text:
Hatékonyságnövelés lehetőségeit vizsgáló tanulmány Tolna Város hivatalának szervezetfejlesztésével kapcsolatban PDF
Hatékonyságnövelés lehetőségeit vizsgáló tanulmány Tolna Város hivatalának szervezetfejlesztésével kapcsolatban 2014
Download "Hatékonyságnövelés lehetőségeit vizsgáló tanulmány Tolna Város hivatalának szervezetfejlesztésével kapcsolatban 2014"
Sára Kerekesné
1 1 Hatékonyságnövelés lehetőségeit vizsgáló tanulmány Tolna Város hivatalának szervezetfejlesztésével kapcsolatban 2014 T I L K OKTATÁSI ÉS TANÁCSADÓ BT. ÉS KONZORCIONÁLIS PARTNEREI Levélcím: H-7622 Pécs Jogász u. 2. Telefon:
2 2 Bevezető Jelen tanulmány Tolna Város Önkormányzata és a TILK Oktatási és Tanácsadó Bt. és konzorcionális partnerei közötti szerződés alapján került kialakításra. A TILK Oktatási és Tanácsadó Bt. és konzorcionális partnerei nevében a tanulmány készítője: dr. Tilk Péter ). A tanulmány a Tolna Város Önkormányzata által dr. Tilk Péter kérése alapján rendelkezésre bocsátott dokumentumok, iratok, valamint a Város hivatalos honlapján elérhető anyagok alapján, azok tartalmát alapul véve és azokat hitelesnek és rendeletek esetében hatályosnak elfogadva készült.
3 3 A tanulmány elkészítéséhez adott feladatleírás a következőket tartalmazta: A fenntartható gazdálkodás és költségvetési egyensúly megteremtését szolgáló strukturális változtatások, ezzel összefüggésben az önkormányzat rövid- és középtávú költségvetési helyzetének, finanszírozási struktúrájának értékelése, valamint a költségcsökkentés, hatékonyságnövelés rövid, közép- és hosszú távú opcióinak és stratégiájának kidolgozása és a legnagyobb potenciállal rendelkező opciók meghatározása. Tanulmány, amely bemutatja az önkormányzat költségcsökkentésének és hatékonyságnövelésének lehetőségeit rövid-, közép- és hosszú távon, valamint meghatározza a beavatkozás fókuszpontjait. A megrendelői szempontok az alábbiak voltak: Az önkormányzati feladatok rendszerének átalakulása magával hozhat olyan átalakítási igényeket, melyek az eddig költségek csökkentésével, esetlegesen feleslegessé váló kiadások feltérképezésével és megszüntetésével társulnak. A költségek csökkentése nem eredményezheti a hatékonyság csökkenését, így olyan megoldásokat, mechanizmusokat kell létrehozni, kialakítani, melyek a két igény közötti optimális kompromisszumot eredményezik. A) A költségcsökkentés és hatékonyságnövelés lehetőségeit meghatározó és behatároló külső körülmények I. A jogszabályi környezet és a mögöttes jogforrások elvárásai és a belőlük fakadó korlátok A költségek csökkentésével és a hatékonyságnöveléssel kapcsolatban először tisztában kell lenni azzal, hogy a hatályos alaptörvényi és jogszabályi környezet számos olyan önkormányzati feladatot ír elő, melynek ellátása kötelező, ebből adódóan költségkihatással is jár. Emiatt röviden (a számos önkormányzati feladat miatt korántsem teljeskörűen) bemutatjuk a vonatkozó jogi környezet főbb elemeit, kiemelve, ha az költségkihatást eredményez vagy eredményezhet. Előre jelezzük, hogy bár direkt költségcsökkentésként nem értékelhető, de a kiadások kezeléséhez hozzájárul a bevételek növelése, emiatt ezzel kapcsolatos megállapításaink egyes releváns elemeit is ebben a témakörben tárgyaljuk. Az önkormányzati feladatok többsége törvény által adott, kötelezően ellátandó feladat, és jóval kisebb számban vannak jelen az önként vállalt feladatkörök. A törvény által adott feladatokkal kapcsolatban az Alaptörvény 34. cikk (1) bekezdése (második és harmadik mondata) kimondja, hogy A helyi önkormányzat részére kötelező feladat- és hatáskört törvény állapíthat meg. A helyi
4 4 önkormányzat kötelező feladat- és hatásköreinek ellátásához azokkal arányban álló költségvetési, illetve más vagyoni támogatásra jogosult. A kiadásokat keletkeztető tétel egyik forrása éppen ez a mondat, ugyanis tapasztalható, hogy az állam nem a feladat-és hatáskör ellátásához elegendő, hanem csak arányban álló támogatást biztosít. Az Alkotmánybíróság a 2/1997. (I. 22.) AB határozatában kimondta, hogy a törvényhozó számára az a kötelezettség származik, hogy a helyi önkormányzatoknak törvényben előírt, kötelezően ellátandó feladatok ellátásához szükséges pénzeszközökről - megfelelő saját bevételi források, illetőleg e feladatokkal arányban álló állami támogatás meghatározásával - köteles gondoskodni. Az Alkotmány e rendelkezése alapján az Országgyűlés szabadon dönt arról, hogy miként gondoskodik a törvényben előírt feladatok ellátásának anyagi fedezetéről. A helyi önkormányzatok kötelezően ellátandó feladataihoz szükséges anyagi fedezetet az Országgyűlés a saját bevételi források és a központi költségvetési hozzájárulások - törvényben, az Ötv. -ben, a helyi adókról szóló törvényben, a kötelező feladatot előíró ágazati törvényekben, valamint a költségvetési törvényekben meghatározott - komplex rendszerén keresztül biztosítja. A saját bevételeknek és állami költségvetési hozzájárulásoknak ez a rendszere kell, hogy biztosítsa a törvényben előírt feladatok ellátásához szükséges pénzügyi fedezetet az önkormányzatok számára. Az Alkotmány 44/A. (1) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezésből nem vezethető le a törvényhozónak az a kötelezettsége, hogy minden, törvényi szabályozásból eredő önkormányzati többletkiadást, a többletkiadás fedezeteként, célhoz rendelt állami költségvetési hozzájárulással köteles kompenzálni. Azaz: az önkormányzatnak kell mindezt kigazdálkodnia, helyi adókból származó bevételekből, gazdálkodási tevékenységből stb. 1. Az Alaptörvény más releváns előírásai szabályai Az Alaptörvény N) cikke kimondja: (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti. (3) Az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani. Ebből az következik, hogy törvény erre vonatkozóan szigorú szabályrendszert és figyelembe veendő szempontokat határozhat meg az önkormányzatok számára akár a konkrét gazdálkodási teendők, akár költségvetési tervezés, akár a helyi adóztatás terén.
5 5 Az Alaptörvény 32. cikke szerint: (1) A helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között f) meghatározza költségvetését, annak alapján önállóan gazdálkodik; g) e célra felhasználható vagyonával és bevételeivel kötelező feladatai ellátásának veszélyeztetése nélkül vállalkozást folytathat; h) dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről; (6) A helyi önkormányzatok tulajdona köztulajdon, amely feladataik ellátását szolgálja. A 34. cikk (5) bekezdése kimondja, hogy Törvény a költségvetési egyensúly megőrzése érdekében a helyi önkormányzat törvényben meghatározott mértékű kölcsönfelvételét vagy más kötelezettségvállalását feltételhez, illetve a Kormány hozzájárulásához kötheti. Ebből az a figyelembe veendő szempontrendszer következik, hogy a kölcsönfelvétel vagy hitelvállalás előtt mindenképpen ellenőrizni kell, hogy törvény nem ír-e elő azzal összefüggésben valamilyen adminisztratív teendőt, nem teszi-e hozzájárulás-kötötté a szándék megvalósítását. Fokozott figyelemre van szükség etekintetben is a tervezett kötelezettségvállalás igénybe vétele előtt. Az Alaptörvény 38. cikke szerint a helyi önkormányzatok tulajdona is nemzeti vagyon. A nemzeti vagyon megőrzésének, védelmének és a nemzeti vagyonnal való felelős gazdálkodásnak a követelményeit sarkalatos törvény határozza meg. Fontos, hogy a (3) bekezdés szerint nemzeti vagyont csak törvényben meghatározott célból lehet átruházni, törvényben meghatározott kivételekkel az értékarányosság követelményének figyelembevétele mellett. Másrészt, nemzeti (így önkormányzati) vagyon átruházására vagy hasznosítására vonatkozó szerződés csak olyan szervezettel köthető, amelynek tulajdonosi szerkezete, felépítése, valamint az átruházott vagy hasznosításra átengedett nemzeti vagyon kezelésére vonatkozó tevékenysége átlátható. Fontos tehát rögzíteni, hogy a hatékonyságnövelés érdekében ügyelni kell arra, hogy az esetlegesen bevételnövelés céljából átruházni, hasznosításra átengedni kívánt vagyontárgy milyen szervezethez kerül, és fokozottan ügyelni kell az értékarányosságra is. Minden nem kívánt költségek, kiadások elkerülését eredményezheti, és a kellő gondosság (e téren is) növeli a működés és a költségvetési gazdálkodás hatékonyságát.
