text:
FEHÉR FÜZET A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója - PDF
FEHÉR FÜZET A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója
Download "FEHÉR FÜZET 2007. A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója"
1 FEHÉR FÜZET 2007 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója2 3 FEHÉR FÜZET 2007 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója Felelõs kiadó: DR. KÁRPÁTI JÓZSEF Szerkesztette: IVÁNYI KLÁRA Esetleírásokat készítette: DR. MUHI ERIKA DR. URVARI MÁRTON IVÁNYI KLÁRA A MÁSSÁG ALAPÍTVÁNY kiadványa MÁSSÁG ALAPÍTVÁNY, NEKI, FEHÉR FÜZET 2007, BUDAPEST4 5 Tartalom Elõszó... 7 Az év 2007-ben született bírósági ítéletek, illetve az Egyenlõ Bánásmód Hatóság döntései a NEKI által képviselt ügyekben I. Foglalkoztatással kapcsolatos ügyekben született ítéletek II. Személyhez fûzõdõ jogok megsértése III. Lakhatással kapcsolatos kérdésekben született ítélet IV. Egészségügyi ellátással kapcsolatos ítélet V. Büntetõeljárásokban született döntések Képzések, pályázati programok Új ügyek Foglalkoztatással kapcsolatos ügyek Cs. Gyula ügye (B. város) K.- né B. Ilona és társai ügyei (Sz. város) B. Józsefné ügye (B. község) R. Johanna ügye (M. város) Közszolgáltatás körében elkövetett hátrányos megkülönböztetés K. Zsolt és társai ügye (B. város) L. Sándor és társai ügye (B. város) Oktatási diszkrimináció S. Udo ügye (D. város) Büntetõeljárások során nyújtott jogi segítség Ifj. B. Csaba ügye (H. község) K. Gyuláné ügye (K. község) Egyéb ügyek M. Pál és D. Zoltán ügye (B. város) A NEKI A szervezet Vállalt tevékenységek Alapelvek a vállalásokról Munkamódszerek Diszkrimináció A diszkriminációról röviden Támogatók 2007-ben... 756 7 Elõszó A Másság Alapítvány Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Irodája (NEKI) közel másfél évtizede küzd a hátrányos megkülönböztetés, a társadalmi kirekesztés ellen. A szervezet 1995 óta minden évben megjelenteti éves beszámolóját, amelyben hírt ad legfontosabb ügyeirõl. Az utóbbi években a Fehér Füzetben azokat az eseteket ismertetjük, amelyeket stratégiai szempontból, a hazai jogalkotás és jogalkalmazás fejlõdése érdekében vállaltunk fel és kísérünk végig jogi képviselet formájában. A Fehér Füzet a rendszerváltás elsõ két évtizedének egyfajta kórtörténete: az elõítéletekrõl, a gyûlöletrõl, a kirekesztésrõl emlékezik. Figyelmeztet bennünket arra, hogy a megkülönböztetés, a kisebbségellenesség nem a Magyar Gárda megalapításával kezdõdött, hanem annak gyökerei sokkal mélyebbre és idõben távolabbra nyúlnak. Elgondolkodtat arról, hogy a diszkrimináció nem mérséklõdik, sõt új minõségben jelenik meg: kifinomultabb módszerekkel, erõsebb szervezettséggel munkálkodik, sajátságos ideológiai rendszerekbe áll össze. A évrõl szóló Fehér Füzetben igyekeztünk olyan ügyeket bemutatni, amelyek a klasszikus hátrányos megkülönböztetést példázzák. Ezeken belül is leginkább a szolgáltatás megtagadása és a foglalkoztatás területén történõ megkülönböztetés volt a jellemzõ. Egy esetben értünk el sikert oktatási diszkrimináció tárgyában. Az esetleírások között találunk két büntetõeljárást is: az egyikben romák sérelmére elkövetett bûncselekményrõl, a másikban pedig megítélésünk szerint rendõri túlkapásról számolunk be. Természetesen az igazságszolgáltatás mûködése körében a klasszikus diszkrimináció alig bizonyítható, mégis fontosnak tartottuk felhívni a figyelmet a rendõrség mûködése során tapasztalható anomáliákra. Végezetül egy ügyben a magyarországi német kisebbséghez tartozóknak nyújtottunk segítséget, mert esetükben a jogszabályi környezet fogyatékossága vagyoni hátrányhoz vezetett. Az elmúlt években megkezdett gyakorlatot folytatva beszámolunk a korábban ismertetett ügyeinkben hozott ítéletekrõl is. 14 döntést ismertetünk, ezek közül számunkra 9 ügyben született kedvezõ határozat, egy ügy zárult egyezséggel, egy esetben pedig az ítélet indokolását a fellebbviteli bíróság oly módon változtatta meg a javunkra, hogy az a megosztott bizonyítási kötelezettség értelmezésével lényeges jogfejlesztõ hatással bírhat ben a Másság Alapítvány folytatta mûködési reformját is: számos tréninget tartottunk országosan a tolerancia erõsítés és az egyenlõ bánásmód követelményének témakörében, és részt vettünk a hazai bírák továbbképzésében is. DR. KÁRPÁTI JÓZSEF Igazgató 78 9 AZ ÉV10 11 2006-ban született bírósági ítéletek, illetve az Egyenlõ Bánásmód Hatóság döntései a NEKI által képviselt ügyekben12 FEHÉR FÜZET 2007 I. Foglalkoztatással kapcsolatos ügyekben született ítéletek I. 1. MÁV II. A másodfokon eljáró Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság június 12.-én kelt ítéletével 1 helyben hagyta a Miskolci Munkaügyi Bíróság ítéletét, 2 amely kötelezte a MÁV Zrt.-t, 3 hogy fizessen meg fejenként ötszázezer forint nem vagyoni kártérítést hat, létszámleépítés során kiszervezett roma származású munkavállalójának. Az ítélet szerint a MÁV Zrt. a kiszervezés során közvetlen hátrányos megkülönböztetést alkalmazott roma származású dolgozóival szemben. A jogerõs döntés szerint a munkaügyi bíróság helyesen állapította meg a tényállást, és döntését az irányadó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelõen indokolta. Mint az korábbi beszámolóinkból már ismeretes, folyamán egy kormányhatározat értelmében a MÁV Zrt.-nél nagyarányú létszámleépítést hajtottak végre. Ennek eredményeként kerültek kiszervezésre a Borsod megyei Sajószentpéter fõpályamesteri szakaszának munkavállalói is. Az eljárás során a karbantartók közül valamennyi roma származású dolgozót kiszerveztek, azaz átadtak egy, a feladatot ellátó másik cégnek. A kiszervezett dolgozók közül 2005-ben ketten irodánkhoz fordultak segítségért. A kihelyezett roma munkavállalók legtöbbje évtizedes munkaviszonnyal és szakképzettséggel rendelkezett, míg állományban maradhatott olyan nem roma személy, aki szarvasmarha-tenyésztõ illetve bútorasztalos képesítéssel rendelkezett, és akinek mindössze kétéves munkaviszonya volt. Az eljárás során több roma származású tanú erõsítette meg a felperesek azon nyilatkozatát, hogy a szóban forgó fõpályamesteri szakaszon a cigány származású dolgozók helyzete már a kiszervezés elõtt is jóval rosszabb volt nem roma kollégáikéhoz képest. A Miskolci Munkaügyi Bíróság november 28-án kelt elsõfokú ítéletében megállapította, hogy a kiszervezés során közvetlen hátrányos megkülönböztetés valósult meg a roma származású munkavállalókkal szemben. Önmagában az a körülmény érvelt a bíróság, hogy a kiválasztásnál a származás döntött anélkül, hogy a szakmai végzettséget, emberi alkalmasságot figyelembe vették volna, a felpereseket megalázta, és elzárta attól a lehetõségtõl, hogy a MÁV Zrt. alkalmazottai legyenek. Minderre tekintettel további bizonyítás nélkül is megállapítható, hogy az alperes felpereseknek kárt okozott. [ ] Az egyenlõ bánásmód követelménye megsértésének következményeit megfelelõen orvosolni kell, mely jelen károkozás esetén [ ] a nem vagyoni kártérítés alkalmazását jelenti. A kártérítés összegszerûségével kapcsolatban a bíróság értékelte azt a tényt, hogy indokolása szerint az alperes magatartása alkalmas lehet arra, hogy a felperesekben erõsítse azt a feltevést, hogy a kisebbséghez való tartozás gátolja a munka nem roma származásúakhoz képesti egyenlõ értékelését 5. Az ítélet késõbb jogerõssé vált; ezt követõen kerestek meg bennünket a kiszervezett csoport további roma dolgozói azzal, hogy az õ érdekeiket is képviseljük a MÁV Zrt.-vel szemben. Tekintettel korábbi pernyertességünkre, peren kívüli megegyezésre felhívó ajánlattal kerestük meg a céget. Abban bíztunk, hogy a dolgozók sérelmét további pereskedés nélkül kompenzálni fogják, hiszen egy jogerõs bírósági ítélet már diszkriminatívnak találta a kiszervezés lebonyolítását. A cég azonban ezzel a lehetõséggel nem kívánt élni. Mivel a MÁV Zrt. egyezkedési ajánlatunkat elutasította, a kiszervezett brigád további hat roma dolgozójának nevében ismét peres eljárást kezdeményeztünk. Ahogy azt fent ismertettük, a MÁV Zrt.-t jogerõsen elmarasztalták az eljárásban, és ismét személyenként félmillió forint nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezték. A munkaügyi bíróság kifejtette, hogy az alperes bizonyítási kísérlete nem járt sikerrel. Az alperes arra hivatkozott, hogy megtartotta az egyenlõ bánásmód követelményét, mivel az elküldött dolgozókat nem roma származásuk miatt, hanem szakmai indokok alapján választották ki. Ezzel szemben az alpe- 1 Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Bíróság 1. Mf /2007/3. számú ítélete. 2 Miskolci Munkaügyi Bíróság 6.M.1364/2006/4. számú ítélete. 3 Kiadványunkban teljes néven azokat az érintetteket jelenítjük meg, akikkel szemben kezdeményezett eljárásokban jogerõs bírósági döntés áll rendelkezésünkre. Azokban az ügyekben, amelyekben még az eljárások folyamatban vannak, illetve az ítéletek nem jogerõsek, az érintettek nevét csak rövidítéssel közöljük. 4 A MÁV kiszervezéssel kapcsolatos ügyekrõl beszámoltunk már korábban: Fehér Füzet MÁV Rt., o.; Fehér Füzet Idézetek Miskolci Munkaügyi Bíróság 6. M /17. sz. ítéletébõl. 1213 2007-BEN SZÜLETETT ÍTÉLETEK ÉS DÖNTÉSEK A NEKI ÁLTAL KÉPVISELT ÜGYEKBEN resnél maradó és a kiszervezett munkavállalók szakképesítését, iskolai végzettségét, munkaviszonyát, az alperesnél eltöltött szolgálati idejét összehasonlítva semmi nem támasztotta alá a szakmai szempontú kiválasztást, érvelt a bíróság. A felperesek az alperessel szemben bizonyítási kötelezettségüknek eleget tettek: roma származásukról nyilatkozatot tettek, a hátrány vonatkozásában pedig okiratokkal igazolták, hogy a MÁV Zrt.-nél maradt munkavállalókhoz képest milyen károk érik õket. 6 Mivel a felperes bizonyítási kötelezettségének eleget tett, az alperes kimentése azonban nem járt sikerrel, a bíróság keresetünknek helyt adott. I. 2. Gy. Lászlóné ügye (Budapest) A Fõvárosi Bíróság november 7-én kelt ítéletében 7 helybenhagyta a Fõvárosi Munkaügyi Bíróság döntését 8, amely több mint félmillió forint elmaradt munkabér és ötvenhétezer forint kártérítés megfizetésére kötelezte az Atanázia Kft.