1993. évi XLVI. törvénya statisztikáról2012-05-152012-09-30341993. évi XLVI. törvény
h)5 a Magyar Energia Hivatal;
(3) A Központi Statisztikai Hivatal a 6. § b) és e) pontjában meghatározott feladatainak teljesítése érdekében a (2) bekezdés b)—h) pontjában felsorolt szervektől tájékoztatást kérhet statisztikai tevékenységükről, az országos statisztikai adatgyűjtési program végrehajtásáról. E szervek a kért tájékoztatást kötelesek megadni.
Stt.3/A. §7 A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szerv vezetőjének biztosítani kell a statisztikai tevékenység működésének önállóságát és a statisztikai tájékoztatás függetlenségét.
Stt.4. § (1)8 A Központi Statisztikai Hivatal (a továbbiakban: KSH) szakmailag önálló kormányhivatal, amelynek költségvetése önálló költségvetési fejezetet képez.
(2)9 A KSH elnökét és elnökhelyetteseit a miniszterelnök nevezi ki és menti fel. A kinevezés időtartama 6 év, amely két ízben további 6-6 évvel meghosszabbítható. (3)10
Stt.5. § (1)11
Stt.6. § (1)12 A KSH feladata:
c) a népesség adatainak összeírása céljából időszakonként népszámlálás végrehajtása külön törvény alapján;13
e)14 a hivatalos statisztikai szolgálat országos statisztikai adatgyűjtési programja tervezetének összeállítása, a saját adatgyűjtéseinek végrehajtása és a program végrehajtásának figyelemmel kísérése a hivatalos statisztikai szolgálat szerveinél;
f)15 az Országos Statisztikai Tanács bevonásával a statisztikai módszerek, fogalmak, osztályozások kialakítása, a számjelek meghatározása, készítése, nyilvánosságra hozatala, valamint használatuk kötelezővé tétele, statisztikai regiszter működtetése és ennek alapján névjegyzék készítése,
i)16 statisztikai adatok szolgáltatása az államhatalom és a közigazgatás szervei, az egyesületek, az érdekképviseletek, a helyi önkormányzatok, a köztestületek, a tudományos, a gazdasági szervezetek, a lakosság és a hírközlő szervek, valamint a nemzetközi szervezetek részére;
j)17 a Magyarország Közigazgatási Helynévkönyvének vezetése, a Magyarország Helységnévtárának kiadása;
l)18 kötelespéldányra jogosult országos feladatkörű tudományos szakkönyvtár fenntartása, üzemeltetése;
(2)19 A statisztikai regiszter az adatszolgáltatók nyilvántartása érdekében a jogi személyiségű gazdasági szervezet, a gazdasági tevékenységet (vállalkozást) folytató természetes személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet nevét, statisztikai azonosítóját, statisztikai csoportképző ismérveinek kódját, valamint az azok meghatározásához szükséges alapadatokat, székhelyét és levelezési címét, telefon- és telefax-számát, valamint telepének címét, tevékenységi körét, nyitvatartási jellegét (állandó jelleggel, idényjelleggel működő telep) tartalmazza.
(3)20 A statisztikai regiszter (2) bekezdés szerinti tartalma – a csoportképzés alapjául szolgáló alapadatok kivételével – nyilvános. A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szervek részére – az országos statisztikai adatgyűjtési programban szereplő adatgyűjtéseik megszervezése érdekében – a regiszter tartalma az ehhez szükséges mértékben kiegészíthető.
Stt.6/A. §21
b)22 a munkáltatók érdekképviseletei által kijelölt két, az országos gazdasági kamarák által kijelölt egy-egy, a munkavállalók érdekképviseletei által kijelölt egy, valamint a helyi önkormányzatok képviseletei által kijelölt három tag; c) a társadalombiztosítás szervei által kijelölt egy tag, továbbá
(3)23 Az OST ülésein a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke állandó meghívottként vesz részt.
(4)24 A tagokat és az elnököt határozott időtartamra a miniszterelnök bízza meg. A megbízásra az előterjesztést – a KSH elnökének javaslata alapján – a KSH felett felügyeletet gyakorló miniszter teszi meg.25
(5)26 Az OST tagjának személyére szóló kijelölést, illetőleg javaslatot a (2) bekezdésben meghatározott szerv, illetőleg szervezet vezetője közli a KSH elnökével. A megbízást meghatározott szerv, illetve szervezet vezetője közli a KSH elnökével. A megbízás három évre szól, a (2) bekezdés b) pontban meghatározott szervek rövidebb időszakokra is – legalább azonban egy évre – adhatják a jelölést, ebben az esetben a megbízás erre az időszakra szól.
(6)27 Az OST-tagság megszűnik
(7)28 Az OST-tagság (6) bekezdés d) pontjában meghatározott módon való megszűnése esetén a felmentésre és az új tag megbízása esetén a kijelölési, illetve javaslattételi eljárásra az (5) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni. Az OST-tagság (6) bekezdés b)–d) pontjában meghatározott módon való megszűnése esetén az új tag megbízásának időtartama eltérő lehet.
(8)29 Az OST elnökének személyére a tagok sorából, az ügyrendben meghatározott módon az OST tagjai tesznek javaslatot. A megbízást – a KSH elnökének előterjesztésére – a miniszterelnök adja. A megbízás a tagság időtartamára szól.
(9)30 Az OST elnökének megbízása megszűnik:
(10)31 Az OST elnökének felmentése, valamint az új elnök megbízása esetén a (8) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni.
Stt. 7/A. §32 (1) Az OST tagja, elnöke olyan személy lehet, aki büntetlen előéletű, és nem áll a statisztikusi végzettséghez kötött foglalkozástól eltiltás hatálya alatt (a továbbiakban együtt: kizáró ok).
(4)33 Különleges adat statisztikai célból a következők szerint gyűjthető:
b) az egészségügyi állapotra, kóros szenvedélyre, szexuális életre, valamint büntetett előéletre vonatkozó adat csak személyazonosításra alkalmatlan módon, az érintett természetes személy önkéntes adatszolgáltatása vagy törvény rendelkezése alapján (5)34
(6)35 A jogi személy, valamint a gazdasági tevékenységére vonatkozóan a gazdasági tevékenységet folytató természetes személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségének részletes szabályait, az OST állásfoglalásának figyelembevételével, kormányrendelet állapítja meg.36
Vhr.6. § (1)37 Az adatszolgáltatási kötelezettséggel járó statisztikai adatgyűjtés kérdőívének címoldalán és az adatgyűjtést szolgáló egyéb anyagon, számítógépes adatfelvétel esetén annak kísérőjegyzékén, fel kell tüntetni az adatgyűjtő szervezet megnevezését, az adatgyűjtés végrehajtását elrendelő jogszabály számát, ''Az adatszolgáltatás kötelező! Az adatszolgáltatás statisztikai célra történik!'' szövegét, az adatgyűjtés címét, az adatszolgáltatók körét, az adatszolgáltatás gyakoriságát és határidejét és a szerv feltüntetését, amelyhez a kérdőívet továbbítani kell, ,,Az adatszolgáltatás megtagadása, valótlan adatok közlése, valamint a késedelmes adatszolgáltatás büntető, illetőleg szabálysértési eljárást von maga után!'' szöveget, az adatszolgáltatás időpontjának és az adatszolgáltató aláírásának helyét.
