text:
⭐TA RTALOM. ADVOCAT XVII. évfolyam, 3-4. szám ISSN
TA RTALOM. ADVOCAT XVII. évfolyam, 3-4. szám ISSN
Download "TA RTALOM. ADVOCAT 2014. XVII. évfolyam, 3-4. szám ISSN 1585-5198"
1 TA RTALOM Gaál Nóra Nagy Andrea Beszámoló a civil szervezetekkel összefüggő szakmai kerekasztal megbeszélésről... 1 Kiss István A Miskolci Törvényszéken nyilvántartott civil szervezetek számadatai és a törvényszék feladatai a civil szervezetekre vonatkozó jogszabályok kapcsán... 3 Kelemen Judit A civil eljárások űrlapjaival kapcsolatos gyakorlati problémák és a Cnytv január 1-től hatályos szabályai... 4 Demeter Gabriella Közhasznúság megállapításának feltétele a évi CLXXV. törvény (Ectv.) alapján... 7 Emri Gergely Az alapítványokra vonatkozó szabályok változása a évi V. törvény alapján Berecz Péter Az egyesületekre vonatkozó szabályok változása a évi V. tv. alapján Bányai Krisztina A közhasznú jogállás új tartalma ügyészi szemmel Tóth Gergő Új szerződéstípus a Polgári Törvénykönyvben: a közszolgáltatási szerződés Prugberger Tamás Problematikus vonások a magyar munkajog egyes intézményeinek de lege lata és de lege ferenda szabályozása terén Mélypataki Gábor Beszámoló a Munkajog határai című konferenciáról Nagy Anita Büntetőjogi perbeszédverseny Nagy Alexandra A VII. Magyar Ügyvédnap ünnepi ülése avagy Miskolc sikere egy joghallgató szemével * * * ADVOCAT XVII. évfolyam, 3-4. szám ISSN a BORSOD-ABAÚJ-ZEMPLÉN MEGYEI ÜGYVÉDI KAMARA MEGBÍZÁ SÁB ÓL KIADJA AZ ADVOCATALAPÍTVÁNY MEGJELENIK: NEGYEDÉVENTE (főszabályként) A SZERKESZTŐBIZOTTSÁG ELNÖKE: DR.BÍRÓGYÖRGY A SZERKESZTŐBIZOTTSÁG TAGJAI: DR.CSERBALAJOS TERVEZŐSZERKESZTŐ, JÁMBORNÉ DR.RÓTH ERIKA, DR. NAGY ANDREA DR. PUSZTAHELYI RÉKA A SZERKESZTŐBIZOTTSÁG CÍME: 3525 MISKOLC, DÓZSA GYÖRGY ÚT 11. TEL./FAX: (46) FELELŐS KIADÓ: DR. CSERBA LAJOS, AZ ÜGYVÉDI KAMARA ELNÖKE NYOMDAI MUNKÁK: GAZDÁSZELASZTIK KFT. MISKOLC, SZERVEZETU. 67. TEL.: (46) MEGJELENIK: 60 PÉLDÁNYBAN2 Gaál Nóra *, Nagy Andrea ** BESZÁMOLÓ A CIVIL SZERVEZETEKKEL ÖSSZEFÜGGŐ SZAKMAI KEREKASZTAL MEGBESZÉLÉSRŐL A Miskolci Törvényszék november 20-án kerekasztal megbeszélést tartott a civil szervezetekkel összefüggő szakmai kérdésekről. A rendhagyó tanácskozáson részt vettek a Miskolci Törvényszéknek az alapítványok és egyesületek bejegyzési-, változásbejegyzési és közhasznú jogállásának nyilvántartásba vétele iránti nemperes eljárását végző bírósági titkárok, a B.-A.-Z. Megyei Ügyészség érintett ügyészei, képviseltette magát az ügyvédi kar és a Civil Információs Centrum (Nyilas Misi Alapítvány), továbbá jelen volt a Miskolc MJ Város Önkormányzatának civil referense. A kerekasztal megbeszélést dr. Kiss István a Miskolci Törvényszék Gazdasági Kollégiumának elnöke nyitotta meg. E fórum összehívásának indoka az volt, hogy jelentősen megváltozott a jogszabályi környezet, és a közhasznú jogállás ismételt nyilvántartásba vétele iránti kérelmek miatt valamennyi közhasznú civil szervezet, az alapítványok és egyesületek létesítő okiratát meg kell vizsgálni. A kerekasztal megbeszélés aktualitását az adja, hogy a május 31-ei dömping lefutásával az új és megváltozott jogszabályok vonatkozásában is kialakult az Ítélőtáblákkal és a Kúriával egyeztetett egységes bírói gyakorlat. Kiss István tájékoztatta a megjelenteket arról is, hogy a Miskolci Törvényszéken kb közhasznú civil szervezet van nyilvántartva, mellyel országosan a 3. legnagyobb megyének számítunk. Ebből kb alapítvány és 3440 egyesület. Ezek csak fele nyújtotta be határidőben a közhasznú jogállás fenntartása iránti kérelmét, így a bíróságot terhelő többletfeladat még nem ért véget, mivel ezen szervezetek felének az átvizsgálása még várat magára. Dr. Kiss István bevezetését követően dr. Kelemen Judit bírósági titkárnak A civil eljárások űrlapjai előadását hallhattuk, melyben felhívta a figyelmet arra, hogy bizonyos esetekben pl. a jogi képviselővel eljáró civil szervezet számára január 1-jétől kötelezővé válik az elektronikus eljárás. Ezért is nagy jelentősége van az űrlapok pontos kitöltésének, hiszen az űrlap tartalmazza a civil szervezet bejegyzésére, változásbejegyzésére és közhasznú jogállásának nyilvántartásba vételére vonatkozó határozott kérelmet, mely kötelező a bíróságok számára. Dr. Kelemen Judit előadásában az űrlapok kitöltésének néhány gyakori hibájára is felhívta a figyelmet. Így pl. az egyesület céljaként önállóan az egyéb célt nem lehet megjelölni, mivel nem konkrét célra nem jöhet létre egyesület. Ugyancsak gyakori hiba, hogy az új Ptk hatályba lépésével valamennyi vezető tisztségviselőnek van képviseleti joga, azonban ezek bejegyzésére vonatkozó kérelmet az űrlap már nem tartalmaz. Sokszor előfordul az is, hogy a kérelmező a * ügyvéd ** ügyvéd változásbejegyzési kérelemnél nem megfelelően használja a kódtárat. Többször fordult elő probléma a közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele és változásbejegyzési kérelem együttes benyújtása esetén. Azon civil szervezetek, akik május 31. napjáig kérték a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételét, azonban alapító okiratuk még nem felelt meg a Civiltv. és a Ectv. rendelkezéseinek, csak ebben a formában terjeszthették elő kérelmüket, mely azért előnyös, mert így lehetősége van a szervezeteknek a hiánypótlásra. Az elektronikus eljárás bevezetése új kihívásokat állít a jogalkalmazók és a civil szervezetek elé. A kérelmek elektronikus benyújtására ügyfélkapun keresztül ÁNYK-s rendszerben kerül sor. A papír alapú és az elektronikus eljárás egymás mellett párhuzamosan él majd. Az elektronikus eljárás részben választható, részben kötelező lesz a szervezetek számára, azonban amely szervezet az elektronikus eljárást veszi igénybe, utána csak bírói engedéllyel térhet vissza a papír alapú eljáráshoz. Az elektronikus eljárás megteremti az egyszerűsített nyilvántartásba vételi eljárás lehetőségét is. ( 22/2012. ( II.29) KIM. r.) Dr. Kelemen Judit előadását dr. Demeter Gabriella bírósági titkár A közhasznúság megállapításának feltételei a évi CLXXV. törvény alapján című előadása követte. Dr. Demeter Gabriella a közhasznú jogállás megszerzésének és megtartásának a feltételeit ismertette. A május 31-éig kérelmet benyújtó civil szervezetek többségénél nem volt probléma a közhasznú jogállás feltételeinek való megfelelés. (ez nem jelenti azt, hogy meg is szerezték a közhasznú jogállást, mivel lehet, hogy a változásbejegyzési kérelem és formanyomtatvány nem volt alkalmas az elbírálásra). A közhasznú jogállás megszerzéséhez szükséges társadalmi támogatottságot és erőforrást a legtöbb szervezet igazolni tudta, melyet a NAV honlapjáról letölthető PK nyomtatványon kell bejelenteni. Azonban nem elég a közhasznú jogállás megszerzése, azt meg is kell tartani, így a közhasznú jogállású civil szervezeteknek minden évben letétbe kell helyezni kettős könyvvitel szabályai szerint elkészítettmérlegüket, és a közhasznúsági mellékletet. Amennyiben a jövőben nem tud megfelelni a szervezet a közhasznúság feltételeinek, 60 napon belül kérnie kell törlését. Dr. Demeter Gabriella kiemelte, hogy a kialakult bírói gyakorlat megköveteli pl. az összeférhetetlenségi nyilatkozatoknál az Ectv. ide vonatkozó rendelkezésének szó szerinti idézését. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a közhasznú jogállás megszerzése nem feltétele annak, hogy a személyi jövedelemadó 1%-ához a szervezetek hozzájussanak, mivel ez a közhasznú tevékenységhez és nem a közhasznú jogálláshoz kötődik. Közhasznú jogállás nélkül is végezhetnek a civil 2014/3 4. ADVOCAT 13 szervezetek közhasznú tevékenységeket, melyeket a létesítő okiratban meg kell jelölni. Dr. Emri Gergely bírósági titkár Az alapítványokra vonatkozó szabályok változás a évi V. tv. alapján című előadásában kiemelte, hogy az új Ptk. a szabályanyagban jelentős változásokat hozott. Így megalkotta a magánalapítvány intézményét, és lehetővé tette, hogy a magánalapítvány alapítója egyben a kuratórium tagja is legyen. Arra a gyakorlatban előforduló problémára is felhívta a figyelmet, hogy az alapítók amennyiben eltérően nem rendelkezik az alapító okirat jogaik gyakorlása során együttesen járnak el. Így nemcsak az alapító okirat elfogadásakor, hanem pl. a meghatalmazás aláírásakor is. Lehetőség van arra, hogy az alapítók alapítói gyűlést hozzanak létre, ebben az esetben már nem együttesen, hanem testületként járnak el. Az alapítói jogok feletti rendelkezés harmadik lehetősége az alapítói jogok átruházása akár egy alapítóra, akár kívülálló harmadik személyre, vagy a kuratóriumra. Dr. Emri Gergely ismertette a kuratóriumi tagság megszüntetésének, illetőleg megszűnésének az eseteit, kiemelve, hogy a Ptk. hatályba lépésével megszűnt az alapító azon lehetősége, hogy amennyiben nem elégedett a kuratórium működésével, visszahívja azt. Erre nem peres eljárásban kizárólag a visszahívandó kuratóriumi tag hozzájárulásával van lehetősége, így a kuratórium megbízatásának időtartamát (határozott vagy határozatlan) körültekintően kell meghatározni. Az előadás kitért arra is, hogy március 15.-től lehetőség van arra, hogy az alapítványhoz csatlakozók alapítói jogokat is gyakoroljanak, ehhez azonban szükséges az alapító okirat felhatalmazása. Ugyancsak változás a korábbi szabályozáshoz képest, hogy a nyílt alapítványnál is az alapítónak nemcsak a működés megkezdéséhez szükséges vagyont kell teljesítenie, hanem a cél eléréséhez elegendő vagyon juttatását is vállalnia kell. Dr. Emri Gergely ismertette az alapítvány vagyona vonatkozásában kialakult gyakorlatot is, mely szerint ,- Ft induló vagyon alatt az alapítvány komolysága erősen megkérdőjelezhető, így ez az összeg azon lélektani határ, mely bejegyzés alapjául szolgálhat. Az utolsó előadást Dr. Berecz Péter bírósági titkár tartotta Az egyesületekre vonatkozó szabályok változása a évi V. tv. alapján címmel. Berecz Péter először is az egyesületekre vonatkozó joggyakorlat változékonyságára hívta fel a figyelmet, melyet a fellebbezések folytán alakuló bírói gyakorlat eredményez. E mellett az egyesületek vonatkozásában a Ptk. szabályozása és szóhasználata is számos gondot okoz, mely kérdésekben törekszik a Törvényszék egységes gyakorlatot kialakítani. Így pl. a Ptk. alapján az egyesület alapító okiratában az alapítókat meg kellene jelölni, és az első vezető tisztségviselőket mely szabályozásnál egy évek óta, de cserélődő tagsággal, tisztségviselőkkel működő egyesületnél nem sok értelme van. Ezért a Kúria álláspontját követve a tagokat és az aktuális tisztségviselőket szükséges feltüntetni az alapító okiratban és nem az alapítókat. Változtak (egyszerűsödtek) az egyesület megalakításának a szabályai is. Már nem szükséges alakuló ülést tartani és kimondani az egyesület megalakítását, elégséges, ha az alapító tagok elfogadják és aláírják az alapító okiratot. Az egyesületnél továbbra sincs meghatározva tőkeminimum, de az alapításkori vagyon szükséges. A szabályozás különbséget tesz az alapításkori vagyoni hozzájárulás teljesítése és az egyesületi tagdíj között. Amennyiben az egyesületi tag nem fizeti be az egyesületi tagdíjat, ez kizárási oknak minősül, azonban a kettős szankció elkerülése miatt, amennyiben a tagot kizárják, tőle már az elmaradt tagdíj nem követelhető. Berecz Péter az alapító okirat gyakori hibájaként említi, a szavazategyenlőség esetére követendő eljárási rendet. A hatályos szabályozás szerint szavazategyenlőség esetén az egyedüli lehetőség, hogy a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. Jelentősen változott a képviselet és az ügyvezetés szabályozása is. A korábbi szabályozástól eltérően most már valamennyi vezető tisztségviselőt, azaz az elnökség tagjait képviseleti joggal kell felruházni, mely képviseleti jog együttes vagy önálló. Az elnökség tagjain kívül az alapító okirat egyéb tisztségeket is kijelölhet vezető tisztségviselőként. Ugyanakkor a képviseleti jogot tovább delegálni nem lehet, így az elnök akadályoztatása esetére követendő eljárás is elhagyandó. A május 31-i beadott létesítő okiratok módosítsa során probléma volt a megszűnés esetén a fennmaradó vagyonról való rendelkezés szabályozása. A Törvényszék álláspontja, hogy a létesítő okiratban vagy konkrétan meg kell határozni azt, hogy az egyesület mely közhasznú szervezetnek kívánja juttatni a hitelezők kielégítése után fennmaradó vagyont juttatni, vagy mellőzni kell ezt a rendelkezést. Az előadások után (és alatt) jó hangulatú, kötetlen kerekasztal beszélgetés formájában cserélhettük ki tapasztalatainkat és vetettük fel a problematikus kérdéseket, mely nemcsak a civil szervezetek képviselői számára, de nekünk gyakorló jogászoknak is hasznosnak bizonyultak. A konferencia -előadások teljes anyagát az elhangzásuk sorrendjében, az alábbi oldalakon leközöljük. Tisztelt Kolléganők/Kollégák! Az Ügyvédekről szóló törvény május 1-jén hatályba lépő módosításának megfelelően az új Letét- és Pénzkezelési Szabályzat megjelent november 28-án a Hivatalos Értesítő 60. számában. Kamaránk honlapjának belső oldalán is olvasható, a Kamarai hírek menüpontban. Üdvözlettel: Dr. Cserba Lajos elnök 2 ADVOCAT 2014/3 4.4 Kiss István * A MISKOLCI TÖRVÉNYSZÉKEN NYILVÁNTARTOTT CIVIL SZERVEZETEK SZÁMADATAI ÉS A TÖRVÉNYSZÉK FELADATAI A CIVIL SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ JOGSZABÁLYOK KAPCSÁN A civil szervezetek a korábbi elnevezéssel élve társadalmi szervezetek szabályozása az elmúlt 20 évben viszonylag kevés jogszabályon alapult. Az egyesületek életét meghatározták az egyesülési jogról szóló évi II. törvénynek a rendelkezései, míg az alapítványok szabályozása a régi Ptk. keretében került sor. Megváltoztak azonban az irányadó szabályok az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvény, valamint civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény hatályba lépésével egyidejűleg. Majd a március 15. napján hatályba lépett évi V. törvény (az új Ptk.) további változásokat hozott a civil szervezetek szabályozásában és ennek következtében a civil szervezetek életében is. A fő változás a közhasznú jogállás átalakítása volt, melyet a évi CLXXV. törvény ai határoznak meg, illetőleg háttéranyagául szolgál maga a Ptk, illetőleg a évi CLXXVII. törvény (az új Ptké.). A szabályozási változások tényleges hatását vizsgálva elsősorban az a kérdés merül fel, hány civil szervezetet is érint ez a megyénkben? Az országos nyilvántartás tanúsága szerint a Miskolci Törvényszéken több, mint 8700 civil szervezet nyújtott be bejegyzés iránti kérelmet az elmúlt évtizedek során. Ebből a be nem jegyzett és időközben törölt szervezetek száma cca , így a jelenleg élő, működő civil szervezetek száma Ebből az Országos Bírósági Hivatal kimutatása szerint az, amely közhasznú jogállású vagy kiemelten közhasznú jogállású szervezet. Ezzel a számadattal a miskolci törvényszék az országos harmadik helyen áll. Ettől több kiemelten közhasznú vagy közhasznú jogállású szervezet nyilvántartásba vétele csupán a Fővárosi illetve a Budakörnyéki Törvényszéken történt meg. A megyénkben az így kimutatható civilszervezeti aktivitás ellenére május 31. napjáig a fenti összmennyiséghez képest a szervezeteknek kevesebb mint egyharmada nyújtott be kérelmet a közhasznú jogállás fenntartása érdekében. Ebből következően a törvényszéknek a fennmaradó, a kérelem benyújtását elmulasztó civil szervezetek tekintetében el kell járnia, felül kell vizsgálnia annak közhasznú jogállását, és azt június 1.