-t volt munkavállalója, a roma származású Gy. Lászlóné számára. Gy. Lászlóné 2004 októbere óta dolgozott a cégnél üzletkötõ munkakörben. A cég médiahirdetések szervezésével, közvetítésével foglalkozott. A roma származású asszonnyal munkaszerzõdést csak két hónappal késõbb kötöttek, a munkabérrõl azonban rendelkezést a szerzõdés nem tartalmazott. Késõbb a szerzõdést úgy módosították, hogy a munkavállalónak havi forint munkabér jár, arról pedig szóban állapodott meg vele a munkáltató, hogy a megkötött szerzõdések után jutalékot is fog kapni. Tekintettel arra, hogy Gy. Lászlóné és a cég között vita támadt a jutalékok kiszámításával kapcsolatban, 2005 júliusában a munkaviszonyt közös megegyezéssel megszüntették. Az asszony azonban hiába kérte, a munkaviszony megszüntetésével kapcsolatos igazolásokat nem kapta meg, így késõbbi elhelyezkedési kísérletei is kudarcra voltak ítélve. Nem kapta meg a neki járó, még ki nem fizetett munkabért, illetve jutalékot sem. Mivel a cégnél Gy. Lászlóné volt az egyetlen roma származású dolgozó, a munkaviszony megszûnése megalázó körülmények között történt, elhelyezkedni munkáltatója jogellenes magatartása miatt az asszony nem tudott, érdekeit képviselni egyedül nem tudta, így irodánk jogi segítséget nyújtott számára. A munkaügyi bíróság ítéletének indokolásában kifejtette, hogy a felperes tanúkkal igazolta a cégnél zajló jutalékos rendszer meglétét, másrészt a bíróság köztudomású tényként fogadta azt el, hogy az üzletek szerzésével foglalkozó munkavállalókat jellemzõen jutalékos rendszerben foglalkoztatják, ezzel is ösztönözve õket minél több ügylet megszerzésére. Mivel a felperes azt is igazolta, hogy a munkaviszony megszûnését követõen több cégnél is azért nem alkalmazták, mert korábbi munkáltatójától a szükséges igazolásokat beszerezni nem tudta, a munkaviszony megszûnésekor kiadandó iratok kiadásának elmaradásával okozott kár tényét is megalapozottnak találta a bíróság. Idõközben a cég végelszámolási eljárást kezdeményezett maga ellen. Mivel az ítéletben foglaltakat nem teljesítette, végrehajtási eljárást kellett kezdeményezünk, amely jelenleg is folyamatban van. I. 3. T. Csaba ügye (Budapest) A Fõvárosi Bíróság április 26-án kelt ítéletében 9 elutasította a BE-MA 2000 Bt. keresetét, amelyben az Egyenlõ Bánásmód Hatóság elmarasztaló döntését kérte a felperes hatályon kívül helyezni. A hatóság még 2006 januárjában marasztalta el a céget diszkrimináció miatt, és kötelezte hétszázezer forint bírság megfizetésére. A hatóság határozata 10 szerint a cég a roma származású T. Csabát etnikai hovatartozása miatt nem alkalmazta szobafestõ munkakörben, és ezzel megsértette az egyenlõ bánásmód követelményét. 11 Az eset érdekessége volt, hogy a hatóság a tényállás felderítése során elfogadta az irodánk által megszervezett telefonos tesztelés tapasztalatait. Ennek során tesztelõink elõbb egy közismerten romákra jellemzõ ve- 6 A jogutód munkáltatónál a dolgozók csak egyéves foglalkoztatási garanciát kaptak, ennek elteltével csak meghatározott mértékû végkielégítés járt nekik, szemben a MÁV Zrt. Kollektív szerzõdésében foglalt, ennél jóval kedvezõbb rendelkezésekkel. Elestek továbbá a MÁV-alkalmazottakat megilletõ szociális csomagtól, szabadjegytõl, alacsonyabb lett a bérfejlesztésük, kedvezõtlenebb munkarendben dolgozhattak tovább, és a munkavégzés helye is rosszabb lett. 7 Fõvárosi Bíróság mint másodfokú bíróság 55.Mf /2007/4. sz. ítélete. 8 Fõvárosi Munkaügyi Bíróság 5.M.2053/2006/16. sz. ítélete. 9 Fõvárosi Bíróság 8.K /2006. sz. ítélete. 10 EBH/180/1/ T. Csaba ügyérõl bõvebben lásd: Fehér Füzet T. Csaba ügye o. 1314 FEHÉR FÜZET 2007 zetéknéven, majd egy hétköznapi vezetéknéven mutatkoztak be a munkáltató képviselõjének, és érdeklõdtek az állás iránt. Míg a romák közt gyakori néven bemutatkozó tesztelõvel a munkáltató képviselõje elutasító volt, hétköznapi néven bemutatkozó tesztelõnek a munkával kapcsolatban minden információt megadott, neki személyes találkozásra lehetõséget kínált fel. Az Egyenlõ Bánásmód Hatóság elmarasztaló döntését a cég megtámadta, és kérte a Fõvárosi Bíróságot, hogy azt helyezze hatályon kívül. Keresetében arra hivatkozott, hogy mint munkáltató több napon át folyamatosan hirdette az állást, voltak olyan idõszakok, amikor már valakivel személyes találkozót is megbeszélt, így joggal mondhatta azt a telefonba akár a panaszosnak, akár a tesztelõnek, hogy a hirdetés már nem aktuális. Sérelmezte azt is a cég, hogy a hatóság elutasította azon bizonyítási indítványukat, amely arra vonatkozott, hogy alátámasszák: rokonszenvvel viseltetnek a roma származású munkavállalókkal szemben, szívesen alkalmazzák õket. A cég eltúlzottnak találta a kiszabott bírság összegét is, hangsúlyozva, hogy annak befizetésével a társaság megszûnhet, egy család megélhetése kerül veszélybe, és további munkavállalók maradnak munka nélkül. A bíróság a felperes érvelését nem tartotta alaposnak. A keresetet elutasító ítélet indokolásában kifejtette, hogy a közigazgatási szerv határozatának felülvizsgálatát az ügyfél anyagi és eljárásjogi jogszabálysértésre, illetve a közigazgatási szerv téves jogértelmezésére hivatkozással kérheti. 12 Az eljárási szabálysértés csak akkor eredményezheti a határozat hatályon kívül helyezését (megváltoztatását), ha az ügy érdemére is kiható olyan súlyos eljárási szabálysértés történt, amely a bírósági eljárásban nem orvosolható, érvelt a bíróság. Az indokolás szerint a perben rendelkezésre álló iratokból megállapítható, hogy az Egyenlõ Bánásmód Hatóság a határozathozatalhoz szükséges mértékben eleget tett a tényállás-tisztázási kötelezettségének, minden, az ügyben releváns tényt, körülményt feltárt és értékelt. A bíróság fontos megállapítást tesz a tekintetben is, hogy a cég sérelmezte, nem volt lehetõség bizonyítani a hatóság eljárásában más roma munkavállalókkal kapcsolatos viszonyukat: Leszögezi a bíróság, hogy jelen perben csakis az adott esemény értékelhetõ, a hátrányos megkülönböztetést megvalósító magatartást a konkrét jogviszonyban kell vizsgálni [ ] más hirdetõk hátrányos megkülönböztetést megvalósító magatartása egyébként sem mentesítené a felperest. Ugyancsak nem értékelhetõ jelen perben a felperes által meghallgatni kért személy tanúvallomása, akivel azt kívánta a felperes bizonyítani, hogy korábbi idõszak vonatkozásában alkalmazott roma származásúakat is a különbözõ építkezésein, tehát a tanúkihallgatás mellõzésével, azzal, hogy nem adott helyt a felperes ezen bizonyítási indítványának az alperesi hatóság, nem követett el eljárásjogi jogszabálysértést. 13 A bírság mértékével kapcsolatban a bíróság kifejtette, hogy a közigazgatási iratok tanúsága szerint a bírság felsõ határához képest, 14 a felperes vagyoni helyzetét is figyelembe véve a kiszabott összeg arányban állónak tekinthetõ az elkövetett cselekmény súlyával. Hangsúlyozta a bíróság, hogy a határozat jogszabálysértõ voltának bizonyítása a felperest terhelte, 15 ilyen értékelhetõ, a keresetet alátámasztó bizonyítás azonban a perben nem történt. I. 4. K.-né B. Ilona és társai ügye (Sz. város) Az Egyenlõ Bánásmód Hatóság június 25-én kelt határozatában 16 megállapította, hogy a Stampi 2002 Munkaerõ-kölcsönzõ Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. megsértette az egyenlõ bánásmód követelményét azzal, hogy K.-né B. Ilonát és két társát roma származásuk miatt nem közvetítette ki a képzettségüknek és végzettségüknek egyébként megfelelõ munkára. A határozat szerint a Benei és Társa Édesipari Termékgyártó és Forgalmazó Kft. is megsértette az egyenlõ bánásmód kötelezettségét, mivel õ utasította a Stampi Kft.-t, hogy roma munkavállalókat ne közvetítsen ki. A Stampi Kft.-t egymillió, a Benei és Társa Kft.-t kétmillió forint bírság megfizetésére kötelezte a hatóság. A roma származású K.-né B. Ilona és két társa egy újságban meghirdetett csomagolási munkára jelentkezett 2007 tavaszán. A roma asszonyok, miután telefonon egyeztettek a hirdetést közzé tevõ munkaerõ-kölcsönzõ cég képviselõjével, Budapestre utaztak további egyeztetés érdekében. Az egyeztetésen tájékoztatták 12 Legfelsõbb Bíróság Közigazgatási Kollégiumának KK. 31. sz. állásfoglalása. 13 Idézet az ítéletbõl. 14 Az Egyenlõ Bánásmód Hatóság ötvenezer forinttól hatmillió forintig terjedõ bírságot szabhat ki az egyenlõ bánásmód megsértése miatt, lásd Ebktv. 16. (4) bekezdése. 15 Pp (1) bek. 16 EBH/271/2007/26. 1415 2007-BEN SZÜLETETT ÍTÉLETEK ÉS DÖNTÉSEK A NEKI ÁLTAL KÉPVISELT ÜGYEKBEN õket, hogy a munkavégzésre Budapesten kerül sor, a 10 órás munkáért 2990 forintot kapnak majd naponta, azonban a dolgozóknak havi ezer forinttal kell hozzájárulniuk az utazási költségekhez. A nem túl kedvezõ lehetõségek ellenére a roma asszonyok a munkát vállalták, még azt is megígérték, hogy további embereket toboroznak ismerõsi körükbõl. Még aznap este azonban, ahogy az asszonyok hazaértek Sz. városba, telefonon közölték velük, hogy csak a magyar emberek mehetnek dolgozni, a cigányok nem kellenek. A roma asszonyok egyike telefonon kérdõre vonta a munkaerõ-kölcsönzõ cég képviselõjét, aki a felelõsséget a megbízóra hárította azzal, hogy kint járt annál a cégnél, ahová közvetítette volna az asszonyokat, és ott közölték vele, hogy romákat ne küldjön dolgozni. Mivel az elutasítás módja, különösen annak a származásra utaló indoka az asszonyokat rendkívül megalázta, kérték az Egyenlõ Bánásmód Hatóság eljárását. Az eljárás során több tanú megerõsítette, hogy a munkaerõ-kölcsönzõ cég a roma származású dolgozóknak azt üzente, hogy õket nem kívánja közvetíteni származásuk miatt. A megbízó cég arra hivatkozott, hogy a magyar ember kitétel alatt a magyar állampolgárokra gondoltak, mivel külföldieket nem tudnak foglalkoztatni, hivatkozását azonban a hatóság nem fogadta el a kimentési bizonyítás körében. A hatóság határozatának indokolásában kifejti, hogy a meghallgatott tanúk vallomásai, valamint a rendelkezésre álló egyéb bizonyítékok kétséget kizáróan alátámasztották, hogy mindkét cég közvetlen diszkriminációt alkalmazott a roma származású kérelmezõkkel szemben. I. 5. M. Ildikó (K. város) A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság augusztus 6-án kelt ítéletében kötelezte a K. városi Sz. I. Általános Iskolát, hogy 15 napon belül fizessen meg forintot annak kamataival együtt M. Ildikó roma származású pedagógus javára. 17 A roma származású pedagógus 2003-ban helyezkedett el a szóban forgó általános iskolában, kifejezetten azzal a céllal, hogy az iskola eltérõ tantervû tagozatán tanuló, zömében roma gyerekekbõl álló osztállyal foglalkozzon. M. Ildikó, miután tapasztalta, hogy az oktatási intézményben a gondjaira bízott roma gyerekekkel megítélése szerint hátrányosabban járnak el, mint a nem roma származású gyerekekkel, a fenntartó, majd a kisebbségi ombudsman segítségét kérte. Fellépése miatt folyamatos konfliktusa lett az intézmény vezetõjével, és több atrocitás is érte: osztálya az egyik iskolai ünnepségen nem léphetett fel, alacsonyabb fizetési fokozatba sorolták be, utazási költségtérítési igényét elutasították, majd határozott idejû szerzõdését nem hosszabbították meg. A pedagógus nevében eljárást kezdeményeztünk, amelyben kértük, hogy a bíróság állapítsa meg a munkaviszony megszüntetésének jogellenességét, a rossz fizetési besorolásból adódó bérkülönbség megfizetésre kötelezését, valamint a hátrányos megkülönböztetés, a megtorlás megállapítását. Álláspontunk az volt, hogy a tanárnõt azért érték hátrányok az iskola vezetése részérõl, mert õ több alkalommal fellépett az iskolában a roma tanulókat érõ rossz bánásmód miatt. Ezen fellépést torolta meg az iskola elõbb a rossz besorolással, majd azzal, hogy a korábbi ígéret és a rendelkezésre álló betöltetlen álláshely ellenére a pedagógus munkaszerzõdését nem hosszabbították meg, illetve azt nem alakították át határozatlan idejûvé. 18 Az elsõ fokon eljáró bíróság megállapította, hogy a fizetési besorolás valóban téves volt a tanárnõ hátrányára, ugyanakkor a munkaviszony és a hátrányos megkülönböztetés tekintetében keresetünket elutasította. A bíróság szerint az a tény, hogy az iskola a tanárnõ szerzõdését meghosszabbította még azután is, hogy az ombudsmani vizsgálat már elkezdõdött, azt mutatja, hogy a foglalkoztatás késõbbi megszüntetése és a pedagógusnak a roma gyerekek érdekében kifejtett fellépése között nincs összefüggés. Az ítéletet irodánk és az iskola is megfellebbezte, így az nem jogerõs. I. 6. B. István (P. város) A Pécsi Munkaügyi Bíróság szeptember 13. napján kelt ítéletében 19 elutasította B. István keresetét, amelyben arra kérte a bíróságot, hogy állapítsa meg: az országosan mûködõ õrzõ-védõ alperesi cég roma 17 Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 10. M. 1290/2005/33. sz. ítélete. 