Stt.8/A. §39 (1) A jogi személynek, valamint a gazdasági tevékenységet folytató természetes személynek és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetnek statisztikai számjel kiadása céljából be kell jelentkeznie a KSH-nál. A statisztikai számjel a 6. § (2) bekezdése szerinti statisztikai azonosítóból és statisztikai csoportképző adatok kódjából áll.
a)40 egyéni vállalkozói tevékenység esetében a tevékenység megkezdéséről szóló bejelentés az illetékes hatósághoz történő benyújtásával;
(3)41 Az egyéni vállalkozói tevékenységgel kapcsolatos ügyekben eljáró hatóság, illetve a cégbíróság az erre a célra szolgáló számítógépes rendszer útján közli a KSH-val a statisztikai számjel megállapításához szükséges, az egyéni vállalkozói tevékenység bejelentése, illetve a cégbejegyzés érdekében kitöltött nyomtatványon rendelkezésre álló adatok közül az érintett nevét (cégnevét), valamint címét (székhelyét) és ezen túlmenően a főtevékenységét is.
(4)42 A KSH a (3) bekezdésben meghatározott adatok alapján, az erre a célra szolgáló számítógépes rendszer útján haladéktalanul közli a körzetközponti jegyzővel, a cégbírósággal, valamint az állami adóhatósággal a (2) bekezdés a) és b) pontjában meghatározottak statisztikai számjelét, illetve az ok megjelölésével értesíti a megkereső szervezetet a statisztikai számjel megállapításának megtagadásáról. A (2) bekezdés c) pontjában meghatározottak statisztikai számjelükről – kérésükre – írásban kapnak értesítést.
(5)43 A statisztikai számjel megállapításához szükséges adatokban bekövetkezett változást – amennyiben azt a körzetközponti jegyzőhöz, illetve a cégbírósághoz nem kell bejelenteni – és a főtevékenység változását az érintettek az adat változását követő 15 napon belül kötelesek közölni a KSH-val.
Stt.9/A. §44 (1) A megyei, fővárosi kormányhivatal a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 94/A. §-a alapján közigazgatási bírsággal sújtja azt a természetes személyt, jogi személyt vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetet, aki vagy amely
b) gondatlanul a valóságnak nem megfelelő adatot szolgáltat,
c) a szabályszerűen elrendelt kötelező statisztikai adatszolgáltatást nem az előírt határidőre teljesíti,
d) a statisztikai adatok közlésére, közzétételére vagy a statisztikai célú adatátvételre, adatátadásra vonatkozó jogszabályokat megszegi,
e) a személyes adatok statisztikai célú feldolgozásánál előírt nyilvántartás vezetését elmulasztja,
f) a statisztikai adatszolgáltatás ellenőrzését akadályozza, az ellenőrzés során kért felvilágosítás megadását megtagadja, illetve megőrzési kötelezettségének nem tesz eleget.
(2) A közigazgatási bírság összege természetes személy esetében 200 000 forintig, jogi személy és jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet esetében 200 000 forinttól 2 000 000 forintig terjedhet. A bírság kiszabása az (1) bekezdés a)–c) pontjában foglaltak megvalósulása esetén a jogszabálysértéssel érintett adatszolgáltatásonként történik.
Stt.10. §45 (1)46 A népmozgalmi statisztika körében megfigyelésre kerül minden Magyarországon bekövetkezett születés, haláleset, házasságkötés, bejegyzett élettársi kapcsolat létesítése, élettársi nyilatkozat nyilvántartásba vétele, házasság felbontása, valamint érvénytelenné nyilvánítása, bejegyzett élettársi kapcsolat felbontása, megszüntetése, a nyilvántartott élettársi kapcsolat megszűnése (a továbbiakban együtt: népmozgalmi esemény), valamint lakcímváltozás.
(2)47 A népmozgalmi események statisztikai felmérése céljából a KSH a következő személyes adatokat gyűjti: név, lakcím, társadalombiztosítási azonosító jel, állampolgárság, születési hely és idő, nem, családi állapot, iskolai végzettség, gazdasági aktivitás, foglalkozás, munkahely, gyermekek száma, a népmozgalmi eseménnyel összefüggő egészségi állapot, az anyakönyvezés helye, az anyakönyvi bejegyzés folyószáma, a népmozgalmi esemény és a kapcsolódó népmozgalmi események helye és ideje.
(3)48 A népmozgalmi eseménnyel, valamint a lakcímváltozással kapcsolatban gyűjtött adatok közül a nevet, a lakcímet és a társadalombiztosítási azonosító jelet az adatok teljessége és összefüggése ellenőrzésének befejezését követő nyolc napon belül törölni kell.
(4)49 A (2) bekezdés szerinti adatokat a népmozgalmi esemény helye szerint illetékes anyakönyvvezetők, egészségügyi szervek, bíróságok és a közjegyzők kötelesek szolgáltatni. A lakcím adatokat a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartását kezelő központi szerv a reá vonatkozó szabályok szerint szolgáltatja.
Vhr.8. § (1)50 A születés és haláleset statisztikai számbevételénél az 1. számú, illetőleg a 2. számú melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot az egészségügyi szerv, valamint az anyakönyvvezető tölti ki, és továbbítja az illetékes KSH igazgatóságnak.
(2)51 A házasságkötés statisztikai számbavételénél a 3. számú melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot az anyakönyvvezető tölti ki, és azt megküldi az illetékes KSH-igazgatóságnak.
(3)52 A válás statisztikai számbavételénél a kötelék felbontása kérdésében ítéletet hozó bíróság az ítélet jogerőre emelkedését követően a 4. számú melléklet szerinti adattartalmú adatszolgáltató lapot tölti ki és megküldi a házasságkötés helye szerint illetékes anyakönyvvezetőnek, aki azt – kiegészítés után – továbbítja az illetékes KSH-igazgatósághoz.