-jei hatállyal törölnie kell. Ez további változás bejegyzési eljárásokat fog maga után vonni, hiszen a törlés következtében a civilszervezet létesítő okirata már nem felel meg a hatályos jogszabályoknak. A közhasznú jogállás törlésével egyidejűleg ugyanis a létesítő okirat további módosítása válik szükségessé, amelyre a törvényszék felhívja őket. Ezen túlmenő problémával is számolnia kell a Törvényszék szervezetének. A évi CLXXV. törvény ai alapján megváltoztak a civil szervezetek beszámolási szabályai is, melyet a évi CLXXXI. törvény ainak megfelelően kellett elvégezni második felétől folyamatosan zajlanak a Miskolci Törvényszéken a több mint 5000 civil szervezettel kapcsolatban indult eljárások, így a beszámolók áttekintése, és a korábbiakban már jelzettek szerint a közhasznú minősítések felülvizsgálata érdekében folytatott, és a változásbejegyzési eljárások. A fentiekben érzékeltetett, elsősorban adminisztratív jellegű problémák jelentős többletfeladatokkal terhelik a civil szervezetek nyilvántartását vezető irodára, a leírókra, és elsősorban a civil szervezetek alap- és változásbejegyzését végző titkárokra nézve is. A megnövekedett ügyteher ellenére a Törvényszék az alap- és változásbejegyzési eljárásokban a törvényben meghatározott határidőt betartja, az abban foglaltaknak megfelelően jár el. Kitüntető tudományos díjban részesült Bíró György Professzor Dr. Bíró György, a Civilisztikai Tudományok Intézetének igazgatója, a Polgári Jogi Tanszék vezetője, kamaránk jeles ügyvédje Kitüntető Tudományos Díjban részesült. Az MTA Miskolci Akadémiai Bizottsága október 15-i ülésén határozott úgy, hogy Professzor Urat eddigi kiemelkedő tudományos eredményeire tekintettel elismerésben részesíti. A díjat Dr. Roósz András akadémikus, az MTA Miskolci Akadémia Bizottságának elnöke adta át a Magyar Tudomány Ünnepe alkalmából, november 4-én, a MAB székházban. 1 1 * Kollégiumvezető bíró, Miskolci Törvényszék 2014/3 4. ADVOCAT 35 Kelemen Judit * A CIVIL ELJÁRÁSOK ŰRLAPJAIVAL KAPCSOLATOS GYAKORLATI PROBLÉMÁK ÉS A CNYTV JANUÁR 1-TŐL HATÁLYOS SZABÁLYAI 1*A civil szervezetek (egyesületek, alapítványok) bejegyzési, változásbejegyzési, közhasznú jogállás megállapítása iránti és törlése iránti eljárásainál a gyakorlatban sokszor nehézséget okoz még a jogi képviselő által eljáró félnek is a kérelmet képező űrlap helyes és ellentmondásmentes kitöltése. A cikk célja az Országos Bírósági Hivatal honlapján található kitöltési útmutatók egyértelműbbé tétele, valamint a figyelem felhívása a Cnytv január hónap 1. napján hatályba lépő új rendelkezéseire, különös tekintettel az elektronikus eljárásra. I. A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 6. -a szerint: a beadványokat egy példányban ha jogszabály a beadványra űrlapot rendszeresít űrlapon kell benyújtani. Ez a szakasz fogalmazza meg az úgynevezett űrlapkényszer elvét. Amennyiben tehát ilyen formanyomtatvány szolgál az adott kérelem előterjesztésére, úgy az egyenlő is azzal, hiánya tehát minden esetben hiánypótlást von maga után. Ezeket az Országos Bírósági Hivatal honlapjáról, a birosag. hu-ról tudja a civil szervezet képviselője letölteni a Nyomtatványok űrlapok menüpontból, itt szöveges segítség is található a kitöltéshez. Mivel azonban sok helyen ez az útmutató sem egyértelmű, ezért a gyakorlatban hibázásra ad lehetőséget. Mindenek előtt szükséges azt megjegyezni, hogy fontos, hogy már az űrlapon úgy kell megjelennie a bejegyezni kívánt adatnak, ahogyan azt majd a nyilvántartásban is látni szeretné a civil szervezet. Ügyelni kell tehát a pontos, szabatos, a valósághoz hű kitöltésre és a helyesírásra is. Az egyesületek nyilvántartásba vétele iránti űrlapján rendszeres és tipikus hiba, hogy az űrlap 21. sorában, mely az egyesület célja szerinti besorolásának megjelölésére szolgál, a 15-ös kódszámot, mely egyéb -re utal, önállóan jelöli meg. Ez sosem elég, mindig kell még minimum egy másik kódszám a tevékenység megjelölésére. A kódtár itt rendkívül széles választékot biztosít: kulturális, szociális, sport stb. tevékenység, így egészen biztos, hogy legalább még egy olyan kategóriát meg tud jelölni az egyesület, mely a céljával és tevékenységével összhangban áll. A másik gyakori hiányosság, mely mindkét civil szervezetre irányadó, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (új Ptk.) szabályozásának megfelelően nem csak egyetlen képviselőt (az egyesület elnökét/a kuratórium elnökét) kell megjelölni a nyilvántartásba vétel iránti űrlapon, hanem valamennyi vezető tisztségviselőt, hiszen az új 1 bírósági titkár, Miskolci Törvényszék Gazdasági Kollégiuma Ptk. értelmében valamennyiüknek van képviseleti joga, azaz ipso iure jogosultak a civil szervezetet harmadik személyek, hatóságok felé képviselni, ezért valamennyiüket fel is kell az űrlapon a nevük, címük, képviseleti joguk terjedelme és gyakorlásának módja meghatározásával tüntetni. Alapítványoknál az űrlap 26., 27. és 28. sorát (a kezelő szerv neve, megnevezése, székhelye/lakóhelye, tagjainak neve és lakóhelye) rendszeresen elfelejti a kérelmező kitölteni, holott ez nyilvántartási adat. Mindkét civil szervezet vonatkozásában elmondható egyaránt, hogy amennyiben jogi képviselővel jár el, úgy annak aláírásával és pecsétjével el kell látnia az űrlapot. Ezekben az esetekben tehát a nyilvántartó bíróság nem csak a meghatalmazást követeli meg. Ilyenkor természetesen tanúk nevét, lakcímét, aláírását nem kell és szükségtelen is feltüntetni. Az egyesület változás nyilvántartásba vétele iránti űrlapján, annak 18. és a 20. sorokat, melyek a kérelemmel érintett, illetve a bejegyezni kért adatokat jelölik, nagyon sokan elmulasztják kitölteni, valamint sok olyan egyesület van, amely az adatok körét írja ide (pl. új elnök megválasztása), holott erre a 17. sor szolgál. Ezekben tehát konkrétan meg kell jelölni az adatot magát (pl. régi székhely: 3526 Miskolc, Pozsonyi utca 38., új székhely: 3526 Miskolc, Pozsonyi utca 40.) Általánosságban mindkét civil szervezetre igaz az, hogy elfelejtik kitölteni azt a sort az űrlapon, ami a változó adatot jelöli, és amelyre kódtár is rendelkezésükre áll (pl. létesítő okirat módosításánál a 10-es kódszám), illetve a kérelem célját is elmulasztják általában megadni (1-es kód, ha új adatot adnak meg a meglévő mellé, 2-es kód, ha adatot kérnek törölni és 3-as kód, ha új adatot kérnek bejegyezni és egyben a régit törölni). A törlési kérelem űrlapján, egyesületek és alapítványok tekintetében is fontos tisztázni, hogy ennek a nyomtatványnak a becsatolása már csak az utolsó előtti mozzanat lehet az eljárásban, hiszen a törlést magát már csak akkor lehet kérni, amikor az eljárás lefolyt és a civil szervezet törlésének feltételei maradék nélkül fennállnak. Első ízben a civil szervezet legfőbb szervének döntenie kell a végelszámolásról, ki kell jelölnie a végelszámolót, akinek az eljárást le is kell folytatnia. Meg kell tehát előznie egy végelszámolást elrendelő végzésnek, melyet viszont változásbejegyzés iránti űrlappal kell kérnie a civil szervezetnek akkor, ha a fenti döntéseket meghozta. A közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele iránti kérelem űrlapja egységes, egyaránt ugyanaz alkalmazandó egyesületeknél és alapítványoknál is. Az űrlap 19. sorában kell arról nyilatkoznia a civil szervezetnek, hogy a korábbi, azaz az iratoknál már fellelhető létesítő okirat tartalmazza-e az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvényben (a továbbiakban: Ectv.) foglalt rendelkezéseket, 4 ADVOCAT 2014/3 4.6 míg a 20. sorban arról, hogy változásbejegyzés iránti űrlapot nyújt-e be egyidejűleg. Ha a 19. sorba 1-es kód, azaz igen kerül, akkor a 20. sorba 2-es kód, azaz nem kell, hogy kerüljön, hiszen ilyenkor változásbejegyzést nem kér a civil szervezet. Ebben az esetben sokszor hiba az, hogy a 19. és 20. sorban is igen -t nyilatkoznak a civil szervezetek: tehát tartalmazza a korábbi létesítő okirat az Ectv.-ben foglalt feltételeket, ezzel egyidejűleg változásbejegyzés iránti űrlap is csatolásra kerül, ezt az űrlapot viszont ténylegesen nem csatolják. Így ellentmondó a kérelem, hiszen ha megfelel a létesítő okirat és nincs más változás sem, akkor miért nyújtana be változásbejegyzést a civil szervezet, illetve, ha más okból nyújt be (pl. székhelyváltozás) akkor pedig szintén szükséges a változásbejegyzés iránti űrlap, hiszen azon tudja megjelölni a civil szervezet, hogy mely adat változott, mit kér törölni és mit kér bejegyezni. Amennyiben azonban a 19. sorban nem (2-es kód) szerepel, akkor a 20. sorban igen (1-es kód) kell szerepeljen, mert ha nem tartalmazza a korábbi létesítő okirat a szükséges rendelkezéseket, értelemszerűen módosítani kell, ez pedig csak változásbejegyzés útján történhet. Ezen utóbbi esetben sokszor szintén azt a hibát vétik a civil szervezetek, hogy nem csatolnak változásbejegyzés iránti űrlapot. A fenti esetekben az űrlapkényszer elve miatt kénytelen a bíróság hiánypótlási felhívást kiadni, hogy egyértelmű legyen a kérelem, hiszen a Cnytv. 44. (9) bekezdése alapján érdemi hiánypótlási felhívásnak is csak akkor van helye, ha változásbejegyzéssel együtt érkezik be a kérelem, ráadásul az ügyintézési határidő is más (ekkor 60 nap, amennyiben azonban változásbejegyzés iránti kérelmet nem nyújt be a civil szervezet, úgy a bíróságnak 30 nap áll a rendelkezésére, hogy érdemben vizsgálja a kérelmet és meghozza végzését, hiánypótlásra pedig nem szólíthatja fel a kérelmezőt). Ez természetesen megnöveli az eljárás időtartamát, mert amíg ezen kérdések nem tisztázódnak, addig érdemben a kérelmet/kérelmeket nem tudja a bíróság vizsgálni. II. A Cnytv., így maga az eljárás is január hónap 1. napjától változik. A 6. -ban továbbra is megfogalmazza az űrlapkényszer elvét, azonban az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló évi CXVII. törvény révén hatályba lép a is, valamint ezzel kapcsolatosan módosulnak, illetve kiegészülnek bizonyos rendelkezések. A módosítás indoka az elektronikus eljárás bevezetése a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos eljárásokban is, a cégeljárás analógiájára. A beadványokra vonatkozó általános szabályok körében a Cnytv. megfogalmazza, hogy a beadványokat elektronikus úton történő eljárás esetén kizárólag űrlapon lehet a bíróság részére, az OBH útján benyújtani. Elektronikus úton történő eljárás esetén tehát a beadványt elektronikus úton, minősített elektronikus aláírással ellátva, vagy a polgári perrendtartásról szóló évi III. törvényben (a továbbiakban: Pp.) meghatározottak szerint, egyéb elektronikus úton kell majd január 1-től benyújtani a bíróság felé. A beadványokhoz természetesen csatolható lesz majd melléklet is szintén elektronikus úton. A Cnytv. azon civil szervezetek körét is felsorolja taxatíve, amelyek számára az elektronikus eljárás már a nyilvántartásba vétel iránti kérelem benyújtásától kezdődően kötelező és kizárólagos lesz. Ezek a magánnyugdíjpénztár, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztár, a hitelintézetek önkéntes betétbiztosítási, illetve intézményvédelmi alapja, a köztestület, a kölcsönös biztosító egyesület, a hegyközség, a párt, az országos sportági szakszövetség és a szövetség. A beadvány kizárólag elektronikus úton terjeszthető majd elő akkor is, ha a kérelmező jogi képviselővel jár el vagy az egyszerűsített nyilvántartásba vételi (változásbejegyzési) eljárás lefolytatását kéri. A közhasznú szervezetté minősítés iránti kérelmet is szervezeti formától függetlenül kizárólag elektronikus úton lehet majd előterjeszteni. Ahogyan a kérelmek mellékleteit, úgy az éves beszámolót és a közhasznúsági mellékletét is elektronikus úton kell majd megküldenie a bíróság részére a civil szervezetnek. A hatóságok, pénzforgalmi szolgáltatók vagy más szervek által kiadott minősített elektronikus aláírással ellátott elektronikus dokumentum közvetlenül csatolható a kérelemhez. A jogi képviselő feladata lesz mindezek következtében az általa készített okiratok mellett a kérelem mellékletét képező, nem általa készített okiratok elektronikus okirati formába történő átalakítása és az eredetileg nem elektronikus formában készült okiratok megőrzéséről az ügyvédekről szóló törvényben szabályozott módon gondoskodnia is kell egyidejűleg, azonban az elektronikus útra kötelezett is akkor is, ha nem jogi képviselővel jár el és az a kérelmező is, aki számára az elektronikus út nem kötelező, azonban ezt választja, köteles gondoskodni a beadvány mellékleteit képező papír alapú okiratok elektronizálásáról és a papír alapú okiratok megőrzéséről. Előbbiek kötelesek a papír alapú okiratot a bíróság felhívására bemutatni az elektronikus okirattal való egyezőség megállapítása érdekében, ha e tekintetben a bíróságnak alapos kétsége merülne fel. Az országos ügyvédi levéltárban elhelyezett okiratok bemutatásáról pedig a Magyar Ügyvédi Kamarának kell majd gondoskodnia. A beadványt és annak elektronikus okirati formába átalakított mellékleteit az informatikai rendszeren keresztül kell majd a nyilvántartó bíróságnak megküldeni. Fontos, hogy a kérelem benyújtására vonatkozó határidők számítása szempontjából a beadvány informatikai rendszerbe érkezésének időpontja lesz az irányadó, ettől az időponttól számít majd tehát az ügyintézési határidő. A Cnytv. szemléletében az okirat akkor tekintendő majd elektronikus okirati formába átalakítottnak, ha az okirat elektronikus másolatának képe megegyezik a papír alapú okiratéval. Ekörben a jogszabály egy vélelmet is felállít, miszerint azt, hogy a beadvány elektronikus benyújtására szolgáló módokat és technikai eszközöket jogszerűen alkalmazzák, vélelmezni kell. A jogszabály természetesen lehetőséget biztosít azon fél számára is, hogy az elektronikus utat válassza, aki egyébként nem kötelezett erre. Amennyiben tehát ő is ezt az utat választja, úgy az eljárás jogerős befejezéséig a bírósággal a kapcsolatot elektronikus úton kell tartania. A kérelmező utóbb, 2014/3 4. ADVOCAT 57 a beadvány papír alapú benyújtásával egyidejűleg kérheti ugyan a bíróságtól a papír alapú eljárásra való visszatérés engedélyezését, a kérelemben azonban indokolnia, valószínűsítenie kell, hogy körülményeiben olyan változás következett be, amely miatt az elektronikus úton történő eljárás a továbbiakban számára aránytalan megterhelést jelentene. Amenynyiben az eljáró bíróság engedélyezi a visszatérést, úgy erről külön végzést hoznia nem kell majd, a kérelem elutasításáról viszont végzéssel fog határozni, amely ellen fellebbezésnek nem lesz helye, mivel pervezető. Lényeges megkötés, hogy a papír alapú eljárásra való visszatérés iránti kérelem elutasítása esetén azonos okból ismételten visszatérés iránti kérelmet nem lehet benyújtani, az ennek ellenére benyújtott kérelmet a bíróság érdemi vizsgálat nélkül elutasítja majd. Amennyiben a bíróság a visszatérés iránti kérelmet elutasítja, felhívja a kérelmezőt, hogy a papír alapon megküldött beadványt szabályszerűen elektronikus úton nyújtsa be, ha a kérelmező e felhívásnak viszont nem tesz eleget, a bíróság a kérelmet el fogja utasítani. A bíróság a felhívást, a visszatérés elutasítását és a kérelem érdemi elutasítását papír alapon fogja közölni a kérelmezővel. Abban az esetben viszont, ha az elektronikus útra nem kötelezett kérelmező az eljárás folyamatban léte alatt kíván az elektronikus útra áttérni, beadványát elektronikus úton kell benyújtania, és a továbbiakban a bírósággal a kapcsolatot elektronikus úton kell majd tartania. A papír alapú útra történő visszatérésre vélhetően ebben az esetben nem lesz lehetőség, mivel ennek a feltételeit itt nem szabályozza a törvény. Az elektronikus úton történő beadás esetén a beadvány benyújtásáról annak benyújtója az informatikai rendszer útján automatikusan visszaigazolást fog kapni, mely egy, a rendszer által generált gépi sablonüzenet formájában fog megjelenni. A bíróság feladata lesz rögzíteni az informatikai rendszerben a papír alapú űrlap azon adatait, melyek nyilvántartási adatot is képeznek, továbbá magát a papír alapú űrlapot, a csatolt mellékleteket és az elektronikus beadványt és mellékleteit is. A papír alapú iratok elektronizálására a bíróságnak öt munkanap áll majd rendelkezésére, mely időt az ügyintézési határidő számítása szempontjából figyelmen kívül kell majd hagyni. A kézbesítés körében szabályozza a Cnytv január hónap 1. napjától, hogy az elektronikus útra kötelezett kérelmező és az elektronikus utat választó kérelmező részére is a bíróság az iratokat a Pp.