18 Az ügyrõl bõvebben lásd: Fehér Füzet M. Ildikó ügye. 48. o. 19 Pécsi Munkaügyi Bíróság 3.M.615/2006/16. 1516 FEHÉR FÜZET 2007 származása nem alkalmazta õt. Az ítélet indokolása szerint a cég sikeresen bizonyította, hogy nem B. István származása volt az alapja annak, hogy õt nem alkalmazták. Amint arról már korábban is beszámoltunk, B. István 2005 májusában szerzett tudomást arról, hogy az õrzõ-védõ cégnél üresedés van, ezért bement annak pécsi kirendeltségéhez. 20 A kirendeltség vezetõje megerõsítette, hogy valóban keresnek munkaerõt értékszállítói pozícióban, és miután tisztázták, hogy B. István rendelkezik a megfelelõ képesítéssel, ígéretet tett rá, hogy alkalmazni fogják, amennyiben a munkába álláshoz szükséges követelményeknek eleget tesz (regisztráció a Személy- Vagyonvédelmi- és Magánnyomozói Kamarában, egészségügyi alkalmassági és pszichológiai vizsgálat elvégzése, bankszámla-nyitás). Miután azonban B. István nem kevés idõ és pénz ráfordításával megszerezte a szükséges dokumentumokat, telefonon közölték vele, hogy nem tudják alkalmazni. A férfit nagyon meglepte a megváltozott hangnem, így személyesen is érdeklõdött az elutasítása indokáról. A kirendeltség vezetõje ekkor közölte vele, hogy a budapesti központ nem hagyta jóvá a felvételét. Mivel B. István nem tudott másra gondolni, ezért megkérdezte, hogy roma származása miatt utasították-e el, amire azt a választ kapta, hogy nem jár messze az igazságtól. Az elsõfokú bírósági eljárása során az õrzõ-védõ cég azzal védekezett, hogy június 1. napjától az egész országra kiterjedõ létszámstopot vezettek be náluk, amelyrõl májusban a kirendeltség vezetõje még nem tudott, ezért is tett ígéretet B. Istvánnak, hogy felveszik. A cég több alkalmazottja is ezzel egyezõen nyilatkozott az eljárás során, és okirati bizonyítékot is tudtak csatolni a létszámstopról. Ezzel szemben B. István állításait csak saját elmondása, és közvetett bizonyítékok támasztották alá. Mindezek ellenére irodánk az ítélet ellen fellebbezést nyújtott be, tekintettel arra, hogy a bíróság indokolása véleményünk szerint téves megállapítást tartalmazott a bizonyítási teher vonatkozásában. Az ítélet leszögezte ugyanis, hogy a bíróság álláspontja szerint az esélyegyenlõségi törvényben foglaltak értelmében a felperesnek azt kell bizonyítania, hogy az elszenvedett hátrány összefüggésben volt a származásával. Ez a megállapítás azonban ellentétes az Ebktv. 21 vonatkozó rendelkezéseivel, amely szerint a felperesnek csak azt kell valószínûsítenie, hogy hátrány érte, illetve hogy rendelkezett valamely, a törvényben felsorolt védett tulajdonsággal. 22 Amennyiben a felperesnek még azt is bizonyítani kellene, hogy az elszenvedett hátrány öszszefüggésben volt a védett tulajdonságával, a megosztott bizonyításnak a felperes perbeli helyzetét megkönnyítõ hatása nem érvényesülhetne. A fenti érveléssel megegyezõ álláspontra helyezkedett az Egyenlõ Bánásmód Hatóság Tanácsadó Testülete is egy korábbi állásfoglalásában, amelyben leszögezte, hogy az eljárás alá vont személy akként mentesülhet a felelõsség alól azaz akkor mentheti ki magát ha bizonyítja, hogy [a hátrány és a védett tulajdonság] közt nincs oksági összefüggés: ebben az esetben azt igazolja sikeresen, hogy az egyenlõ bánásmód követelményét megtartotta. 23 Az Ebktv. bizonyításra vonatkozó speciális szabályainak központi eleme épp az oksági összefüggés megléte vagy meg nem léte. A Pécsi Munkaügyi Bíróság okfejtésével azonos tartalmú megállapítások az Ebktv. téves értelmezéséhez vezethetnek, és az ezirányú bírósági gyakorlatra is káros hatással lehetnek, ezért is fontosnak tartottuk, hogy az ítélet ellen fellebbezést nyújtsunk be, kérve a jogszabállyal ellentétes indokolás megváltoztatását. A megyei bíróság döntése az Ebktv. értelmezése tekintetében kulcsfontosságú, mert az Egyenlõ Bánásmód Tanácsadó Testületének a bizonyítási kötelezettség megosztása tárgyában hozott állásfoglalásának a bírói gyakorlatba épülését szolgálta. I. 7. R. Norbert (Budapest) A Fõvárosi Bíróság április 13-án kelt ítéletével 24 helybenhagyta a Fõvárosi Munkaügyi Bíróság döntését, 25 amely kötelezte a Bross Security Vagyonvédemi Kft.-t, hogy fizessen háromszázötvenezer forint nem vagyoni kártérítést R. Norbert 26 felperes számára. A bíróság által megállapított tényállás szerint az 20 Fehér Füzet 2005, 52. o. 21 Az Egyenlõ bánásmódról és az esélyegyenlõség elõmozdításáról szóló évi CXXV. törvény, továbbiakban: Ebktv. 22 Ebktv. 19. (1) bekezdés. 23 EBH Tanácsadó Testületének /1/2006. TT. sz. állásfoglalása. 25 Fõvárosi Munkaügyi Bíróság 29.M.5804/2005/18. sz. ítélete. 24 Fõvárosi Bíróság 55.Mf /2006/3. sz. ítélete. 26 R. Norbert ügyérõl bõvebben lásd: Fehér füzet R. Norbert ügye o. 1617 2007-BEN SZÜLETETT ÍTÉLETEK ÉS DÖNTÉSEK A NEKI ÁLTAL KÉPVISELT ÜGYEKBEN õrzõ-védõ tevékenységgel foglalkozó társaság képviselõje azzal utasította el a roma felperest, hogy megbízója egy snájdig, jóképû, csinosabb fiatalembert kíván alkalmazni. Az R. Norbert képviseletében benyújtott keresetünkben kértük a bíróságot, hogy az alperes fõvállalkozó céget nyolcszázezer forint nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezze, mivel az megsértette az egyenlõ bánásmód követelményét azzal, hogy szakmai alkalmassága ellenére a roma származású felperest nem alkalmazta. Az egyenlõ bánásmód megsértését elsõsorban a roma származással összefüggésben kértük megállapítani, azonban az eljárás során felmerült adatok fényében benyújtott keresetmódosításunkban vagylagosan kértük a felperes külleme mint egyéb helyzete alapján történõ diszkrimináció megállapítását is. (A felperes amellett, hogy szembetûnõ roma rasszjegyekkel rendelkezik, átlagon felüli testsúlyú és magasságú.) Az Ebktv. nemcsak az Európai Unió által védett hat alapvetõ tulajdonságot ismeri el oltalmazandónak, hanem az összesen 19 különbözõ helyzet vagy tulajdonság mellett az ún. egyéb helyzetet is. 27 Az ügyfél, illetve a kereset elutasításának elkerülése érdekében, mintegy tudatos óvatosságból jelöltük meg az egyéb helyzet alapú diszkriminációt vagylagos kereseti kérelemként. Az alperes védekezése során elõször arra hivatkozott, hogy a felperes nem rendelkezett kamarai tagsággal, késõbb pedig azt hozta fel kimentésként, hogy tekintettel a testalkatára nem tudtak volna számára megfelelõ méretû munkaruhát biztosítani. Ahogy a bíróság ítéletének indokolásában kifejtette, az eljárás során megállapíthatóvá vált, hogy az alperes az általa õrzött objektumon megüresedett álláshelyre biztonsági õrt keresett, a felvételi eljárás során a felperes jelentkezését pedig elutasította. A felperes az eljárás során bizonyította, folytatta a bíróság, hogy roma származású és külleme olyan, a személyiség lényeges vonásának tekinthetõ, amely az Esélyegyenlõségi törvényben felsorolt körbe vonható. A perben ezt követõen az alperesre hárult annak bizonyítása, hogy megtartotta, vagy az adott jogviszony keretében nem volt köteles megtartani az egyenlõ bánásmód követelményét. Ennek bizonyítására az alperesnek, érvelt a bíróság, a jogviszonnyal összefüggõ, objektíven igazolható indokot kellett volna bizonyítania. Az alperes azonban nem hozott fel olyan objektív okot, amely az elutasítást igazolta volna, a felperes jelentkezését alkalmasságának, képzettségének vizsgálata nélkül, külleme alapján utasította el. Az alperes továbbá nem hivatkozott semmilyen olyan indokra sem, amely miatt az adott munkakörben a küllemnek kifejezett jelentõsége lett volna. A bíróság ítéletében hangsúlyozta, hogy arra nézve, hogy a felperest az alperes roma származása miatt nem alkalmazta, adat nem merült fel a perben, maga a felperes is úgy nyilatkozott, hogy azt»érezte«, hogy az elutasításnak»más oka nem lehetett«, mint a származása. 27 Ebktv. 8. : Közvetlen hátrányos megkülönböztetésnek minõsül az olyan rendelkezés, amelynek eredményeként egy személy vagy csoport valós vagy vélt a) neme, b) faji hovatartozása, c) bõrszíne, d) nemzetisége, e) nemzeti vagy etnikai kisebbséghez való tartozása, f) anyanyelve, g) fogyatékossága, h) egészségi állapota, i) vallási vagy világnézeti meggyõzõdése, j) politikai vagy más véleménye, k) családi állapota, l) anyasága (terhessége) vagy apasága, m) szexuális irányultsága, n) nemi identitása, o) életkora, p) társadalmi származása, q) vagyoni helyzete, r) foglalkoztatási jogviszonyának vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyának részmunkaidõs jellege, illetve határozott idõtartama, s) érdekképviselethez való tartozása, t) egyéb helyzete, tulajdonsága vagy jellemzõje (a továbbiakban együtt: tulajdonsága) miatt részesül kedvezõtlenebb bánásmódban, mint amelyben más, összehasonlítható helyzetben levõ személy vagy csoport részesül, részesült vagy részesülne. 1718 FEHÉR FÜZET 2007 Az eljárást végig figyelemmel követve valóban pusztán az volt kétséget kizáróan megállapítható, hogy a panaszost külleme miatt nem alkalmazták. Tekintettel arra, hogy a kereseti kérelmünk az etnikai származás és az egyéb helyzet tekintetében vagylagos volt, fellebbezésünkben pusztán a nem vagyoni kártérítés öszszegszerûsége miatt kértük az ítélet megváltoztatását. Indokolásunkban kifejtettük, hogy a felperest a hátrányos megkülönböztetés nagyon megviselte, állandó munkahelye azóta sincs. Súlyos jogsértésnek minõsíthetõ, hogy az alperes a munkához való jutástól zárta el a felperest, amely cselekedet alkalmas lehet arra, hogy erõsítse benne azt a feltevést, hogy külseje gátolja a munkavállalásban, megélhetése biztosításában. Hivatkoztunk arra is, hogy az utóbbi évek bírói gyakorlata a hasonló tényállású ügyekben többlettényállású elem nélkül is nagyobb összegû kártérítést tart indokoltnak. 28 Ennek megfelelõen a kártérítés összegét ötszázezer forintra kértük felemelni. Az ügyben eljáró fellebbviteli bíróság április 13-án kihirdetett ítélete azonban helybenhagyta az elsõfokú bíróság döntését a kártérítés összegének tekintetében. Ítéletének indokolásában a bíróság kifejtette: A másodfokú bíróság az ítélet döntéséhez kapcsolódóan emeli ki, hogy a felperes kereseti érvelése közül az elsõdleges, a súlyosabb hátrányt jelentõ indok [roma származás miatti megkülönböztetés] nem nyert bizonyítást az alperes terhére, amely körülményt a felperesi keresettel érvényesített nem vagyoni kártérítés összegszerûségét érintõen az elsõfokú bíróság megfelelõen értékelt. Látható, hogy az ítélet indokolásában ismét megjelenik az a bizonyítással kapcsolatos probléma, amire már többször felhívtuk a figyelmet: a bíróság továbbra is a felperestõl, a diszkrimináció áldozatától várta volna, hogy a származás és a megkülönböztetés közti ok okozati összefüggést bizonyítsa, noha az Ebktv. bizonyítási szabályai nem ezt a logikát követik. (Pusztán az ítélet indokolása ellen a Legfelsõbb Bírósághoz további jogorvoslatért nem lehet fordulni.) 28 A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 8. Mf /2004/3. sz. ítéletével jogerõre emelkedett Pest Megyei Munkaügyi Bíróság által I. M. 471/2004/3. sz. ítéletében a bíróság egy vagyonvédelmi céget ötszázezer forint nem vagyoni kártérítés megfizetésére kötelezett, mivel az nem alkalmazta a roma származású felperest etnikai hovatartozása miatt vagyonõri munkára. (Az esetrõl bõvebben lásd: Fehér Füzet Cs. Gyula ügye o.) 1819 2007-BEN SZÜLETETT ÍTÉLETEK ÉS DÖNTÉSEK A NEKI ÁLTAL KÉPVISELT ÜGYEKBEN II. Személyhez fûzõdõ jogok megsértése II. 1. K. János (B. község) A Fõvárosi Bíróság január 31-én kelt ítéletében kötelezte a Cement Info újság kiadóját és felelõs szerkesztõjét, a Strabag Zrt.