6 6 2. Törvényi szabályozás A törvényi szabályozás részletes ismertetésére ehelyütt sem szükség, sem lehetőség nincs. Jelezzük, hogy a gazdálkodásra vonatkozó fontosabb jogszabályok (helyi adókról szóló törvény, Áht. stb.), valamint az Mötv. működési szabályai a hivatali dolgozók közt a munkakörhöz kapcsolódóan jól ismertek, a releváns szabályokkal a kollégák tisztában vannak és azokat alkalmazzák is. A munkaköri leírásokban visszatérő elem a feladatkörrel kapcsolatban levő jogszabályi rendelkezések ismerete és a változások nyomon követése. 3. A Kúria vonatkozó elvárásai Az önkormányzatok egyik költségcsökkentő lehetősége (egyben a működés biztosítására szolgáló lehetősége) a helyi adók bevezetése. Fontos, hogy erre csak a törvény keretei között van lehetőség. Ez esetenként nem feltétlenül egyértelmű, és figyelni kell hozzá az Alkotmánybíróság és a Kúria gyakorlatát is. Jelezzük, hogy az önkormányzat honlapján a rendeletek között jelenleg is hatályosként szerepel feltüntetve a luxusadóról szóló rendelet, melynek felhatalmazó szabályát azonban az Alkotmánybíróság alkotmányellenesség miatt évekkel korábban megsemmisítette, vagyis maga a rendelet is alkotmányossági problémákkal küzd. Hatályon kívül helyezése emiatt elengedhetetlen. A helyi adózással kapcsolatos kúriai elvárásokat az alábbiakban összegezve ajánljuk a megbízó figyelmébe. A felhatalmazás kereteinek túllépése gyakran okoz problémát a helyi adókról szóló rendeletek kapcsán. Az Önkormányzati Tanács több alkalommal bírálta el a helyi adókról szóló évi C. törvény (Hatv.) rendelkezései alapján megalkotott önkormányzati rendeletek törvényességét. a) A tárgykörben alkotott települési normák kapcsán megállapította, hogy az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés h) pontja értelmében [a] helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között ( ) dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről. E felhatalmazás ha teljes gazdálkodási önállóságot már nem is, de a helyi adópolitika kialakításában mégis relatíve nagy szabadságot jelent az önkormányzatoknak 1. 1 Köf.5.001/2013/6. számú határozat
7 7 b) A Kúria megállapította azt is, hogy az adó közjövedelem, amely részben a közszolgáltatások anyagi alapja, részben pedig gazdaságpolitikai eszköz, mivel direkt vagy indirekt módon befolyásolja, orientálja a gazdasági élet szereplőinek magatartását 2. Az adó a helyi közhatalom kezében is eszköz, mivel adópolitikája kialakításakor az önkormányzat gazdaságossági, szociálpolitikai, helyi politikai, a költségvetési egyensúlyt szolgáló avagy egyéb szempontokat érvényesíthet 3. E szempontok jelennek meg akkor, amikor a helyi önkormányzat mérlegeli a helyi adó bevezetését, dönt arról, hogy a helyi adók melyikét, mikortól, milyen körben és milyen részletszabályokkal vezeti be. A helyi önkormányzat rendeletalkotásának az országos jogszabályi, ezen belül elsődlegesen a Hatv. rendelkezései szabnak korlátokat. A Hatv. egyebek mellett korlátokat állít az adómérték megállapításának módjára és maximumára nézve is [elsőként: Köf.5017/2012/4., MK 2012, 95. szám] 4. A mentességi szabályok megállapítására is csak törvényi keretek között nyílik lehetőség 5. Az Önkormányzati Tanács rögzítette azt is, hogy az adókivetés ösztönözheti a (helyi) adóalanyokat meghatározott gazdasági magatartás tanúsítására avagy ettől való tartózkodásra. Nem kétségesen nem tölti be az adófizetési kötelezettség eredeti, a (helyi) közterhekhez a teherviselési képesség arányában való hozzájárulás funkcióját akkor, ha az egy, a szabályozás alapján jól körülhatárolható adóalanyt céloz 6. c) A felhatalmazás kereteinek túllépése gyakran alapvető jogok sérelmét is eredményezi, ami a törvénysértés megállapításán túlmenően a Kúria döntéseiben is esetenként megállapítást nyer. Ilyen eset volt, amikor az Alaptörvény diszkrimináció-tilalmat tartalmazó előírása az önkormányzat számára törvényi kötelezettségként is megjelent. Az adott ügyben a Kúria Önkormányzati Tanácsa kiindulópontnak tekintette az Alkotmánybíróság korábbiakban a hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésben és a vagyoni típusú adókkal kapcsolatosan tett elvi jellegű megállapításait. Eszerint az Alkotmánybíróság hátrányos megkülönböztetés tilalmára vonatkozó eddigi gyakorlata az Alaptörvény XV. cikkére vonatkoztatottan is az azonos tisztelet és körültekintés, a személyek egyenlő méltóságú személyként kezelésének követelményén nyugodott. A gyakorlat kimunkálta a csoportképzés szabályait, és azt az alapelvet, amely szerint a homogén csoportba tartozók azonos, az eltérők eltérő kezelésre tarthatnak igényt. Az Alkotmánybíróság megállapította azt is, hogy a vagyoni típusú adók célja az arányos 2 Köf.5.017/2012/8. számú határozat; Köf.5.081/2012/4. számú határozat 3 Köf.5.017/2012/8. számú határozat; Köf.5.081/2012/4. számú határozat 4 Köf.5.076/2012/4. számú határozat; Köf.5.001/2013/6. számú határozat; Köf.5.010/2013/4. számú határozat; Köf.5.045/2013/6. számú határozat 5 Köf.5.076/2012/4. számú határozat 6 Köf.5.081/2012/4. számú határozat
8 8 közteherviselés elvének megvalósítása: a vagyonadó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, a vagyontömeg, jelen esetben az ingatlantulajdon. Az adókötelezettség törvényi okból, a tulajdonolt vagyontömegre tekintettel keletkezik. A kötelezettség tartalma pedig a vagyontömeg értékéhez és az adóalany teherviselő képességéhez kell, hogy igazodjon. Ez az alapja a vagyonadók esetében az adózókkal szembeni azonos (önkormányzati) jogalkotói elbánásnak. E megállapítás normatív alapját elsődlegesen az Alaptörvény XXX. cikk (1) bekezdése adja, e követelményt az önkormányzati jogalkotó esetében ugyanakkor a Hatv. 6. c) pontja közvetíti. A Hatv. 6. c) pontja értelmében az önkormányzat az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan (...) állapítja meg. A Kúria Önkormányzati Tanácsa Köf.5017/2012/4. számú határozatában a Hatv. 6. c) pontjának az adóalanyok teherviselői képességéhez igazodó fordulatát a vagyontömeg értékét is figyelembe véve a Hatv. jogegyenlőségi szabályának minősítette, amely a helyi adókat szabályozó önkormányzati normák esetében a diszkriminatív elbánás megítélésének alapja 7. d) A Kúria több döntésében részletesen összegezte a helyi adókkal és az azzal kapcsolatban felmerülő felhatalmazással kapcsolatos gyakorlatát; érdemes ennek releváns részeit is felidézni. da) Az Alaptörvény a települési önkormányzatot az Alkotmánybíróság gyakorlatához kapcsolódó kúriai döntések értelmében önálló adópolitika folytatására jogosítja azzal, hogy maga dönt gazdaságpolitikai, szociálpolitikai, helyi költségvetési egyensúlyt szolgáló avagy egyéb szempontok érvényesítése körében meghatározott adókivetés kérdésében. Jogalkotási jogkörének rendeletei végrehajtó jellege szab határt: a tárgykörben rendeletalkotási jogkörét a Helyi adó tv. keretei között gyakorolhatja 8. db) A Kúria eddigi gyakorlatában több alkalommal is szembesült az adó mértékét támadó indítványokkal. Az indítványok részben az önkormányzati rendelet hátrányosan megkülönböztető jellegére (Köf.5001/2013., a továbbiakban: az ecseri-ügy, elérhető a Kúria honlapján), részben a vagyoni adó konfiskáló jellegére (Köf.5081/2012., a továbbiakban: zalaszentiváni-ügy, MK szám), részben pedig arra alapoztak, hogy az önkormányzati jogalkotó nem volt figyelemmel a Helyi adó tv. 6. c) pontja szerinti kritériumok mindegyikére a rendeletének elfogadásakor (Köf.5045/2013., a továbbiakban: mohácsi-ügy,). A Kúria a fentiekben említett és hangsúlyozandó: bírói kezdeményezésként elé tárt, tehát nem az állami, hanem a bírói jogvédelem köréből érkező indítványokat érdemben bírálta el. Részben alkotmánybírósági esetjogra 7 Köf.5.001/2013/6. számú határozat; Köf.5.045/2013/6. számú határozat 8 Köf.5.038/2013/3. számú határozat