-ben meghatározottak szerint, elektronikus úton fogja kézbesíteni úgy, hogy mindeközben az irat megőrzi majd közokirati minőségét. A bíróság az ügyész részére is elektronikus úton fogja megküldeni az iratokat, az állami adóhatósággal, a Központi Statisztikai Hivatallal, más hatósággal és a cégbírósággal a kapcsolatot pedig az informatikai rendszer alkalmazásával szintén elektronikus úton tartja majd. Lényeges új szabály lesz a szünetelés körében a január 1. napjától hatályos új ok, mely szerint az eljárás szünetelni fog, ha az elektronikus útra kötelezett vagy elektronikus utat választó kérelmező nem biztosítja azt, hogy részére (vagy a képviselő, illetve a kézbesítési megbízott részére) a hivatalos iratok elektronikus úton kézbesíthetőek legyenek. Természetesen a kérelem elutasítási okai között is szerepelni fog az elektronikus út, mivel a Cnytv. 29. (1) bekezdésének c) pontja szerint a bíróság a nyilvántartásba vételi kérelmet hivatalból végzéssel elutasítja majd, ha a jogi képviselővel rendelkező kérelmező vagy az elektronikus eljárásra kötelezett kérelmező kérelmét nem elektronikus úton terjeszteti elő. A jogorvoslatok, illetve a fellebbviteli eljárás tekintetében szintén alkalmazandó lesz az elektronikus eljárás: a nem az ügy érdemében hozott fellebbezhető végzések elleni fellebbezést és az ahhoz csatolt mellékleteket az elektronikus útra kötelezett és az elektronikus utat választó kérelmezőnek elektronikus úton kell majd a bíróság részére megküldenie. Az első fokon eljárt bíróság az iratokat az informatikai rendszeren keresztül, közvetlenül fogja felterjeszteni a másodfokú bíróság részére, amely pedig az ügy iratait és a másodfokú határozatot az informatikai rendszeren keresztül küldi meg az elsőfokú bíróságnak. A másodfokú bíróság határozatának papír alapú kiadmányát is megküldi majd az első fokon eljárt bíróság részére, ha a kérelmező az első fokon eljáró bírósághoz beadványát papír alapon nyújtotta be. Az ügyészre is kiterjed majd az elektronikus eljárás hatálya: a fellebbezést elektronikus úton fogja megküldeni a bíróság részére. A másodfokú bíróságnak a fellebbezésről a felterjesztéstől számított hatvan napon belül kell döntenie. Ha pedig a bíróság döntési kötelezettségének határidőn belül nem tesz eleget, a bíróság elnöke felhívja a bírói tanács elnökét, hogy soron kívül, nyolc napon belül tegye meg a szükséges intézkedéseket a fellebbezés elbírálása érdekében. A bíró a kérelem elbírálását követően a bíróság elnökének köteles lesz beszámolni arról, hogy mi volt az indoka annak, hogy döntési kötelezettségének határidőn belül nem tett eleget. Lényeges, és az eljárást nagyban megkönnyítő és meggyorsító új rendelkezés lesz január hónap 1. napjától az egyszerűsített nyilvántartásba vételi, illetve változásbejegyzési eljárás. Ennek szabályait a 34. -ban fogjuk találni, mely szerint: ha az egyesület vagy az alapítvány nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez, avagy a változásbejegyzési kérelemhez a civil szervezetek bírósági eljárásokban alkalmazandó űrlapjairól szóló 11/2012. (II. 29.) KIM rendeletben meghatározott mintaokirat alapján készült létesítő okiratot csatolnak, a nyilvántartásba vételi kérelemhez csatolt nyomtatványon ezt a körülményt fel kell majd tüntetni, és kizárólag a mintaokirat szerinti mellékleteket lehet majd csatolni. Fontos, hogy ha a mintaokirat kiegészítésére vagy bármely rendelkezésének elhagyására kerül sor ideértve azt az esetet is, ha elhagyásra kerül a mintaokirat jellegre történő utalás a bíróság a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el fogja utasítani. A nyilvántartásba vételi kérelem elbírálásáról a bíróságnak a kérelem érkezését követő tizenöt napon belül kell határoznia akként, hogy e határidőn belül már intézkednie kell a végzése kérelmező és ügyész részére történő kézbesítése iránt is. Gondosan kell eljárni majd az ilyen kérelmek benyújtása körében a félnek az illetékesség és a hibátlan, hiánytalan kitöltés vonatkozásában, mivel sem áttételnek, sem pedig hiánypótlási felhívás kibocsátásnak nem lesz helye, ehelyett a bíróság a kérelmet el fogja utasítani. A 11/2012. (II.l 29.) KIM rendelet tartalmazza egyébként azokat az adatokat is, amiket az elektronikus űrlapon a kérelemhez a bíróság kérni fog. A gyakorlatban mindez az elektronikus eljárás ügyfélkapun keresztül lesz majd elérhető, itt kell tehát okmány- 6 ADVOCAT 2014/3 4.8 irodai megerősítéssel regisztrálni, és egy ugyanolyan ÁNYK (általános nyomtatványkitöltő, amelyet pl. az önadózónak is használnia kell az adóbevallásához) program segítségével lehet majd a kérelmeket kitölteni és elküldeni az illetékes bíróság részére. Az ügyfélkaput legkönnyebben a https:// ugyfelkapu.magyarorszag.hu portálon tudja majd a kérelmező elérni. Ugyanúgy, mint a papír alapú űrlapoknál, fontos lesz itt is a pontos kitöltés, mert addig a program nem fogja továbbengedni a következő kitöltendő oldalra a felhasználót, amíg az űrlapon akár csak egy hiba, vagy hiányosság van. Összességében tehát fontos kiemelni, hogy a jelenleg használt űrlapok is hatályban maradnak, azok az OBH honlapjáról továbbra is letölthetőek lesznek, hiszen nem általánosságban fogja bevezetni a Cnytv. az elektronikus eljárást. A jogi képviselet sem lesz kötelező egyben azon felek számára, akiket egyébként a jogszabály elektronikus eljárásra szorít, mivel ügyfélkapun keresztül természetesen az egyesület és az alapítvány, illetve képviseletükben egy természetes személy tud regisztrálni és ezáltal a kérelmeket benyújtani. Demeter Gabriella * KÖZHASZNÚSÁG MEGÁLLAPÍTÁSÁNAK FELTÉTELE A ÉVI CLXXV. TÖRVÉNY (ECTV.) ALAPJÁN 2*Az országgyűlés 2011-ben fogadta el az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. törvényt (röviden Ectv.), amelynek rendelkezései január hó 01. napjától léptek hatályba. A korábbi a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVII. törvény december hó 31-ig volt hatályban. I. Az Ectv. újításai A leglényegesebb a korábbi és az új törvényi szabályozás közt az, hogy a korábban hatályban lévő, és a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVII. törvény a közhasznúságnak két formáját ismerte el, mégpedig a közhasznú szervezetet, illetve a kiemelkedően közhasznú szervezetet. Ezt a két fokozatot az új törvény ( Ectv.) teljes mértékben egyfokozatúvá tette. Ezen túl fontos újításai még az új törvénynek: a. ) Civil Információs Centrumok: melyeket a miniszter működtet a civil szervezetek működésének szakmai támogatása, fenntarthatóságuk erősítése, továbbá az államháztartás alrendszereiből nyújtott támogatások szabályszerű felhasználásának elősegítése érdekében, b. ) Nemzeti Együttműködési Alap a civil önszerveződések működését és szakmai tevékenységét, nemzeti összetartozásuk erősítését és a közjó kiteljesedésében vállalt szerepük segítését támogató finanszírozási forma. Az Alap forrását a központi költésvetésről szóló törvény a miniszter által vezetett minisztérium fejezeti kezelésű előirányzataként tartalmazza. ( Ectv. 55. ) c. ) a Civil Információs Portál, ami országosan egységes, mindenki számára ingyenesen hozzáférhető, elektronikus közhiteles nyilvántartást tartalmaz a civil szervezetekről. Ez a oldalon található meg. II. Miért érdemes közhasznúnak lenni és miért nem? Azt, hogy miért érdemes közhasznúnak lenni, és miért éri meg, erre rendkívül nehéz választ találni. Ezt minden szervezet eltérően értelmezi. Vannak olyan szervezetek, akik a köz- 2 * Törvényszéki titkár, Miskolci Törvényszék hasznúsági előnyök kihasználásáért válnak közhasznúvá, és vannak olyanok is, amelyek esetében a közhasznúság adottság, hiszen nagyrészt ilyen tevékenységet végeznek. A legkézenfekvőbb válasz erre, hogy mindegyik civil szervezet maga döntse el ezt, vagyis mérlegelje az előnyöket és a hátrányokat. Előnye lehet a közhasznú jogállás megszerzésének illetve megtartásának az, hogy például a közszolgáltatási szerződést csak közhasznú szervezet kötheti meg, vagy a pályázatokon való részvételt a pályázati kiírás kifejezetten közhasznú jogállású szervezet számára teszi csak lehetővé. Hátránya viszont az, hogy megnöveli az adminisztratív terheket. Minden szervezetnek magának kell mérlegelnie a közhasznú jogállás megszerzésének, illetőleg megtartásának előnyeit és hátrányait. III. Közhasznú jogállásúvá minősítés rendszere, illetőleg ezen jogállás megszerzésének feltételei Az alapítványok és az egyesületek tekintetében nincsen különbség a közhasznú jogállás megállapítása szempontjából. Az Ectv. 32. (1) bekezdése határozza meg a közhasznú jogállást, illetőleg annak feltételeit, megszerzését, továbbá a megtartására vonatkozó szabályokat, vagyis azt, hogy mely szervezet minősíthető közhasznú szervezetté. Ez a törvényhely kimondja, hogy közhasznú szervezetté minősíthető a Magyarországon nyilvántartásba vett, közhasznú tevékenységet végző szervezet, amely a társadalom és az egyén közös szükségletének kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal rendelkezik, továbbá amelynek megfelelő társadalmi támogatottsága kimutatható, és amely civil szervezet, ide nem értve a civil társaságot, vagy egyéb olyan szervezetet, amelyre vonatkozóan a közhasznú jogállás megszerzését törvény lehetővé teszi. A közhasznú jogállás az új törvény szerint is a közhasznú szervezetként való nyilvántartásba vétellel jön létre. A közhasznú jogállást a szervezet nyilvántartására illetékes szerv állapítja meg és jegyzi be a nyilvántartásba. A közhasznúság nyilvántartásba vételéhez a szervezet létesítő okiratának az alábbiakat kell tartalmaznia: - egyrészről, hogy milyen közhasznú tevékenységeket 2014/3 4. ADVOCAT 79 folytat, e közhasznú tevékenységeket mely közfeladatokhoz kapcsolódóan végzi, továbbá, hogy e közfeladat, vagy közfeladatok teljesítését mely jogszabályhely írja elő, valamint, ha tagsággal rendelkezik, akkor pedig azt, hogy nem zárja ki, hogy tagjain kívül más is részesülhessen a közhasznú szolgáltatásából, - gazdasági vállalkozási tevékenységet csak közhasznú, vagy a létesítő okiratban meghatározott egyéb céljainak megvalósítása érdekében, a közhasznú célok megvalósítását nem veszélyeztetve végzi, - gazdálkodása során elért eredményét nem osztja fel, azt a létesítő okiratában meghatározott közhasznú tevékenységére fordítja, - közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, és azoknak anyagi támogatást nem nyújt. Ezen beidézett szakaszok egyébiránt az Ectv. 34. (1) bekezdésének a-d./ pontjaiban találhatóak meg, és ezek szerepeltetését a bíróság szigorúan megköveteli, hiszen egyrészről ez törvényi előírás, másrészről pedig ez egyik elengedhetetlen feltétele a közhasznú jogállás megszerzésének, illetőleg jövőbeni megtartásának. Az Ectv. szabályozásának legjelentősebb újdonsága, hogy megköveteli annak a jogszabályhely szintű megjelölését, hogy a szervezet milyen közfeladathoz kapcsolódóan lát el közhasznú tevékenységet. Azt, hogy mi minősül közfeladatnak, az Ectv. értelmező rendelkezései közt találhatjuk meg, amely az alábbiakat mondja ki: Közfeladatnak számít jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladat, amit a feladat címzettje közérdekből, haszonszerzési cél nélkül, jogszabályban meghatározott követelményeknek és feltételnek megfelelve végez, ideértve a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátását, valamint az e feladatok ellátásához szükséges infrastruktúra biztosítását is. A korábbi szabályozástól eltérő az, hogy amíg egy társadalmi szervezet szabadon választhatott a törvényben felsorolt cél szerinti tevékenységek közül egyet vagy többet, ezután meg kell keresnie azt a konkrét jogszabályban meghatározott állami vagy önkormányzati feladatot, amelynek teljesítését közvetve vagy közvetlenül szolgálni akarja. Az új szabályok szerint a társadalmi szervezet már nem választhat szabadon a törvényben felsorolt cél szerinti tevékenységek közül, hanem fel kell ismerje és önmagához kell, hogy rendelje azt a jogi normában rögzített állami vagy önkormányzati feladatot, amelyeknek teljesítését közvetve vagy közvetlenül szolgálni akarja. Tovább folytatva ugyanakkor ehelyütt fontos megjegyezni, hogy a közhasznú jogállás megszerzéséhez az ellátandó feladat jogszabályszerű meghatározottsága önmagában még nem elégséges, hanem azon túl még további, az Ectv. által meghatározott kritériumoknak is meg kell, hogy feleljenek a civil szervezetek. A közhasznú szervezetté való minősítésnek a fentieken túl lényeges feltétele az is, hogy a szervezetnek - rendelkeznie kell a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez megfelelő erőforrásokkal, és - kimutathatónak kell lennie a megfelelő társadalmi támogatottságnak. A megfelelő erőforrást, az Ectv. 32. (4) bekezdése írja le, mégpedig azt mondja ki, hogy megfelelő erőforrás a törvény szerint azon az esetben áll ténylegesen a szervezet rendelkezésére, ha az előző két lezárt év vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: - az átlagos éves bevétele meghaladja az egymillió forintot, vagy - a két év egybeszámított adózott eredménye nem negatív, vagy - a személyi jellegű