-t és Zimmermann Ottót, hogy fizessenek meg százezer forint nem vagyoni kártérítést K. Jánosnak, mivel a Cement Info címû újságban megsértették a roma férfi emberi méltóságát, jó hírnevét és becsületét tavaszán a Strabag Zrt. kampányt folytatott B. községben egy cementgyár létesítésének érdekében. A faluban aláírásgyûjtés kezdõdött a létesítendõ gyár ellen, amelyet az egyik helyi civil szervezet kezdeményezett. A Strabag Zrt. az aláírásgyûjtést nehezményezve gúnyolódó cikket jelentetett meg Pepita kalandjai címmel, amelyben az egyesület egyetlen roma tagjának, K. Jánosnak a személyét használta fel a cementgyárat ellenzõk lejáratására. A cikk szerzõje a roma férfit szûk körben használt becenevén emlegeti, és állításait a társadalomban a romákkal szemben élõ sztereotípiákra alapozza. Többek között azzal vádolja meg K. Jánost, hogy az adófizetõk pénzén, közmunka ideje alatt, ahelyett, hogy munkáját végezte volna, gyûjtötte az aláírásokat. 29 A bíróság ítélete szerint az alperesek megsértették K. János emberi méltóságát, jó hírnevét és becsületét azzal, hogy õt Pepitának nevezték, és valótlanul olyan színben tüntették fel, mintha az aláírásgyûjtést munkaidõben, ellenszolgáltatás fejében, arról sem tudva végezte volna, hogy a cementgyár mellett vagy ellene gyûjti-e az aláírásokat. A százezer forintos kártérítés megfizetése mellett a bíróság kötelezte az alpereseket, hogy saját költségükön az ítélet rendelkezõ részét tegyék közzé a helyi újságban. Az alperesek azon érvelésére, hogy a Pepita elnevezés a faluban ismert és mások által is használt volt K. János kapcsán, a bíróság kifejti, hogy még ha egy kis településen valakit a ragadványnevén szólítani általánosan elfogadott is lenne, a ragadványnevet a sajtónyilvánosság elé tárni az érintett tudta és beleegyezése nélkül nem lehet. A cikk állításaival kapcsolatban az alperes a véleménynyilvánítás szabadságára hivatkozva próbált mentesülni a felelõsségre vonás elõl, ezen érvelését sem fogadta azonban el a bíróság. Az ítélet indokolása szerint tekintettel arra, hogy a vizsgált cikk felperes személyiségét sértõ valótlan tényállításokat adott közre, a bíróság nem látott jogalapot arra, hogy az alperesek a véleménynyilvánítás szabadságára alapítottan mentesüljenek. Ezen kérdés kapcsán külön is ki kell emelnie a bíróságnak azt is, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának alkotmányos elismerése nem vezethet a személyiségi jogok védelmezõ elõírások félretételéhez. 30 A nem vagyoni kártérítés mértékének megállapítása során a bíróság azt vette figyelembe, hogy a sérelmezett cikk két településen megjelenõ újságban jelent meg, így olvasói olyan emberek voltak, akik a felperes munkáját, emberi magatartását személyes ismeretségük során szerzett tapasztalataikból már ismerték. Mindez pedig a bíróság jogi álláspontja szerint alkalmas a valótlan megállapítások által okozott sérelem enyhítésére. Az általunk kért háromszázezer forint helyett a bíróság ezen érvelése alapján mindössze százezer forint megfizetésére kötelezte a kiadót és a szerkesztõt. Az ítélet ellen az újság kiadója és szerkesztõje fellebbezést nyújtott be, a Fõvárosi Ítélõtábla október 30-án kelt ítéletével 31 helyes indokainál fogva helybenhagyta a döntést. II. 2. H. Sándor (V. város) Megegyezéssel zárult az az eljárás, amelyet H. Sándor és édesanyja nevében indítottunk személyhez fûzõdõ jogok megsértése miatt egy lízingtársaság és egy vagyonvédelmi cég ellen. A lízingtársaság által megbízott vagyonvédelmi cég H. Sándor vagyoni körülményeinek felmérése során a munkalapra a férfi édesanyjánál 29 K. János ügyérõl bõvebben lásd: Fehér Füzet K. János ügye. 70. o. 30 Idézet az ítéletbõl. 31 Fõvárosi Ítélõtábla 2.Pf /2007/2. sz. ítélete. 1920 FEHÉR FÜZET 2007 tett látogatást követõen a következõ szöveget írta: Az ügyfél lakcíme a v.-i cigánysor egyik putrija, az anyuka full dakota. H. Sándor egy nagy értékû személygépkocsi lízingelése kapcsán került pénzügyi vitába a lízingcéggel még 2005-ben. Mivel a személygépkocsiról kiderült, hogy súlyos mûszaki problémák vannak vele, H. Sándor a felvett hitel törlesztését megszüntette, ugyanakkor a cég feljelentést tett ellene közokirat-hamisítás gyanúja miatt. A feljelentést követõen a roma származással összefüggõ dehonesztáló kifejezéseket tartalmazó munkalap is becsatolásra került a bûnügyi iratok közé, amit a roma férfi és az ügyrõl csak késõbb értesülõ édesanyja rendkívül sérelmezett. 32 A munkalap emberi méltóságot sértõ, megalázó kijelentései miatt elõbb a hitelt folyósító pénzintézet ellen kezdeményeztünk eljárást, azonban mint késõbb kiderült, a felmérést a G. B. Vagyonvédelmi Kft. munkatársa végezte el, a pénzintézet lízingcégének a megbízásából. Az alperesi pozícióba került két cég az eljárás során egyezségi ajánlatot tett, amelyet H. Sándor és édesanyja elfogadott. Az egyezség szerint a személyiségi jogi perben a felek álláspontjaikat kölcsönösen közelítve egymáshoz, mindkettõ fél érdekeinek maximálisan megfelelõ egyezséget kötöttek és kérték közösen a per megszüntetését. 32 Az ügyrõl bõvebben lásd: Fehér Füzet H. Sándor ügye. 81. o. 20 Több megjelenítése
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Ügyiratszám: EBH/446/2012. HATÁROZAT Az Egyenlő Bánásmód Hatóság kérelmezőnek a Gyermekrák Alapítvány (1084. Budapest, Rákóczi tér 10.) eljárás alá vonttal szemben az egyenlő bánásmód Részletesebben í t é l e t e t : Indokolás A bíróság a peradatok, így különösen a csatolt közigazgatási iratok tartalma alapján a következő tényállást
Vagyongyarapodás bizonyítás, becslés, elévülés Békés Megyei Bíróság 7.K.23.351/2006/3.szám A megyei bíróság dr Bagdi László ügyvéd által képviselt I.rendű, II. rendű felpereseknek - APEH Hatósági Főosztály Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója
FEHÉR FÜZET 2006 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója FEHÉR FÜZET 2006 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója Felelõs kiadó: DR. KÁRPÁTI JÓZSEF Szerkesztette: IVÁNYI Részletesebben A Magyar Köztársaság nevében!
Marsi Erika Főigazgató Asszony Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete Budapest Krisztina krt. 39. 1013 Tárgy: Kérelem a PSZÁF J-B-IV-24/2007. sz. határozat saját hatáskörben történő visszavonására Tisztelt Részletesebben Esélyegyenlőségi Képzés
Esélyegyenlőségi Képzés KEOP 6.1.0/B/09-2009-0014 Erdei tanóra program Nógrád megyében című projekt projektmenedzsment tagjai és a DIPO Khe. alkalmazottai számára Készítette: Glázer Éva Bánk, 2010. március Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.30.942/2006/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA Bfv.III.362/2010/12.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága Budapesten, a 2010. év november hó 23. napján tartott nyilvános Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s :
Tervezet! 2009. február 23. 2009. évi törvény a közérdeksérelem veszélyét vagy magvalósulását bejelentő foglalkoztatottak védelméről Az Országgyűlés kinyilvánítva elkötelezettségét a demokratikus, jogállami Részletesebben Tájékoztató. az önkormányzat peres ügyeinek állásáról
Szentmiklósi és Társa Ügyvédi Iroda Budapest Szám: 1-38 / 2012. Tájékoztató az önkormányzat peres ügyeinek állásáról Készült: A Képviselő-testület 2012. márciusi ülésére Előterjesztő: Szentmiklósi és Társa Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 5.Pf.21.364/2007/7. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla dr. Radnóti István ügyvéd (1055 Budapest, Bihari János u. 20.) által képviselt felperes neve (felperes címe) Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.355/2004/3. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi szeptember hó 30. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Bíróság 11.K.31.042/2006/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
NEM JOGERŐS! Pest Megyei Munkaügyi Bíróság 4.M.787/2004/15. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság dr. Tordai Gábor előadó (Független Rendőr Szakszervezet, 1077 Budapest, Király Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Gf.I.30.307/2007/8.szám A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Dr. Kispál Sándor ügyvéd által képviselt (I.rendő felperes neve, címe) alatti székhelyű Részletesebben Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013.
Az esélyegyenlőségi terv értékelése 2013. A Debreceni Művelődési Központ fontos feladatának tekinti az esélyegyenlőség érvényesítését a munkahelyi alkalmazottak körében. 2012-ben, esélyegyenlőségi felelőst Részletesebben A Tanácsadó Testület 2008. márciusi állásfoglalása a bizonyítási kötelezettség megosztásával kapcsolatban
A Tanácsadó Testület 2008. márciusi állásfoglalása a bizonyítási kötelezettség megosztásával kapcsolatban Az Egyenlő Bánásmód Tanácsadó Testület 384/4/2008. (III.28.) TT. sz. állásfoglalása a bizonyítási Részletesebben v é g z é s t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság végzését helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 6.Pkf.26.585/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a Fekete Ügyvédi Iroda (felperesi jogi képviselő iroda címe; ügyintéző: dr. Fekete Csaba ügyvéd) által képviselt... (felperes címe) felperesnek, Részletesebben EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG
EURÓPAI EMBERI JOGI BÍRÓSÁG részére Európa Tanács Strasbourg, Franciaország European Court of Human Rights Council of Europe F-67075 Strasbourg-Cedex Fax: 00 33 3 88 41 27 30 az Európai Emberi Jogi Egyezmény Részletesebben Végrehajtás korlátozása iránti kérelem
Végrehajtás korlátozása iránti kérelem Alulírott adós előadom, hogy önálló bírósági végrehajtó előtt számon végrehajtás folyik velem szemben. A végrehajtást kérő: Álláspontom szerint a végrehajtást kérő Részletesebben í t é l e t e t: A Legfelsőbb Bíróság a Bács-Kiskun Megyei Bíróság 4.K.22.276/2009/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kfv.II.37.882/2010/8.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Galgóczi Zoltán ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Gellérthegyi István ügyvéd által képviselt Környezetvédelmi, Természetvédelmi Részletesebben Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA
1. verzió Az Óbudai Egyetem Szervezeti és Működési Szabályzata 1. melléklet Szervezeti és Működési Rend 34. függelék Az ÓBUDAI EGYETEM ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZATA BUDAPEST, 2010. január TARTALOMJEGYZÉK Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 301/2014.(X.17.) számú határozatát helybenhagyja.
szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben H A T Á R O Z A T O T
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/449/ /2013 Előadó: Dr.. Az Egyenlő Bánásmód Hatóság Kérelmező (a továbbiakban: kérelmező) kérelmére a Kölcsönbeadó munkáltató (a továbbiakban: kölcsönbeadó Részletesebben SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015
SOMBEREK ÉS GÖRCSÖNYDOBOKA KÖZSÉGEK KÖRJEGYZŐSÉGÉNEK ESÉLYEGYENLŐSÉGI TERVE 2010-2015 Somberek és Görcsönydoboka Községek Körjegyzősége, a Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 70/A. Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5.