9 9 hivatkozva megállapította, hogy a vagyonadó kivetésekor mértékadó szempont az arányos, illetve a teherbíró képességhez igazodó közteherviselés. A vagyoni típusú adók esetében az adófizetési kötelezettség a tulajdonolt vagyontömegre tekintettel áll fenn, mértéke ahhoz igazodik. Ebből a Kúria három következtetést vont le gyakorlatában: a vagyontömeghez igazodó adómérték adja a helyi adók esetében az egyenlőségi szabályt, az adózó teherbíró képessége a vagyontömeghez viszonyított, emellett konfiskáló az az adómérték, amely belátható időn belül felemészti magát az adóztatott vagyont. A mohácsi-ügyben a Kúria külön is kitért az adózó teherbíró képességének vizsgálatára. A hivatkozott eljárásban előterjesztett önkormányzati védekezést elutasítva a Kúria egyértelművé tette, hogy a Helyi adó tv. 6. c) pontjának a tételes adómérték arányosítását szolgáló, az adóalany teherbíró képességére utaló fordulata nem az adóalany gazdasági fizetőkészségével és képességével áll összefüggésben. Ezzel szemben megállapította, hogy nem akkor teljesítőképes az adózó, ha fizetőképes, hanem akkor, ha a vagyonadó mértéke nem oldódik el az adótárgy értékétől. Az adómértékek törvényessége tárgyában szintén bírói kezdeményezések alapján eljárva több határozat is született az elmúlt időszakban. Ezek két megállapítást tartalmaztak: a törvényi keretek között vizsgált tételes adómérték törvényesnek bizonyult akkor, amikor az egyéb szempontok helyes jogalkotói értékelése mellett a telekadó mértéke abszolút értelemben sem volt eltúlzottnak mondható (az ecseri-ügyben a tételes adó 10 Ft/nm évi mértéket tett ki). E mellett kúriai normakontroll eljárásban, amelynek tárgya jogi norma jogi normával történő összevetése, nem jöhet számításba annak a körülménynek az értékelése, hogy a konkrét egyedi esetben az alapper felperese, egyenként nem nagy, de számszerűen több helyrajzi szám alatti telek tulajdonosa, amely értelemszerűen befolyással van adófizetési kötelezettségének összegszerűségére (az ecseri-ügy). Az adómértékkel kapcsolatos további megállapítások az adómaximumon meghatározott adómértékkel (a mohácsi-ügy) álltak összefüggésben és a konfiskálónak minősített adómérték jellemzőit érintették (a zalaszentivániügyben). A mohácsi ügy tanulságaként megállapítható, hogy a Helyi adó tv. szerinti adómaximum rendeleti megállapítása önmagában nem vezet törvényellenességre. Az így kialakított adórezsim megítélésénél azonban mindig fontos szempont a Helyi adó tv. 6. c) pontja szerinti három kritérium mindegyikének tetten érhetősége. Az önkormányzat nem érvényesíthet az adómaximumnak megfelelő adómértéket kizárólag saját gazdasági érdekei szem előtt tartásával. A zalaszentiváni ügyben a rendeleti szabály megsemmisítéséhez az adómaximumon meghatározott adómérték mellett az a további tényállási elem vezetett, hogy az alapperben rendelkezésre álló dokumentumokból egyértelműen megállapíthatóan az évi adómérték az adóztatott vagyon közel 70 %-át tette ki. A Kúria ebben az esetben a lefolytatott normakontroll eljárás mellett a ténybeli alapokra is figyelemmel ezért arra a következtetésre jutott, hogy az adó ebben az esetben eloldódott az adó
10 10 tárgyát képező vagyontömeg értékétől, emiatt súlyosan aránytalan terhet jelentett az adóalany számára 9. A Kúria kimondta azt is, hogy nem tölti be az adófizetési kötelezettség önkormányzati előírása a Hatv.-ben meghatározott funkcióját akkor sem, ha annak célja, hogy közút kialakítása végett az ingatlantulajdonost telke ingyenes átadására ösztönözze. 10 dc) A Kúria megállapította, hogy vizsgálandó az adóalany teljesítő képessége is. Ebben a körben a kezdeményező bíróság arra hivatkozott, hogy a perben megítélendő határozat alapján az éves adó eléri az adótárgy teljes értékét. Az iratok között nem volt fellelhető olyan konkrét dokumentum, amely arra utalt volna, hogy az adó mértéke számottevően eloldódott volna az adóztatott vagyon értékétől. A Bszi. IV. fejezet 15. pontja szerinti eljárási szabályok hiányában pedig a Kúria ebben a kérdésben bizonyítást nem tud felvenni. Az azonban a normakontroll eljárás absztrakciójának szintjén megállapítható, hogy a belterületi telkek értéke potenciális hasznosíthatóságuk révén többszöröse lehet a külterületi földterületeknek. Mivel a vagyonadó körében az adóalanyok teljesítőképessége nem fizetőképességükhöz és készségükhöz igazodik, hanem az adótárgy, a vagyon értékéhez, ezért a belterületi beépítetlen, pillanatnyilag mezőgazdasági területként hasznosított nagy kiterjedésű telkek nyilvánvalóan nagyobb értéket képviselnek 11. Önmagában az a tény, hogy a telekadóval érintett adóalany nagy kiterjedésű telket tulajdonol, nem eredményezi az Ör.-ben megállapított, az adómaximum értékének 1/3-át kitevő éves adófizetési kötelezettség törvényellenességét 12. dd) Az önkormányzat szabadságában áll annak eldöntése, hogy bevezet-e helyi adót avagy sem, de az adórendelet megalkotásakor nem léphet túl a törvényi felhatalmazás keretein sem az anyagi jogi, sem pedig az adókivetéshez-adóbeszedéshez kötődő eljárási tárgykörök szabályozásakor 13. Az Önkormányzati Tanács szerint az önkormányzatok Alaptörvényben rögzített jogalkotási jogköre csak ezen törvényi korlátok között, a jogalkotói szabadság felismert és megtartott korlátai között érvényesülhet. Azon kérdésekben, ahol a törvény mozgásteret nem ad, ott a zsinórmérték maga a törvényi szabály (felhatalmazás). Az önkormányzat választási lehetősége ilyenkor annak eldöntésében áll, hogy megalkotja vagy sem az adott típusú adóra vonatkozó rendeletet 14. Az önkormányzat viszont nem érvényesítheti adópolitikáját oly módon, hogy a Helyi adó tv.-ben 9 Köf.5.038/2013/3. számú határozat 10 Köf.5.010/2013/4. számú határozat 11 Köf.5.038/2013/3. számú határozat 12 Köf.5.038/2013/3. számú határozat; Köf.5.045/2013/6. számú határozat 13 Köf.5.066/2013/4. számú határozat 14 Köf.5.066/2013/4. számú határozat
11 11 meghatározott adótárgyak között válogat. Hasonló álláspontot fogalmazott meg a Kúria 5051/2013/4. számú határozatában is 15. A Kúria kimondta: az Alkotmánybíróság gyakorlata alátámasztja a Kúria jogi álláspontját. Egységesnek és konzekvensnek mondható ugyanis az alkotmánybírósági gyakorlat abban, hogy a telekadó (...) csak a törvény szerinti adótárgyat terhelheti, az önkormányzat azt nem határozhatja meg a törvényben foglaltaktól eltérő módon, és az adó mértékét is a Hatv. szerinti adótárgyak vonatkozásában kell szabályoznia [99/2011. (XI. 17.) AB határozat, ABH 2011, 776, 781.]. Az Alkotmánybíróság idézett határozatában az adókötelezettség módja tekintetében is kifejtette álláspontját. E szerint a vagyoni típusú helyi adók esetében az adótárgy törvényi determináltsága az ingatlan-nyilvántartás szerinti önálló ingatlant jelöli. Ezért az adókötelezettséget azonos adóalany esetében is ingatlanonként, adótárgyanként kell megállapítani. Törvénysértő tehát az olyan szabályozás, amely az adóalany több telke esetében és figyelemmel a tételes adómérték nm-alapú megállapítására az adótárgyak összevont alapterülete alapján rendeli megállapítani a fizetendő adó összegét. Kommunális adó esetében ugyan, de szintén az adótárgy törvényi kógenciáját hangsúlyozta az Alkotmánybíróság 57/1998. (XI. 27.) AB határozatában, ahol az adófizetési kötelezettség tevékenységhez kötése eredményezte a Helyi adó tv. adótárgy fogalmát törvénysértően bővítő értelmezését (ABH 1998, 504, 507.). Ugyancsak erre a következtetésre jutott az Alkotmánybíróság a bírói kezdeményezésben is hivatkozott 57/1996. (XII. 22.) AB határozatában: az önkormányzat a Helyi adó tv. kógens rendelkezéseivel ellentétesen, felhatalmazás nélkül szélesítette a rendeletében az adó tárgyát. Sem az adó alanya, sem az adó tárgya tekintetében nincs lehetőség a törvénytől való eltérésre (ABH 1996, 339, 341.) 16. de) A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Hatv. 6. c) pontja és az Alkotmánybíróság 55/2008. (IV. 24.) AB határozata alapján megállapította azt is, hogy mivel az építményadó alapja az ingatlanban megtestesülő vagyon, ezért az adókötelezettség törvényi okból, a tulajdonolt vagyontömegre tekintettel keletkezik. A kötelezettség tartalma pedig a vagyontömeg értékéhez és az adóalany teherviselő képességéhez kell, hogy igazodjon. Mivel a Hatv. 6. c pontjának az adóalanyok teherviselői képességéhez igazodó fordulata a Hatv. jogegyenlőségi szabálya is egyben, ezért az önkormányzati jogalkotó a 6. d) pontjában foglalt mentességeken túl minden adóalany esetében a teherbíró képességhez igazítottan köteles az adófizetés mértékét megállapítani. Vagyoni típusú adók, így az építményadó esetében az érintett önkormányzat nincs tekintettel az adófizetési kötelezettségben érvényesítendő jogegyenlőségre akkor, ha a vagyontömeg értékén és az adóalany teherbíró képességén túli 15 Köf.5.066/2013/4. számú határozat 16 Köf.5.066/2013/4. számú határozat
12 12 szempontokat is értékel, így az adófizetési kötelezettséget az adóalany igazgatási szempontú lakhatásától teszi függővé 17. df) A teherbíró képességhez igazított adó követelményével összefüggésben mondta ki a Kúria, hogy a teherbíró képességhez igazodó közteherviselés Alaptörvény XXX. cikkében megfogalmazott kötelezettsége az Alkotmánybíróság arányos közteherviseléshez kapcsolódó gyakorlata alapján többek között magában foglalja az adómérték arányosságát. Jóllehet a (helyi) jogalkotónak nagy a szabadsága abban, hogy milyen módon kötelezi az adóalanyokat a közterhekhez való hozzájárulásra, vagyoni típusú adók esetében azonban az adó mértéke nem vezethet az adó tárgyának elvonásához illetve azzal kapcsolatos aránytalansághoz. A teherbíró képességet meghaladó, a vagyont elvonó, konfiskáló jellegű az az adó, amely mértékénél fogva és az adó tárgyát képező vagyontömeghez képest súlyosan aránytalan. Az ilyen adó elveszti az adóhoz mint jogintézményhez kapcsolódó jellegzetességeit, és lényegében szankciónak tekinthető, amely az adó intézményével összeegyeztethetetlen. Az az adómérték, amely évente a vagyon értékének közel %-át teszi ki, súlyosan aránytalannak minősül, mivel belátható időn belül felemészti az adótárgyat 18. dg) Az Alkotmánybíróság 55/2008. (IV. 24.) AB határozatában a testület hátrányosan megkülönböztetőnek minősítette azt az önkormányzati szabályozást, amely szerint bizonyos lakásméret alatt nem kell megfizetnie az adót annak a magánszemélynek, aki az év első napján állandó lakosként van bejelentkezve az adó alapjául szolgáló ingatlanba 19. Az Alaptörvény értelmében [a] helyi önkormányzat a helyi közügyek intézése körében törvény keretei között ( ) dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről. Jóllehet a helyi önkormányzatok az Alkotmányról szóló évi XX. törvény 44/A. (1) bekezdés b) pontja szerinti gazdálkodási önállósággal az Alaptörvény értelmében már nem rendelkeznek, a helyi adópolitika kialakításában mégis relatíve nagy a szabadságuk 20. A Kúria Önkormányzati Tanácsa a helyi rendeletek esetében nem az adópolitika alakítását, hanem a törvényi keretek megtartását vizsgálja. Az adó, mint jogintézmény a helyi önkormányzati jogalkotó esetében is megtartja alapvető sajátosságait. Az Abh.-ban kifejtettek szerint a vagyoni típusú adók célja az arányos közteherviselés elvének megvalósítása: az adó alapja minden adóalany vonatkozásában ugyanaz, az ingatlantulajdon (ABH. 2008, 525, ). Az adókötelezettség tehát törvényi okból, a 17 Köf.5.076/2012/4. számú határozat 18 Köf.5.081/2012/4. számú határozat 19 Köf.5.017/2012/8. számú határozat 20 Köf.5.017/2012/8. számú határozat
13 13 tulajdonolt vagyontömegre tekintettel keletkezik. A kötelezettség tartalma pedig a vagyontömeg értékéhez és az adóalany teherviselő képességéhez kell, hogy igazodjon 21. Az eddigiekből az alábbi következtetések adódnak: - Amennyiben az érintett Önkormányzat az építményadó kivetésével a lélekszámhoz kötődő állami normatív támogatását kívánja növelni, úgy az építményadó jogintézményét annak 10. pontban jellemzett lényegével ellentétes célra használja. A Kúria Önkormányzati Tanácsa a Hatv. rendelkezéseinek értelmezése körében szem előtt tartotta az Alaptörvény N) cikkében foglaltakat. Eszerint Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elvét érvényesíti. Az N) cikk (3) bekezdése szerint pedig az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során az (1) bekezdés szerinti elvet kötelesek tiszteletben tartani. - A Hatv. 6. c pontjának az adóalanyok teherviselői képességéhez igazodó fordulata a Hatv. jogegyenlőségi szabálya is egyben. Arra utal, hogy az önkormányzati jogalkotó a 6. d) pontjában foglalt mentességeken túl minden adóalany esetében a teherbíró képességhez igazítottan köteles az adófizetés mértékét megállapítani. Vagyoni típusú adók, így az építményadó esetében az érintett önkormányzat nincs tekintettel az adófizetési kötelezettségben érvényesítendő jogegyenlőségre akkor, ha a vagyontömeg értékén és az adóalany teherbíró képességén túli szempontokat is értékel, így az adófizetési kötelezettséget az adóalany igazgatási szempontú lakhatásától teszi függővé. Az építményadó, mint vagyonadó esetében tehát a mentességek szabályozását elsődlegesen a lakhatási lehetőségek fenntarthatósága, a lakhatás biztonsága motiválhatja 22. A fent kifejtettekből az a következtetés adódik, hogy az érintett Önkormányzat a lakás céljára használt lakásingatlant a lakhatás biztonságát jelentő, de az adóalany teherbíró képességét is értékelő szociálpolitikai okokra tekintettel mentesítheti az építményadó alól. Ebben az esetben azonban a mentesség alapja a tényszerű ottlakás, a lakásingatlan tényleges lakáscélú használata és nem a pusztán igazgatási jelentőséggel bíró állandó lakos minőség 23. dh) A felhatalmazó szabályokon való túlterjeszkedés lehet az is, amikor a helyi jogalkotó törvényben meg nem engedett kedvezményeket, mentességeket engedélyez, tesz lehetővé. Így például a helyi önkormányzatok kifejezett törvényi felhatalmazás nélkül sem új adónemeket, sem pedig új adófizetési módokat nem vezethetnek be helyi szinten. A Kúria értelmezésében törvényi meghatározás hiányában az adómentesség fogalomkörében értelmezhető az a helyzet, amikor az adózó akár személyére, 21 Köf.5.017/2012/8. számú határozat 22 Köf.5.017/2012/8. számú határozat 23 Köf.5.017/2012/8. számú határozat
Napirendi pont E L Ő T E R J E S Z T É S Alcsútdoboz Települési Önkormányzat Képviselő-testületének 2015. május 26. napjára összehívott soros ülésére Előterjesztés tárgya: A helyi adókról szóló rendeletek
PÁSZTÓ VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT. 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155 Fax: (06-32) 460-918 forum@paszto.hu
PÁSZTÓ VÁROSI ÖNKORMÁNYZAT 3060 Pásztó, Kölcsey F. u. 35. (06-32) *460-753 ; *460-155 Fax: (06-32) 460-918 forum@paszto.hu Szám : 1-86 / 2014. A döntés meghozatala minősített szavazattöbbséget igényel!
Egyéb előterjesztés Békés Város Képviselő-testülete 2012. november 27-i rendkívüli ülésére
Tárgy: A 2013. évi helyi adónemek, kedvezmények mértékének meghatározása Előkészítette: Tárnok Lászlóné jegyző Váczi Julianna osztályvezető Gazdasági Osztály Véleményező bizottság: Ügyrendi, Lakásügyi,
RÉTSÁG VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐ-TESTÜLETE. ELŐTERJESZTÉS a képviselő-testület 2010. október 28-i rendes ülésére
RÉTSÁG VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK KÉPVISELŐ-TESTÜLETE Tárgyalja: PVB Képviselő-testület nyílt egyszerű többség ELŐTERJESZTÉS a képviselő-testület 2010. október 28-i rendes ülésére A HELYI ADÓK MÉRTÉKÉNEK MEGÁLLAPÍTÁSÁRÓL
ELŐTERJESZTÉS ALSÓZSOLCA VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015. NOVEMBER 26-I ÜLÉSÉRE
ALSÓZSOLCA VÁROS ÖNKORMÁNYZAT JEGYZŐJÉTŐL 3571 Alsózsolca, Kossuth L. út 138. Tel: 46/520-020 ; Fax: 46/520-021 jegyzo@alsozsolca.hu www.alsozsolca.hu ELŐTERJESZTÉS ALSÓZSOLCA VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015.