(5)53 A lakcímváltozásokról a Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala a tárgyhónapot követő második hónap hetedik napjáig szolgáltat adatot a KSH-nak az 5. számú melléklet szerinti adattartalommal.
Stt.11. § (1)54 Az adatszolgáltatási kötelezettséggel járó statisztikai adatgyűjtéseket – kivéve a törvényben elrendelteket – a hivatalos statisztikai szolgálat országos statisztikai adatgyűjtési programja (a továbbiakban: program) tartalmazza.
Vhr.9–10. §55
Stt.12. §56
Vhr.11. §57
Stt.13. §58
Vhr.12. §59
Stt.14. §60
Vhr.13. §61
(2)62 Ha köztestület vagy a hivatalos statisztikai szolgálathoz nem tartozó központi államigazgatási szerv kötelező adatszolgáltatással járó statisztikai célú adatgyűjtést kíván végrehajtani, erre irányuló szándékát – az országos statisztikai adatgyűjtési programba történő felvétele érdekében – a hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó, az adatgyűjtés tárgya szerint illetékes szervhez kell bejelentenie, amely azt csatolja a 11. § (2) bekezdése szerinti javaslatához.
Vhr.14. § (1)63 A hivatalos statisztikai szolgálathoz nem tartozó központi államigazgatási szerv a kötelező adatszolgáltatással járó – statisztikai célú – adatgyűjtésre vonatkozó bejelentését minden év június 15-ig teheti meg a 9. §-ban meghatározott tartalommal és módon.
(2)64 Nem lehet nyilvánosságra hozni a minősített adatokat, valamint — a 18. §-ban foglaltak kivételével — a statisztikai célt szolgáló, a természetes és a jogi személy, valamint a jogi személyiséggel nem rendelkező adatszolgáltatóval kapcsolatba hozható adatot (a továbbiakban: egyedi adat).
(2)65 Közérdekű feladatot ellátó szerv, illetőleg egyesület, valamint a költségvetési szerv ezen tevékenységére vonatkozó egyedi adat az adatszolgáltató írásbeli hozzájárulása nélkül is nyilvánosságra hozható.
(3)66 Egyedi adat – az (1) bekezdésben foglaltakon túlmenően – csak statisztikai célból, statisztikai tevékenységgel foglalkozó nemzetközi szervezetnek, jogszabályban meghatározott nemzetközi kötelezettség teljesítése érdekében adható át az adatszolgáltató írásbeli hozzájárulása nélkül.
(3)67 Új adatoknak az adatállományhoz csatolása, valamint az azonos célú statisztikai adatgyűjtés céljából történt mintavételes eljárás végrehajtásának idejére, a személyazonosító adatok az adatállománnyal ideiglenesen összekapcsolhatók. Az összekapcsolás szabályait a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság állásfoglalásának figyelembevételével kell meghatározni, és véleményezésre az OST elé kell terjeszteni.
(4)68 A (2) és (3) bekezdésben foglaltak külön törvény szerint alkalmazhatók a lakosság egészére kiterjedő adatszolgáltatásnál.
Stt.21. § (1)69 A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szerv a program végrehajtásából rendelkezésre álló adatokat a hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó másik szervnek – annak feladatai ellátásához – kérésére köteles továbbítani (adatátadás). Az adatigénylés és adatátadás – törvény eltérő rendelkezése hiányában – egyedi adatra nem vonatkozhat.
(3)70 A hivatalos statisztikai szolgálathoz tartozó szerv kérésére az (1) bekezdésben meghatározott adatátadási kötelezettség terheli a köztestületet és a hivatalos statisztikai szolgálathoz nem tartozó központi államigazgatási szervet is, az országos statisztikai adatgyűjtési programba felvett adatgyűjtése tekintetében.
(4)71 A KSH jogosult
Vhr.22. §72
Stt.25/A. §73 A 17. § (2) bekezdésében foglalt egyedi adat a köziratokról, a közlevéltárakról és a magánlevéltári anyag védelméről szóló 1995. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Ltv.) alapján a következők szerint kutatható:
Stt.25/B. §74 A KSH jogosult az adózással összefüggő tényt, adatot, iratot – az adatvédelemre vonatkozó szabályok betartásával, jogszabályban meghatározott nemzetközi adatszolgáltatási kötelezettségének teljesítése érdekében – egyedi azonosításra alkalmas formában átvenni és megőrizni. A természetes személyre és az egyéni vállalkozónak a nem a gazdasági tevékenységéhez kapcsolódó adatára vonatkozó adatok kezelésénél a 19. §-ban foglaltak szerint kell eljárni.
c)75 az országos statisztikai adatgyűjtési programot, összeállításának eljárási rendjét, és az adatszolgáltatási kötelezettséget;76
e)77
(4)78 Felhatalmazást kap a KSH felett felügyeletet gyakorló miniszter, hogy
a) a kötelező statisztikai fogalmakat, módszereket, osztályozásokat, névjegyzékeket és számjeleket rendeletben szabályozza, és79
b) rendeletében statisztikai közleményt hatályon kívül helyezzen.80
Stt.27–28. §81
Vhr.23. §82
Hatályba léptető rendelkezések83
Vhr.24. §84 Ez a rendelet 1994. január 1-jén lép hatályba.
2. számú melléklet a 170/1993. (XII. 3.) Korm. rendelethez85
5 Az Stt. 3. § (2) bekezdés h) pontját az 1999: CVIII. törvény 15. § (1) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: XXIX. törvény 224. §-a iktatta be.
7 A 3/A. §-t az 1999: CVIII. törvény 5. §-a iktatta a szövegbe.
8 Az Stt. 4. §-ának (1) bekezdése a 2006: CIX. törvény 3. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
9 A 4. § (2) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 6. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
10 A 4. § (3) bekezdését az 1999: CVIII. törvény 6. §-ának (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2006: LVII. törvény 77. § (6) bekezdése.
11 Az Stt. 5. § (1) bekezdését a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja hatályon kívül helyezte.
12 Az Stt. 6. § szövegének számozását (1) bekezdésre módosította az 1996: LXVI. törvény 37. §-ának (1) bekezdése.
13 Lásd a 2009: CXXXIX. törvényt.
14 A 6. § (1) bekezdésének e) pontja az 1999: CVIII. törvény 7. §-ának (1) bekezdésével megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 6. § f) pontja az 1996: LXVI. törvény 37. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
16 Az Stt. 6. § (1) bekezdés i) pontja a 2011: CLXXV. törvény 94. § a) pontja szerint módosított szöveg.
17 Az Stt. 6. § (1) bekezdés j) pontja a 2011: CCI. törvény 69. § b) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 6. § (1) bekezdésnek l) pontjában az „és szaklevéltár” szövegrészt a 2007: XCVII. törvény 5. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte 2007. december 31. napjával.