Fővárosi Ítélőtábla 7.Pf.22.100/2011/5. A Fővárosi ítélőtábla a dr. Éliás Sára ügyvéd (1068 Budapest, Rippl-Rónai utca 28. II/7.) által képviselt Multimédia Stúdió Művészeti Egyesület (1370 Budapest, Planetárium) Részletesebben I. Hatósági tevékenység
Beszámoló az Egyenlő Bánásmód Hatóság tevékenységéről, valamint az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény alkalmazásának tapasztalatairól (2006. január Részletesebben MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA
MENTESÍTÉS A BÜNTETETT ELŐÉLETHEZ FŰZŐDŐ HÁTRÁNYOK ALÓL A MENTESÍTÉS HATÁLYA 100. (1) A mentesítés folytán - törvény eltérő rendelkezése hiányában - az elítélt mentesül az elítéléshez fűződő hátrányos Részletesebben Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület. 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol
Az Egyenlo Bánásmód Tanácsadó Testület 2/2007. TT. sz. állásfoglalása az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvérol Az egyenlo értéku munkáért egyenlo bér elvévei kapcsolatos jogvitákban a Munka Törvénykönyve Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Fővárosi Ítélőtábla 2.Kf.27.025/2007/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Ítélőtábla a G-Publishing Kft. (Budapest) felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal (Budapest hivatkozási szám: Vj-55/2005.) Részletesebben Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT
Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolája ESÉLYEGYENLŐSÉGI SZABÁLYZAT Budapest 2008 Bevezetés A Heller Farkas Gazdasági és Turisztikai Szolgáltatások Főiskolájának Szenátusa a felsőoktatásról Részletesebben Levélcím: Telefon: Fax: Ügyszám: Iktatószám: Axel Springer- Magyarország Kft. v é g z é s t. változtatja meg
1054 Budapest, Alkotmány u. 5. Levélcím: 1245, Budapest 5. Pf. 1036 Telefon: (06-1) 472-8865, Fax: (06-1) 472-8860 Ügyszám: Vj/23/2011. Iktatószám: Vj/23-211/2011. A Gazdasági Versenyhivatal eljáró versenytanácsa Részletesebben ZÖLDHATÓSÁGI KÖZLEMÉNYEK Az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség tájékoztatója
5. É V FOLYAM, 2009/2. S Z ÁM ZÖLDHATÓSÁGI KÖZLEMÉNYEK Az Országos Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Főfelügyelőség tájékoztatója Honlapcímünk: www.orszagoszoldhatosag.gov.hu. email-címünk: Részletesebben í t é l e t e t : A Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja. I n d o k o l á s
A Fővárosi Törvényszék mint másodfokú bíróság 2.Kf.650.016/2013/3. A Fővárosi Tövényszék a dr. K. B. ügyvéd által képviselt MAX-IMMUN Kft. (Budapest) felperesnek a dr. László Ildikó Katalin ügyvéd (1245 Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben időbeli hatály területi hatály személyi hatály hatály
időbeli területi személyi 2 fogalma a fő szabály az elkövetési idő jelentősége az elkövetési időre vonatkozó elméletek magatartás (vagy tevékenység) elmélet cselekményegység elmélete ok-folyamat elmélet Részletesebben 3. Kérem, hogy a tisztelt törvényszék tiltsa el alpereseket a további jogsértésektől (Ptk. 84. (1) b)).
Tisztelt Nyíregyházi Törvényszék!... (született:..., lakcím:..., anyja neve:...) felperes meghatalmazott jogi képviselőjeként Orosz Mihály Zoltán, Érpatak Község polgármestere (cím:...) I. rendű és Érpatak Részletesebben PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG
PEST MEGYEI MUNKAÜGYI BÍRÓSÁG 3.M.719/2001/6. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Pest Megyei Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (1388 Budapest, Pf.: 52.) által képviselt Z. Gy. felperesnek Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről
A Közbeszerzési Döntőbizottság figyelem felhívása a konzorciumok jog- és ügyfélképességéről A Közbeszerzési Döntőbizottság a konzorciumok jog- és ügyfélképességével kapcsolatosan a következőkben ismertetett Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A Győri Ítélőtábla Gf.IV.20.228/2005/30.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Győri Ítélőtábla a fellebbezési eljárásban a G. Ügyvédi Iroda által képviselt R. Díszlet- és Jelmeztervező Bt. felperesnek a Részletesebben Jogesetek a földhasználat köréből
FÖLDHASZNÁLAT Dr. Szentgyörgyi Ágota Jogesetek a földhasználat köréből A földhasználati nyilvántartásba vételi eljárás, és annak szabályozása lassan egy évtizedes múltra tekint vissza, azonban annak körében Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSİBB BÍRÓSÁGA mint felülvizsgálati bíróság Mfv. II.11.058/2007/2. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Magyar Köztársaság Legfelsıbb Bírósága a Független Rendır Szakszervezet Részletesebben í t é l e t e t : A Legfelsőbb Bíróság a Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.384/2004/30. számú ítéletét hatályában fenntartja.
MfvK.IV.10.010/2007/6.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Steiner Judit ügyvéd által képviselt felperesnek a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár alperes ellen fizetési meghagyás Részletesebben Tárgy: az MBK/3822-2/2011. számú végzés felülvizsgálata másodfokú eljárásban
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL BÁNYÁSZATI, GÁZIPARI ÉS ÉPÍTÉSÜGYI FŐOSZTÁLY MBFH/1605-3/2011. Üi: Bérces Tamás :(06-1) 3012-932 e-mail: tamas.berces@mbfh.hu Tárgy: az MBK/3822-2/2011. számú végzés Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8515/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8515/2012. számú ügyben Előadó: dr. Sárközy István Az eljárás megindulása A panaszos beadványa szerint gépjármű tulajdonjogának megszerzése során téves számlaszámra Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Kaposvári Munkaügyi Bíróság 2.M.733/2000/4. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A bíróság a Független Rendőr Szakszervezet dr. Topánka Erika képviselő által képviselt K. Z. felperesnek a Somogy Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság 4.Mf.20.048/2000/7. szám A Magyar Köztársaság nevében! A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Bíróság, mint másodfokú bíróság B. L. felperesnek Jász-Nagykun- Szolnok Megyei Rendőr-főkapitányság Részletesebben A felek megállapodásán alapuló gyermektartásdíj megváltoztatásának. feltételrendszere. Szerző: dr. Sarkadi Mónika
A jogellenesség vizsgálatának gyakorlata a közigazgatási jogkörben okozott kár megtérítése iránt indított perekben (Ptk. 349. (1) bek.) Szerző: dr. Mikó Sándor 2013. Alapvetések a jogellenesség vizsgálatához Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/470/9/2014. Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (1013 Budapest, Krisztina krt. 39/B.) kérelmezőnek a Human Service Agency Munkaerőpiaci Szolgáltató Kft. (HSA Kft., Részletesebben A közigazgatási határozatok végrehajtása
20.K.33.725/2006/18. 1 A Magyar Köztársaság nevében! A Fővárosi Bíróság a dr. ügyvéd által képviselt felperesnek, a dr. Balogh Edina jogtanácsos (hivatkozási szám: ) által képviselt Közép-magyarországi Részletesebben A munkaviszony létrejötte és megszűnése
A munkaviszony létrejötte és megszűnése a jó munkahely mindnyájunknak fontos a munkahelyi egészség és biztonság fejlesztése, a munkaügyi ellenőrzés fejlesztése TÁMOP-2.4.8-12/1-2012-0001 www.tamop248.hu Részletesebben ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról
BF. 652/2015/1. ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS a korrupciós bűncselekményekkel érintett büntetőügyek vizsgálatáról Legfőbb Ügyész Úr rendelkezése alapján vált szükségessé azoknak a büntetőügyeknek a vizsgálatát Részletesebben Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere. Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére
Salgótarján Megyei Jogú Város Polgárm es tere Ikt.szám: 30.989/2012 Javaslat a gyermekvédelmi szakellátással kapcsolatos együttműködési megállapodás megkötésére Tisztelt Közgyűlés! A gyermekek védelméről Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 22.M.2200/2004/4. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet részéről eljáró dr. Csányi Éva jogtanácsos (0388 Budapest, Pf. 52.) Részletesebben EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök
EGYENLŐ BÁNÁSMÓD HATÓSÁG Elnök Ügyiratszám: EBH/ / /2009 Ügyintéző: dr. Kegye Adél Az Egyenlő Bánásmód Hatóság (1024 Budapest, Margit krt. 85.) Dr. X.Y (továbbiakban, mint Kérelmező) által az egyenlő bánásmód Részletesebben Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1
Az elhunyt emlékéhez fűződő jogok a személyhez fűződő jogok rendszerében 1 A jogalkalmazás körében érvényesülő szempontok megjelölése előtt szükséges rögzíteni, hogy a személyhez fűződő jog az egyes személyek Részletesebben A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója
FEHÉR FÜZET 2005 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója FEHÉR FÜZET 2005 A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédõ Iroda beszámolója Felelõs kiadó: DR. BODROGI BEA Szerkesztette: IVÁNYI Részletesebben A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese
A pártfogó ügyvédi díj viseléséről való rendelkezés problematikája Szerző: dr. Hajdu Emese Budapest, 2015. augusztus 5. I. Előszó Arról, hogy a pártfogó ügyvédi díjat ki viseli, a bíróság dönt az elsőfokú, Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2003. évi július hó 8. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta a következő Í T É Részletesebben 4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán. Alkotmányos védelem
4. A FÉRFIAK ÉS NŐK KÖZÖTTI DISZKRIMINÁCIÓ A MUNKAÜGYI JOGVISZONYOKBAN Peszlen Zoltán Alkotmányos védelem Általános alkotmányos védelem A nemek közötti hátrányos megkülönböztetés általános tilalmát a Magyar Részletesebben KÚRIA Budapest Markó utca 16. 1055 Tisztelt Kúria!
KÚRIA Budapest Markó utca 16. 1055 Tisztelt Kúria! Alulírott DR. ZELLES ZOLTÁN ÜGYVÉD (Zelles és Társa Ügyvédi Iroda, székhelye: 1026 Budapest, Pasaréti út 52/b) PLACZ JÓZSEF (6000 Kecskemét, Gyenes M. Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Bíróság 3.K.34523/2005/3 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Bíróság a UPC Magyarország Kft. felperesnek a Gazdasági Versenyhivatal alperes (1054 Budapest, Alkotmány u. 5.) ellen indított, Részletesebben Az új Munka Törvénykönyve. Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds
Az új Munka Törvénykönyve Dr. Komlódi Katalin Sándor Szegedi Szent-Ivány Komáromi Eversheds Általános magatartási követelmények Az adott helyzetben általában elvárható magatartás ÚJ! Jóhiszeműség és tisztesség Részletesebben Az Alkotmánybíróság tanácsa alkotmányjogi panasz tárgyában meghozta a következő
Az Alkotmánybíróság döntésének tájékoztató jelleggel közzétett, nem hivatalos szövege. A hivatalos közzétételre a Magyar Közlönyben, illetve az Alkotmánybíróság Határozatai című hivatalos lapban kerül Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Pfv. IV.20.688/2007/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Krzyzewsky Beáta ügyvéd által képviselt Kft. felperesnek a dr. Kovács Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Papp László ügyvéd) által képviselt Részletesebben v é g z é s t : I n d o k o l á s :
Gyulai Munkaügyi Bíróság 3.Mpk.50.044/1999/4.szám A Gyulai Munkaügyi Bíróság Dr. Topánka Erika által képviselt Független Rendőr Szakszervezet (1077 Budapest, Király u. 71., levélcím: 1388 Budapest, Pf.: Részletesebben MIRE FIGYELJÜNK A MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSEKOR?