Szentes Város Polgármesterétől Szentes, Kossuth tér 6.
Szentes Város Polgármesterétől Szentes, Kossuth tér 6. A-35114./2011. Témafelelős: Tonnesné Kiss Ildikó Tárgy: Szentes Város Önkormányzat Képviselő-testületének rendelete a Magánszemély kommunális adójáról
E L Ő T E R J E S Z T É S Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. június 30- i ülésére Tárgy: Zirc város helyi védelem alatt álló, építészeti öröksége körébe tartozó ingatlanainak és területeinek
Tájékoztató a hosszú lejáratú tőke és kamatfizetési kötelezettségek teljesítésének feltételeiről
Tájékoztató a hosszú lejáratú tőke és kamatfizetési kötelezettségek teljesítésének feltételeiről Ózd, 2011. május 19. Előterjesztő: Jegyző Előkészítő: Pénzügyi Osztály 2 Az Állami Számvevőszék 2010-ben

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


h)6 saját bevétel: az Nftv. 82. § (1)–(2) bekezdése szerinti térítési díj, továbbá az intézményi szabályzatban meghatározott szolgáltatási díj, valamint az intézmény vállalkozási tevékenységének eredménye, gazdasági társaságtól kapott támogatásból származó bevétele, továbbá a pályázat útján kifejezetten ösztöndíj fizetésére kapott támogatás;
i)7 államilag támogatott hallgató: az államilag támogatott képzésben részt vevő hallgató, valamint 2012 szeptemberétől kezdődően magyar állami (rész)ösztöndíjas képzésre felvételt nyert hallgató.
3. §9 Államilag támogatott képzésben részt vevő hallgatónak minősül az Nftv. 114/D. § (3) bekezdésében meghatározott hallgató.
A hallgató fizetési kötelezettség teljesítéséhez mentesség, kedvezmény, részletfizetési lehetőség biztosításának feltételei és szabályai10
b)13 az Nftv. 82. §-ában foglaltak szerint igénybe vett szolgáltatások térítési díja
(5)14 Nem adható mentesség, részletfizetési kedvezmény vagy halasztott fizetési lehetőség az Nftv. 82. § (2) bekezdése alapján a térítési és juttatási szabályzatban meghatározott mulasztási és késedelmes teljesítési díj megfizetése alól, továbbá a közösségi célú tevékenységben való részvétel alapján.
(6)15 A fizetési kötelezettség teljesítéséhez kapcsolódó kérelem tárgyában a szervezeti és működési szabályzatban meghatározottak szerint létrehozott bizottság vagy az intézményi szabályzat hallgatói követelményrendszere részében megjelölt szervezet jár el.
Az állami költségvetés terhére biztosított hallgatói juttatásokhoz való hozzáférés feltételei17
6. §18 Az Nftv. 85/B. §-ában meghatározottak szerint a hallgató részére nyújtható szociális, illetve teljesítmény alapú támogatáson túlmenően a felsőoktatási intézmény saját bevétele terhére, szabályzatában meghatározott módon, pályázati úton egyéb ösztöndíjat adományozhat.
(2)21 Az Nftv. 85/C. § ba)–bb) és be)–bf) pontja szerinti juttatások kifizetésére kell felhasználni az e rendelet hatálya alá tartozó felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztatlan és mesterképzésben részt vevő hallgatók után biztosított
9. §22 (1)23 Az Nftv. 85/C. § ea) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva e rendelet hatálya alá tartozó felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztatlan és mesterképzésben részt vevő hallgatók után biztosított intézményi összegének 24%-át.
(2)24 Az Nftv. 85/C. § eb) pontja szerint kell felhasználni a tankönyv-, jegyzettámogatási, sport- és kulturális normatíva e rendelet hatálya alá tartozó hallgatói után biztosított intézményi összegének 20%-át.
(3)25 Az Nftv. 85/C. § ab) pontja szerint kell felhasználni a köztársasági ösztöndíj e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után biztosított intézményi összegét.
(4)26 Az Nftv. 85/C. § ec) pontja szerint kell felhasználni a kollégiumi támogatás intézményi összegét.
(5)27 Az Nftv. 85/C. § ed) pontja szerint kell felhasználni a lakhatási támogatás e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után biztosított intézményi összegének intézményi hatáskörben megállapított mértékét, de legfeljebb 70%-át.
(6)28 Az Nftv. 85/C. § ee) pontja szerint kell felhasználni a hallgatói normatíva e rendelet hatálya alá tartozó hallgatók után biztosított intézményi összegének minimum 1%-át.
10. § (1)29 Az Nftv. 85/C. § a)–d) pontjai szerinti jogcímeken a támogatás kizárólag pénzbeli támogatásként bocsátható a jogosult hallgató rendelkezésére.
(2)30 Az Nftv. 85/C. § a), ba), bc)–bf), c)–d) pontjaiban meghatározott ösztöndíjat – e rendelet eltérő rendelkezése hiányában – havi rendszerességgel kell a hallgató részére kifizetni. A felsőoktatási intézmény – a tanulmányi félév első hónapjának kivételével – legkésőbb a tárgyhó 10. napjáig köteles a számlavezető hitelintézet felé intézkedni e juttatások átutalásáról.
(3)31 Az Nftv. 85/C. § aa) és be) alpontjában meghatározott jogcímeken az államilag támogatott teljes idejű alapképzésben, osztatlan képzésben, mesterképzésben, felsőoktatási szakképzésben részt vevő hallgató részesülhet támogatásban. Az Nftv. 85/C. § ab) alpontjában meghatározott jogcímen a teljes idejű alapképzésben, osztatlan képzésben, mesterképzésben részt vevő hallgató részesülhet. Az Nftv. 85/C. § ac) alpontjában meghatározott jogcímen a teljes idejű alapképzésben, osztatlan képzésben, mesterképzésben, felsőoktatási szakképzésben, illetve doktori képzésben részt vevő hallgató részesülhet támogatásban. Az Nftv. 85/C. § ba)–bb) alpontjaiban meghatározott jogcímeken a szociális juttatásokra jogosult hallgató részesülhet támogatásban. Az Nftv. 85/C. § bc) alpontjában meghatározott jogcímen a teljes idejű alapképzésben, mesterképzésben, osztatlan képzésben, felsőfokú vagy felsőoktatási szakképzésben részt vevő hallgató részesülhet. Az Nftv. 85/C. § bd) alpontjában meghatározott jogcímen az államilag támogatott teljes idejű alapképzésben, osztatlan képzésben és mesterképzésben, illetve a résztanulmányokat folytató hallgató részesülhet támogatásban. Az Nftv. 85/C. § bf) alpontjában meghatározott jogcímen az államilag támogatott teljes idejű alapképzésben, osztatlan képzésben, mesterképzésben részt vevő hallgató részesülhet. Az Nftv. 85/C. § c) pontjában meghatározott jogcímen az államilag támogatott teljes idejű doktori képzésben részt vevő hallgató részesülhet támogatásban.
(4)32 Az intézményi szakmai, tudományos és közéleti ösztöndíj a tantervi követelményeken túlmutató tevékenységet végző hallgató részére – az intézmény térítési és juttatási szabályzatában rögzített eljárási rend és elvek szerint – pályázat alapján, meghatározott időre, havonta vagy egyszeri alkalommal folyósított nem kötelező juttatás.
(6)33 A kulturális, valamint a sporttevékenységek támogatásáról a felsőoktatási intézmény térítési és juttatási szabályzatában meghatározott szerv – az Nftv. 61. § (2) bekezdése alapján – a hallgatói önkormányzat egyetértésével dönt azzal, hogy
a)34 a kulturális tevékenységek körébe tartozik különösen a felsőoktatási intézmény keretei között a hallgatók részére szervezett, illetve nyújtott kulturális tevékenység, rendezvényszervezés, karrier-tanácsadás, életviteli és tanulmányi, valamint mentálhigiénés életvezetési tanácsadás;
(7)35 A hallgató az Nftv. 85/C. § b) és c) pontjaiban meghatározott támogatási jogcímeken egyidejűleg csak egy felsőoktatási intézménytől kaphat támogatást. Ha a hallgató egy időben több felsőoktatási intézménnyel is hallgatói jogviszonyban áll, akkor abban a felsőoktatási intézményben részesülhet ezekben a támogatásokban, amellyel elsőként létesített államilag támogatott hallgatói jogviszonyt. A felsőoktatási intézmények szerződése alapján folyó közösen meghirdetett – egyik szakon nem hitéleti, másik szakon hitoktató (katekéta), illetve hittanár (hittanár-nevelő) – kétszakos képzés esetében a hallgató az állami felsőoktatási intézmény részéről kaphat juttatást. Az Nftv. 103. § (9) bekezdése alapján közösen hirdetett magyar állami (rész) ösztöndíjas képzésben a hallgató a szakot meghirdető és az oklevelet kiadó intézménytől részesülhet ezekben a támogatásokban. A hallgató az Nftv. 85/C. § ab) alpontja által meghatározott jogcímen egyidejűleg csak egy intézményben részesülhet támogatásban. Ha több intézmény tesz javaslatot ugyanazon személy elismerésére, a hallgató abban az intézményben részesül az Nftv. 85/C. § ab) alpontja szerinti juttatásban, amellyel elsőként létesített hallgatói jogviszonyt.