ráfordításai, kiadásai a vezető tisztségviselő juttatásainak figyelembe vétele nélkül elérik az összes ráfordítás, kiadás egynegyedét. A közhasznú tevékenységet végző szervezet az új törvény Ectv. - szerint akkor járul hozzá a társadalom és az egyén közös szükségleteinek kielégítéséhez, ha az előző évről szóló beszámoló közhasznúsági mellékletének célcsoportra vonatkozó adatai alapján a szervezet szolgáltatásai a szervezet testületi tagjain, munkavállalóin, önkéntesein kívül más személyek számára is hozzáférhető. A megfelelő erőforráson kívül nagyon fontos még a megfelelő társadalmi támogatottságnak is a megléte a közhasznú jogállás megszerzése, illetőleg megtartása szempontjából, amely akkor mutatható ki a szervezetnél, ha az előző két lezárt üzleti éve vonatkozásában a következő feltételek közül legalább egy teljesül: - a személyi jövedelemadó meghatározott részének az adózó rendelkezése szerint a szervezetnek felajánlott összegből kiutalt összeg eléri a törvény 54. -a szerinti (állam által folyósított, valamely állami feladat finanszírozását célzó, vagy normatív alapon nyújtott, vagy az szja 1 %-ának felajánlásából folyósított, vagy az európai unió alapokból támogatott tevékenység fedezetét jelentő) bevétel nélkül számított összes bevétel 2 %-át, vagy - a közhasznú tevékenység érdekében felmerült költségek, ráfordítások elérik az összes ráfordítás felét a két év átlagában, vagy - a közhasznú tevékenységének ellátását tartósan (2 év átlagában) legalább 10 közérdekű önkéntes tevékenységet végző személy segíti a közérdekű önkéntes tevékenységről szóló évi LXXXVIII. törvénynek megfelelően. Minden esetben a közhasznú jogállás érdekében a nyilvántartás vételére jogosult szerv azaz a civil szervezet székhelye szerint illetékes törvényszék kontrollálja a közhasznúsági feltételek meglétét. Ha az Ectv. - ben előírtak teljesülése nem állapítható meg, a közhasznú jogállást a bíróság megszünteti és az erre vonatkozó adatokat a nyilvántartásból törli. A közhasznú nyilvántartásba vételre irányuló kérelmet előterjesztő szervezetnek két egymást követő lezárt üzleti évben meg kell felelnie a közhasznúság követelményeinek, amelyet a bíróság a nyilvántartás és a beszámoló adatainak vizsgálata útján kontrollál. Az Ectv. átmeneti szabályokat állapít meg a hatálybalépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú szervezetekre, amely kimondja, hogy a számviteli beszámolót letétbe helyezett szervezetek május hó 31- ig továbbra is igénybe vehetik az e törvény hatályba lépése előtt megszerzett, valamint a jogszabályok által számukra biztosított kedvezményeket, s a jogállás egyformán közhasznúnak minősül. 8 ADVOCAT 2014/3 4.10 A közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállású civil szervezetek az Ectv. szerinti feltételeknek való megfelelésük esetén május hó 31-ig kezdeményezhették az új feltételek szerinti nyilvántartásba vételüket. Amennyiben kérelmüket határidőben nem nyújtották be, illetve a bíróság megállapította, hogy a szervezet az új törvényi feltételeknek nem felel meg, a korábban közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznúnak minősülő szervezet közhasznú jogállása törlésre kerül. IV. Közhasznú civil szervezetek működésével kapcsolatos különös szabályok A közhasznú civil szervezetek működésével kapcsolatosan speciális szabályokat találhatunk a törvényben. Erre vonatkozóan az Ectv. 37. (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdései, továbbá a 38. (1), (2), (3) bekezdése, és a 39. -a is tartalmazza az irányadó szabályokat, köztük az összeférhetetlenségre vonatkozó szabályokat is. A több tagból álló döntéshozó szerv, valamint az ügyvezető szerv ülései nyilvánosak. A nyilvánosság alapelve az Ectv. bizonyos rendelkezései szerint azonban korlátozható. A több tagból álló döntéshozó szerv esetén a közhasznú szervezet létesítő okiratának tartalmaznia kell: - az ülésezés gyakoriságára amely az évi egy alkalomnál kevesebb nem lehet -, az ülések összehívásának rendjére, a napirend közlésének módjára, az ülések nyilvánosságára, határozatképességére és a határozathozatal módjára, - a közhasznú szervezet vezető tisztségviselőinek összeférhetetlenségére, - ha a közhasznú szervezet működését és gazdálkodását ellenőrző felügyelő szerv létrehozása vagy kijelölése kötelező, ennek létrehozására, hatáskörére és működésére, valamint - a közhasznú szervezet éves beszámolója jóváhagyásának módjára vonatkozó szabályokat. ( Ectv. 37. (2) bekezdésének a. ) - d.) pontjai. ) Mindezeken túl a közhasznú szervezet létesítő okiratának vagy ennek felhatalmazása alapján belső szabályzatának továbbá rendelkeznie kell még: - olyan nyilvántartás vezetéséről, amelyből a döntésre jogosult szerv döntésének tartalma, időpontja és hatálya, illetve a döntést támogatók és ellenzők számaránya ( ha lehetséges, személye ) megállapítható, - a döntéseknek az érintettekkel való közlési, illetve nyilvánosságra hozatali módjáról, - a közhasznú szervezet működésével kapcsolatosan keletkezett iratokba való betekintés rendjéről, valamint - a közhasznú szervezet működésének, szolgáltatása igénybevétele módjának, beszámolói közlésének nyilvánosságáról. ( Ectv. 37. (3) bekezdésének a. ) - d. ) pontjai ) Szabályozza a törvény azt az esetet is, amikor egy tagból áll a döntéshozó szerv. Ebben az esetben a döntéshozatalt megelőzően e tag köteles - a személyi kérdésekkel kapcsolatos döntéseket kivéve - a felügyelő szerv, valamint a felelős személyek véleményének megismerése érdekében ülést összehívni, vagy írásos véleményüket beszerezni. Az írásos vélemények, illetve az ülésről készült jegyzőkönyvek nyilvánosak. Az egy tagból álló döntéshozó szerv esetén a létesítő okiratnak tartalmazni kell a véleményezési jog gyakorlásának módját. Tehát itt is tartalmaz a törvény kötelező elemeket. Abban az esetben ha a véleményezési jogot ülésen gyakorolják, az alapító okiratnak a határozatképesség kivételével szólnia kell mindazon kérdésekről, amelyek alapító okiratba foglalását a törvény egyébként a több tagból álló döntéshozó szerv esetén előírta. A közhasznú szervezet működésével kapcsolatos szabályok közé tartozik szintén a 38. (1) bekezdése, amely kimondja, hogy : A döntéshozó szerv, valamint az ügyvezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzátartozója a határozat alapján - kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy - bármilyen más előnyben részesül, illetve a megkötendő jogügyletben egyébként érdekelt. Az Ectv. rendelkezései szerint nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által, megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve az egyesület által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, a létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.( Ectv. 38. (2) bekezdése ) A 38. (3) bekezdése pedig meghatározza, hogy ki nem lehet a felügyelő szerv tagja, ugyanis az Ectv. 40. (1) bekezdése meghatározza azt, hogy ha a közhasznú szervezet éves bevétele meghaladja az forintot, a vezető szervtől elkülönült felügyelő szerv létrehozása akkor is kötelező a civil szervezet számára, ha ilyen kötelezettség más jogszabálynál fogva egyébként nem áll fenn. Nem lehet továbbá a felügyelő szerv elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki - a döntéshozó szerv, illetve az ügyvezető szerv elnöke vagy tagja, - a közhasznú szervezettel a megbízatásán kívül más tevékenység kifejtésére irányuló munkaviszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másképp nem rendelkezik, - a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül, - kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján a létesítő okiratban foglaltaknak megfelelően nyújtott alapcél szerinti juttatást -, illetve - az előbbiekben meghatározott személyek közeli hozzátartozója. ( Ectv. 38. (3) bekezdése ) Az Ectv. 39. (1) bekezdése meghatározza, hogy a közhasznú szervezet megszűnését követő három évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki korábban olyan közhasznú szervezet vezető tisztségviselője volt, annak megszűnését megelőző két évben legalább egy évig, - amely jogutód nélkül szűnt meg úgy, ahogy az állami adó- és vámhatóságnál nyilvántartott adó- és vámtartozását nem egyenlítette ki, - amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság jelentős összegű adóhiányt tárt fel, - amellyel szemben az állami adó- és vámhatóság üzletlezárás intézkedést alkalmazott, vagy üzletlezárást helyettesítő bírságot szabott ki, 2014/3 4. ADVOCAT 911 - amelynek adószámát az állami adó- és vámhatóság az adózás rendjéről szóló törvény szerint felfüggesztette vagy törölte. A 37. (2) bekezdés b./ pontja, kimondja, hogy a közhasznú szervezet vezető tisztségviselőjének összeférhetetlenségére vonatkozóan a létesítő okiratnak rendelkezést kell tartalmaznia, amelyből az következik, hogy az Ectv. 39. (1) bekezdésének mindenképpen szerepelnie kell a létesítő okiratban. Ezen jogszabályhely összekapcsolódik a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény 44. (5) bekezdésében foglaltakkal, amely kimondja, hogy a közhasznúság nyilvántartásba vétele iránti kérelemhez csatolni kell a vezető tisztségviselők nyilatkozatát arról, hogy nem esnek az Ectv.-ben meghatározott kizáró okok alá. Mivel a Ptké. kimondja, hogy az alapítványnál minden kuratóriumi tag vezető tisztségviselő, így szükséges az összeférhetetlenségre irányuló fenti nyilatkozatok csatolása is. V. Gazdálkodásra vonatkozó különleges szabályok A civil szervezetek jelen esetben az egyesület és alapítvány - létesítő okiratában meghatározott cél megvalósítása érdekében a vagyonával önállóan gazdálkodik. Elsődlegesen gazdasági-vállalkozási tevékenység folytatása céljából nem alapítható, azonban gazdasági vállalkozási tevékenységet is végezhet, amennyiben az az alapcél szerinti tevékenységet nem veszélyezteti. Lényeges szabály továbbá még, hogy a közhasznú szervezet a gazdálkodása során elért eredményét nem oszthatja fel, azt a létesítő okiratában meghatározott közhasznú tevékenységére kell fordítania. Az Ectv. 42. (2) bekezdése szerint a közhasznú szervezet a vezető tisztségviselőt, a támogatót, az önkéntest, valamint e személyek közeli hozzátartozóját a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető szolgáltatások, illetve az egyesület által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő juttatások kivételéve - cél szerinti juttatásban nem részesítheti. Az Ectv. 43. (1) bekezdése szerint, a közhasznú szervezet bármely cél szerinti juttatását - a létesítő okiratban meghatározott szabályok szerint - pályázathoz kötheti. Ebben az esetben a pályázati felhívás nem tartalmazhat olyan feltételeket, amelyekből az eset összes körülményeinek mérlegelésével - megállapítható, hogy a pályázatnak előre meghatározott nyertese van (színlelt pályázat). Továbbá az Ectv. 44. (1) - (2) bekezdései kimondják, hogy a közhasznú szervezet váltót, illetve más hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki, valamint a közhasznú szervezet gazdasági vállalkozási tevékenységének fejlesztéséhez közhasznú tevékenységét veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel. Az Ectv a kimondja azt is, hogy a befektetési tevékenységet végző közhasznú szervezetnek befektetési szabályzatot kell készítenie, amelyet a döntéshozó szerv ha ilyet létrehoztak a felügyelő szerv véleményének kikérését követően fogad el. VI. Beszámolási szabályok A civil szervezet működéséről, vagyoni, pénzügyi és jövedelmi helyzetéről az üzleti év könyveinek lezárását követően az üzleti év utolsó napjával, illetve a megszűnés napjával, mint mérlegforduló-nappal, a jogszabályban meghatározottak szerint köteles beszámolót készíteni. A mérlegnek a forduló napja a megszűnést kivéve december 31. napja. Az egyesületeknek, köztestületeknek, alapítványoknak, közalapítványoknak a számviteli törvény szerinti egyes egyéb szervezetek beszámoló készítéséről és könyvvezetési kötelezettségének sajátosságairól szóló 244/2000. (XII.19.) számú kormányrendeletben előírtak betartásával kell eleget tenniük a könyvvezetési és beszámolókészítési kötelezettségüknek. A beszámoló típusát tekintve az alábbiak lehetnek: a.) egyszerűsített beszámoló, b.) egyszerűsített éves beszámoló, vagy c.) a szervezet választása alapján a számviteli törvény szerinti éves beszámoló. A közhasznú jogállású civil szervezet kizárólag kettős könyvvitelt vezethet. Ebből eredően az ilyen civil szervezetek csak egyszerűsített éves beszámolót, vagy választása szerint a számviteli törvény szerinti éves beszámolót készíthet. A közhasznú szervezet beszámolójába bárki betekinthet, abból saját költségére másolatot készíthet. A civil szervezetek, továbbá a civil szervezetnek nem minősülő más közhasznú szervezet köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, amelyet a beszámolóval azonos módon köteles letétbe helyezni és közzétenni. A közhasznúsági mellékletben az alábbiakat kell szerepeltetni : - a szervezet által végzett közhasznú tevékenységeket, - ezen tevékenységek fő célcsoportjait és eredményeit, valamint - a közhasznú jogállás megállapításához szükséges adatokat, mutatókat, - a vagyon felhasználásával kapcsolatos kimutatást, - a közhasznú cél szerinti juttatások kimutatását, - a vezető tisztségviselőknek nyújtott juttatások összegét, és - a juttatásban részesülő vezető tisztségek felsorolását. A közhasznúsági mellékletet az ún. Pk.142-es számú nyomtatványon kell benyújtani, amelynek elkészítését és ezen formanyomtatványon történt benyújtását a a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló 350/2011. (XII.30.) kormányrendelet 12. -a szabályozza, ami utal az Ectv. 46. (1) bekezdésére is. Ez a jogszabályhely kimondja, hogy a közhasznú szervezet, valamint a közhasznú szervezet jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egysége köteles a beszámoló jóváhagyásával egyidejűleg közhasznúsági mellékletet készíteni, és ezt a beszámolóval azonos módon köteles jóváhagyni, letétbe helyezni és közzétenni. A civil szervezetek és alapítványok a közzétételi kötelezettségüknek a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló törvényben 10 ADVOCAT 2014/3 4.12 meghatározott módon tesznek eleget. A letétbe helyezésre vonatkozó kötelezettség már évre is vonatkozott. A beszámolót és a közhasznúsági jelentést május hó 31- ig kellet benyújtani. Egészen pontosan május hó 31- ig kellett ezen beszámolókat a kapcsolódó mellékleteivel együtt - az Országos Bírósági Hivatalhoz eljuttatni, amely gondoskodott, vagy gondoskodik azok elektronizálásáról és közzétételéről. Ha a civil szervezet saját honlappal is rendelkezik az ebben az esetben a közhasznúsági beszámolót, valamint a közhasznúsági mellékletet saját honlapján is el kell helyeznie. Nagyon fontos, hogy ha a beszámolóval, illetve a közhasznúsági melléklettel kapcsolatos kötelezettség teljesítésének elmulasztására kerül sor, és ha a mulasztást egy éven belül nem pótolja civil szervezet, a bíróság törvényességi ellenőrzés lefolytatása céljából értesíti az