MIRE FIGYELJÜNK A MUNKAVISZONY MEGSZÜNTETÉSEKOR? Az új Munka Törvénykönyve a munkaviszony megszüntetésének rendszerét némiképp átalakította. A munkaviszony megszüntetésére a jövőben az alábbi módokon kerülhet Részletesebben Enying Város Jegyzője
Enying Város Jegyzője 8130 Enying, Kossuth u. 26. Tel./Fax: 22/372-661 pmhiv@enying.eu Előterjesztés Enying Város Önkormányzata Pénzügyi Bizottságának 2010. június 22-i Enying Város Önkormányzata Képviselő-testületének Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Í t é l e t e t : Indoklás:
Veszprémi Munkaügyi Bíróság 2.M. 570/2006/7. szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Veszprémi Munkaügyi Bíróság Dr. Kúthy Zoltán (ügyvéd címe) ügyvéd által képviselt felperes neve. (felperes címe) felperesnek Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság Budapest, II. Gyorskocsi u. 52. 21.M.496/2004/10. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet (üi.: dr. Csányi Éva jogtanácsos, Részletesebben Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben
Az alapvető jogok biztosának Jelentése az AJB-8250/2012. számú ügyben Előadó: dr. Zemplényi Adrienne Az eljárás megindulása A panaszos azért fordult hivatalomhoz, mivel sérelmezte, hogy a közfoglalkoztatás Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 30. M. 4551/ 2006/ 11. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a dr. Mindler József ügyvéd /címe./ felperes neve /címe./ felperesnek által képviselt a dr. Részletesebben MUNKASZERZŐDÉS. 1. Általános előírások. (Ez a kikötés csak a munkaviszony létesítésekor érvényes.)
MUNKASZERZŐDÉS amely létrejött a... (cím:..., székhely:., cégjegyzékszám:, adószám:..) mint munkáltató és... (cím:..., szül. hely és idő:., anyja neve:., adóazonosító jele: tb. azonosító jele:..) mint Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN Í T É L E T E T :
Szegedi Ítélőtábla A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2006. évi június hó 20. napján tartott nyilvános fellebbezési tárgyalás alapján meghozta a következő Í T É L E T E T : A Részletesebben Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén?
Mire számíthatunk munkaügyi ellenőrzés esetén? Az alábbi szakmai írásunkban megnézzük, hogy mire számítsunk abban az esetben, ha munkaügyi ellenőrzés lenne nálunk, illetve még az ellenőrzés előtt fel tudjunk Részletesebben Kérelmező csatolta az iratokhoz a 2013. augusztus 1-jén kelt közalkalmazotti jogviszonyba történő kinevezését.
Kérelmező panaszában előadta, hogy 2011. november 1-el létesített munkaviszonyt az eljárás alá vonttal, röntgenasszisztensi munkakörben, sérelmezte, hogy a munkahelyén eltöltött két év alatt szerződését Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
Szegedi Ítélőtábla Bf.I.335/2003/16. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla Szegeden, 2004. évi április hó 27. napján és 2004. évi május hó 25. napján tartott nyilvános Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! Í t é l e t e t :
Fővárosi Munkaügyi Bíróság 1055 Budapest, V. Markó u. 27. 4.M. 372/1999/13. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! A Fővárosi Munkaügyi Bíróság a Független Rendőr Szakszervezet által képviselt Dr. L. R., I.r. felperesnek, Részletesebben ítéletet: A Fővárosi ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyja.
Fővárosi ítélőtábla 14.GF. 40.267/2011/13. A Fővárosi Ítélőtábla a Bajzát Ügyvédi Iroda (3300 Eger, Törvényház u. 11.; ügyintéző: dr. Bajzát György ügyvéd) által képviselt COMPUTERV GM. Gazdaságfejlesztő Részletesebben A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N!
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA Bf.II.388/2004/7. A M A G Y A R K Ö Z T Á R S A S Á G N E V É B E N! A Szegedi Ítélőtábla a Szegeden, 2004. évi október hó 14. napján tartott fellebbezési nyilvános ülés alapján meghozta Részletesebben Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya)
Aktuális munkajogi kérdések (a munkaviszony jogellenes megszüntetése, a színlelt szerződés, a vezető tisztségviselő jogviszonya) Előadó: Dr. Bicskei Ildikó A munkaviszony megszűnése I. A munkaviszony megszűnik: Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben A Közbeszerzési Döntőbizottság (a továbbiakban: Döntőbizottság) a Közbeszerzési Hatóság nevében meghozta az alábbi. H A T Á R O Z A T ot.
Ikt.sz.:D. 835/11/2014. KÖZBESZERZÉSI HATÓSÁG KÖZBESZERZÉSI DÖNTŐBIZOTTSÁG 1026 Budapest, Riadó u. 5. 1525 Pf.: 166. Tel.: 06-1/882-8594, fax: 06-1/882-8593 E-mail: dontobizottsag@kt.hu A Közbeszerzési Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben í t é l e t e t Kötelezi a felperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg az alperesnek 100.000 (egyszázezer) forint felülvizsgálati perköltséget.
Vagyongyarapodás vállalkozás veszteségének finanszírozása Kfv.I.35.482/2006/7.szám A Magyar Köztársaság Legfelsõbb Bírósága a dr. Csoba Sándor ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Horváth Mária jogtanácsos Részletesebben Az MBFH a felülvizsgálat alapján a hivatkozott számú határozatot. helybenhagyja
MAGYAR BÁNYÁSZATI ÉS FÖLDTANI HIVATAL BÁNYÁSZATI, GÁZIPARI ÉS ÉPÍTÉSÜGYI FŐOSZTÁLY MBFH/1108-2/2013. Üi: Bérces Tamás :(06-1) 3012-932 e-mail: tamas.berces@mbfh.hu Tárgy: engedély kiadása iránti kérelmet Részletesebben A bizonyítás. Az eljárás nem szükségképpeni része.
A bizonyítás A bizonyítás fogalma A bizonyítási eljárás (vagy bizonyítás) - a hivatalbóli eljárás alapelvén nyugvó, - a hatóság az ügyfelek és az eljárás más résztvevői közreműködésével zajló eljárási Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches:
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
Bíróság
Pf. 1036
bíróság
bíróság
BÍRÓSÁG
BÍRÓSÁG
Bíróság
bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Pf. 52
bíróság
KÚRIA
KÚRIA
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
Bíróság
bíróság


text:
BrowseInterestsStay InformedCareerPersonal GrowthFiction & BiographiesHealth & FitnessLifestyleCultureBrowse byBooksAudiobooksNews & MagazinesSheet MusicBrowse allUploadSign inJoinTÉTELEK Nemzetközi jog1. A nemzetközi jog fogalma 2. A nemzetközi jog alanyai 3. A nemzetközi közösség 4. A nemzetközi jog tárgya 5. A nemzetközi jog funkciói 6. A nemzetközi jog alapja 7. A nemzetközi kapcsolatok elméletei 8. A nemzetközi jog jogi jellege 9. A nemzetközi jogrend 10. A nemzetközi jog és az Európa-jog viszonya 11. A nemzetközi jog mint sajátos normarendszer keletkezése. A nemzetközi jog az ókorban. A nemzetközi jog a középkorban. 12. A nemzetközi jog klasszikus korszaka 13. A XX. század nemzetközi joga 14. A nemzetközi jogalkotás fogalma. Változások a nemzetközi jogalkotásban 15. A nemzetközi jogi norma. A nemzetközi jogi norma és a nemzetközi jogforrás viszonya 16. A soft law 17. A nemzetközi jog forrásai 18. A nemzetközi szerződések jogának forrásai 19. A nemzetközi szerződés fogalma, elnevezése és fajai 20. A nemzetközi szerződések megkötése: a szerződéskötés kezdeményezése, a tárgyalás, a szerződés szövegének elfogadása és hitelesítése 21. A nemzetközi szerződések megkötése: meghatalmazás nélküli cselekmények a szerződés létrehozásának folyamatában, a szerződés szerkezete, a szerződés nyelve, a beiktatás 22. A nemzetközi szerződések megkötése: a szerződés kötelező hatályának elismerése 23. A fenntartások 24. A nemzetközi szerződés kötelező ereje és teljesítésének biztosítékai 25. A nemzetközi szerződések értelmezése 26. A nemzetközi szerződések hatálya 27. A nemzetközi szerződés módosítása 28. A nemzetközi szerződések érvénytelensége 29. A nemzetközi szerződések megszűnése: a szerződésben meghatározott megszűnési okok 30. A nemzetközi szerződések megszűnése: a szerződés megszűnése az 1969. évi bécsi egyezmény alapján 31. A nemzetközi jog általános szabályainak fogalma és szerepe 32. A nemzetközi ius cogens 33. A nemzetközi szokásjog 34. A méltányossági elvek, mint speciális szokásjogi normák 35. A nemzetközi jog kodifikációja 36. Az általános jogelvek 37. Az egyoldalú aktusok 38. A nemzetközi jog alkalmazása 39. A nemzetközi jog és a belső jog viszonya 40. A nemzetközi jog és a nemzeti bíróságok. A nemzetközi jogi normák közvetlen alkalmazhatósága és bírói döntésre alkalmassága 41. A nemzetközi felelősség szerepe a nemzetközi jogrendben
A nemzetközi környezetvédelmi jog kialakulása. A nemzetközi felelősség tartalma: a felelős államot terhelő nemzetközi kötelezettségek 47. A világűrjog fejlődése. a tengerjogi viták rendezése 82. Az alapjogoktól a nemzetközi jog strukturális elveiig 60. Az államelismerés 66. Az államutódlás elvei a nemzetközi jogforrások tükrében 70. A nemzetközi vízügyi viták 76. Az erőszak tilalma az ENSZ Alapokmányában 58. A tengerjogi egyezmény funkcionális fejezetei: a tengeri környezet védelme. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a parti állam szuverenitása alá tartozó szektorok 78. A tengerszorosok és a tengeri csatornák 83. az államterület fogalma és az államhatár 71. a tengeri halászat 81. A tengerjogi egyezmény funkcionális fejezetei: a tengerparttal nem rendelkező államok. Az ellenintézkedés 49. A nemzetközi viták békés rendezésének diplomáciai eszközei 55. Lex specialis: speciális felelősségi rendszerek 52. A nemzetközi folyók jogának fejlődése. A nemzetközi jogsértés 44. Az államutódlás fogalma és az államazonosság 68. A nemzetközi vízjog forrásai 75. Az állam immunitása 65. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a parti állam szuverén joga hatálya alá tartozó szektorok 79. A beavatkozás tilalma 63. A folyami hajózás 74. A nemzetközi jog feltétlen alkalmazást igénylő szabályainak (ius cogens) megsértése 50. Az államiság kritériumai. A sarkvidékek 73. A szektorális környezetvédelmi egyezmények
. 54.42. A nemzetközi felelősség forrásai és a nemzetközi felelősség jogának kodifikációja 43. A szuverén egyenlőség elve 62. A nemzetközi folyó fogalma. fejlődése. A nemzetközi vita fogalma 53. A népek önrendelkezési joga 64. A tengerjog forrásai 77. A különleges jogállású területek 72. A nukleáris fegyverek legalitása 59. A nemzetközi felelősség végrehajtása: a sértett állam és a sértett állam kötelezettségei 48. A ius ad bellum-tól az erőszak tilalmáig 57. A tengerjogi egyezmény szektorális fejezetei: a nyílt tenger és a zóna 80. A nemzetközi viták békés rendezésének bírói útja 56. A kormányelismerés 67. forrásai és a világűrjog mai problémái 85. forrásai 87. A terület és a tér nemzetközi jogi osztályozása. A nemzetközi légijog 84. A világűrszerződés és az űrkárfelelősségi egyezmény 86. A jogellenességet kizáró körülmények 46. Az államutódlási esetek 69. Az állam felelőssége más állam nemzetközi jogsértésével összefüggésben 45. Az összetett és a megosztott államok 61. A tengerjog története. A rendezés eszközeinek osztályozása. A nemzetközi viták békés rendezésének elve. A nemzetközi jogsértés miatti felelősség felvetése a sértett államtól különböző állam által 51.
A külföldiekre vonatkozó nemzetközi jogi szabályozás differenciálódása 105. Az emberi jogok nemzetközi rendszere és a humanitárius nemzetközi jog viszonya. A környezeti károk miatti nemzetközi felelősség 90. A delicta iuris gentium fogalma. Az állampolgárság és a honosság 91. A nemzetközi kisebbségi jogviszony 93. A diplomáciai védelem 106. Az államosításokkal kapcsolatos jogviták és a nemzeti bíróságok 107. A nemzetközi terrorizmus. A diplomáciai és a konzuli kapcsolatok jogának történeti fejlődése 109. veszélyeztetése és támadó cselekmények esetében (az ENSZ Alapokmánya szerint) 124. Az ENSZ Közgyűlése 121. A humanitárius nemzetközi jog forrásai 99. A nemzetközi szervezetek megjelenése és fejlődése. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének nemzetközi jogi következményei 95. Az ENSZ Alapokmánya 118. A Nemzetek Szövetsége. A Biztonsági Tanács 122. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének létrejötte és fejlődése. (Ismertesse részletesen e rendszer egyik elemét is: a Főtitkárt!) 120. A diplomáciai képviselet és a diplomáciai képviselet tagjai működésének megszűnése 112. A nemzetközi szervezet fogalma. Az emberi jogok nemzetközi rendszerének forrásai 96. A nemzetközi kapcsolatok belső szerveire vonatkozó nemzetközi szabályok 111. különös tekintettel a Nemzetek Szövetségének kisebbségvédelmi rendszerére 92. A külföldi tulajdon védelme. A delicta iuris gentium üldözése 103. A nemzetközi kisebbségi jog előzményei. A hágai és genfi jog hatékonysága 101. A menekültek 108. A konzuli jog 115. A nemzetközi kisebbségi jog forrásai. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: a viták békés rendezése (az ENSZ Alapokmánya szerint) 123. A diplomáciai képviselet feladatai 113. A diplomáciai kiváltságok és mentességek 114. Az ENSZ tagság 119. A diplomáciai képviselet létesítése. A leszerelés
. megjelenése és fejlődése a nemzetközi jogban. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: eljárás a béke megszegése. A képviselet tagjai. Az emberi jogok biztosítása 97. A kábítószerek nemzetközi szabályozása 104. forrásai valamint tárgyi hatálya 102. A legfontosabb kisebbségvédelmi tárgyú nemzetközi szerződések 94. A külföldiekre vonatkozó nemzetközi jogalkotás történeti fejlődése. A diplomáciai és konzuli kapcsolatok jogának forrásai 110. Az ENSZ megalakulása 117. Az interszektorális környezetvédelmi egyezmények és a nemzetközi környezetvédelmi jog általános szabályai 89. A nemzetközi szervezetek osztályozása. A humanitárius nemzetközi jog története 98.88. A nem kormányközi szervezetek 116. Az ENSZ rendszere. A humanitárius nemzetközi jogban alkalmazott megkülönböztetések 100. A nemzetközi béke és biztonság fenntartása: a békefenntartás 125. A nemzetközi szervezetek világának kiteljesedése 1945 után.
fajai 129. A Nemzetközi Bíróság mint általános hatáskörű fórum 127. A Nemzetközi Bíróság joghatósága: a joghatóság fogalma. A Nemzetközi Bíróságra vonatkozó jogforrások. A Nemzetközi Bíróság joghatósága: a joghatóság létrejötte 130. A Nemzetközi Bíróság megalakítása. A Nemzetközi Bíróság gyakorlata
. A Nemzetközi Bíróság és a tanácsadó vélemény intézménye 133. A Nemzetközi Bíróság ítéletei: az ítélet meghozatala. az eljárás szakaszai. a különleges eljárási helyzetek és a per befejezése 131. A Nemzetközi Bíróság szervezete 128. A Nemzetközi Bíróság eljárása: az eljárás megindítása. végrehajtása 132. jogereje. szerkezete.126.
More From This UserSkip carousel201935856 Dr Dezso Zsigmondne a Gyorsolvasas Programozott Tankonyve144963854 Whisky Oroszi DanielTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.
Sign up to vote on this titleUsefulNot usefulTÉTELEK. nemzetközi jog 2010. by Kurja László Máté0.0 (0)EmbedDownloadRead on Scribd mobile: iPhone, iPad and Android.Copyright: Attribution Non-Commercial (BY-NC)List price: $0.00Download as DOC, PDF, TXT or read online from ScribdFlag for inappropriate contentMore informationShow less
Related201935856 Dr Dezso Zsigmondne a Gyorsolvasas Programozott Tankonyveby Kurja László Máté144963854 Whisky Oroszi Danielby Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.by Kurja László MátéMore From Kurja László MátéSkip carousel201935856 Dr Dezso Zsigmondne a Gyorsolvasas Programozott Tankonyve144963854 Whisky Oroszi DanielTÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.TÉTELEK. nemzetközi jog 2010.

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


3. § (1) A mikrogazdálkodói beszámoló elkészítésekor és a könyvvezetés során az Szt. számviteli alapelveit a (2)–(4) bekezdésekben foglalt eltérésekkel kell érvényesíteni.
(2) A mikrogazdálkodói beszámoló mérlegét és eredménykimutatását az 1–2. mellékletben meghatározott szerkezetben, sorrendben és az előírt tagolásban kell összeállítani, attól eltérni nem lehet.
d)1 a 100 ezer forint egyedi bekerülési érték alatti vagyoni értékű jogok, szellemi termékek, tárgyi eszközök (a továbbiakban: kis értékű eszközök) egy összegű értékcsökkenési leírásánál alkalmazott értékhatárt, ha az kisebb, mint 100 ezer forint,
(4)2 A mikrogazdálkodó a (3) bekezdés d)–f) pontja szerint rögzített választásától leghamarabb három, mikrogazdálkodói beszámolóval lezárt üzleti év után térhet el.
5. § (1)3 A mikrogazdálkodói beszámoló készítése során az Szt. előírásait a (2)–(12) bekezdésben meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.
(3)4 Az Szt. 3. § (4) bekezdés 8. pontjától eltérően nem minősül felújításnak az olyan tevékenység, amelynek egyedi bekerülési értéke nem éri el az eszköz bruttó értékének a 2%-át, vagy ha az kisebb 100 ezer forintnál, akkor a 100 ezer forintot.
6. § (1) Aktív időbeli elhatárolásként – az Szt. előírásaitól eltérően – a mérlegben kizárólag a (2)–(4) bekezdés szerinti időbeli elhatárolásokat szabad kimutatni.
(3a)7 Aktív időbeli elhatárolásként kell kimutatni – a (2) bekezdés szerinti kamatbevételek kivételével – az olyan járó bevételeket, amelyek csak a mérleg fordulónapját követő két, vagy kettőnél több év múlva esedékesek, de a mérleggel lezárt időszakra számolandók el. Ezeket a bevételeket arra az időszakra kell elszámolni, amelyik időszakhoz kapcsolódnak.
(5) Passzív időbeli elhatárolásként – az Szt. előírásaitól eltérően – a mérlegben kizárólag a (6)–(8) bekezdés szerinti időbeli elhatárolásokat szabad kimutatni.
(7a)8 Passzív időbeli elhatárolásként kell kimutatni – a (2) bekezdés szerinti kamatráfordítások kivételével – az olyan, a mérleg fordulónapja előtti időszakot terhelő költségeket, ráfordításokat, amelyek a mérleg fordulónapját követő két, vagy kettőnél több év múlva merülnek fel. Ezeket a költségeket, ráfordításokat arra az időszakra kell elszámolni, amelyik időszakhoz kapcsolódnak.
(8)9 A passzív időbeli elhatárolások között halasztott bevételként kell kimutatni az Szt. 45. § (1) bekezdése szerinti tételt, ha annak egyéb bevételként vagy pénzügyi műveletek bevételeként elszámolt összege az 1 millió forintot meghaladja.
7. § (1) Az Szt. 47. § (4) bekezdés a)–d) pontja szerinti tételeket nem lehet a bekerülési érték részeként kimutatni, azokat költségként, ráfordításként, illetve bevételként kell elszámolni.
8. § (1) Az immateriális javak, a tárgyi eszközök bekerülési (beszerzési, illetve előállítási) értékének értékcsökkenését az Szt. alapján a (2)–(8) bekezdésben, illetve a 9. §-ban foglalt eltérésekkel kell elszámolni.
(7)10 A kis értékű eszközök értékcsökkenését – a (8) bekezdés kivételével – egy összegben kell elszámolni.
10. § (1) Az eszközök értékvesztését az Szt. alapján a (2)–(4) bekezdésben foglalt eltérésekkel kell elszámolni.
(3)11 Értékvesztést kell elszámolni a 100 ezer forint egyedi bekerülési érték fölötti, valamint az 5. § (5) bekezdése szerinti, behajthatatlanná nem minősített, az üzleti év mérlegforduló napján fennálló és a mérlegkészítés időpontjáig pénzügyileg nem rendezett követelések üzleti év végi értékelésekor, ha a követelés a mérlegkészítés időpontjában
(3)12 Az Szt. 60. § (2) bekezdésétől eltérően a valutapénztárban lévő valutakészlet, a devizaszámlán lévő deviza, továbbá a külföldi pénzértékre szóló minden követelés – ideértve a követelés jellegű aktív időbeli elhatárolásokat is –, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír, illetve kötelezettség – ideértve a kötelezettség jellegű passzív időbeli elhatárolásokat is – forintértékét az üzleti év mérlegfordulónapjára vonatkozóan nem lehet átszámítani.
(4)13 A valutapénztárba bekerülő valutakészlet, a devizaszámlára kerülő deviza, a külföldi pénzértékre szóló követelés, befektetett pénzügyi eszköz, értékpapír, illetve kötelezettség Szt. 60. § (1) bekezdése szerinti forintértékének meghatározásakor a valutát, a devizát a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani, kivéve a forintért vásárolt valutát, devizát, amelyet a fizetett összegben kell felvenni, és amelynél a ténylegesen fizetett forint alapján kell a nyilvántartásba vételi árfolyamot meghatározni. Az átszámításhoz az Szt. 60. § (6) bekezdése szerinti árfolyam nem használható.
(5)14 Az Szt.-től eltérően azon gazdasági események esetén, amelyeknél az ellenérték Magyarország hivatalos pénznemétől eltérő pénznemben kerül meghatározásra, a külföldi pénzértékre szóló követelés, illetve kötelezettség forintértékének meghatározása során az általános forgalmi adóról szóló törvénynek az adóalap forintban történő megállapítására vonatkozó előírásai szerinti árfolyamot kell alkalmazni azzal, hogy az ott felsorolt árfolyamok közül a mikrogazdálkodó a Magyar Nemzeti Bank által közzétett, hivatalos árfolyamot választja.
10.15 Átalakulás, egyesülés, szétválás
12. §16 (1) A mikrogazdálkodó átalakulása, egyesülése, szétválása során az Szt. előírásait kell alkalmazni a (2)–(5) bekezdésben foglaltak figyelembevételével.
d)17 az Szt. 41. § (2)–(5) bekezdése szerinti céltartalékot meg kell szüntetnie és a kapcsolódó lekötött tartalékot fel kell oldania,
(3)18 A mikrogazdálkodói beszámolót első üzleti évre készítő vállalkozó üzleti évének első napján állományban lévő, az Szt. 33. § (2) bekezdése szerinti halasztott ráfordítást az (1) bekezdés b) pontjától eltérően, az első üzleti év végén és az azt követő két üzleti évben, három egyenlő részletben is megszüntetheti, ha annak összege az 1 millió forintot meghaladja.
(4)19 A mikrogazdálkodói beszámolót első üzleti évre készítő vállalkozó képviseletére jogosult személynek a mikrogazdálkodói beszámoló választásáról legkésőbb az üzleti év első napjával írásban nyilatkoznia kell. A nyilatkozatot a bizonylatok megőrzésére vonatkozó határidőig meg kell őrizni.
18. §20 A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. §-ával megállapított 4. § (3) bekezdés d) pontját, (4) bekezdését, 68. §-ával megállapított 5. § (3), (12) bekezdését, 69. §-ával megállapított 6. § (3a), (7a) bekezdését, 70. §-ával megállapított 10. § (3) bekezdését, 71. §-ával megállapított 11. § (4) és (5) bekezdését, 72. §-ával megállapított 12. §-át, 73. §-ával megállapított 14. § (1) bekezdés d) pontját, (3) bekezdését, 76. §-ával megállapított 5. § (1) bekezdését, 8. § (7) bekezdését, 11. § (3) bekezdését, 75. §-ával megállapított 3. mellékletét először a 2014. évben induló üzleti évről készített mikrogazdálkodói beszámolóra kell alkalmazni, de azok már a 2013. évben induló üzleti évről készített mikrogazdálkodói beszámolóra is alkalmazhatók.
19. §21 (1) A 2014. december 31-én hatályos 5. § (9) bekezdést először a 2014. évben induló üzleti évről készített beszámolóra nem kell alkalmazni.