(8)36 Az Nftv. 85/C. § aa) alpontjában meghatározott tanulmányi ösztöndíj további (párhuzamos) hallgatói jogviszony esetén az első és a további alapképzési, mesterképzési szakon elért tanulmányi eredmény alapján is megpályázható.
(2)37 A felsőoktatási intézményben a hallgató által a mulasztás és késedelmes teljesítés miatt fizetendő díjak, a térítési díjak jogcímeit, feltételeit és mértékét, valamint a kollégiumi díjat, és az Nftv. 46. § (3) bekezdése és 83. §-a alapján az önköltség, illetve a költségtérítés mértékét egy tanév időtartamára kell megállapítani, továbbá az intézményben szokásos módon közzé kell tenni.
(3)38 Az Nftv. 85/C. § (b) pontban meghatározott juttatás hallgatói kérelemre adható.
A kollégiumi ellátás igénybevételével és a lakhatási támogatással kapcsolatos feltételek39
(3)40 A pontrendszerben szempontként figyelembe kell venni a hallgató szociális helyzetét, tanulmányi teljesítményét, a hallgatói közösségért végzett munkáját, képzésének munkarendjét, a 4. § (4) bekezdése szerint mentesülést, valamint ha a hallgatót az Nftv. 41. § (1) bekezdése alapján a kollégiumi jelentkezés elbírálásánál előnyben kell részesíteni, akkor az előnyben részesítés Nftv.-ben meghatározott feltételének fennállását is.
Az egyes tanulmányi ösztöndíjak igénybevételével kapcsolatos feltételek41
Szakmai gyakorlati ösztöndíj43
14/A. §44 (1) Szakmai gyakorlati ösztöndíj a képzési és kimeneti követelményben meghatározott legfeljebb féléves összefüggő gyakorlaton részt vevő hallgatónak, pályázat alapján, legfeljebb egy tanulmányi félévre adható juttatás.
A rászorultsági alapon adható juttatások45
15. § (1)46 Az első alkalommal államilag támogatott teljes idejű felsőoktatási szakképzésben, alapképzésben, osztatlan képzésben hallgatói jogviszonyt létesítő személy az első bejelentkezése alkalmával – kérelemre – a hallgatói normatíva 50%-ának megfelelő összegű alaptámogatásra jogosult, amennyiben a hallgató a 16. § (2)–(3) bekezdésében foglalt feltételeknek megfelel.
(2)47 A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 20%-a, amennyiben a hallgató szociális helyzete alapján rendszeres szociális ösztöndíjra jogosult e rendelet 21. §-ában foglaltakat figyelembe véve és
(3)48 A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató szociális helyzete alapján rendszeres szociális ösztöndíjra jogosult e rendelet 21. §-ában foglaltakat figyelembe véve és
(4)49 A rendszeres szociális ösztöndíj havi összegének mértéke nem lehet alacsonyabb, mint az éves hallgatói normatíva 10%-a, amennyiben a hallgató a 26–26/A. § szerinti – nem a részképzés idejére adományozott – ösztöndíjban részesül.
18. § (1)50 A Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíj (a továbbiakban: Bursa Hungarica Ösztöndíj) olyan pénzbeli szociális juttatás, amely a Bursa Hungarica Felsőoktatási Önkormányzati Ösztöndíjrendszer (a továbbiakban: Ösztöndíjrendszer) adott évi fordulójához csatlakozott települési és megyei önkormányzatok által a hallgatónak adományozott szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: önkormányzati ösztöndíjrész) és az önkormányzati ösztöndíj alapján a hallgató felsőoktatási intézményében e rendelet alapján megállapított szociális ösztöndíjból (a továbbiakban: intézményi ösztöndíjrész) áll.
(2)51 Bursa Hungarica Ösztöndíjban részesülhetnek azok a hallgatók, akiket az állandó lakóhelyük szerinti települési önkormányzat az Ösztöndíjrendszer keretében támogatásban részesített, továbbá teljes idejű alapképzésben, mesterképzésben, osztatlan képzésben vagy felsőfokú, illetve felsőoktatási szakképzésben folytatják tanulmányaikat.
(4)52 A települési, illetve a megyei önkormányzat évente csatlakozhat az Ösztöndíjrendszerhez. A csatlakozás eljárási rendjét az oktatásért felelős miniszter évente a tárca hivatalos lapjában teszi közzé.
(5)53 Az intézményi ösztöndíjrész havi egy főre jutó legnagyobb összegét (a továbbiakban: összeghatár) az oktatásért felelős miniszter évente a tárca hivatalos lapjában teszi közzé.
19. § (1)54 Az Ösztöndíjrendszerrel kapcsolatos központi adatbázis-kezelői, koordinációs, a települési és megyei ösztöndíjjal kapcsolatos pénzkezelési feladatokat az oktatásért felelős miniszter által kijelölt szervezet (a továbbiakban: pályázatkezelő szervezet) látja el.
(2)55 Az intézményi ösztöndíjrészt az oktatásért felelős miniszter adományozza.
a)56 a hallgató neve, lakóhelye, elektronikus levelezési címe,
b)57 a hallgató képzésének megnevezése, munkarendje, finanszírozási formája,
(4)58 A nem állami fenntartású felsőoktatási intézmények az intézményi ösztöndíjrészt biztosító finanszírozási megállapodásban foglaltak szerint kötelesek az ösztöndíj folyósításáról elszámolni az Emberi Erőforrások Minisztériumának.
a)59 a hallgató lakcíme szerinti ingatlanban életvitelszerűen együtt lakó, ott bejelentett vagy tartózkodási hellyel rendelkezők számát és jövedelmi helyzetét;
(4)60 A hallgató szociális helyzetét – a rendkívüli szociális ösztöndíj igénylésének kivételével – tanulmányi félévente egyszer, intézményi szinten – a 11. § (3) bekezdése szerinti kérelmezői körben – egységesen vizsgálja az erre kijelölt bizottság, majd ennek eredményét használja fel mind a szociális ösztöndíj, mind a kollégiumi felvételek, valamint minden más rászorultsági alapú juttatás elbírálásához.
Az állami fenntartásban működő kollégiumok alapszolgáltatásai, a kérhető térítési díj legmagasabb összege, a kollégium komfortfokozat szerinti osztályba sorolásának feltételei61
A köztársasági ösztöndíj adományozásának rendje és feltételei63
(4)64 A köztársasági ösztöndíj pályázat útján nyerhető el. A pályázati felhívást a pályázati határidőt 30 nappal megelőzően – a pályázatok elbírálásának szempontjaival együtt – a felsőoktatási intézményben szokásos módon közzé kell tenni. A pályázatokat a hallgató a felsőoktatási intézményhez nyújtja be. A pályázatok alapján a szenátus minden év augusztus 1-jéig tesz javaslatot az oktatásért felelős miniszternek a köztársasági ösztöndíj adományozására.
(7)65 Amennyiben a köztársasági ösztöndíjra pályázott, de elutasított hallgató esetében jogorvoslati eljárás keretében megállapítást nyer, hogy a hallgató érdemes a köztársasági ösztöndíjra, és az intézményi felterjesztésben az (1)–(6) bekezdésben meghatározott feltételek és az intézményi keretszám alapján arra jogosult lenne, de azt intézményi eljárási hiba folytán nem kapta meg, az oktatásért felelős miniszter jogosult a hallgató részére köztársasági ösztöndíjat adományozni. Ilyen esetben azonban a hallgató nem vehető figyelembe a köztársasági ösztöndíj keretének meghatározásakor, részére az ösztöndíjat az intézmény a hallgatói előirányzat vagy a saját bevétele terhére köteles kifizetni.
Magyar állampolgár által, államilag elismert külföldi felsőoktatási intézményben folytatott képzéshez segítséget nyújtó ösztöndíj pályázatának kiírása és elbírálási rendje66
(2)67 A pályázat
a)68 a nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárok számára az anyanyelven – az adott országgal kötött kétoldalú nemzetközi szerződésben meghatározottak szerint –
(3)69 A pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – az oktatásért felelős miniszter írja ki.