ügyészséget. VII. Közhasznú szervezetek ellenőrzése Az ellenőrzést az alábbi szervek végzik: 1. adóellenőrzést - az adóhatóság, 2. az államháztartásból származó támogatás felhasználásának ellenőrzését - az Állami Számvevőszék, 3. közhasznú működés feletti törvényességi ellenőrzést az ügyészség. Ha közhasznú szervezet közhasznúvá minősítés feltételeinek nem felel meg, ezen esetben 60 napon belül köteles kérni a közhasznú jogállásának törlését. Ha a szervezet a megszabott határidőn belül nem, vagy nem az előírásoknak megfelelő tartalommal teljesíti a számviteli beszámolójának letétbe helyezési, közzétételi kötelezettségét, illetve- a szervezet letétbe helyezett beszámolója nem felel meg a közhasznúsági feltételeknek, a közhasznú szervezet közhasznú jogállását az ügyészség indítványa alapján a bíróság megszünteti. Az ügyész indítványa alapján a bíróság megvizsgálja, hogy a közhasznú szervezet a közhasznúvá minősítés feltételeinek továbbra is megfelel-e. Ha ezen kritériumok vizsgált időszakban nem teljesültek, a bíróság a közhasznú jogállás megszüntetéséről határoz, és az erre vonatkozó adatot a nyilvántartásból törli. A közhasznú szervezet a közhasznú jogállásának megszűnésétől kezdve köteles az esedékes köztartozásait rendezni, illetve a közszolgáltatás ellátására irányuló szerződéséből eredő kötelezettségeit időarányosan teljesíteni. VIII. Összegzés A közhasznú jogállású civil szervezetek egészen május 31. napjáig továbbra is igénybe vehették a törvény hatályba lépése előtt megszerzett, valamint a jogszabályok által számukra biztosított kedvezményeket. Ezek a szervezetek május 31. napjáig kezdeményezhették, a törvénynek megfelelő közhasznúsági nyilvántartásba vételt június 1. napjától csak az e törvény szerinti közhasznúsági nyilvántartásba vett szervezet jogosult a közhasznú megjelölés használatára, és a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó kedvezmények igénybevételére június hó 1. napjától a szervezet nyilvántartására illetékes szerv, a törvényszék törölte az e törvény hatályba lépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedő közhasznú jogállású szervezetek közhasznú jogállását, kivéve ha a szervezet igazolta, hogy az e törvény szerinti közhasznúsági nyilvántartásba vétel iránti kérelmét benyújtotta, és a bíróság megállapította, hogy a szervezet a törvényi feltételeknek megfelel. Mindebből az következik, hogy május végéig letétbe kellett helyezni a évre vonatkozó dokumentációt, a évre vonatkozó dokumentációt pedig a beszámolóval és a kapcsolódó mellékleteivel együtt május hó végéig. A közhasznúsági kérelemhez csatolni kellett a jelen törvénynek megfelelően módosított alapszabályt, alapító okiratot, továbbá - ha ez az alapító okirat nem felelt meg a törvényben foglaltaknak, akkor - változás bejegyzési kérelmet is elő kellett terjeszteni az arra rendelkezésre álló űrlapon. Tovább bonyolította ezt a helyzetet a március hó 15. napján hatályba lépett Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény ( a továbbiakban. Ptk. ) is, amely alapján ezen törvénynek is meg kellett feleltetni az alapító okiratot. A Ptké. 11. (1) bekezdése ugyanis kimondja, hogy a Ptk. hatálybalépésekor nyilvántartásba bejegyezett, illetve a bejegyzés alatt álló egyesület, vagy alapítvány a Ptk hatálybalépését követő első létesítő okirat módosítással egyidejűleg köteles a létesítő okiratának mindazon rendelkezését felülvizsgálni és szükség szerint módosítani, amelyek nem felelnek meg a Ptk. szabályainak. Akár közhasznú, akár nem a civil szervezet, március hó 15. napjáig eleget kell majd tennie az újonnan hatályba lépett Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvényben foglaltaknak. Abban az esetben, hogy ha szerette volna megtartani a civil szervezet a közhasznú jogállását, be kellett nyújtania közhasznú jogállás megállapítása iránti űrlapot. Ha ennek az űrlapnak a 19. pontjában az 1-es kódot jelölte meg, - amely azt jelenti, hogy megfelel a korábbi létesítő okirat az Ectv.-ben foglaltaknak akkor a bíróság az ügy iratai közt található legutolsó létesítő okiratot vizsgálta meg. Sok esetben ezen kérelmek nem tartalmazták az Ectv.-ben foglaltakat, így a civil törvény 44. (9) bekezdése alapján hiánypótlási felhívást a bíróság nem bocsáthatott ki. Abban az esetben viszont, hogyha a közhasznú jogállás nyilvántartásba vétele iránti űrlappal változás bejegyzés iránti űrlapot is nyújtott be a civil szervezet azért, mert úgy nyilatkozott, hogy a korábbi létesítő okirat nem felelt meg az Ectv.-ben foglaltaknak akkor a civil törvény (8) bekezdése alapján a változás bejegyzés iránti kérelemről, és a közhasznú jogállás nyilvántartásba iránti kérelemről egy eljárásban döntött a bíróság. 2014/3 4. ADVOCAT 1113 Emri Gergely * AZ ALAPÍTVÁNYOKRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK VÁLTOZÁSA A ÉVI V. TÖRVÉNY ALAPJÁN *Az évi V. törvény hatálybalépésével jelentősen változott a civil szervezetekre vonatkozó korábbi szabályozás. A törvény hatályba lépése óta eltelt időszakban felmerült kérdések összefoglalása segítséget nyújthat az alapítványok, az alapítók és a jogi képviselők részére. A hatályba lépés óta eltelt idő rövidsége miatt mérvadó bírósági gyakorlat még nem alakult ki, fellebbviteli bírósági gyakorlat pedig egyáltalán nem áll rendelkezésre. A november 20. napján, a Miskolci Törvényszéken rendezett civil szervezetekkel összefüggő szakmai tanácskozáson megtartott előadásunk szerkesztett jelen változata összefoglaló, amely a Ptk. rendelkezései mentén haladva vizsgálja a korábbitól eltérő szabályokat. Az alapítvány fogalma Érdemi változásként emelhető ki, hogy az alapítvány céljának nem kell közérdekű célnak lennie, viszont tartós célját folyamatosan kell megvalósítania. A jogi személyekre vonatkozó általános szabályok meghatározzák a létesítő okirat tartalmát, ezen felül az alapító okiratnak rendelkeznie kell az alapítványnak juttatott vagyonról és az alapítvány szervezetéről. Az alapítvány elsődlegesen gazdasági tevékenység végzésére továbbra sem alapítható, csak céljával összefüggő gazdasági tevékenység végzésére jogosult. Alapítvány létesítése több alapító által A Ptk. a többes alapítású alapítványok kapcsán tartalmaz egyértelmű rendelkezéseket, amelyek a korábban hatályos jogszabályban nem voltak megtalálhatóak. A jogalkalmazás során azonban ez újdonságot nem jelent, mivel a jogalkotó lényegében a korábbi töretlen bírói gyakorlatot kodifikálta, mely kimondta, hogy amennyiben többes alapítványrendelésről van szó, az alapítói jogaikat együttesen gyakorolják. Ez azt jelenti, hogy a több alapítónak konszenzusra, egységes akaratelhatározásra kell jutnia, ennek tipikus külső megjelenése, hogy a változásbejegyzési kérelmet, illetve a módosított, egységes szerkezetbe foglalt alapító okiratot mindanynyian aláírják. Enélkül a változások átvezetésének nincsen helye. (A korábbi Ptk. szabályai szerint is erre az álláspontra helyezkedett a Debreceni Ítélőtábla Pkf.II /2011/6. számú határozatában) Ugyanakkor a jogalkotó - elismerve a nagyon sok alapító által alapított, vagy a teljesen passzív alapítókkal sújtott alapítványok nehéz, sokszor lehetetlen helyzetét, mely a jogalkalmazói gyakorlat előtt korábban sem volt ismeretlen ezen szabály alól tulajdonképpen kivételt enged a 3:395. keretei között. Az alapításra vonatkozó jognyilatkozat visszavonása Az alapítvány tevékenységének korlátai E szabályok között új rendelkezésként jelent meg, hogy az alapítvány nem lehet korlátlan felelősségű tagja más jogalanynak, nem létesíthet alapítványt és nem csatlakozhat alapítványhoz. A törvény eltérő rendelkezésének hiányában, alapítvány nem hozható létre az alapító, a csatlakozó, az alapítványi tisztségviselő, az alapítványi szervek tagja, valamint ezek hozzátartozói érdekében. Ezáltal az új törvény továbbra is korlátozza a külföldön egyébként ismert magánalapítványok létrehozását, azzal, hogy a Ptk. 3:386. (1) és (2) bekezdése két csoport esetén - részben eltérő célokra - megengedi létrehozásukat. A 3:396. (1) bekezdés szerint az alapító és a csatlakozó kedvezményezett lehet, ha a cél az alapító tudományos, irodalmi vagy művészeti alkotásainak gondozása. A 3:396. (2) bekezdés szerint az alapító és a csatlakozó hozzátartozója kedvezményezett lehet, ha a cél a hozzátartozó tudományos, irodalmi vagy művészeti alkotásainak gondozása, a hozzátartozó ápolása, gondozása, tartása, egészségügyi ellátási költségeinek viselése, iskolai tanulmányainak ösztöndíjjal vagy egyéb módon történő támogatása. Ezen túlmenően általános kivétel az, hogy az alapítványi tisztviselők díjazása nem sérti a korlátozó rendelkezést, tehát ha az alapító, vagy a csatlakozó egyben kuratóriumi vagy felügyelő bizottsági tag, tiszteletdíjat, költségtérítést ugyanúgy kaphat mint a többi tisztviselő, ettől az alapítvány nem minősül az alapító érdekében létrehozottnak. 3* törvényszéki titkár, Miskolci Törvényszék E körben új rendelkezést nem tartalmaz a törvény, az alapító alapításra vonatkozó jognyilatkozatát a bejegyző végzés jogerőre emelkedéséig vonhatja vissza. Az eredetileg határozatlan időre létrehozott alapítvány alapító okiratának olyan módosítása, amely határozott időre létrehozottá tenné az alapítványt tartalmilag visszavonásnak minősül, ezért tilos. (Vö. Debreceni Ítélőtábla Pkf.II /2014/2. számú határozata) A vagyoni juttatás teljesítése A vagyoni juttatás teljesítése kapcsán alapvető változás, hogy a cél megvalósításához szükséges, az alapító okiratban vállalt vagyont nyílt alapítvány esetén is az alapítónak kell rendelkezésre bocsátania. Könnyebbséget jelent, hogy ezen kötelezettségét úgy is teljesítheti, hogy a teljes vagyonból a nyilvántartásba vételi kérelem benyújtásáig legalább a működés megkezdéséhez szükséges vagyonrészt ruházza át az alapítványra, ilyenkor a teljes, alapító okiratban vállalt vagyont a nyilvántartásba vételtől számított egy éven belül kell szolgáltatnia. Amennyiben ennek egy éven belül nem tesz eleget - a kuratórium bejelentése alapján a nyilvántartó bíróság alapítói jogait felfüggeszti, azzal, hogy ez nem mentesíti a vagyon átruházásának kötelezettsége alól. A hatályos jogszabály nem határoz meg alapítvány létrehozásához összegszerű vagyont, így annak mértéke továbbra is mérlegelés tárgya. A bíróság a mérlegelés során azonban figyelembe kell, hogy vegye a működés megkezdéséhez feltétlenül szükséges ki- 12 ADVOCAT 2014/3 4.14 adásokat, úgymint a bankszámlanyitás és az esetlegesen felmerült ügyvédi közreműködés költségeit is. Általánosságban kijelenthető, hogy a jelenlegi értékviszonyok mellett nincsen jogszabályi lehetőség az 1990-es években jellemző ,- forintos tőkével alapítandó szervezetek bejegyzésére, hiszen jelenleg ezen összeg többszöröse szükséges már a működés megkezdéséhez is. Csatlakozás az alapítványhoz A csatlakozás kérdésében lényeges változás, hogy az alapító okirat rendelkezése megengedheti, hogy a csatlakozó alapítói jogok gyakorlására legyen jogosult. Korábban erre nem volt lehetőség, ezért megkövetelt, hogy a csatlakozás időpontjában a létesítő okirat erre rendelkezést tartalmazzon, így értelemszerűen csak a létesítő okirat március hó 15. napját követő módosítása után csatlakozó jogalany gyakorolhat alapítói jogokat. Ezen kérdésben is iránymutató a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló évi CLXXVII. törvény 1. -a (Ptké.), mely szerint ha e törvény eltérően nem rendelkezik, Ptk. rendelkezéseit a hatálybalépését követően keletkezett tényekre és jogviszonyokra, valamint megtett jognyilatkozatokra kell alkalmazni. Amennyiben a csatlakozó alapítói jogokat gyakorol, akkor az alapítói jogokat a korábbi alapítóval/alapítókkal együttesen gyakorolhatja. Az alapítvány vagyonának kezelése, védelme A törvény ezen új rendelkezése egyértelmű rendelkezéseket tartalmaz az alapítványi vagyon védelmére, utalással az alapító és a csatlakozó jogutódjára is, eszerint az alapító és a csatlakozó, továbbá jogutódaik a juttatott vagyont nem vonhatják el és nem követelhetik vissza. A kedvezményezett A törvény új rendelkezése, amely egyértelműsíti, hogy az alapítvány által nyújtott vagyoni szolgáltatás az alapító okirat rendelkezése vagy ennek hiányában az alapítványi szerv határozata folytán kerülhet a kedvezményezetthez. Ezen juttatásra azonban a kedvezményezett csak akkor támaszthat igényt, ha az alapító okirat a kedvezményezett személyt, a neki járó szolgáltatást és a teljesítés időpontját a teljesítéshez szükséges módon meghatározza; vagy a kuratórium a kedvezményezett részére szóló juttatásról döntött, döntését a kedvezményezettel közölte, és a jogosult a juttatás feltételeit elfogadta. Az alapítványrendelés, az alapító okirat tartalmi kellékei A végintézkedéses alapítványrendelés szabályai ismertetésétől itt eltekintenénk, mivel nincsen számottevő gyakorlata. A jogszabály a létesítő okirat tartalmi elemeit 3 csoportba különíti el: A. a jogi személy létesítő okiratának általános kötelező tartalmi elemei. (Ptk. 3:5. ) B. az alapítvány létesítő okiratának kötelező tartalmi elemei, tehát az alapító okiratnak kötelezően tartalmaznia kell: - az alapítvány határozott vagy határozatlan időre történő létesítését, határozott időre történő létesítésnél a határozott időtartamot; - az alapítványi vagyon kezelésének és felhasználásának szabályait; - a kuratóriumi tagság keletkezésére és megszűnésére vonatkozó szabályokat, a kuratóriumi tagság határozott vagy határozatlan időre szóló voltát, határozott idejű kuratóriumi tagság esetén a határozott időtartamot, továbbá a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat; - a kuratóriumi tagsági díjazás megállapításának szabályait. Ezen kötelező tartalmi elemek közül a létesítés időtartama, a kuratóriumi tagságra vonatkozó szabályok és a díjazás megállapításának szabályai új elemek, tehát az alapító okirat új Ptk-nak történő megfeleltetése esetén ezekre nézve az alapító okiratnak rendelkezést kell tartalmaznia. C. az alapítvány létesítő okiratának lehetséges tartalmi elemei, tehát az alapító okirat szükség szerint rendelkezik: - az alapító jogainak meghatározott alapítványi szerv hatáskörébe utalásáról; - az alapítói jogok átruházásának szabályairól; - az alapítványhoz való csatlakozásnak vagyoni juttatás fejében történő megengedéséről, annak feltételeiről és a csatlakozót megillető alapítói vagy egyéb jogokról; - gazdasági tevékenység folytatásáról és ennek kereteiről; - az alapítványi szervek hatásköréről és eljárási szabályairól; - az alapítók gyűlésének létesítéséről és e gyűlés működési szabályairól; - az e törvényben nem nevesített alapítványi szervek létesítéséről, eljárási szabályainak meghatározásáról, tagjainak kinevezéséről, visszahívásáról és javadalmazásáról; - az alapítvány képviseletének részletes szabályairól, ideértve az alapítvány munkavállalóival szemben a munkáltatói jogok gyakorlójának a meghatározását; - a kedvezményezettek körének meghatározásáról, illetve a kedvezményezett személyek megjelöléséről, továbbá a