20. §22 (1) A számviteli törvényhez kapcsolódó, sajátos számviteli szabályokat tartalmazó kormányrendeletek módosításáról szóló a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 97. §-ával megállapított 6. § (8) bekezdését, 98. §-ával megállapított 1–3. mellékletet először a 2016. évben induló üzleti évről készített beszámolóra kell alkalmazni.
1. melléklet a 398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelethez23
év, hónap, nap – év, hónap, nap
A beszámolót az Szt. 151. § (3) bekezdése szerinti nyilvántartásban szereplő könyvviteli szolgáltatást nyújtó személy készítette
o igen, a beszámolót készítő személy neve, regisztrációs száma: …
Kis értékű eszközök egy összegű leírásánál alkalmazott, 100 ezer forinttól eltérő értékhatár
… ezer forint
A készletekről év közben folyamatos értékbeni nyilvántartást
o vezet
o nem vezet
Kapcsolt felekkel folytatott, az Szt. 89. § (6) bekezdése szerinti ügyletek a tárgyévben
o voltak, az ügyletek bemutatása: …
o nem voltak
A 13. § szerinti mikrogazdálkodó a terven felüli értékcsökkenési szabályokat alkalmazza
A 13. § szerinti mikrogazdálkodó az értékvesztési szabályokat alkalmazza
A 13. § szerinti mikrogazdálkodó a céltartalékképzési szabályokat alkalmazza
2. melléklet a 398/2012. (XII. 20.) Korm. rendelethez24
141. Egyéb (üzemi – üzleti), berendezések, felszerelések
1411. Egyéb (üzemi – üzleti), berendezések, felszerelések bruttó értéke
1418. Egyéb (üzemi – üzleti), berendezések, felszerelések terven felüli értékcsökkenése és annak visszaírása
1419. Egyéb (üzemi – üzleti), berendezések, felszerelések terv szerinti értékcsökkenése
1491. Kis értékű tenyészállatok bruttó értéke
1499. Kis értékű tenyészállatok terv szerinti értékcsökkenése
21–22. ANYAGOK
411.25 Jegyzett tőke
419.26 Adózott eredmény
45–47. RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK
8.27 SZÁMLAOSZTÁLY RÁFORDÍTÁSOK
9.28 SZÁMLAOSZTÁLY BEVÉTELEK
1 A 4. § (3) bekezdés d) pontja az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
2 A 4. § (4) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (2) bekezdése iktatta be.
3 Az 5. § (1) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 76. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
4 Az 5. § (3) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 68. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
5 Az 5. § (9) bekezdését a 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. §-a hatályon kívül helyezte.
6 Az 5. § (12) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 68. § (2) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 99. §-a.
7 A 6. § (3a) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 69. § (1) bekezdése iktatta be.
8 A 6. § (7a) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 69. § (2) bekezdése iktatta be.
9 A 6. § (8) bekezdése a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 97. §-a szerint módosított szöveg.
10 A 8. § (7) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 76. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
11 A 10. § (3) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 70. §-ával megállapított szöveg.
12 A 11. § (3) bekezdése a 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 52. §-ával megállapított szöveg.
13 A 11. § (4) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 71. §-ával megállapított szöveg.
14 A 11. § (5) bekezdése az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 71. §-ával megállapított szöveg.
15 A 10. alcím címe a 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 54. §-as szerint módosított szöveg.
16 A 12. § az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 72. §-ával megállapított szöveg.
17 A 14. § (1) bekezdés d) pontja az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
18 A 14. § (3) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § (2) bekezdése iktatta be.
19 A 14. § (4) bekezdését az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § (2) bekezdése iktatta be.
20 A 18. §-t az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 74. §-a iktatta be.
21 A 19. §-t a 362/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 53. §-a iktatta be.
22 A 20. §-t a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 96. §-a iktatta be.
23 Az 1. melléklet a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
24 A 2. melléklet a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
25 A 3. melléklet 411. pontja az 518/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 75. §-ával megállapított szöveg.
26 A 3. melléklet 419. pontja a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
27 A 3. melléklet 8. pontja a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
28 A 3. melléklet 9. pontja a 484/2015. (XII. 29.) Korm. rendelet 98. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.


text:
A haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztése - Jogászvilág - Jogászvilág
A haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztése - Jogászvilág
Kezdőlap » A haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztése
A haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztésére csak akkor van lehetőség, ha a haszonélvező a megfelelő mértékű biztosíték adása elől elzárkózott, és csak addig, amíg a haszonélvező nem ad biztosítékot – a Kúria eseti döntése. Ami a tényállást illeti, a felperes édesapjának a testvére írásbeli végrendeletében vagyonát (többek közt egy ingatlant) a felperes édesapjára hagyta az alperes haszonélvezeti jogával terhelten. A felperes édesapja pert indított az alperessel szemben, amelyben azt kérte, hogy a bíróság az alperes haszonélvezeti jogának a gyakorlását függessze fel.…
Ami a tényállást illeti, a felperes édesapjának a testvére írásbeli végrendeletében vagyonát (többek közt egy ingatlant) a felperes édesapjára hagyta az alperes haszonélvezeti jogával terhelten. A felperes édesapja pert indított az alperessel szemben, amelyben azt kérte, hogy a bíróság az alperes haszonélvezeti jogának a gyakorlását függessze fel. A per megindítását követően a perbeli ingatlant a felperesnek ajándékozta, aki a jogelődje által indított perbe, mint jogutód felperesként belépett.
Keresetében arra hivatkozott, hogy az alperes az élettársával együtt tudatosan rongálta a perbeli ingatlant, amely rossz állapotban van, azonnali felújítást igényel, mert a haszonélvező az elmúlt tizenöt év alatt semmiféle karbantartási, állagmegóvási munkát nem végzett el.
Az alperes szerint az ingatlannal kapcsolatban a szükséges karbantartási és állagmegóvási munkákat elvégezte, az épület tetőterében bekövetkezett meghibásodások kijavítását megtette.
Az elsőfokú bíróság elutasította a keresetet. Meglátása szerint csak súlyos esetben van lehetőség a haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztésére, és mindig csak az elkerülhetetlenül szükséges mértékben. Így azt kellett vizsgálni, történt-e az alperes részéről olyan súlyos, neki felróható magatartás, ami alapot adhat a haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztésére. A bíróság a bizonyítékok alapján úgy ítélte meg, nem volt olyan károsodás, ami az ingatlan tulajdonjogának a felperes részére történő visszaadását veszélyeztetné, az alperes az ingatlant rendeltetésszerűen használta. Az épületen a korának megfelelő elhasználódás nyomai valóban voltak, de a felperes által hivatkozott szándékos, az épület állagát csökkentő károsító magatartás nyoma nem volt észlelhető se az épület belső helyiségeiben, sem az épület külső részén. Ráadásul az alperes számlákkal igazolta, hogy az ingatlan fenntartásához és rendeltetésszerű használatához szükséges minimális beruházásokat elvégezte, a jogszabályban foglalt kötelezettségének eleget tett.
A másodfokú bíróság helybenhagyta az elsőfokú ítéletet. Kiemelte, hogy a haszonélvezeti jog gyakorlásával összefüggésben a tulajdonos több lépcsőben érvényesítheti az igényeit. Első lépésben ellenőrizheti a haszonélvezet gyakorlását, és amennyiben az indokolt, fel kell hívnia a haszonélvezőt az ingatlan állagát veszélyeztető tevékenység megszüntetésére. Amennyiben a felhívás eredménytelen, akkor a tulajdonos a haszonélvezőtől biztosítékot követelhet, és csak ennek eredménytelensége esetén kérheti a bíróságtól a haszonélvezeti jog gyakorlásának a felfüggesztését a biztosíték adásáig. A bíróság hangsúlyozta, hogy a felek között más perekben tett nyilatkozatok nem pótolják a jogszabály által megkívánt felszólítást.
A felperes szerint a másodfokú bíróság téves jogértelmezése, mely szerint a más perekben tett nyilatkozatai a felszólítást nem pótolhatják, eredményezte, hogy a fellebbezését érdemben nem bírálta el.
A Kúria is kiemelte, hogy a Ptk. alapján a tulajdonos jogosult a haszonélvezet gyakorlását ellenőrizni. Ha a haszonélvező a dolgot rendeltetésének meg nem felelő módon használja, rongálja, vagy a dolognak a haszonélvezet megszűntével való visszaadását egyébként veszélyezteti és a tulajdonos tiltakozása nem vezetett eredményre, a tulajdonos biztosítékot követelhet. Ha a haszonélvező nem ad biztosítékot, a bíróság a tulajdonos kérelmére a haszonélvezeti jog gyakorlását biztosíték adásáig felfüggesztheti.
A tulajdonos igénye csak a törvényben meghatározott sorrendben érvényesíthető. A tulajdonos tiltakozása nem feltétlenül különül el a biztosítékadási kötelezettségtől, azonban a biztosíték iránti igény minden esetben meg kell, hogy előzze a haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztése iránti igényt. A biztosíték célja, hogy a tulajdonos a haszonélvezet megszűnésekor a jogellenes magatartással okozott kár megtérítéséhez szükséges mértékben abból kielégítést nyerjen. A követelés nem irányulhat általában biztosíték adására, annak meghatározottnak kell lennie. Meg kell jelölni a biztosítéknak azt az összegét, amely alkalmas a haszonélvező jogellenes magatartása folytán keletkezett károk megtérítésére. A haszonélvezeti jog gyakorlásának felfüggesztésére csak akkor van lehetőség, ha a haszonélvező a megfelelő mértékű biztosíték adása elől elzárkózott, és csak addig, amíg a haszonélvező biztosítékot nem ad. A haszonélvezeti jog gyakorlásának határozatlan idejű vagy végleges jelleggel való felfüggesztésére a törvény nem ad lehetőséget.
A Kúria egyetértett a másodfokú bírósággal abban, hogy a felperes sem tartotta be a törvényben meghatározott igényérvényesítési sorrendet: a pert megelőzően nem követelt az alperestől konkrét összegű biztosítékot.
A felperes korábbi perben tett nyilatkozatai ebben a perben nem vehetők figyelembe, mivel az elsőfokú bíróság ítéletével a felperes keresetét akkor érdemben bírálta el, és azt, mint alaptalant elutasította.
A másodfokú bíróságnak abban nem kellett állást foglalnia, hogy az alperes valóban tanúsított-e olyan magatartást, amely alapot adott arra, hogy a felperes tőle biztosíték adását követelje, vagy a bíróságtól kérhesse a haszonélvezeti joga gyakorlásának a felfüggesztését. Mindezek alapján a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az ismertetett döntés (Kúria Pfv. I. 21.076/2017.) a Kúriai Döntések 2018/7. számában 190. szám alatt jelent meg.

matches: Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria


text:
Az Alkotmánybíróság 1. öttagú tanácsának 2017. június 13-i tanácsülése
– a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 86. § (3) bekezdés b) pontja elleni bírói indítvány vizsgálata (OBH általi képviselet) (III/1047/2016.)
– a Kaposvári Törvényszék 1.Bf.463/2015/6/III. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (magánvádló által benyújtott alkotmányjogi panasz) (IV/883/2016.)
– a Kaposvári Törvényszék 1.Bf.463/2015/6/III. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (tanú által benyújtott alkotmányjogi panasz) (IV/1074/2016.)
– a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény 4. §-a, 73. § (4) bekezdése, 1. sz. melléklet 6.2. pontja, a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi IL. törvény 62. § (5) bekezdése, valamint a Kúria Kfv.I.35.574/2015/6. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (baleseti járadék egy összegű megváltásának adómentessége) (IV/1206/2016.)
– a termőföld tulajdonjogának megszerzését vagy használatát korlátozó jogszabályi rendelkezések kijátszására irányuló jogügyletek feltárásáról és megakadályozásáról szóló 2014. évi VII. törvény 1. § (2) bekezdése, 2. § (1)–(2) bekezdése, valamint 5. § (1) bekezdése elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (szerződés érvénytelensége jogkövetkezményeinek érvényesítése) (IV/1675/2016.)
– a Kúria Gfv.VII.30.048/2016/6. számú végzése és a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (hitelező követelése) (IV/1715/2016.)
– a Kúria Pfv.I.21.844/2015/5. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (ingatlanügy, telekhatár megállapítása) (IV/1862/2016.)
– a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 20.K.31.235/2016/10. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (adóügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata) (IV/1962/2016.)
– a Kúria Kfv.I.35.250/2016/7. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (távközlési különadó) (IV/309/2017.)
– a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 36.Kpk.45.927/2016/4. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz befogadhatóságának vizsgálata (név- és jogi nemváltoztatás, menekült) (IV/570/2017.)

matches: Kúria Kúria Kúria Bíróság Kúria Bíróság