19 Az Stt. 6. §-ának (2) bekezdését az 1996: LXVI. törvény 37. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: CVIII. törvény 7. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az Stt. 6. §-ának (3) bekezdését az 1996: LXVI. törvény 37. §-ának (2) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: CVIII. törvény 7. §-ának (3) bekezdésével megállapított szöveg.
21 Az Stt.6/A. §-át a 2009: CIX. törvény 5. §-a iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2010: XC. törvény 66. § (1) bekezdés e) pontja.
22 A 7. § (2) bekezdésének b) pontja az 1994: XVI. törvény 84. §-a (2) bekezdésének h) pontjával megállapított szöveg.
23 Az Stt. 7. § (3) bekezdése a 2011: CXII. törvény 81. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 Az Stt. 7. §-ának (4) bekezdése a 2006: CIX. törvény 3. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 Lásd a 20/2007. (II. 21.) ME határozatot, a 66/2007. (IX. 21.) ME határozatot.
26 Az Stt. 7. § (5) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
27 Az Stt. 7. § (6) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
28 Az Stt. 7. § (7) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
29 Az Stt. 7. § (8) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
30 Az Stt. 7. § (9) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
31 Az Stt. 7. § (10) bekezdését a 2009: CXLIX. törvény 21. § (1) bekezdése iktatta be.
32 Az Stt. 7/A. §-át a 2009: CXLIX. törvény 21. § (2) bekezdése iktatta be.
33 A 8. § (4) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 8. §-ának (1) bekezdésével megállapított szöveg.
34 A 8. § (5) bekezdését az 1999: CVIII. törvény 15. §-ának (1) bekezdése hatályon kívül helyezte.
35 A 8. § (6) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 8. §-ának (2) bekezdésével megállapított, valamint a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja szerint módosított szöveg.
36 Lásd a 173/2000. (X. 18.) Korm. rendeletet, a 198/2001. (X. 19.) Korm. rendeletet, a 227/2002. (XI. 7.) Korm. rendeletet, a 215/2003. (XII. 10.) Korm. rendeletet, a 303/2004. (XI. 2.) Korm. rendeletet, a 247/2005. (XI. 14.) Korm. rendeletet, a 276/2005. (XII. 20.) Korm. rendeletet, a 229/2006. (XI. 20.) Korm. rendeletet, a 300/2007. (XI. 9.) Korm. rendeletet, a 265/2008. (XI. 6.) Korm. rendeletet.
37 A Vhr. 6. § (1) bekezdése a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
38 A Vhr. 6. § (3) bekezdését a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
39 A Stt. 8/A. §-át az 1998: XXXIII. törvény 70. §-a iktatta a szövegbe.
40 Az Stt. 8/A. § (2) bekezdés a) pontja a 2009: CXV. törvény 49. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
41 Az Stt. 8/A. § (3) bekezdése a 2009: CXV. törvény 49. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
42 A 8/A. § (4) bekezdése a 2000: LXXXIII. törvény 14. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
43 A 8/A. § (5) bekezdése a 2000: LXXXIII. törvény 14. §-ának (2) bekezdésével megállapított szöveg.
44 Az Stt. 9/A. §-át a 2012: XXXI. törvény 4. §-a iktatta be.
45 A 10. § az 1999: CVIII. törvény 9. §-ával megállapított szöveg.
46 Az Stt. 10. § (1) bekezdése a 2009: XXIX. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
47 A 10. § (2) bekezdése a 2011: CLXXVI. törvény 161. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
48 A 10. § (3) bekezdése a 2011: CLXXVI. törvény 161. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
49 Az Stt. 10. §-ának (4) bekezdése a 2007: LXXXII. törvény 13. § (1) bekezdésének 19. pontja, a 2009: XXIX. törvény 17. § (8) bekezdése szerint módosított szöveg.
50 A Vhr. 8. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 50. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
51 A Vhr. 8. §-ának (2) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 50. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
52 A Vhr. 8. §-ának (3) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 50. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
53 A Vhr. 8. §-ának (5) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 50. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
54 A 11. § (1) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
55 A Vhr. 9–10. §-át a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
56 Az Stt. 12. §-át a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja hatályon kívül helyezte.
57 A Vhr. 11. §-át a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
58 Az Stt. 13. §-át a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja hatályon kívül helyezte.
59 A Vhr. 12. §-át a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
60 Az Stt. 14. §-át a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja hatályon kívül helyezte.
61 A Vhr. 13. §-át a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
62 A 15. § (2) bekezdése a 2000: LXXXIII. törvény 15. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 67. §-a szerint módosított szöveg.
63 A Vhr. 14. §-ának (1) bekezdése a 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 50. §-a szerint módosított szöveg. E módosító rendelet 687. § (1) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. október 1. napját követően indult vagy megismételt eljárásokban kell alkalmazni.
64 Az Stt. 17. § (2) bekezdése a 2009: CLV. törvény 42. § (9) bekezdése szerint módosított szöveg.
65 Az Stt. 18. § (2) bekezdése a 2011: CLXXV. törvény 94. § b) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 18. § (3) bekezdését az 1999: CVIII. törvény 12. §-a iktatta be.
67 A 19. § (3) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 13. §-ával megállapított, a 2011: CXII. törvény 81. § (5) bekezdése szerint módosított szöveg.
68 A 19. § (4) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 13. §-ával megállapított szöveg.
69 Az Stt. 21. § (1) bekezdése a 2008: CIX. törvény 19. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
70 A 21. § (3) bekezdése a 2000: LXXXIII. törvény 16. §-ával megállapított és a 2009: LVI. törvény 67. §-a szerint módosított szöveg.
71 A 21. § (4) bekezdése az 1999: CVIII. törvény 14. §-ával megállapított szöveg.
72 A Vhr. 22. §-át a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdés j) pontja hatályon kívül helyezte.
73 Az Stt. 25/A. §-át a 2001: LXIV. törvény 96. §-a iktatta a szövegbe.
74 Az Stt. 25/B. §-át a 2002: XLII. törvény 322. §-a iktatta a szövegbe.
75 Az Stt. 26. §-a (3) bekezdésének c) pontja a 2006: CIX. törvény 3. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
76 Lásd a 288/2009. (XII. 15.) Korm. rendeletet.
77 Az Stt. 26. §-a (3) bekezdésének e) pontját a 2006: CIX. törvény 4. §-ának a) pontja hatályon kívül helyezte.
78 Az Stt. 26. § (4) bekezdését a 2010: CXXX. törvény 36. §-a iktatta be.
79 Lásd a 16/2011. (V. 10.) KIM rendeletet, a 31/2011. (X. 24.) KIM rendeletet, a 36/2011. (XII. 23.) KIM rendeletet, a 21/2012. (IV. 16.) KIM rendeletet.
80 Lásd a 16/2011. (V. 10.) KIM rendeletet, a 31/2011. (X. 24.) KIM rendeletet, a 36/2011. (XII. 23.) KIM rendeletet, a 21/2012. (IV. 16.) KIM rendeletet.
81 Az Stt. 27–28. §-át a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 127. pontja hatályon kívül helyezte.
82 A Vhr. 23. §-át a 218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet 153. § (3) bekezdése, a 23. §-t megelőző alcímet a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1442. pontja hatályon kívül helyezte.
83 A Vhr. 24. §-t megelőző alcím a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1442. pontja szerint módosított szöveg.
84 A Vhr. 24. § második mondatát a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 1. § 1442. pontja hatályon kívül helyezte.
85 A Vhr. 2. számú melléklete az 56/1997. (IV. 4.) Korm. rendelet 2. §-ával és mellékletével megállapított, a 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 102. §-a szerint módosított szöveg.


5. § (1) Az építésügyi hatósági engedély iránti kérelmet – ha e rendelet másként nem rendelkezik – az építtető a 4. melléklet szerinti adattartalmú, erre a célra rendszeresített formanyomtatványon írásban terjesztheti elő a bányafelügyelethez. A kérelemhez csatolni kell:
a)1 a tervezett építési munkának az V. Fejezetben meghatározott tartalmú műszaki tervdokumentációját 2 példányban,
(2)2 Az eljárásban közreműködő szakhatóság megkereséséhez az 5. mellékletben felsorolt dokumentációkat kell csatolni az érintett szakhatóságok számától függően 1-1 példányban.
6. §3 (1) Az elvi építési és a használatbavételi engedélyezési eljárás kivételével az építésügyi hatósági engedély megadásához, valamint a bányafelügyelet engedélye nélkül, bejelentés alapján végezhető építési tevékenység végzéséhez az építési tevékenységgel érintett ingatlan tekintetében az építési jogosultságot igazolni kell.
(2) A jelzálogjoggal terhelt ingatlan esetében az építmény bontására irányuló építésügyi hatósági engedély megadásához a jelzálogjog jogosultjának hozzájáruló nyilatkozata is szükséges.
(3) Az építési jogosultság a következő okiratokkal igazolható:
(4) A (2) bekezdés szerinti hozzájáruló nyilatkozatot közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba kell foglalni. A (3) bekezdés a) pontja szerint, ha az építtető tulajdonjogának fennállására vonatkozóan nyilatkozattal igazolja építési jogosultságát, a bányafelügyelet a nyilatkozatban foglaltak valódiságát az elektronikus szolgáltatásokat nyújtó országos földhivatali rendszeren, a TAKARNET-en keresztül, az érintett ingatlanok tulajdonilap-másolatának elektronikus formában történő lekérdezésével ellenőrzi.
(2) A bányafelügyelet az építtető által a kérelemhez csatolt előzetes szakhatósági állásfoglalást legfeljebb az előzetes szakhatósági állásfoglalás kiadásától számított egy évig elfogadja, ha a hozzá és a szakhatósághoz benyújtott kérelem és műszaki tervdokumentáció tartalma azonos, és a szakhatóság az (1) bekezdésben foglaltak szerint a műszaki tervdokumentációt záradékolta.
9. § (1)4 A használatbavételi vagy fennmaradási engedély iránti kérelemhez csatolni kell az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint a mérnöki kamaránál a sajátos építménynek megfelelő szakterületen nyilvántartásba vett felelős műszaki vezetőnek a szakterületére vonatkozó nyilatkozatát.
(2)5 Felelős műszaki vezető hiányában a fennmaradási engedély iránti kérelemhez az építésügyi és az építésüggyel összefüggő szakmagyakorlási tevékenységekről szóló kormányrendelet szerinti sajátos építményfajtákkal összefüggő építésügyi műszaki szakértői szakterületen bányászati építmények szakértői részszakterületi építésügyi műszaki szakértő (1) bekezdés szerinti nyilatkozatát kell csatolni.
10. § Az építésügyi hatósági engedély rendelkező részének – ha e rendelet másként nem rendelkezik – a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvényben előírtakon túl tartalmaznia kell:
bb)6 az építtetőt a tervezett építési tevékenység megkezdésével kapcsolatban milyen bejelentési kötelezettség terheli, és
bc)7
d)–e)8
11. § (1)9 A jogerős és végrehajtható elvi építési engedély egy évig hatályos, amely nem hosszabbítható meg. A jogerős és végrehajtható építési, bontási és rendeltetésmegváltoztatási engedély két évig hatályos. A jogerős és végrehajtható használatbavételi vagy fennmaradási engedély határozatlan ideig hatályos.
12. § (1) Több bányakapitányság illetékességi területét érintő sajátos építmény engedélyezési ügyében az eljáró bányakapitányságot a Magyar Bányászati és Földtani Hivatal jelöli ki.
(3)10 Az e rendelet hatálya alá tartozó építmények tekintetében az építőipari kivitelezési tevékenységről szóló kormányrendeletben előírt elektronikus építési naplót 2016. október 1-jét követően megkezdett kivitelezések esetében kell alkalmazni.
12/A. §11 Az 1. melléklet 4.2. pontjában, illetve a 3. melléklet 1.2. pontjában meghatározott sajátos építmény esetében az építési tevékenység az építésügyi engedély birtokában is csak akkor kezdhető meg, ha a telephely vizsgálati és értékelési programot a feladat- és hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyta.
16. § (1) Az építési engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell:
b) a Magyar Bányászati és Földtani Hivatalról szóló 267/2006. (XII. 20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Statútum r.) 4/A. § (8) bekezdésében meghatározott feltételek fennállása esetén a Statútum r. 4/A. § (8) bekezdése szerinti adatlapot,
d)12 gázelosztó-vezeték vagy az egyéb gáz és gáztermékek vezeték építése esetén a gázelosztó-vezeték vagy az egyéb gáz és gáztermék vezeték üzemeltetőjének nyilatkozatát, ha nem az építtető az üzemeltető.
17. §13 Az építési engedélynek a 10. §-ban foglaltakon túl tartalmaznia kell:
a) a sajátos építmény biztonsági övezetének mértékét,
18. § (1) Az építtető csak a jogerős és végrehajtható vagy a fellebbezésre tekintet nélkül végrehajthatóvá nyilvánított építési engedély és az ahhoz tartozó – engedélyezési záradékkal ellátott – műszaki tervdokumentáció alapján, az engedély hatályának időtartama alatt építkezhet.
21. §14 (1) A használatbavételi engedély iránti kérelemhez az 5. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltakon túl mellékelni kell:
21/A. §15 Szakhatóságot kell bevonni a használatbavételi engedélyezési eljárásba, ha az építési engedélyezési eljárás lefolytatásához a szakhatóság kikötéssel vagy feltételekkel járult hozzá, vagy ha az építési tevékenység folyamán az engedélyezett tervektől eltértek és az eltérés a szakhatóság állásfoglalásának tartalmát érinti.
h)16 robbanóanyag-raktár esetében a robbanóanyag-tárolás feltételeit.
23/A. §17 A bányafelügyelet a használatbavételi engedélyt közli a szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és célvezetéket üzemeltetővel is.
26. § (1) A fennmaradási engedély iránti kérelemhez a 16. és a 21. §-ban foglaltakon túl csatolni kell
a) a termőföldön megvalósult sajátos építmény esetében az ingatlanügyi hatóságnak a termőföld más célú hasznosításának engedélyezéséről vagy a más célú hasznosítás folytatásához való hozzájárulásáról szóló jogerős és végrehajtható határozatát, és
(3)20 A szénhidrogén-szállítóvezeték, továbbá a földgáz-elosztó és célvezeték esetében – a nagynyomású szénhidrogén-vezeték kivételével – a fennmaradási engedélye iránti kérelemhez az e-közmű adatszolgáltatásra kötelezett leendő üzemeltetőnek a 21. § j) pontjában előírt igazolása helyett az üzemeltetőnek a vezeték utólagos beméréséről, adatszolgáltatási szintek szerinti minősítéséről és nyilvántartásba vételéről szóló igazolását kell csatolni.
(4)21 A bányafelügyelet a fennmaradási engedélyt közli a szénhidrogén-szállítóvezetéket, földgáz-elosztó és célvezetéket üzemeltetővel is.
(2) A rendeltetés megváltoztatásának engedélyezésére irányuló kérelemhez az 5. § (1) bekezdésében foglaltakon túl mellékelni kell a környezetvédelmi engedélyt vagy az egységes környezethasználati engedélyt 1 példányban, ha a rendeltetés megváltoztatása következtében a sajátos építmény vagy az abban végzendő tevékenység környezetvédelmi engedélyhez kötött.
c)23 a nyomvonalas sajátos építmény biztonsági övezetének mértékét megváltoztatja, és emiatt új ügyfél, szakhatóság, közösségi szolgáltató bevonása szükséges az eljárásba.
34. §24 A 3. melléklet 2. pontjában meghatározott építési tevékenység befejezését a 8. melléklet szerinti adattartalommal, összevontan, a tárgyhónapot követő hónap 15. napjáig kell bejelenteni.
35. §25 A bányafelügyelet építésügyi és építésfelügyeleti hatósági hatáskörében ellenőrzi, hogy
c) az építőipari kivitelezési tevékenység a jogerős építésügyi hatósági engedély, a hozzá tartozó engedélyezési záradékkal ellátott építészeti-műszaki dokumentáció és az az alapján készített kivitelezési dokumentáció alapján, illetve a szakmai és biztonsági előírások megtartásával történt-e,
36. §26 A bányafelügyelet építésügyi és építésfelügyeleti eljárására az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendeletet – az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI. 8.) Korm. rendelet 64–66. §-ában foglalt rendelkezések kivételével – nem kell alkalmazni.
38. § (1)27
f)28 bejelentés nélkül végzett bontás esetében a sajátos építmény vagy sajátos építményrész könyvszerinti értékének 15%-a,
g)29 a településrendezési eszközök és az általános érvényű kötelező építésügyi előírások és biztonsági szabályzatok megszegésével történő létesítés esetében – a készültségi fok figyelembevételével meghatározott – a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének, bontás esetében könyvszerinti értékének 10%-a vagy
h)30 engedély nélküli használat esetén a sajátos építmény vagy sajátos építményrész beruházási értékének 20%-a,
(2) Ha a sajátos építmény vagy sajátos építményrész kivitelezését az építési vagy a bontási engedély közlését követően, de annak jogerőre emelkedése előtt kezdték meg, kivéve, ha az engedély fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható, és később az építési vagy a bontási engedély változatlan tartalommal jogerőre emelkedik, akkor a bírság mértéke az (1) bekezdésben meghatározott mérték 50%-a. Ebben az esetben a bírság megállapítására vonatkozó eljárást az építési vagy bontási engedély jogerőssé és végrehajthatóvá válásáig fel kell függeszteni.
40. § A bírságot fizetési számlára történő készpénz befizetéssel, vagy átutalással az azt megállapító jogerős és végrehajtható döntésben előírt határidőn belül a bányafelügyelet Magyar Államkincstárnál vezetett 10032000- 01417179-00000000 számú számlájára kell befizetni. A fizetési számlára történő készpénz befizetésen vagy az átutalási megbízáson a döntés számát is fel kell tüntetni.
48. §31
4.2.35 az 1.1. pont szerinti kutatóépítmény, amely
4.7.36 a föld alatti szénelgázosításhoz szükséges létesítmények.
4.37 A föld alatti szénelgázosításhoz szükséges létesítmények.
1.2.38 A 400 méter mélységet meg nem haladó mélyfúrás, az 5 méter mélységet meg nem haladó kutatóakna és a 2 méter mélységet meg nem haladó kutatóárok létesítése, ha
4. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez39
8. melléklet az 53/2012. (III. 28.) Korm. rendelethez40
1 Az 5. § (1) bekezdés a) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
2 Az 5. § (2) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 58. §-ával megállapított szöveg.
3 A 6. § a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 35. §-ával megállapított szöveg.
4 A 9. § (1) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
5 A 9. § (2) bekezdése a 266/2013. (VII. 11.) Korm. rendelet 52. §-ával megállapított szöveg.
6 A 10. § b) pont bb) alpontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 69. § a) pontja szerint módosított szöveg.
7 A 10. § b) pont bc) alpontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (1) bekezdés 1. pontja hatályon kívül helyezte.
8 A 10. § d)–e) pontját a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
9 A 11. § (1) bekezdése az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 59. §-ával megállapított szöveg.
10 A 12. § (3) bekezdését az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 60. § (1) bekezdése iktatta be.
11 A 12/A. §-t az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 60. § (2) bekezdése iktatta be.
12 A 16. § (1) bekezdés d) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 61. §-ával megállapított szöveg.
13 A 17. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 62. §-ával megállapított szöveg.
14 A 21. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 63. §-ával megállapított szöveg.
15 A 21/A. §-t az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 64. §-a iktatta be.
16 A 23. § h) pontját a 18/2013. (I. 30.) Korm. rendelet 11. §-a iktatta be.
17 A 23/A. §-t a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (2) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
18 A 25. § (3) bekezdését a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
19 A 26. § (1) bekezdés b) pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (1) bekezdés 2. pontja hatályon kívül helyezte.
20 A 26. § (3) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (3) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
21 A 27. § (4) bekezdését a 324/2013. (VIII. 29.) Korm. rendelet 19. § (4) bekezdése iktatta be. Alkalmazására lásd e módosító rendelet 11–15. §-át.
22 A 31. § (5) bekezdését az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 70. § (1) bekezdés 3. pontja hatályon kívül helyezte.
23 A 32. § (1) bekezdés c) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 65. §-ával megállapított szöveg.
24 A 34. § a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 36. § a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 35. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 66. §-ával megállapított szöveg.
26 A 36. § az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 66. §-ával megállapított szöveg.
27 A 38. § (1) bekezdését a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 38. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
28 A 39. § (1) bekezdés f) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-ával megállapított szöveg.
29 A 39. § (1) bekezdés g) pontja az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-ával megállapított, a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 36. § c) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 39. § (1) bekezdés h) pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 67. §-a iktatta be.
31 A 48. § nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
32 A 48. § a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
33 A 48. § b) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
34 A 49. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
35 Az 1. melléklet 4.2. pontja a 156/2014. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
36 Az 1. melléklet 4. pont 4.7. pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 68. § (1) bekezdése iktatta be.
37 A 2. melléklet 4. pontját az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 68. § (2) bekezdése iktatta be.
38 A 3. melléklet 1.2. pontja a 156/2014. (VI. 30.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
39 A 4. melléklet az 559/2013. (XII. 31.) Korm. rendelet 68. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
40 A 8. mellékletet a 311/2014. (XII. 11.) Korm. rendelet 37. §-a iktatta be.


bb) a birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a hasznosítási kötelezettség megsértése miatt az ingatlanügyi hatóság – az adás-vételi szerződés közlését megelőző 5 éven belül – jogerősen földvédelmi bírságot szabott ki;9
(3)10 A mezőgazdasági igazgatási szerv azt vizsgálja, hogy az örökös szerzőképessége fennáll-e, és a végintézkedés nem eredményezi-e tulajdonszerzési korlátozás megsértését vagy megkerülését. A mezőgazdasági igazgatási szerv a döntését közli a közjegyzővel is.
(6)11 Felszámolási, vagy önkormányzati adósságrendezési eljárás esetében, ha a mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az árverési vevő javára a tulajdonszerzés jóváhagyását, vagy az árverés sikertelen, a föld az állam tulajdonába és a Nemzeti Földalapba kerül. A mezőgazdasági igazgatási szerv a jóváhagyás megtagadásáról szóló döntését, illetve az árverés sikertelenségéről felvett jegyzőkönyvet közli a földalapkezelő szervvel is. A földalapkezelő szerv a jogerős döntés, illetve az árverés sikertelenségéről felvett jegyzőkönyv közlését követő 60 napon belül köteles a becsértéket a végrehajtó, illetve a felszámoló részére átutalni.
(7)12 Végrehajtási eljárás esetében, ha a mezőgazdasági igazgatási szerv megtagadja az árverési vevő javára a tulajdonszerzés jóváhagyását, vagy az árverés sikertelen, az árverést lefolytató mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresi a végrehajtót a bírósági végrehajtásról szóló törvény szerinti folyamatos árverezési hirdetmény közzététele érdekében. Ha a föld tulajdonjogára vételi ajánlat érkezik, a végrehajtó árverés lefolytatása érdekében ismételten megkeresi a mezőgazdasági igazgatási szervet.
38. § (1)13 A föld tulajdonosa, haszonélvezeti jog fennállása esetén a haszonélvező (e fejezetben a továbbiakban együtt: használatba adó) a föld használatát, hasznosítását az e törvényben meghatározott természetes személy, valamint jogi személy javára haszonbérlet, feles bérlet, részesművelés, illetve szívességi földhasználat, továbbá az (1a) bekezdésben meghatározott rekreációs célú földhasználat jogcímén engedheti át az e törvényben meghatározott módon és mértékben.
(1a)14 A rekreációs célú földhasználati szerződés a települési önkormányzat, mint használatba adó, valamint a földművesnek nem minősülő belföldi természetes személy vagy tagállami állampolgár, illetve mezőgazdasági termelőszervezetnek nem minősülő civil szervezet, mint használó között létrejött olyan szerződés, melynek alapján a használó a települési önkormányzat tulajdonában álló, legfeljebb 1 hektár területnagyságú földet a saját, illetve az együttélő családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használja, és szedi annak hasznait. A rekreációs célú földhasználati szerződés határozott időtartamra, legalább 1 gazdasági évre, és legfeljebb 5 évre köthető meg. Ha a rekreációs célú földhasználati szerződés alapján a használó a földhasználatért ellenszolgáltatással tartozik, a szerződés megszűnésére a haszonbérleti szerződés megszűnésére vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni.
40. § (1)18 A 38. § (1) bekezdésében meghatározott jogcímeken alapuló földhasználat jogát (e fejezetben a továbbiakban együtt: földhasználati jogosultság) – a (2)–(5) bekezdésben meghatározott esetek, továbbá a rekreációs célú földhasználati szerződés kivételével – földműves és mezőgazdasági termelőszervezet szerezheti meg.
(5)19 Az erdőnek minősülő földre vonatkozó haszonbérleti szerződés esetén a (3) és (4) bekezdésben meghatározott esetben az eljáró hatóság vizsgálja az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényben meghatározott feltételek fennállását.
dc) birtokában álló föld jogellenes más célú hasznosítása, vagy a hasznosítási kötelezettség megsértése miatt az ingatlanügyi hatóság – a haszonbérleti szerződés közlését megelőző 5 éven belül – jogerősen földvédelmi bírságot szabott ki;21
f)22 az erdőnek minősülő föld haszonbérbe adása esetén a szerződés nem felel meg az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló törvényben meghatározott feltételeknek.
a)23 a kényszerhasznosítás elvégzésére – a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvényben meghatározottak szerint – kijelölt személy vagy szervezet megnevezéséről,
(3)24 A kényszerhasznosítást végző személy vagy szervezet minden év október 31-ig – a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló törvényben meghatározottak szerint – a bevételeiről, és kiadásairól elszámolást készít a mezőgazdasági igazgatási szerv részére.
(5)25 A helyi földbizottság állásfoglalása ellen kifogás terjeszthető elő a települési önkormányzat képviselő-testületénél.
(6)26 A helyi földbizottság tagjainak megválasztása érdekében – az e törvény végrehajtására kiadott rendeletben meghatározottak szerint – a települési önkormányzat jegyzője összehívja a helyi gazdálkodói közösség közgyűlését.
(2)27 A 16. § (2), (3), (5)–(7) bekezdése, a 38–44. §, az 51–67. § 2014. január 1-jén lép hatályba.
(4)28 A 6. és 7. §, a 9–15. §, a 16. § (1) és (4) bekezdése, a 17. §, és a 23–37. § 2014. május 1-jén lép hatályba.
70. § (1)29 E törvény hatálybalépése előtt megkötött és a földhasználati nyilvántartásba történő bejegyzés végett, az illetékes járási (fővárosi kerületi) hivatalhoz benyújtott haszonbérleti, feles bérleti, részesművelési, szívességi földhasználati szerződések módosítására – a (2) bekezdés szerinti kivétellel – e törvény hatálybalépését megelőző napon hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
70/A. §30 E törvény egyes átmeneti szabályairól és más rendelkezéseinek alkalmazásáról külön törvény rendelkezik.
70/B. §31 (1) E törvénynek a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvénnyel megállapított rendelkezéseit a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvény hatálybalépése32 napján folyamatban lévő azon végrehajtási eljárásokban is alkalmazni kell, amelyekben a földárverések kitűzésére még nem került sor.
(2) Ha a mezőgazdasági igazgatási szerv a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvény hatálybalépése33 napjáig már kitűzte árverésre a földet, a mezőgazdasági igazgatási szerv a Magyarország 2019. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló 2018. évi XL. törvénnyel megállapított 35. § (6) és (7) bekezdésének megfelelően folytatja le a földek árverését.
a) a földre vonatkozó elővásárlási és előhaszonbérleti jog gyakorlásának részletes eljárási szabályait;34
b) a helyi földbizottság működéséről és a tagjai nyilvántartásának a vezetéséről, illetve a Magyar Agrár-, Élelmiszergazdasági és Vidékfejlesztési Kamara közreműködéséről szóló szabályokat;35
c) a tulajdonjog átruházására szolgáló okmány biztonsági kellékeit, valamint a kibocsátásának szabályait;36
d) a mezőgazdasági vagy erdészeti szakirányú képzettségeket;37
e) a mezőgazdasági üzemközpontok nyilvántartásának vezetésére vonatkozó szabályokat;38
f) a földművesek és a mezőgazdasági termelőszervezetek nyilvántartásba vételére vonatkozó szabályokat;39
h) föld végrehajtási vagy felszámolási eljárás keretében árverés útján történő értékesítésének szabályait;40
i)41 a helyi földbizottság állásfoglalása ellen benyújtott kifogás elbírálásának részletes szabályait.
9 Az Alkotmánybíróság a 18/2018. (XI. 12.) AB határozat 1. pontja alapján a 27. § (2) bekezdés b) pont bb) alpontjával kapcsolatban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelményként határozza meg, hogy e rendelkezés hatálybalépését – 2014. május 1-jét – követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell az adásvételi szerződés jóváhagyását az adott rendelkezés értelmében megtagadni.
10 A 34. § (3) bekezdésének harmadik mondatát az Alkotmánybíróság 24/2017. (X. 10.) AB határozat 2. pontjával megsemmisítette.
11 A 35. § (6) bekezdése a 2018: XL. törvény 127. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
12 A 35. § (7) bekezdését a 2018: XL. törvény 127. § (2) bekezdése iktatta be.
13 A 38. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 427. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
14 A 38. § (1a) bekezdését a 2014: XCIX. törvény 426. §-a iktatta be.
18 A 40. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 427. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
19 Az 51. § (5) bekezdése a 2015: VI. törvény 40. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
20 Az 51. § (6) bekezdését a 2015: VI. törvény 40. § (4) bekezdése hatályon kívül helyezte.
21 Az Alkotmánybíróság a 20/2018. (XI. 14.) AB határozat 1. pontja alapján az 53. § (1) bekezdés d) pont dc) alpontjával kapcsolatban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdéséből fakadó alkotmányos követelményként határozza meg, hogy a rendelkezés hatálybalépését – 2014. január 1-jét – követően jogerősen kiszabott földvédelmi bírság esetén kell a haszonbérleti szerződés jóváhagyását az adott rendelkezés értelmében megtagadni.
22 Az 53. § (1) bekezdés f) pontja a 2015: VI. törvény 40. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
23 A 65. § (1) bekezdés a) pontja a 2013: CCXII. törvény 148. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 67. § (3) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 148. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 68. § (5) bekezdése a 2014: XVI. törvény 291. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. A 68. § (5) bekezdésének második mondatát az Alkotmánybíróság a 17/2015. (VI. 5.) AB határozatának 3. pontjával megsemmisítette 2015. június 6. napjával.
26 A 68. § (6) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 148. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 69. § (2) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 148. § (3) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 69. § (4) bekezdése a 2013: CCXII. törvény 148. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 70. § (1) bekezdése a 2015: VI. törvény 40. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg.
30 A 70/A. §-t a 2013: CCXII. törvény 148. § (2) bekezdése iktatta be.
31 A 70/B. §-t a 2018: XL. törvény 128. §-a iktatta be.
32 A hatálybalépés időpontja 2018. július 26.
33 A hatálybalépés időpontja 2018. július 26.
34 Lásd a 474/2013. (XII. 12.) Korm. rendeletet.
35 Lásd a 175/2016. (VII. 1.) Korm. rendeletet.
36 Lásd a 47/2014. (II. 26.) Korm. rendeletet.
37 Lásd az 504/2013. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
38 Lásd a 38/2014. (II. 24.) Korm. rendeletet.
39 Lásd a 38/2014. (II. 24.) Korm. rendeletet.
40 Lásd a 191/2014. (VII. 31.) Korm. rendeletet.
41 A 72. § i) pontját a 2014: XVI. törvény 291. § (2) bekezdése iktatta be.