kedvezményezetteket megillető szolgáltatásról és jogokról; - az alapítvány jogutód nélküli megszűnése esetére az alapítvány fennmaradó vagyona jogosultjának megnevezésről. Az alapító okirat értelmezése nem az általános értelmezési elv szerint, hanem különös elv szerint történjen az alapító okiratot az alapító akarata szerint kell értelmezni, úgy, hogy az alapítvány célja megvalósuljon. Az alapító okirat módosítása A jogszabály két kógens rendelkezést tartalmaz e körben. Egyrészről a célok módosítása tekintetében: az alapítvány célját a korábbi szabályoktól eltérően csak akkor lehet módosítani, i. ha a célját megvalósította, és az új cél megvalósítására elegendő vagyon áll rendelkezésre, ii. vagy a cél elérése lehetetlenné vált, és az új cél megvalósítására elegendő vagyon áll rendelkezésre. Kérdésként merülhet fel, hogy a korábban meghatározott célok bővítése, tehát a korábbi célok meghagyása mel- 2014/3 4. ADVOCAT 1315 lett új cél kitűzése módosításnak minősül-e. (Pl. egy meghatározott iskola tárgyi eszközökkel történő fejlesztése volt a megalapításkori cél, és ezen cél megtartása mellett, új cél lenne a rászoruló tehetséges diákok támogatása is) Amennyiben a Ptk. ezen rendelkezését a korábbi célok bővítésére is alkalmazni kell, a szervezet ennek nehezen tud megfelelni. Ugyanis míg korábban ehhez csak arra volt szükség, hogy igazolja, miszerint a kibővített céljainak elérésére megfelelő vagyona áll rendelkezésre, a jelenlegi szabályozás szerint most ezen túl az eredeti cél megvalósítását, vagy lehetetlenné válását is igazolnia kellene. Könnyen belátható, hogy az alapítványi célok nagy részében azok általános jellegénél fogva - mind a megvalósítás, mind a lehetetlenné válás igazolása igencsak nehézkes lehet. A szabályozás az alapítványi vagyon elvonásának megakadályozása érdekében kimondja, hogy semmis az alapító okirat módosítása, ha az a vagyon csökkentésére irányul, vagy ha a módosítás csatlakozás után - a jogutód nélküli megszűnés esetére kijelölt kedvezményezett személyét változtatja meg. Az alapítói jogok gyakorlása az alapító kiesése esetén Az alapító halála vagy jogutód nélküli megszűnésének az alapítói jogokra kiható következménye nem változott. A vagy más okból az alapítói jogait véglegesen nem gyakorolja fordulat pontos jelentését a bírói gyakorlat fogja meghatározni. A korábbi szabályozás is úgy fogalmazott e körben, hogy különösen halála, megszűnése esetére, tehát az alapján is elképzelhető volt olyan eset, hogy az alapító a halála vagy megszűnése eseten kívül valamiért nem gyakorolta az alapítói jogait. Ezen esetekben az alapítói jogokat elsődlegesen az alapító által az alapító okiratban kijelölt személy vagy alapítványi szerv, másodlagosan, kijelölés hiányában, a kuratórium gyakorolja. Ez a korábbi szabályozáshoz képest változás, hiszen eddig kijelölés hiányában az alapítói jogokat teljes mértékben a nyilvántartó bíróság gyakorolta. Az alapítványi szerv alapítói joggyakorlása azonban nem korlátlan, ugyanis ha az alapítvány valamely szerve jogosult az alapítói jogok gyakorlására, a feljogosított alapítványi szerv saját tagjaival és vezetőjével, valamint a szerv ellenőrzésére szolgáló személyekkel kapcsolatos alapítói jogokat nem gyakorolhat. Amennyiben tehát az alapító meghal, jogutód nélkül megszűnik és nincsen az alapító okiratban kijelölés, az alapítói jogokat a kuratórium gyakorolja, azzal a megszorítással, hogy saját tagjaival és vezetőjével, valamint a szerv ellenőrzésére szolgáló személyekkel kapcsolatos alapítói jogokat nem gyakorolhat. Tehát ilyen esetben az alapítói jogokat gyakorló kuratórium dönthet például a közhasznú jogállás bejegyzésének kérelmezéséről, az alapító okiratot is módosíthatja ennek érdekében, azonban a kuratórium összetételének változásáról, kuratóriumi tag lemondásának elfogadásáról, visszahívásáról és új kuratóriumi tag kijelöléséről, vagy a felügyelő bizottság összetételének változásáról nem dönthet, mivel ezen alapítói jogosultságok továbbra is a nyilvántartó bíróságot illetik. Ha nincs az alapítói jogok gyakorlására a fentiek szerint jogosult személy vagy szerv, tehát nincs kijelölés és kuratórium se létezik, az alapítói jogokat szükségképpen a nyilvántartó bíróság gyakorolja. Ha az alapítvány alapítói jogait nem az alapító gyakorolja, e törvénynek az alapítóra vonatkozó rendelkezéseit az alapítói jogok gyakorlójára kell alkalmazni. Az alapítók gyűlése A Ptk. ezen új rendelkezése a törvény 3:380. -ában (Alapítvány létesítése több alapító által) foglalt szabályozás alól enged kivételt. A főszabály tehát a Ptk. 3:380. -a, ez azt jelenti, hogy ha az alapítványnak több alapítója van, akkor nekik konszenzusra, egységes akaratelhatározásra kell jutniuk alapítói jogaik gyakorlása során, az együttes joggyakorlás követelményének megfelelve. Ugyanakkor a jogalkotó ezen szabály alól eltérést enged a 3:395. rendelkezéseivel. Mindenképpen meg kell jegyezni, hogy a több alapítóval rendelkező alapítványok alapító okiratát először az alapítóknak együttesen eljárva módosítani kell az alapítók gyűlése, mint testület létrehozása érdekében. A testület működését részletesen szabályozni kell, ( lásd az alapítvány létesítő okiratának lehetséges tartalmi elemei között). Az alapítók gyűlésére az alapító okiratban nem rendezett kérdésekben háttérszabályként az egyesület közgyűlésére vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. Már itt fontos kiemelni tehát, hogy az egyesületi közgyűlés szabályaitól eltérő szabályozást tartalmazhat az alapító okirat. A Ptk. 3:76. -a szerint az egyesület közgyűlése határozathozatalának szabályai: (1) Az egyesület alapszabályának módosításához a jelen lévő tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. (2) Az egyesület céljának módosításához és az egyesület megszűnéséről szóló közgyűlési döntéshez a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes szótöbbséggel hozott határozata szükséges. Ez alapján láthatjuk, hogy az alapítók gyűlésének létrehozását az alapítóknak meg kell fontolniuk, ugyanis ha létrehozzák ezen testületet, előfordulhat, hogy az 3/4-es többséggel módosítja az alapító okiratot, úgy hogy a kisebbségben maradt alapítótársakat a többség leszavazza, tehát a kisebbség kifejezett tiltakozása ellenére is módosításra kerülhet az alapító irat. Ugyanakkor ezen testület hiányában az továbbra is csak konszenzussal, együttes joggyakorlással módosítható. Amennyiben az alapítók gyűlése testület létrehozásra kerül, a szabályozás további könnyítést ad a passzív alapító tagokkal rendelkező alapítványoknak, mivel az alapítói jogoknak az alapítók gyűlése általi gyakorlása során figyelmen kívül kell hagyni azt az alapítót, aki ismeretlen helyen tartózkodik, és alapítói jogai gyakorlásának az erre irányuló felhívás hirdetményi kézbesítése alapján sem tesz eleget. Ezen szabályt megfelelően alkalmazni kell az alapítói jogokat gyakorló kuratórium tagjára is. Az alapítói jogok és kötelezettségek átruházása A törvény új lehetőségként biztosítja az alapítói jogok és kötelezettségek átruházását. Ennek korlátja az, hogy az ala- 14 ADVOCAT 2014/3 4.16 pító a vállalt vagyoni hozzájárulást teljesítse. További követelmény, amely az alapítvány létesítő okiratának lehetséges tartalmi elemei felsorolásból vezethető le, hogy annak szabályairól az alapító okirat rendelkezést tartalmazzon. Az átruházás visszterhes vagy ingyenes voltáról, valamint a további átruházás lehetőségéről, valamint esetlegesen az első átruházáskor a további átruházások megtiltásának lehetőségéről bírói gyakorlat hiányában lehetetlen állást foglalni. Ezen rendelkezés álláspontunk szerint kissé üzleti irányba mutat, mivel ez alapján az alapítói jogok adásvétele, cseréje, vagy bármely visszterhes átruházása, továbbadása is elképzelhető, akárcsak egy kft. üzletrésze esetében. A kuratórium A törvény az alapítvány ügyvezető szervét egységesen kuratóriumnak nevezi, elhagyja a korábbi szabályozás különbségtételét a tekintetben, hogy a szervezetet az alapító csak kijelölte, vagy ő hozta létre. Kimondja, hogy a kuratórium minden tagja vezető tisztségviselő, így minden tagra vonatkozik az összeférhetetlenségi nyilatkozat megtételének kötelezettsége. (Lásd: Ectv.) Érdekes rendelkezése a törvénynek a szakasz (2) bekezdése. A kuratórium 3 természetes személyben meghatározott összetétele nyilvánvalóan nem lehet kógens szabály, az eltérés semmisségét a rendelkezés nem tartalmazza ( Ptk. 3:4. (3) bekezdés a./ pont). Ugyanakkor a három természetes személytől több tag álláspontom szerint a Ptk. 3:4. (3) bekezdés b./ pontjában megfogalmazott tilalomba se ütközik, mivel a több tag a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak vagy a tagok kisebbségének jogait nem sérti, vagy a jogi személyek törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését sem akadályozza. Ettől érdekesebb a (2) bekezdés második mondata, mely szerint a kuratórium legalább két tagjának állandó belföldi lakóhellyel kell rendelkeznie. Álláspontom szerint ezen rendelkezés viszont kógensnek minősül, mivel az ettől való eltérés a jogi személy törvényes működése feletti felügyelet érvényesülését akadályozhatja. Az alapítvány kedvezményezettje és annak közeli hozzátartozója nem lehet a kuratórium tagja. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis. Az alapító és közeli hozzátartozói nem lehetnek többségben a kuratóriumban. Az alapító okirat eltérő rendelkezése semmis. Az alapító az alapítvány egyszemélyes ügyvezető szervéül kurátort nevezhet. A kurátorra a kuratóriumra vonatkozó szabályokat megfelelően alkalmazni kell. Lehetőség van tehát egyszemélyes kezelőszerv létrehozására. A kuratóriumi tagsággal kapcsolatos előírások további előírásokat is kiemelnénk. A kuratóriumi tagokat határozott vagy határozatlan időre lehet kijelölni vagy megválasztani. Korábban meghatározott feltétel bekövetkeztéig is szólhatott a kijelölés. Az erről való rendelkezése az alapító okirat kötelező tartalmi eleme. A kuratórium tagját megbízatásának lejárta előtt az alapítványi cél megvalósításának közvetlen veszélyeztetése esetén az alapítói jogok gyakorlója hívhatja vissza. A határozatlan időre kijelölt kuratóriumi tagnak halála, lemondása vagy visszahívása alapján szűnhet meg a tisztsége, azonban fontos megjegyezni, hogy a viszszahívás csak indokolt alapítói határozattal történhet, amelyben az alapító vagy az alapítói jogok gyakorlója részletesen indokolja a cél közvetlen veszélyeztetését megvalósító magatartást. Amennyiben a visszahívott kuratóriumi tag vitatja a visszahívás okait, a bíróság a nemperes eljárást megszünteti, és tájékoztatja az alapítót, hogy polgári peres eljárásban kérheti a visszahívott kuratóriumi tag törlését és az új tag bejegyzését. (Vö. a civil szervezetek nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény 55. -át) Érdemes tehát megfontolni, hogy kit jelöl az alapító határozatlan időre kuratóriumi tagnak, ugyanis később őt egyetértése/ lemondása hiányában csak perben lehet visszahívni. A kuratórium működésére az új Ptk. a régi Ptk.-val ellentétben rendelkezéseket ad. Ha az alapító nem tartja fenn magának a kuratórium elnöke kijelölésének jogát és nem ruházta át ezt a jogot más, alapítványi tisztséget betöltő személyre vagy más alapítványi szervre, a kuratórium tagjai maguk közül választanak elnököt. A kuratórium évente legalább egyszer ülést tart, amelyet az elnök hív össze. Az alapító okirat ennél ritkább ülésezést előíró rendelkezése semmis. Bármely kuratóriumi tag kérheti kuratóriumi ülés összehívását a cél és az ok megjelölésével. Ilyen kérelem esetén a kuratórium elnöke köteles a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül intézkedni az ülés összehívásáról. Ha ennek a kötelezettségének a kuratórium elnöke nem tesz eleget, a kuratórium ülését a kérelmet előterjesztő tag is összehívhatja. A felügyelőbizottság és egyéb alapítványi szervek Ha az alapítványnál felügyelőbizottság működik, a tevékenységét az alapító részére végzi, tevékenységéről évente az alapítói jogok gyakorlójának számol be. A felügyelőbizottság tagjaira a kuratórium tagjaira vonatkozó kizáró és összeférhetetlenségi szabályokat alkalmazni kell. (lásd Ectv. ) Az alapítványnál létesített egyéb alapítványi szervek nem csorbíthatják a kuratórium, a felügyelőbizottság és a könyvvizsgáló jogait. Az új Ptk. tehát egyéb, meg nem határozott alapítványi szervek létrehozására is ad elvi lehetőséget. Az alapítvány megszűnése Az alapítvány más jogi személlyé nem alakulhat át. Alapítvány csak alapítvánnyal egyesülhet és csak alapítványokra válhat szét. Az alapítvány más alapítvánnyal történő egyesüléséről vagy az alapítvány szétválásáról az alapító akkor hozhat döntést, ha az alapító okiratban meghatározott vagyon juttatását teljesítette. Az egyesülés vagy a szétválás nem járhat az alapítványi vagyon csorbításával és az alapítványi cél veszélyeztetésével. Az egyesülés részletszabályait az Ectv. 10/C. -a tartalmazza. Az alapítvány megszűnik jogutód nélkül, ha a) az alapítvány a célját megvalósította, és az alapító új célt nem határozott meg; b) az alapítvány céljának megvalósítása lehetetlenné vált, és a cél módosítására vagy más alapítvánnyal való egyesülésre nincs mód; vagy c) az alapítvány három éven át a célja megvalósítása érdekében nem folytat tevékenységet. 