak! Van egy kérdésem. Tételezzük fel, megnyerjük a pert az igényelt összegekkel. Kerek számokat írok, így könnyebb számolni. Tízezer fő, fejenként 25 000 euró /csak a nem vagyoni kár/, az átszámolva /300Ft=1 euró árfolyamon/, az annyi mint 750 milliárd forint. És tízezernél többen vagyunk, és ott vannak még a vagyoni károk, az elmaradt bevételek stb, tehát ott vagyunk az 1000 milliárd Ft környékén. A kérdésem tehát: reálisan kifizethető ez az összeg?
Gazsi István
2014-04-29	@ 11:07
Köszönöm a tájékoztatást,és a Bárándy Úrék kitartó munkáját.
2014-04-28	@ 13:30
Szerintem az EU petíciós eljárásnál az alábbiakban leírtak alapján érdemes lenne a nemek közötti diszkrimináció miatt is támadni a nyugdíjunk elvételéről rendelkező jogszabályt:
Az Európai Bíróság hozott már ítéletet öregségi nyugdíj megállapítása során alkalmazott tiltott megkülönböztetés miatt. A bíróság C-423/04. számú ítéletében többek között az alábbi megállapítások találhatók:
C-423/04. számú bírósági ítélet elérhetősége:
2014-04-28	@ 07:32
Magyarországon 2014. május 25-én EU parlamenti képviselő választás lesz, ahol eldől, hogy hazánkat mely párt jelöltjei képviselik az EU-ban. A pertársaságok által benyújtott petíciót az elmúlt évek során csak ………..magyarországi párt támogatta. Nyilvánvaló, hogyha a nyugdíjuktól megfosztottak azt akarják, hogy az EU előtt folyamatban lévő petíciónk a jövőben is támogatásra találjon, akkor mindent meg kell tenni azért, hogy a petíciónkat támogató ……..jelöltjei (vagy közvetlen szövetségesei) közül minél többen bejussanak az EU parlamentbe. A petíciónk annál nagyobb támogatást kaphat minél nagyobb arányban képviselhetik Magyarországot a ………….. jelöltjei. Sok éves tapasztalat, hogy az EU választásokon alacsonyabb a részvétel, mint az Országgyűlési választásokon. Ezért a választásokon résztvevő állampolgárok szavazata jelentősen felértékelődik. A petíciónk életben tartása érdekében létfontosságú, hogy minden jogfosztott és családtagja, ismerőse, rokona részt vegyen a választáson és a ………………………… jelöltjére voksoljon.
Herpergelné
2014-04-27	@ 17:01
Köszönöm a sok-sok munkát amit idáig ügyünkben megtettek. Igaz én KNOÉ tag vagyok, de az együttes kitartó munkájuknak nagyon remélem meg lesz a gyümölcse. Türelemmel várom az eredményt, hisz 34 éven keresztül a nyugdíjjárulékot levonták tőlem és több ezer szolgálatostól, és a megszerzett jogot egy tollvonással elvenni aljasság!
BMnyugdíjas
2014-04-27	@ 12:38
annyival egészíteném ki jogfosztott hozzászólását, hogy ha az EJEB kedvező elbírálást hoz remélem az alkotmánybíróság tagjainak felelőssége is meg lesz állapítva személyi konzekvenciák végrehajtása mellett.
Kun Ánges
2014-04-27	@ 07:47
Nagyon köszönöm az egyesület vezetésének ezt a hatalmas, és bizony sokszor nagy áldozatokat követelő munkáját. A továbbiakhoz pedig sok erőt és kitartást kívánok nekik ! Örömmel olvastam a tájékoztatást 😀
2014-04-26	@ 06:27
Végre valami kissé biztató hír. Érdeklődni szeretnék, hogy akik más szakszervezet tagjai pl. RKDSZ, azokra is vonatkoznak ezek a “jó hírek”?
Pregun Róbert
2014-04-25	@ 16:11
Gratulálok az eddig megtett munkához és nagyon szépen köszönöm a tájékoztatást!
Bízom a mozgalomban és a közös győzelemben!
Tukszár Gábor
2014-04-25	@ 15:05
Köszönöm eddigi munkátokat!!!
Reméljük tényleg nyerünk.
2014-04-25	@ 13:43
A kormány második válasza hasonlóan az első válaszához tele van olyan hazugságokkal, amelyek alkalmasak a bíróság félrevezetésére. Mint tudjuk a második válaszra a pertársaságok nem is reagálhatnak, így a válaszban előadott hazugságok cáfolatára már nem nyílik lehetőség.
A kormány többek között az alábbi orbitális hazugságot adta elő:
„……A Kormány megjegyzi, hogy azzal, hogy a kérelmező panaszával nem fordult az Alkotmánybírósághoz, a kérelmező nem csak a Kormányt fosztotta meg attól a lehetőségtől, hogy az Egyezmény állítólagos megsértését a szubszidiaritás elvével összhangba hozza, de saját magát is megfosztotta attól, hogy az Alkotmánybíróság döntését befolyásolja a saját érvelése által a saját jogi és ténybeli helyzetére alapozva…..”
A fentiekben idézett rész azt a látszatot kelti az EJEB előtt, hogyha a szolgálati nyugdíjától megfosztott több tízezer személy egyenként az AB-hoz fordult volna, akkor az AB-nak lehetősége nyílik, hogy mind a 30 ezer indítványozó érveit egyenként megvizsgálja, mérlegelje és ezek után hozza meg a döntését.
Ezzel az állítással szemben a valóság az, hogy az AB-hoz benyújtott kb 2500 indítványt a bíróság nem is vizsgálta meg. Így az ezekben előterjesztett érvekkel a bíróság egyáltalán nem foglalkozott. Lényegében teljesen feleslegesen erőlködtek az érintettek az érveléssel, hisz azokat a bíróság el sem olvasta.
A korkedvezményes nyugdíjak megvonásáról az AB a döntését az elsőnek beérkező néhány tucat indítványban előterjesztett érvek vizsgálata alapján hozta meg. A később beérkező kb 2500 indítványt, pedig nemes egyszerűséggel elsüllyesztették az irattár mélyén.
Az indítványokat előterjesztő szakszervezetek részére az AB főtitkára többek között az alábbiakat írta:
„…..A fentiek alapján tájékoztatom, hogy alkotmányjogi panasz indítványának érdemi elbírálására – mivel az Ön által sérelmezett jogszabályi rendelkezések Alaptörvénnyel való összhangjáról az Alkotmánybíróság az Ön által megjelölt jogszabályi rendelkezésre és Alaptörvényben biztosított jogra, valamint azonos alkotmányjogi összefüggésre hivatkozással már döntött – nincs lehetőség…..”
http://www.frsz.hu/directory/news/news_documents/alkotmanybirosag_elut_1310.pdf
2014-04-25	@ 08:22
Köszönöm a tájékoztatást. Mindig jó olyan híreket olvasni ami lelket önt az emberbe. Április 6.-án egy esélyt elszalasztottunk, már tényleg csak az EJEB maradt. Bízom benne, hogy az SZB és Bárándy úrék munkája valóban meghozza a gyümölcsét. Ezúton is köszönöm az Ügyvédi Iroda – és azok munkáját akik koordinálták, működtették összefogásunkat vagy csak egyáltalán részt vettek abban. Most pedig türelmesen várakozom…
2014-04-25	@ 07:46
Gratulálok a munkátokhoz és nagyon köszönöm amit eddig értünk tettetek! Remélem valóban győzünk!

matches: Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
„Kertem szépül.” 4.
A széphalmi Kazinczy-kert felújításának krónikája, 2020, 4.
A széphalmi kertben történő kertrekonstrukciós folyamatok egyik mérföldköve a Kazinczy Ferenc Emlékcsarnok épületének felújítása és restaurálása. Az alábbi írás egy visszatekintés az Emlékcsarnok tervének megszületéséről, felépítésének körülményeiről, annak folyamatáról.
Kazinczy 1831-ben bekövetkezett halála után a család elköltözött a széphalmi birtokról, amely Sophie halálát követően haszonbérlők kezére jutott. Ezután a ház és a kert elkeserítő állapotba került, személyes élményeiről Petőfi Sándor és Arany János is beszámolt. Írásaikkal egy ország figyelmét igyekeztek felhívni a széphalmi birtokon uralkodó áldatlan körülményekre.
A változás 1857-ben kezdődött el, amikor a Sárospataki Kollégium két tanára – Erdélyi János és Lévay József – centenáriumi megemlékezést kezdeményeztek, illetve fontosnak tartották a komoly anyagi gondokkal küzdő Kazinczy család megsegítését. A Magyar Tudományos Akadémia elfogadta indítványukat, s 1859-ben mintegy 70 ünnepséget tartottak országszerte Kazinczy születésének 100. évfordulója alkalmából. 1859. október 27-én a Nemzeti Múzeum dísztermében szervezett emlékülést a Magyar Tudományos Akadémia, december 30-án pedig Széphalmon tartottak megemlékezést.
Dessewffy Emil – a Magyar Tudományos Akadémia elnöke – tisztelte és elismerte Kazinczy munkásságát, melyről ünnepi beszédében is megemlékezett. Ezt követően kezdeményezte azt a közadakozást, melynek célja a Kazinczy birtok megvásárlása, a rajta lévő épületek megmentése, a kert rendbetétele és a leszármazottak támogatása volt. A gyűjtés során jelentős összegre – 60.000 Ft-ra tett szert az időközben létrehozott Kazinczy-alap.
Az évforduló eseményeiről rengeteg újságcikk számolt be, Jakobey Károly két festményt készített az alkalomra Széphalomról. Az egyik a kúriát és a környékét, a másik a család sírját ábrázolja, háttérben a kúriával.
Jakobey Károly: A ház országút felőli ábrázolása
A festmény nem teljesen pontos ábrázolás, de nem is ez volt a készítés célja. A képről másolatok készültek, melyek propaganda-szerepet töltöttek be. A Kazinczy-kultusz szolgálatában, a Széphalmon uralkodó drámai állapotokra kívánták felhívni az ország figyelmét.
A széphalmi ünnepség egyik főszervezője, Évva András – a sátoraljaújhelyi törvényszék első bírája, elnöke – lett a Kazinczy-birtok rendezésének jogi megbízottja, az adásvétel fő lebonyolítója. A visszaemlékezésekből megtudjuk, hogy akkoriban született az az elképzelés, amelynek célja a kúria és a kert rendbetétele, illetve egy mauzóleum – díszesebb építmény – emelése a sírok fölé.
A birtokot – a kúria és a sírokat érintő terület kivételével – a gazdasági épületekkel együtt bérlők használták. A vételezés után a legfontosabb feladat a rossz állapotú épületek helyreállítása volt, illetve gondoskodni kellett a birtok őrzéséről és a fenntartás feltételeinek megteremtéséről.
1862-ben elsőként a kertészlak, istálló és pince épült meg. Ekkor még a kúria megmentését tervezték. Az akadémia Ybl Miklóst kérte fel a mauzóleum megtervezésére. Még ebben az évben állapotfelmérést végzett, mely szerint a kúria falai olyan rossz állapotba kerültek, hogy nem bírták volna el az új tetőt, ezért lebontották az épület nagy részét – csak Kazinczy dolgozószobája és hálószobája maradt fenn. Az új ötlet elvetette a mauzóleum tervezését a sírok fölé, helyette Ybl Miklós emlékcsarnok tervezésébe kezdett a lebontott kúria megmaradt falai köré. Első tervei 1862-1863-ban születtek.
Ybl Miklós tervrajza (Budapest Főváros Levéltára – Ybl Miklós Virtuális archívum)
E tervek szerint a fennmaradt szobákra épülő emlékcsarnok keleti tájolású lett volna, a bejárata pedig az országút felőli oldalon kapott volna helyet. Az épület nyugati és keleti végébe egy-egy 6 oszlopból álló oszlopos előcsarnokot tervezett, ión oszloprenddel, tümpanonnal és az épület tetejét akroterionokkal díszítve. Egymást követően több tervet kellett készítenie, amit a ház falainak egyre romló állapota magyaráz.
Az építkezést késlekedés jellemezte, amihez hozzájárult. Dessewffy Emil halála, mely következtében a Kazinczy-alapot kezelő bizottság évekig nem működött megfelelően. Nagyjából 5 évig tartott az az időszak, amely alatt Kazinczy-alap gazdátlan maradt.
Az építkezéshez egészen 1868-ig nem kezdtek hozzá, közben a kúria fennmaradt falait is lebontották, rossz állapotukra hivatkozva. Az építés felügyeletét Ybl Miklós Szkalniczky Antal és Koch Henrik társulásának adta át egyéb elfoglaltsága miatt. 1868 nyarán kezdődött el az építés. Az adományokból összegyűlt építkezésre szánt összeg azonban 1869 tavaszára el is fogyott.
A Magyar Tudományos Akadémia az egyetlen megoldást a birtokok eladásában látta. 1873-ban felmérte a teljes területet, és eladta a gazdasági részeket. A befolyt összegből befejeződött az Emlékcsarnok építése, díszítése és a körülötte lévő kert rendbetétele.
Cserna Károly: A mauzóleum és környezete 1895 körül
Ybl terve nem valósult meg, egy jelentősen átdolgozott terv alapján épült meg az Emlékcsarnok. A megvalósított épület kisebb méretű lett, 4 oszlop széles a portikusza, délkeletre néz, így valószínűleg nem pontosan az eredeti ház alapjaira létesült.
A neoklasszicista stílusban épült Emlékcsarnok egy ókori görög templom hatását idézi. E stílus alkalmazását egyrészt az épület rendeltetése, másrészt a Kazinczy előtt való tisztelgés szándéka indokolta, amit az oromzatot díszítő felirat is kifejez: „Kazinczy Ferencz emlékének a hálás utókor”. Az épületbe belépve egy olyan emelkedett hangulatú látvány tárul elénk, mely igazán méltó központja a Kazinczy-kultusznak.

matches: kúria kúria kúria kúria kúria kúria