(5)70 Az oktatásért felelős miniszter a (4) bekezdésben megállapított elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról, értesíti a pályázót, és hallgató esetén a felsőoktatási intézményt is.
(6)71 A pályázati felhívást az Emberi Erőforrások Minisztériuma honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe és az érintett nemzeti és etnikai kisebbség országos kisebbségi önkormányzatához is.
Külföldi állampolgárok magyarországi tanulmányainak támogatási rendje72
26. § (1)73 A kétoldalú nemzetközi szerződés alapján államilag elismert felsőoktatási intézményben képzésben részt vevő hallgató részére – magyar állami ösztöndíjas doktori képzésben részt vevő hallgatót kivéve – az oktatásért felelős miniszter ösztöndíjat adományoz. Az adományozott ösztöndíj évente tíz vagy tizenkét hónapra szól.
(4)75 Az államilag támogatott alap- és mesterképzésben, valamint doktori képzésben Magyarországon tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgató, akinek esetében ezt két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés előírja, évi 12 hónapra jogosult kollégiumi elhelyezésre. A két- vagy többoldalú nemzetközi szerződés alapján Magyarországon önköltséges tanulmányokat folytató nem magyar állampolgárságú hallgató évi 12 hónapra jogosult kollégiumi elhelyezésre, amelynek díját a miniszteri ösztöndíjából fizeti.
(7)78 Nemzetközi megállapodás alapján részképzésben részt vevő nem magyar állampolgárok esetében az (1)–(5) bekezdés rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az adományozott ösztöndíj a részképzés időtartamára szól.
26/A. §79 (1)80 A kedvezménytörvény hatálya alá tartozó, államilag elismert felsőoktatási intézményben államilag támogatott képzésben részt vevő hallgató részére – az államilag támogatott doktori képzésben részt vevő hallgatót kivéve – az oktatásért felelős miniszter tíz hónapra szóló ösztöndíjat adományozhat.
(3)81 A hallgató az ösztöndíjat pályázat útján nyerheti el. A pályázatot az Eötvös Loránd Tudományegyetem bonyolítja le.
(6)82 A kedvezménytörvény alapján részképzésben részt vevő nem magyar állampolgárok esetében a 26. §-ának (1)–(5) bekezdése rendelkezéseit kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy az adományozott ösztöndíj a részképzés időtartamára szól.
27. § (1)83 A Magyarországon költségtérítéses, illetve önköltséges képzésben részt vevő nem magyar állampolgárságú hallgató részére – a 26. § (1) bekezdése szerinti hallgatók kivételével – tanévenként az oktatásért felelős miniszter ösztöndíjat adományozhat. Az államközi megállapodás alapján miniszteri ösztöndíjjal támogatott harmadik országbeli állampolgárságú személyt a miniszteri ösztöndíjjal támogatott időszakra vonatkozóan nem terhelik a magyar állami ösztöndíjhoz fűződő, az Nftv.-ben meghatározott kötelezettségek.
(2)84 A pályázatot – a költségvetési törvényben meghatározott keretek között – az oktatásért felelős miniszter írja ki.
(4)85 A pályázatokat a felsőoktatási intézményekbe kell benyújtani. A pályázatokat a felsőoktatási intézmények rangsorolják, a rangsorolt pályázatokat továbbítják a (2) bekezdés szerinti szervezethez. Az oktatásért felelős miniszter a rangsorolás és a (3) bekezdésben megállapított elvek alapján – szükség szerint szakértők bevonásával – dönt a pályázatokról.
(5)86 A pályázati felhívást az Emberi Erőforrások Minisztériuma honlapján közzé kell tenni, továbbá el kell juttatni minden felsőoktatási intézménybe.
28. § (1)87
(2)88 Azt a hallgatót, aki külön törvény szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy a magas szintű képzettséget igénylő munkavállalás és tartózkodás céljából kiállított EU kék kártyával rendelkező harmadik országbeli állampolgár, a fizetendő díjak és a kapott támogatások tekintetében azonos jogok illetik meg, illetve azonos kötelezettségek terhelik, mint a felsőoktatásban részt vevő magyar állampolgárságú hallgatót.
30. §90
31. §91
A hallgatói juttatásokhoz nyújtott normatív hozzájárulásnál figyelembe vehető hallgatói kör és a figyelembe vehető hallgatói létszám megállapításának rendje92
d)93 a ténylegesen kifizetendő összeget kell figyelembe venni a külföldi hallgatók miniszteri ösztöndíja és a Bursa Hungarica Ösztöndíj intézményi ösztöndíjrésze esetében.
33. § (1)94 A hallgatói ösztöndíj-támogatás esetében a jogosulti létszám az államilag támogatott teljes idejű alapképzésben, mesterképzésben, egyetemi szintű képzésben, főiskolai szintű képzésben vagy felsőoktatási szakképzésben részt vevő hallgatók száma. A számítás során a 2006. szeptember 1-je előtt tanulmányokat kezdett hallgatókat legfeljebb a képzési időt nem meghaladó számú félévben lehet figyelembe venni.
(2)95 A kollégiumi támogatás esetében a jogosulti létszám azoknak a hallgatóknak a száma, akik államilag támogatott vagy a 26. § (1) bekezdése szerinti önköltséges teljes idejű képzésben vesznek részt, és
(3)96 A lakhatási támogatáshoz rendelkezésre álló támogatás esetében a jogosulti létszám a felsőoktatási intézményben államilag támogatott teljes idejű képzésben részt vevő hallgatók létszáma levonva a képzés helyén bejelentett lakóhellyel rendelkező államilag támogatott teljes idejű képzésben részt vevők létszámának 95%-át, továbbá levonva a (2) bekezdés szerinti létszámot.
Elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére felhasználható keret97
34. § (1)98 Az Nftv. 85/C. § ea) alpontja szerinti rész felhasználható elektronikus tankönyvek, tananyagok és a felkészüléshez szükséges elektronikus eszközök beszerzésére, amennyiben azt digitális tananyag előállítására, beszerzésére vagy a fogyatékossággal élő hallgatók tanulmányait segítő eszköz beszerzésére fordítja a felsőoktatási intézmény.
(2)99 Az (1) bekezdés szerinti részről az intézmény térítési és juttatási szabályzata – az Nftv. előírásai szerint a hallgatói önkormányzat egyetértésével – rendelkezik.
Az Európai Gazdasági Térség országaiban résztanulmányokat folytató hallgatók ösztöndíja megállapításának és folyósításának rendje100
35. § (1)101 Az Nftv. 81. § (5) bekezdésében meghatározott ösztöndíjalap terhére adományozott ösztöndíj esetében
36. § (1)102 Az a hallgató, aki
(2)103 Az intézmény az (1) bekezdésben meghatározott hallgatók képzésének költségvetési támogatását az adott tanév első félévére november 15-ig, második félévére április 15-ig elkészített tételes jelentés alapján az Emberi Erőforrások Minisztériuma – az intézmények részére e jogcímen biztosított költségvetési támogatás figyelembevételével – a zárszámadás, illetve a nem állami fenntartású intézményekkel kötött megállapodás keretében rendezi. A felsőoktatási intézmény az érintett hallgatók adatszolgáltatási kötelezettségeit térítési és juttatási szabályzatában köteles rögzíteni. A költségvetési támogatásnál csak azok a hallgatók vehetők figyelembe, akik az intézményi térítési és juttatási szabályzat szerint, de legkésőbb az adott évben március 31-ig, illetőleg október 31-ig a szükséges adatszolgáltatást elvégezték.
(3)104 Az (1) bekezdés szerint mentesülők esetében a képzés költségvetési támogatása a felsőoktatási intézmény által lejelentett létszámból a felsőoktatási intézmények képzési, tudományos célú és fenntartói normatíva alapján történő finanszírozásáról szóló 50/2008. (III. 14.) Korm. rendelet 4. § (1)–(2) bekezdések szerint számított összeg. Szakirányú továbbképzés esetében az Emberi Erőforrások Minisztériuma teszi közzé a szakok két finanszírozási csoportba történő besorolását. Az adott hallgató után járó támogatás összege nem haladhatja meg a hallgató által felvett szak megállapított költségtérítését.
(6)105 A 10. § (4) bekezdésében és a 17. §-ában meghatározott juttatás kivételével a hallgatókat megillető juttatásokra való jogosultság megállapítására, valamint a hallgatók által fizetendő térítések megfizetésére – a doktori képzés kivételével – az adott tanulmányi félévre (5 hónapra) vonatkozóan kerül sor. A doktori képzésre vonatkozó 12 hónapos juttatás az őszi félév vonatkozásában szeptember 1-től január 31-ig, a tavaszi tanulmányi félév vonatkozásában február 1-től augusztus 31-ig fizethető.
37. § (1)106 E rendelet – a (2)–(3) bekezdésben foglaltak kivételével – 2007. augusztus 1-jén lép hatályba.
38. §109 Ez a rendelet
6 A 2. § (1) bekezdésének h) pontja a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésének a) pontjával megállapított, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § c) pontja szerint módosított szöveg.
8 A 2. § (2) bekezdését a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (5) bekezdése hatályon kívül helyezte.
9 A 3. § a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 2. §-ával megállapított szöveg.
10 A 4. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
11 A 4. § (2) bekezdésének a) pontját a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának ba) alpontja hatályon kívül helyezte.
12 A 4. § (3) bekezdésének a) pontját a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bb) alpontja hatályon kívül helyezte.
13 A 4. § (3) bekezdés b) pontja a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § b) pontja szerint módosított szöveg.
14 A 4. § (5) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § c) pontja szerint módosított szöveg.
15 A 4. § (6) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § a) pontja szerint módosított szöveg.
16 Az 5. §-t a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bc) alpontja hatályon kívül helyezte.
17 A 6. §-t megelőző alcím a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bd) alpontja, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
18 A 6. § a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 3. §-ával megállapított szöveg.
19 A 7. §-t a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 10. § c) pontja hatályon kívül helyezte.
20 A 8. § (1) bekezdését a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 9. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. szeptember 23. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
21 A 8. § (2) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 28. §-ával megállapított, nyitó szövegrésze a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § a) és d) pontja és 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
22 A 9. § a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 29. §-ával megállapított szöveg.
23 A 9. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § a) és d) pontja és 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
24 A 9. § (2) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
25 A 9. § (3) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
26 A 9. § (4) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
27 A 9. § (5) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
28 A 9. § (6) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
29 A 10. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
30 A 10. § (2) bekezdése a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 8. § (1) bekezdése, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
31 A 10. § (3) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
32 A 10. § (4) bekezdése a 372/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdésének a) pontja, a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 8. § (2) bekezdése, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § b) pontja szerint módosított szöveg.
33 A 10. § (6) bekezdés nyitó szövegrésze a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § e) pontja szerint módosított szöveg.
34 A 10. § (6) bekezdésének a) pontja a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 8. § (3) bekezdése szerint módosított szöveg; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. január 31. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
35 A 10. § (7) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
36 A 10. § (8) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § e) pontja szerint módosított szöveg.
37 A 11. § (2) bekezdése a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § f) pontja szerint módosított szöveg.
38 A 11. § (3) bekezdését a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 4. §-a iktatta be, szövege a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § d) pontja szerint módosított szöveg.
39 A 12. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
40 A 12. § (3) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § g) pontja, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § f) pontja szerint módosított szöveg.
41 A 13. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
42 A 13. § (5) bekezdését a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 10. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
43 A 14/A. §-t megelőző alcímet a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be.
44 A 14/A. §-t a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 5. §-a iktatta be; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2010. január 31. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
45 A 15. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
46 A 15. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § a) pontja és 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
47 A 16. § (2) bekezdése a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. szeptember 23. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
48 A 16. § (3) bekezdése a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. szeptember 23. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
49 A 16. § (4) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 17. § első (3) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 25. § (5) bekezdése alapján a folyamatban levő eljárásokra is alkalmazni kell.
50 A 18. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § g) pontja szerint módosított szöveg.
51 A 18. § (2) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 25. § (3) bekezdés d) pontja, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § b) és h) pontja és 10. § a) pontja szerint módosított szöveg.
52 A 18. § (4) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
53 A 18. § (5) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
54 A 19. § (1) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
55 A 19. § (2) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
56 A 19. § (10) bekezdés a) pontja a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
57 A 19. § (10) bekezdés b) pontja a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 5. §-ával megállapított szöveg.
58 A 20. § (4) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § h) pontja szerint módosított szöveg.
59 A 21. § (1) bekezdésének a) pontja a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdésével megállapított szöveg; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. szeptember 23. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
60 A 21. § (4) bekezdését a 198/2009. (IX. 15.) Korm. rendelet 7. § (2) bekezdése iktatta be; e módosító rendelet 9. § (4) bekezdése alapján a rendelkezést a 2009. szeptember 23. napját követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni.
61 A 22. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
62 A 22. § (5) bekezdését a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 10. § e) pontja hatályon kívül helyezte.
63 A 24. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
64 A 24. § (4) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § m) pontja szerint módosított szöveg.
65 A 24. § (7) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
66 A 25. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
67 A 25. § (2) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 17. § (4) bekezdésével megállapított szöveg, e módosító rendelet 25. § (5) bekezdése alapján a folyamatban levő eljárásokra is alkalmazni kell.
68 A 25. § (2) bekezdés a) pontja a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § i) pontja szerint módosított szöveg.
69 A 25. § (3) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés d) pontja, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § i) pontja, a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § a) pontja szerint módosított szöveg.
70 A 25. § (5) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 1. §-ával megállapított szöveg.
71 A 25. § (6) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § k) pontja szerint módosított szöveg [az e módosító rendelet 32. § j) pontjával elrendelt módosítás, amely szerint a „nemzeti vagy etnikai kisebbség országos kisebbségi önkormányzatához” szövegrész helyébe „országos nemzetiségi önkormányzathoz” lép, nem vezethető át.].
72 A 26. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
73 A 26. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
74 A 26. § (2) bekezdésének a) pontját a 372/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 32. § g) pontja hatályon kívül helyezte.
75 A 26. § (4) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
76 A 26. § (5) bekezdését a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
77 A 26. § (6) bekezdését a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 10. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
78 A 26. § (7) bekezdését a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésének e) pontja iktatta be, szövege a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 25. § (3) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg. Ez utóbbi módosító rendelet 25. § (5) bekezdése alapján a folyamatban levő eljárásokra is alkalmazni kell.
79 A 26/A. §-t a 372/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 23. §-a iktatta be.
80 A 26/A. § (1) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
81 A 26/A. § (3) bekezdése a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 2. §-a szerint módosított szöveg.
82 A 26/A. § (6) bekezdését a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 17. § (6) bekezdése iktatta be, e módosító rendelet 25. § (5) bekezdése alapján a folyamatban levő eljárásokra is alkalmazni kell.
83 A 27. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.
84 A 27. § (2) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 25. § (2) bekezdés d) pontja, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja, a 169/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 3. § c) pontja szerint módosított szöveg.
85 A 27. § (4) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § l) pontja szerint módosított szöveg.
86 A 27. § (5) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § k) pontja szerint módosított szöveg.
87 A 28. § (1) bekezdését a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 76. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
88 A 28. § (2) bekezdése a 172/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet 6. §-ával megállapított szöveg.
89 A 29. §-t és az azt megelőző alcímet a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 76. § d) pontja hatályon kívül helyezte.
90 A 30. §-t és az azt megelőző alcímet a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bf) alpontja hatályon kívül helyezte.
91 A 31. §-t és az azt megelőző alcímet a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bg) alpontja hatályon kívül helyezte.
92 A 32. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
93 A 32. § (1) bekezdés d) pontja a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § l) pontja szerint módosított szöveg.
94 A 33. § (1) bekezdése a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésének i) pontjával megállapított, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § a) pontja szerint módosított szöveg.
95 A 33. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § m) pontja szerint módosított szöveg.
96 A 33. § (3) bekezdése a 372/2007. (XII. 23.) Korm. rendelet 26. § (2) bekezdésének b) pontja szerint módosított szöveg.
97 A 34. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
98 A 34. § (1) bekezdése a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdés j) pontja, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § c) pontja, a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § n) pontja szerint módosított szöveg.
99 A 34. § (1) bekezdése a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § o) pontja szerint módosított szöveg.
100 A 35. §-t megelőző alcím a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 33. § d) pontja szerint módosított szöveg.
101 A 35. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 220/2014. (VIII. 29.) Korm. rendelet 9. § p) pontja szerint módosított szöveg.
102 A 36. § (1) bekezdése a 233/2007. (IX. 4.) Korm. rendelet 2. § (4) bekezdésének k) pontjával megállapított szöveg.
103 A 36. § (2) bekezdése a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § k) pontja szerint módosított szöveg.
104 A 36. § (3) bekezdése a 198/2008. (VIII. 4.) Korm. rendelet 17. § (7) bekezdésével megállapított, a 248/2012. (VIII. 31.) Korm. rendelet 32. § k) pontja szerint módosított szöveg.
105 A 36. § (6) bekezdését a 87/2015. (IV. 9.) Korm. rendelet 71. §-a iktatta be.
106 A 37. § (1) bekezdésének második mondatát a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bh) alpontja hatályon kívül helyezte.
107 A 37. § (2) bekezdését a 118/2008. (V. 8.) Korm. rendelet 49. § (1) bekezdésének 4. pontja hatályon kívül helyezte.
108 A 37. § (4) bekezdését a 66/2008. (III. 29.) Korm. rendelet 2. § (2) bekezdése b) pontjának bi) alpontja hatályon kívül helyezte.
109 A 38. § a 172/2011. (VIII. 24.) Korm. rendelet 7. §-ával megállapított szöveg.