2014/3 4. ADVOCAT 1517 Álláspontunk szerint továbbra is kógens rendelkezés, hogy az alapító nem szüntetheti meg az alapítványt. Általánosságban megállapítható, hogy a megszűnési okok szigorodtak, illetve új okként jelent meg a szervezet három éves passzivitása. A korábbi szabályozás szerint a megszűnési ok pusztán a cél megvalósulása, vagy lehetetlenné válása volt ( a határozott idő letelte ok továbbra is szerepel a szabályozásban, míg a feltétel bekövetkezte ok innen is kikerült). Az új Ptk. ezen két megszűnési okot kiegészítette: - eszerint a cél megvalósulása megszüntetési ok esetén még azt is vizsgálni kell, hogy az alapító új célt nem határozott-e meg, - a lehetetlenné válás esetén pedig azt is, hogy a cél módosítására vagy más alapítvánnyal való egyesülésre nincsen-e mód. Kérdésként merülhet fel, hogy ezen hatályos szabályok szigorú értelmezése mellett egyáltalán lehetséges-e jelenleg egy alapítvány megszüntetése. Bírói gyakorlat hiányában nem világos például, hogy a megszüntetés iránti perben a bíróság milyen mértékben követeli majd meg annak bizonyítását, vagy legalább valószínűsítését, hogy más alapítvánnyal történő egyesülésre nincsen mód. Ezt helyi, regionális vagy országos szinten kell-e vizsgálni, és mi módon lehet ezt legalább valószínűsíteni. Az új Ptk. szabályozza a kuratórium és az alapító kötelezettségeit megszűnési ok bekövetkezése esetére is: A. Ha valamelyik fenti megszűnési ok bekövetkezik, a kuratórium értesíti az alapítói jogokat gyakorló személyt vagy szervet a szükséges intézkedések megtétele érdekében, és a megszűnési ok bekövetkeztét közli a felügyelőbizottsággal és a könyvvizsgálóval is. B. Ha az alapítói jogokat gyakorló személy vagy szerv a megszűnési ok alapján harminc napon belül érdemi intézkedést nem hoz, a kuratórium ezt követően köteles a nyilvántartó bírósághoz bejelenteni a megszűnési okot. A bejelentési kötelezettség késedelmes voltából vagy elmulasztásából eredő károkért az alapítvánnyal és harmadik személyekkel szemben a kuratórium tagjai egyetemlegesen felelnek. A jogutód nélkül megszűnő alapítványnak a hitelezői igények kielégítése után megmaradó vagyonáról a törlését elrendelő határozatban kell rendelkezni. A jogutód nélkül megszűnő alapítvány vagyona Az alapítvány jogutód nélküli megszűnése esetén a hitelezők kielégítése után megmaradó vagyonról három módon történhet rendelkezés. - az alapító okiratban megjelölt személyt illeti, azzal, hogy az alapítót, a csatlakozót és az egyéb adományozót, továbbá ezek hozzátartozóit megillető vagyon nem haladhatja meg az alapító, a csatlakozó és az egyéb adományozó által az alapítványnak juttatott vagyont. - az alapító az általa juttatott vagyonról az alapítvány jogutód nélküli megszűnésekor az alapítvány céljával azonos vagy hasonló célú alapítvány vagy egyesület számára rendelkezhet, ha az alapító okirat ilyen esetre a vagyonról nem rendelkezik vagy a rendelkezés teljesítése lehetetlen. - a nyilvántartó bíróság jogszabályban meghatározott szervezetnek juttatja a vagyont, ha az alapító okirat, vagy az alapító nem rendelkezik a megszűnő alapítvány vagyonáról, vagy ha az alapító okirat által megjelölt személy, vagy az alapító által megjelölt alapítvány, egyesület a vagyont nem fogadja el vagy azt nem szerezheti meg. Az új Ptk. hatályba lépése és a közhasznú jogállás felülvizsgálata komoly kihívás elé állítja a civil szervezeteket és jogi képviselőiket, igen nagy munkaterhet ró mind a törvényességi ellenőrzést végző ügyészségre, mind a nyilvántartó bíróságra. Az új szabályok alkalmazása során az eljárási szereplők együttműködése, közös gondolkodása segíti az egységes gyakorlat kialakulását, az eltérő értelmezésből eredő kérdések tisztázását, megbeszélését. Ezen összefoglaló ennek megvalósulását szolgálja. Berecz Péter * AZ EGYESÜLETEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK VÁLTOZÁSA A ÉVI V. TV. ALAPJÁN 4*Általános áttekintés Az egyesületek nyilvántartásba vétele során a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. tv. (a továbbiakban Ptk..), az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. tv. ( a továbbiakban Ectv.) és a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. tv. ( a továbbiakban Cnytv.) előírásait kell alkalmazni, figyelembe kell venni ugyanakkor a kialakult és a folyamatosan fejlődő bírói gyakorlatot is. Az egyesületekre vonatkozó szabályok viszonylag hosszú időn keresztül változatlanok voltak, ez alatt az idő alatt kiala- 4 bírósági titkár kult egy egységes és következetes bírói gyakorlat. Az utóbbi évek új jogszabályai azt eredményezték, hogy a bírói gyakorlat során kimunkált elveket felül kell vizsgálni, illetve újabb elvárások keletkeznek a civil szervezetekkel szemben. A tapasztalataink azonban azt mutatják, hogy a kialakult elvek nehezen kopnak ki a gyakorlatból, azok változatlan tartalommal továbbélnek. A Ptk jogi személyekre vonatkozó általános részét akkor kell alkalmazni az egyesületekre, ha a különös rész eltérő szabályt nem tartalmaz. A Ptk. jogi személyekre vonatkozó könyvében a diszpozitivitás elve érvényesül, de ez az elv nem lehet korlátlan. A jogi személy tagjai az egymás közötti és a jogi személyhez fűződő viszonyuk, valamint a jogi személy szervezetének és működésének szabályozása során a létesítő okiratban eltérhetnek a Ptk szabályaitól. Fontos azonban ki- 16 ADVOCAT 2014/3 4.18 hangsúlyozni, hogy csak a Ptk. szabályaitól lehet eltérni, az Ectv, vagy civil tv. szabályaitól nem. Nem lehet eltérni a rendelkezésektől akkor sem, ha az eltérést a törvény kifejezetten tiltja. Ezt a tiltást a Ptk-ban a semmis kifejezéssel éri el a jogalkotó. Bár több alkalommal is előfordul a Ptk-ban a nem lehet kifejezés, vagy olyan kijelentés, hogy pl.: az elnökség három tagú, amely határozott tartalmú, ezekben az esetekben azonban az eltérés megengedett. Látható, hogy a jogszabály szövege erősen értelmezésre szorul, ami megnehezíti mind a jogalkalmazó, mind az ügyfél helyzetét. Sárközi Tamásnak, egykori kodifikációs bizottsági tagnak a Szervezetek státuszjoga az új Ptk-ban című könyve is hemzseg az olyan kifejezésektől, mint szerencsésebb lett volna, vagy majd a bírói gyakorlat kialakítja. Az utóbbi, vagyis, hogy egyes szabályokat a bírói gyakorlat fog kialakítani, szándékos jogalkotói magatartás eredménye. A másik kivétel, ahol nem lehet eltérni a Ptk-tól, az, ha az eltérés a jogi személy hitelezőinek, munkavállalóinak, vagy a tagok kisebbségének jogait nyilvánvalóan sérti, vagy a törvényes működés feletti felügyelet érvényesülését akadályozza. Ez szintén elég tág kört ölel át, a korábban kialakult elvek ebbe a körbe többnyire beleillenek. Az egyesület létesítő okiratának tartalmi kellékeire mind a Ptk.-nak a jogi személyek általános szabályai, mind az egyesületre vonatkozó különös szabályok előírásokat tartalmaznak. A felsorolások többnyire egyértelműek, ugyanakkor álláspontunk szerint nem kell a létesítő okiratba foglalni az egyesületet létrehozó személyek adatait. Az egyesület nyilvántartásba vételt érintő konkrét változások Az alábbiakban néhány konkrét változtatást emelnénk ki: A létesítés szabályai változtak. A korábbi szabályokkal szemben már nemcsak alakuló ülés által elfogadott alapszabály által, hanem alakuló ülés nélkül, 10 tag egybehangzó akaratnyilatkozata által elfogadott alapszabály alapján is megvalósulhat a nyilvántartásba vétel. A létesítő okirat módosítása is megvalósulhat egybehangzó akaratnyilatkozattal, nem kell ülés tartása. (Vö. Cnytv. 63. b), 37. (1) bek.) A korábbi szabályokhoz képest sokkal nagyobb figyelmet kell fordítani a jogi személy nevére; hiszen országos szinten kell megfelelnie a névkizárólagosság elvének. Ennek a gyakorlata is most kezd kialakulni. Amíg a név nem megfelelő, a bíróság a kérelmet érdemben nem is vizsgálhatja. Az egyesületnek is rendelkeznie kell vagyonnal. Tipikusan a tagdíj szolgál erre a célra, de a tagok alapításkor is az egyesület rendelkezséére bocsáthatnak vagyoni hozzájárulást. A létesítő okiratba bele kell foglalni a tagdíj fizetésének esedékességét és módját. Célszerű lenne a tagdíj összegét is ide venni, ugyanakkor elfogadható az a megoldás is, ha a tagdíj összegét másik okiratba foglalják. Pl.: közgyűlés üléséről készült jegyzőkönyv, elnökségi határozat stb. A Ptk. egyértelmű, hogy a befizetett összeget visszakövetelni nem lehet, az egyesület megszűnésekor a tagok között ezt felosztani nem lehet. Tagdíjjal kapcsolatos két következetes bírói gyakorlatot emelnénk ki. 1. Tagdíj nem fizetése miatt a tagsági viszony csak akkor szüntethető meg, ha a tagdíj megfizetésére a tagot felhívják, póthatáridőt biztosítanak a részére, figyelmeztetik a mulasztás jogkövetkezményére. 2. A létesítő okirat tartalmazni szokta, hogy a tagsági viszony megszűnése nem mentesíti a tagot a tagdíj megfizetése/tagi kötelezettség teljesítése alól. A Debreceni Ítélőtábla következetes idevonatkozó álláspontja az, hogy ez a szabályozás jogszabályellenes. Közgyűlés elnevezése a Ptk. alapján döntéshozó szerv lett. Szabályai lényegében változatlanok. A napirendet érintő problémával kapcsolatosan határozott véleményünk, hogy mind a Ptk. 3:17. (6) bekezdését, mind a 3:75. -át alkalmazni kell. A hivatkozott Ptk. jogszabályhely értelmében az általános szabályokat akkor nem kell alkalmazni, ha a különös ettől eltérő. Értelmezésünk szerint a két szabályozás nem tér el egymástól, egymás mellett alkalmazandó. Fel kell hívni itt a kisebbségvédelmi szabályt és a józan ész követelményét is. Megjegyezzük, hogy az új Ptk. hatályba lépése előtt is ennek megfelelően alakítottuk a joggyakorlatot. A döntéshozó szerv szavazása köréből elsőként kiemelendő a szavazategyenlőség kérdése. A Debreceni Ítélőtábla és a Fővárosi Ítélőtábla egyező álláspontja szerint szavazategyenlőség esetén a javaslatot elvetettnek kell tekinteni. A Ptk. 3:19. (3) bekezdése értelmében szótöbbség kell a határozat meghozatalához. Ennél kisebb arányt előíró szabályozás semmis. Nem lehet továbbá addig ismételni a szavazást, amíg ki nem alakul a szótöbbség. Az is egy vélemény ugyanis, ha nincs szótöbbség, ha nem fogadják el a javaslatot. A tagok tisztában vannak azzal, milyen szavazati arány kell a pozitív döntéshez, ennek megfelelően tudnak élni a szavazati jogukkal. A többszörös szavaztatás egyfajta nyomásgyakorlásként is működhet, ezért az a bíróságok gyakorlata következetesen elveti. (Maximum egyszeri újraszavazás elegendő lehet). Jogos a felvetés, hogy a korábbi szabályok megkívánták a demokratikus joggyakorlást, a jelenlegiekben pedig ez nincs kimondva. A gyakorlatban azonban ahogy korábban utaltunk rá más jogelvekben (pl.: kisebbségvédelem) továbbélnek a demokratikus joggyakorlásra hivatkozással kialakított követelmények. Küldöttgyűlés esetén a küldöttek állításának szabályait is a létesítő okiratba kell foglalni. Az ügyvezetés szabályai is változtak. A Ptk. szabályai szerint alakuláskor a vezető tisztségviselőket kijelölik és nem választják. Ennek ellenére elfogadható, ha az alakuláskor megválasztják őket. Az összeférhetetlenségi szabályokat a Ptk. 3:22. tartalmazza. (Közhasznú szervezet esetén 2011: 175. tv. 38. és 39. -ai további szabályokat állítanak fel. Az ügyvezetést egy fő is elláthatja (ügyvezető), vagy legalább 3 fő szükséges testületi működés esetén. Az ügyvezetés működésére vonatkozó szabályokat alig találunk, a határozatképessége sincs szabályozva. ( így a megismételt ülés határozatképessége sem) Véleményünk szerint a régi szabályok továbbra is alkalmazhatók. Figyelemmel kell azonban a megbízatás időtartamára, már nem lehet határozatlan. Felügyelő bizottság szabályai köréből az összeférhetetlenség kérdését kell kiemelnünk: a Ptk. 3:26. -a (közhasznú szervezet esetén 2011:175. tv. 38. (3) bekezdése) tartalmazza. Mindkét esetben a létesítő okiratba kell foglalni az erre vonatkozó szabályokat. Egyébként azok megegyeznek az ügyvezetésnél kifejtettekkel. 2014/3 4. ADVOCAT 1719 A képviselet szabályai jelentősen változtak. Valamennyi vezető tisztségviselőnek (elnökség tagjai) képviseleti jogot kell biztosítani. Ezen túlmenően, egyes személyeket (akik nem az elnökség tagjai, pl. pénztáros) is fel lehet jogosítani a képviseletre. Ezeknek a személyeknek a képviseleti jogát nyilvántartásban is rögzíteni kell. A képviseleti jog terjedelme lehet általános, valamennyi ügycsoportra kiterjedő, valamint különös, azaz pontosan meghatározott ügycsoportokra kiterjedő. Gyakorlásának módja pedig önálló, vagy együttes. Tipikus hiba, hogy nem egységesen szabályozzák a létesítő okiratban a képviseleti jog gyakorlásának a módját. A gyakorlat e körben is következetes; amennyiben a vezető tisztségviselők önállóan képviselik az egyesületet, nem lehet azt korlátozni pl. a bankszámla feletti rendelkezési jog kapcsán sem. Törvényességi felügyeletre a jogalkotó nem ad részletszabályokat, amely hiányosságot mihamarabb pótolni kell, mert a gyakorlat nem alakíthatja ki a kereteket, a szankciórendszert. Tagok jogai és kötelezettségei körében nem lehet előírni az egyesület tevékenységében való közreműködés kötelezettségét, mivel a részvétel jogosultság, és nem kötelezettség. Az ezzel ellentétes szabályozást mellőzni kell a létesítő okiratból. Ez az elv egyébként nem az új Ptk-val került bevezetésre. A jogi személy határozatainak felülvizsgálata kezdeményezésének jogával nem csak az érintett tag élhet. A Ptk. egyértelmű: bármely tag, vezető tisztségviselő, illetve felügyelő bizottsági tag jogosult. Utóbbiak nevesítésének az indoka, hogy vezető tisztségviselő és fb tag lehet olyan személy is, aki nem tagja az egyesületnek. Az egyesület megszűnése szabályai a Ptk.-ban egyértelműek, ami nem sűrűn volt elmondható a fentebb felsorolt vitás részek kapcsán. A megszűnés esetei taxatívek, más lehetőség a törvényben felsoroltakon kívül nincsenek. Ennek megfelelően a vagyon felhasználásának módjában sem lehet eltérni. Az alapszabályban meg kell jelölni azt a hasonló célt szolgáló közhasznú szervezetet, melynek a megmaradt vagyont juttatni kell. Nem elégséges a törvényi jogszabályhely megismétlése, mert azzal nem teszünk eleget a kötelezettségnek. A bíróság felhívásai itt vagylagosak; vagy megjelölnek ilyen szervezetet, vagy a vagyon felhasználásának módját nem szabályozzák a létesítő okiratban. Ebben az esetben a Ptk. és Ectv. előírásai érvényesülnek. A tagoknak lehetőségük van később e célból a létesítő okiratot módosítani és belefoglalni a kedvezményezett szervezet nevét. Nem foglalhatják ugyanakkor azt a létesítő okiratba, hogy a közgyűlés határozza meg a vagyon felhasználásának a módját, mivel a szervezetek jogutód nélküli megszűnése esetén tipikusan a döntéshozó szerv már nem hívható össze, ilyen döntés meghozatalára nem kerülhet sor. Ugyanakkor hangsúlyoznunk kell, hogy e körben nem lehet eltérni a Ptk. rendelkezéseitől. Bányai Krisztina * A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁS ÚJ TARTALMA ÜGYÉSZI SZEMMEL A civil szervezetek - korábbi terminológiával társadalmi szervezetek - jogállása tekintetében a jogalkotó új formai és tartalmi kereteket határozott meg, mely szabályok egy része már ismert volt a joggyakorlatban csak még nem nyert ilyen mélységben szabályozást; más része pedig valóban újszerűen hatott a civil szervezetek életére. Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi LXXV. törvény (Ectv 1.) és a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi LXXXI. törvény (Cnytv.) szabályozási logikája igyekezett minél szélesebb körben előírni a kötelezően betartandó szabályokat. Emellett a március 15-én hatályba lépett, a Polgári Törvénykönyvről szóló évi V. törvény (Ptk.) Harmadik könyve a jogi személyek vonatkozásában további rendelkezéseket tartalmaz, melyekre a civil szervezeteknek - lévén jogi személyek - ugyancsak figyelemmel kell lenniük. * főügyészségi ügyész, B.-A.-Z. Megyei Főügyészség 1 Civil törvény elnevezéssel is szokás rá utalni, pl. a Complex Jogtára is ezen a rövidített - Civil tv. (új) - néven tagolta be, ugyanakkor régi Civil tv.-ként a Nemzeti Civil Alapprogramról szóló évi L. törvényt hozza, ami nem azonos tartalmú az új jogszabállyal - annak csak csekély részterületére vonatkozik. A tanulmány különösen a törvényszékek és az ítélőtáblák joggyakorlatában használatos Ectv. elnevezést használja. A civil szervezetekre vonatkozó szabályanyag egyik legfrekventáltabb része a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó feltételrendszer változása. Ugyanis a közhasznú szervezetekről szóló évi CLVI. törvény (Ksztv.) január 1. napjától történő hatályon kívül helyezése után az említett Ectv. és Cnytv. rendelkezései töltötték meg a közhasznú jogállást is új tartalommal. Ami a legszembetűnőbb változás az a korábbi kétfokozatú minősítés (kiemelkedően közhasznú és közhasznú) egyfokozatúvá tétele, így a közhasznú jogállásához kapcsolódó előnyök immár egységessé váltak. Ha közelebbről megvizsgáljuk, hogy ezek az előnyök a gyakorlatban mit jelentenek, azt találjuk, hogy a közhasznú jogállás előnye egyrészt, hogy a civil szervezet jogosult használni a közhasznú megjelölést 2, másrészt hogy állami, közigazgatási, illetve költségvetési szervvel kizárólag e jogállás birtokában köthet közszolgáltatási szerződést 3. A működés nyilvánossága és áttekinthetősége, illetve ellenőrzöttsége érdekében garanciális jellegű szabály, hogy a civil szervezeteknek letétbe kell helyezniük a közhasznúsági mellékletüket és számviteli beszámolójukat az Országos Bírósági Hivatalnál. A közhasznú jogállás megszerzése, megtartása és törlése tekintetében az Ectv. és a Cnytv. szabályanyagával összefüggő 2 Ectv. 36. (1) bek. 3 Ectv. 35. (1) bek. 18 ADVOCAT 2014/3 4.20 mulasztások kapcsán az ügyészségre is új feladatok hárulnak, különösen az Ectv. 30. (5) bekezdésében foglalt értesítési, illetve törvényességi ellenőrzési eljárás lefolytatása iránti kötelezettség vonatkozásában, melynek eredménye lehet a későbbiekben felhívás vagy jelzés kibocsátása, valamint az Ectv. 11. (5) bekezdésébe foglalt ügyészi keresetindítás, illetve az (5a) bekezdésben foglalt nemperes indítványtétel a civil szervezet megszűnésének megállapítása iránt. Az Ectv rendelkezéseinek alkalmazásai vonatkozásában a gyakorlatban több értelmezési kérdés is felmerült. A civil szervezetek nyilvántartásba történő bejegyzési eljárása kapcsán meghozott végzésekkel szemben az ügyészt törvényben meghatározott keretek között fellebbezési jog illeti meg, ami annullálhatja a végzést, és így a civil szervezet közhasznú jogállás megszerzésére irányuló törekvésének komoly akadályát képezheti, ezért jelen tanulmány a bírósági nyilvántartási eljáráshoz kapcsolódóan elemzi a közhasznú jogállás megszerzésére vonatkozó feltételrendszert. A civil szervezet Az Ectv március 15-i hatállyal módosított pontja szerint civil szervezetnek minősül: a) a civil társaság b) a Magyarországon nyilvántartásba vett egyesület - a párt, a szakszervezet és a kölcsönös biztosító egyesület kivételével - c) a közalapítvány és a pártalapítvány kivételével - az alapítvány. Az Ectv. módosított 1. -ának rendelkezései szerint a törvény hatálya a Ptk. szerinti alapítványokra, egyesületekre, valamint a közhasznú szervezetekre, illetve az egyesülési jog alapján létrejött egyéb szervezetekre terjed ki. Ugyanakkor a párt, a szakszervezet, a kölcsönös biztosító egyesület, a közalapítvány és a pártalapítvány a fent írtak szerint nem minősül civil szervezetnek. Az Ectv. 4. (1) bekezdése szerint a szövetség, a párt, a szakszervezet és a külön törvény hatálya alá tartozó tevékenységet végző egyesületek az egyesülési jog alapján létrehozott szervezetek különös formáinak minősülnek és törvény eltérő szabályokat állapíthat meg rájuk. Nem kell alkalmazni az Ectv. II-X. fejezetét a civil társaságra, a pártok működését segítő alapítványra, a pártra, továbbá a VII-X. fejezetét a kölcsönös biztosító egyesületre és a szakszervezetre. Az ismertetett szabályokban némi ellentmondás mutatkozik, illetve a törvény hatálya alóli kivételek jogszabályhelyre való lebontása szakértelmet és több odafigyelést igényel, azonban jellemzően elmondható, hogy a gyakorlatban az ilyen szervezetek száma általában megyénként sem magas. A közhasznú jogállás megszerzésének feltételei A közhasznúságra vonatkozó korábbi szabályanyagot tartalmazó Ksztv január 1. napjától történő hatályon kívül helyezése folytán nyílt meg a terep az új jogi feltételrendszer előtt január 1. napjától az Ectv. és Cnytv. rendelkezéseinek való megfeleléssel szerezheti meg/tarthatja meg a közhasznú jogállást egy civil szervezet. Átmeneti szabályként lehetőség nyílt, hogy az Ectv. hatálybalépése előtt nyilvántartásba vett közhasznú, illetve kiemelkedően közhasznú jogállású szervezetek az Ectv. által előírt feltételeknek való megfelelése esetén május 31. napjáig benyújtható kérelemmel kezdeményezhették a közhasznú jogállás nyilvántartásba vételét, azaz praktikusan nézve a további igénybevételét 4. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy csak a: 1.) közhasznúsági nyilvántartásba vétel iránt kérelmet 2.) a törvény által előírt határidőben benyújtó 3.) és a közhasznú jogállás feltételeinek megfelelő 4.) valamint e feltételek bíróság általi megállapítását elnyerő civil szervezetek jogosultak a közhasznú megjelölés használatára és a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó kedvezmények igénybevételére június 1. napjától. Ellenkező esetben - azaz kérelem hiányában, vagy a határidő elmulasztása, illetve a feltételeknek való meg nem felelés esetén június 1. napjától kezdődő hatállyal a nyilvántartást vezető bíróság törölte a közhasznú jogállást. Tekintettel arra, hogy a közhasznú jogállás megszerzése - némely, az idővel kétségbeesetten versenyt futó civil szervezet félelmeitől eltérően - bármikor lehetséges, ezért a sikeres eljárás feltételrendszerét június l-jét követően is érdemes sorba venni. Valójában a közhasznú jogálláshoz kapcsolódó előnyök törvény által felsorolt esetei mellett a civil szervezetek inkább a pályázati lehetőségek gyakori közhasznúsághoz kötése miatt aggódnak és legfeljebb itt jelenthet jelentősebb veszteséget a közhasznú jogállás elveszítése vagy meg nem szerzése. A közhasznú jogállás megszerzéséhez kapcsolódó feltételek alapvetően két nagy csoportra, mondhatni eljárásjogi és anyagi jogi feltételekre oszthatók. Elsőként az eljárásjogi jellegű feltételeket érdemes szemügyre venni, ugyanis a gyakorlatban a bíróság is ezzel kezdi, és amennyiben itt merül fel hiba, akkor általában az érdemi feltételek megvizsgálására már nem is kerül sor, formai ok miatt el kell elutasítják a kérelmet, az elutasításhoz elegendő az eljárásjogi jellegű hiba. I. Eljárásjogi/Formai feltételek: 1) Kérelem benyújtása - Papír alapú kérelem, azaz a birosag.hu-ról letölthető nyomtatvány megfelelő kitöltése a közhasznú jogállás megszerzése iránti, illetve a létesítő okirat módosítása esetén változásbejegyzés iránti kérelem egyidejű benyújtása 2) A kérelem tárgya, a nyomtatvány tartalma - kérelemhez kötöttség 3) Időbeliség - a kérelem határidőben történő előterjesztése 4) Az esetleges mellékletek csatolása (pl. beszámoló és tisztségelfogadó, összeférhetetlenségi nyilatkozatok csatolása) 4 Az Ectv. 75. (5) bekezdése 2014/3 4. ADVOCAT 19 Több megjelenítése
Gyakran feltett kérdések az egyesületekre és az alapítványokra vonatkozó nem peres eljárásokban Szerzők: Csedrekiné dr. Tóth Boglárka és Vámosiné dr. Marunák Ágnes Budapest, 2014. július 4. Bevezetés A Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap
Nemzeti Együttműködési Alap Képzési segédlet 2012. A megújult civil támogatási rendszer a Nemzeti Együttműködési Alap bemutatása Képzési segédlet Készült az ÁROP 2.2.10-10-2010-0001 program keretében Budapest, Részletesebben T/4866. számú. törvényjavasla t. az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l
MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNY A T/4866. számú törvényjavasla t az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l Előadó: dr. Navracsics Tibo r közigazgatási Részletesebben Az új Polgári Törvénykönyv és a Civil törvény civil szervezeteket érintő rendelkezéseinek hatása a létesítő okiratra teendők, változások 2014-ben
Az új Polgári Törvénykönyv és a Civil törvény civil szervezeteket érintő rendelkezéseinek hatása a létesítő okiratra teendők, változások 2014-ben Készült: EMMI Civil Kapcsolatok Főosztályán 2014. április Részletesebben Ptk. Legfontosabb változásai. Egyesületek, alapítványok
Ptk. Legfontosabb változásai Egyesületek, alapítványok 2014. március 15. napján hatályba lép az új Ptk., ezzel együtt módosul a civil szervezeteket érintő joganyag Merőben új jogi szemlélet rendszertanilag Részletesebben SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján
SEGÉDLET a civil szervezetekre vonatkozó szabályok áttekintéséhez zárás: 2014. árpilis 08. napján Ptk. általános Ptk. speciális Civil tv. 3:1. [A jogi személy jogképessége] (1) A jogi személy jogképes: Részletesebben Műegyetemi Természet- és Sporttudományi Egyesület
1 Műegyetemi Természet- és Sporttudományi Egyesület 1111 Budapest, Bertalan Lajos utca 24. ALAPSZABÁLY 2014. május 26. 2 ALAPSZABÁLY I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Műegyetemi Természet- Részletesebben I. Az Egyesület adatai
A Magyar Pszichoanalitikus Egyesület alapításának ideje: 1989. 09. 18. A Fővárosi Bíróságon a bejegyzési száma: 60328 A Magyar Pszichoanalitikus Egyesület Alapszabálya (2014. május 22. napján elfogadott Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok 1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben Az Oroszlányi Bányász Hagyományőrző Fúvószenekari Egyesület
Az Oroszlányi Bányász Hagyományőrző Fúvószenekari Egyesület (módosított, egységes szerkezetbe foglalt) Alapszabálya I. Általános rendelkezések 1. Az Oroszlányi Bányász Hagyományőrző Fúvószenekari Egyesület Részletesebben BALATONFENYVESI TURISZTIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA. 1. fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
BALATONFENYVESI TURISZTIKAI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A közgyűlése az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. Törvény (Civiltv.) Részletesebben Amit a civilekről tudni lehet, kell és érdemes Aktuális kérdések alapítványok, egyesületek adózási és számviteli szabályozásával kapcsolatban
Amit a civilekről tudni lehet, kell és érdemes Aktuális kérdések alapítványok, egyesületek adózási és számviteli szabályozásával kapcsolatban Gottgeisl Rita könyvvizsgáló Magyar Adótanácsadók és Könyvviteli Részletesebben Az új egyesületi törvény rendelkezései, a közhasznú szervezetté válás kérdései. A Nemzeti Önkéntes Stratégia 2011-2020
Az új egyesületi törvény rendelkezései, a közhasznú szervezetté válás kérdései. A Nemzeti Önkéntes Stratégia 2011-2020 Dr. Gyurka Tímea tű. őrgy. Igazgatási Főosztályvezető-helyettes Irányadó jogszabály: Részletesebben 1. Az Egyesület neve, székhelye, működési területe és elektronikus levélcíme (Ptk. 3:5. a) és b) pontja alapján)
Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület módosítása egységes szerkezetben A Nagyvállalatok Logisztikai Vezetőinek Klubja Közhasznú Egyesület a 2014. május. napján hozott xxx /2014. Részletesebben - egységes szerkezetbe foglalva - 2014. május 19. napján
VEZÉR HALLGATÓI EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA - egységes szerkezetbe foglalva - 2014. május 19. napján I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Vezér Hallgatói Egyesület" alakuló közgyűlésén alapszabályát a 2014. március Részletesebben Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására
Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására NOSZA Egyesület 2014 Tartalom Bevezetés... 3 I. Részvételi jogok... 4 Közérdekű adatok megismerése... 4 Bírósági jogérvényesítés... 4 Közérdekű Részletesebben Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013.
Egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok, egyházak, lakásszövetkezetek, vízitársulatok adózásának alapvető szabályai 2013. Az egyesületek, köztestületek, alapítványok, közalapítványok, egyházak a Részletesebben Normaszöveg kiegészítés a Hogyan kellene módosítani a civil szervezetekkel kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseket? koncepcióhoz
Normaszöveg kiegészítés a Hogyan kellene módosítani a civil szervezetekkel kapcsolatos jogszabályi rendelkezéseket? koncepcióhoz ahol a [törölt szövegrészek szögletes zárójelek között, félkövérrel szedve], Részletesebben [egyesület neve] Egyesület Alapszabálya
[1959. évi IV. törvény 61-64. ; 2011. évi CLXXV. törvény 1-30. ; 2011. évi CLXXXI. törvény] Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló Részletesebben Egészség és Egység a Természettel Egyesület Alapszabálya (a 2011. évi CLXXV. Tv. szerint átdolgozva, egységes szerkezetben)
Dél-Alföldi Eurotender, Ifjúsági, Kulturális, Oktatási és Környezetvédelmi Egyesület ALAPSZABÁLYA A A Dél-Alföldi Eurotender, Ifjúsági, Kulturális, Oktatási és Környezetvédelmi Egyesület a 2011. évi CLXXV. Részletesebben Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014.
Civil szervezetek: egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok adózásának alapvető szabályai 2014. Az egyesületek, köztestületek, (köz)alapítványok1 [civil szervezetek] alapítására, működésére vonatkozó Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület jogállása, székhelye
ALAPSZABÁLY I. Az Egyesület jogállása, székhelye 1) Az Egyesület neve: Magyar Elektromobilitás Szövetség Az Egyesület angol neve: Hungarian Electromobility Association Az Egyesület rövidített neve: Elektromobilitás Részletesebben Magyar Vállalkozónők Közhasznú Egyesülete (MaVan) ALAPSZABÁLY
Magyar Vállalkozónők Közhasznú Egyesülete (MaVan) ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések A Magyar Vállalkozónők Közhasznú Egyesülete az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek Részletesebben LÁTÁSSÉRÜLTEK SZABADIDŐS SPORTEGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA
LÁTÁSSÉRÜLTEK SZABADIDŐS SPORTEGYESÜLETE ALAPSZABÁLYA I. Általános rendelkezések 1. Látássérültek Szabadidős Sportegyesülete (LÁSS) A Látássérültek Szabadidős Sportegyesülete (a továbbiakban: Egyesület) Részletesebben 8. szám 124. évfolyam 2009. március 6. TARTALOM
8. szám 124. évfolyam 2009. március 6. ÉRTESÍTÕ MAGYAR ÁLLAMVASUTAK ZÁRTKÖRÛEN MÛKÖDÕ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG TARTALOM Utasítások 18/2009. (III. 6. MÁV Ért. 8.) VIG számú vezérigazgatói utasítás az alapítványok Részletesebben MAGYAR KÖRNYEZETTUDATOS ÉPÍTÉS EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY
MAGYAR KÖRNYEZETTUDATOS ÉPÍTÉS EGYESÜLETE ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2014 1 A Magyar Környezettudatos Építés Egyesületének alapszabálya I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve, képviselői, alapítás Részletesebben EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK
EGYESÜLETEK MŰKÖDÉSÉVEL KAPCSOLATOS KÉRDÉSEK 2014. november Szentgyörgyi Magdolna Fontosabb hatályos jogszabályok 2011. ÉVI CLXXV TÖRVÉNY AZ EGYESÜLÉSI JOGRÓL, A KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSRÓL, VALAMINT A CIVIL Részletesebben AZ ABAÚJRAKEZDÉS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
AZ ABAÚJRAKEZDÉS KÖZHASZNÚ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetben Az alapítók az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról Részletesebben K i v o n a t a Hajdú-Bihar Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2015. április 24-ei ülésén hozott határozataiból:

matches:
de lege lata
de lege ferenda
Kúria
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság