text:
Galamus - Az Országgyűlés elfogadta a Balsai-féle semmisségi törvényt
2011. március 08. kedd, 06:00
A törvény tartalma
A törvény értelmében az első fokon eljáró bíróság hivatalból legkésőbb 2011. október 23-ig határozatban nyilvánítja semmisnek a jogszabály hatálya alá tartozó elítélést vagy megállapítást. Lehetőség nyílik arra is, hogy a bíróság – az ügyész indítványára, illetve a terhelt vagy a szabálysértési eljárás alá vont személy, valamint hozzátartozóik, továbbá a védő kérelmére – semmisnek nyilvánítsa a tömegoszlatással közvetlen összefüggésben, „méltányolható körülmények között elkövetett” más bűncselekmény miatt hozott ítéletet és a bíróság hatáskörébe tartozó szabálysértés miatti megállapítást. A javaslat indoklása szerint ezek közé tartozhatnak a rágalmazó és becsületsértő jellegű cselekmények. Ebben az esetben a bíróság a kérelem beérkezésétől számított 60 napon belül hoz érdemi határozatot. Az elutasító határozat ellen fellebbezéssel lehet élni.
Az elítélést, illetve a megállapítást semmisnek nyilvánító határozatot a törvény szerint a bűnügyi, illetve szabálysértési nyilvántartó szervnek is meg kell küldeni. A nyilvántartó szerv gondoskodik az elítéléssel érintett adatok törléséről azért, hogy a terheltek, illetve a szabálysértési eljárás alá vontak mentesüljenek a semmissé nyilvánított elítélések egyéb jogi és vagyoni hátrányai alól.
A törvény – amely a kihirdetése napján lép hatályba – azt is kimondja, hogy a semmisnek nyilvánított elítélésekhez vagy megállapításokhoz fűződő büntetések, intézkedések, kényszerintézkedések és azok további következményei államigazgatási jogkörben okozott károk.
Elítélésnek tekintendő az is, ha az ügyész a terhelttel szemben a vádemelést elhalasztotta. Az ügyész e határozatát a törvény hatályba lépésétől számított 8 napon belül küldi meg az illetékes bíróságnak. A rendelkezések közé ugyanakkor a jobbikos Gaudi-Nagy Tamás módosító javaslatára az is bekerült, hogy a megismételt eljárásban az ügyben korábban eljáró bíró, illetve bírói tanács nem járhat el.
Balsai István a törvény indoklásában azt írta: a 2006. őszi tömegmegmozdulások helyszínén vagy az azokhoz közeli helyeken lévők egy részét az elfogás, előállítás során, gyakran válogatás nélkül, indokolatlanul vagy aránytalanul, brutálisan bántalmazták, emberségükben megalázták, majd 72 órás őrizet után előzetes letartóztatásba helyzeték. Az indoklás szerint számos példa támasztja alá, hogy a gyakran csak „rossz időben, rossz helyen” lévő áldozatok ellen, a rendőrhatósági eljárást utólag igazolandó, hamis, illetve valótlan tartalmú rendőrségi tanúvallomások alapján indult szabálysértési vagy büntetőeljárás. Az ügyekben később eljáró bíróságok pedig sok esetben önmagukban bizonyító erőt tulajdonítottak a rendőrség eljárásában kiállított közokiratnak, különösen akkor, ha egyéb bizonyíték nem állt rendelkezésre. Az indoklás megjegyzi: a semmissé nyilvánítás nem alkalmazható az olyan terheltek vagy szabálysértési eljárás alá vont személyek javára, akik a más bizonyítékokra (képfelvételekre, civil tanúk vallomásaira, továbbá beismerő vallomásukra) alapozott tényállás szerint az alapvető szabadságjogok alkotmányos kereteiből erőszakos cselekvésükkel kiléptek.
A 2006. őszi rendőri intézkedéseket vizsgáló miniszterelnöki megbízott az indoklásban leszögezi: javaslatának közvetlen célja, hogy erkölcsi és jogi elégtételt nyújtson azoknak, akiknek a 2006. őszi tüntetésekhez kötődő eljárásokban emberi, polgári és politikai jogaik csorbultak. Tágabb értelemben pedig az, hogy visszaadja az igazságszolgáltatás jogszerűségébe vetett társadalmi bizalmat. A fideszes politikus a javaslat általános vitájában azt is mondta: az indítvány elfogadását a rendőrség becsületének helyreállítása is szükségessé teszi.
Balsai István (Fidesz) benyújtja az Országgyűlésnek a „a 2006 őszi tömegoszlatásokkal összefüggő elítélések orvoslásáról” szóló, úgynevezett semmisségi törvényjavaslatát.
„– Tudja mi történt a múlt héten Davosban?
– Biztos a szokásos.
– Most Ön is a cirkuszra gondol a Világgazdasági Fórumon, ugye? Százhúsz anarchista tüntető volt, aki többnyire békésen demonstrált a Világgazdasági Fórum résztvevői ellen, majd néhányan hógolyókkal és üvegekkel megdobálták a rendőröket. Tudja mivel válaszolt a rendőrség?
– Gondolom gumilövedékkel, könnygázzal. Ez szokott lenni.
– Látom, nagyon jól értesült. Ez szokott lenni, és ezt ilyen könnyedén tudomásul vesszük. Magyarországon viszont a rendőrség kivételesen brutális.
– Én Magyarországon vagyok képviselő és nekem ez a feladatom. Ha Svájcban lennék képviselő és az ottani miniszterelnök kifogásolná az ottani rendőrség eljárását a Világgazdasági Fórumon, nyilván megtalálnám a megoldást ott is.”
Alkotmánybírósághoz fordulhatnak a rendőrszakszervezetek a semmisségi törvényjavaslat miatt
Az Alkotmánybírósághoz fordulnak a rendőr szakszervezetek, ha az Országgyűlés megszavazza a fideszes Balsai Istvánnak a 2006. őszi tömegoszlatások miatt benyújtott semmisségi törvényjavaslatát. Pongó Géza, a Független Rendőr Szakszervezet főtitkára szerint a rendőrök szavahihetőségét és az igazságszolgáltatás működésének hitelességét alapjaiban ingatná meg a tervezet elfogadása. Igaz, egy rendőr is füllenthet, de felháborító feltételezni, hogy az ominózus esetekben egyetlen rendőr sem mondott igazat.
A törvényjavaslat olyan alkotmányos alapelveket sért, mint a bírói függetlenség elve, az egyenlő elbánás elve, a jogbiztonság és az emberi méltóság, mondta Pach Dániel, a Rendőr Szakszervezetek Védegyletének elnöke. A szervezet Pintér Sándor belügyminiszterhez és Kövér László házelnökhöz is fordult, hogy lépjen fel a javaslattal szemben.
Fidesz-KDNP-frakcióülés - Egyhangú támogatás a semmisségi javaslatnak
Egyhangúlag támogatta a Fidesz-KDNP-frakciószövetség siófoki ülésén Balsai Istvánnak „a 2006. őszi tömegoszlatásokkal összefüggő elítélések orvoslásáról” szóló törvényjavaslatát, amely semmisnek tekintené azokat az ítéleteket, amelyek alapját kizárólag rendőri jelentés, illetve rendőri tanúvallomás képezte.
A fideszes országgyűlési képviselő, miniszterelnöki megbízott pénteken az MTI-nek elmondta: javaslata tárgyalásán részt vett Orbán Viktor miniszterelnök, Lázár János Fidesz-frakcióvezető és Kövér László házelnök is, akik valamennyien támogatásukról biztosították az indítványt, amelyet nagyon időszerűnek tartanak.
Balsai István beszámolt arról is, hogy hamarosan elkészül a 2006. őszi események vizsgálatáról szóló, a miniszterelnöki megbízotti munkájához kapcsolódó jelentése, s már birtokában van a nemzetbiztonsági kabinet akkori üléseiről készített összefoglaló.
Balsai István 2010 októberében ismertette részjelentését a 2006. szeptember 17. és október 24. közötti napokban a fővárosban történt rendőri intézkedésekről, valamint a politikai és büntetőjogi felelősök azonosításának vizsgálatáról. Ezzel összefüggésben akkor azt mondta, hogy az általa addig áttekintett tények, valamint a további, várható bizonyítékok törvényes alapot szolgáltatnak majd bűnügyi nyomozás elrendeléséhez Gyurcsány Ferenc volt miniszterelnök ellen. (Lásd Bolgár György 2010. október 20-ai interjúját Balsai Istvánnal „a Gyurcsány őkelme elleni büntetőeljárás szükségességéről”.)
Balsai felszólalása az Országgyűlésben: A felülvizsgálati törvény indokoltsága
Részlet (szó szerinti leirat)
„Miért is van arra szükség, hogy annak a megsértett jogrendnek – a rendőrség becsületét is helyreállítandó –, végre, több négy évvel később pontot tegyünk ezeknek az ügyeknek a végére. Negyvenötezer ember szolgálja a rendőrség kötelékében, a polgárok bizalmából, a munkáját, lehetetlen dolog, hogy több mint négy éve ötven-hatvan arctalan, azonosító nélküli, durva, hogy ne mondjak más jelzőket, embereket bántalmazó emberek közokirathamisításai miatt emberek ma is a büntetőeljárás stigmáját és ennek minden következményeit viseljék. Ennek kívánunk gátat vetni, és semmiképp sem kívánjuk aláásni a magyar jogállami jogrendet, ezt is hallottuk a hétvégén, erről külön sajtótájékoztatót tartott az egyik ellenzéki párt, nem kívánjuk a bíróságok és az ügyészségek munkáját úgy általában megkérdőjelezni, de […] ennek a bizonyos albizottságnak a jegyzőkönyveiből az állapítható meg, itt mondok egy másik idézetet innen, mondja ezt az egyik ügyészi vezető: „nemcsak közokirathamisítás miatt kell majd felelniük, hiszen a rendőri jelentésekben hamis vádat is tartalmazott, így büntetőeljárást eredményező hamis vád és közokirathamisítás miatt kell hogy feleljenek, amennyiben a bíróság is azt mondja, hogy bizonyítható a rendőrök terhére rótt cselekmény.” Ezekkel a rövid és tényleg nem túl részletező idézetekkel szeretném alátámasztani azt a szándékunkat, amit személyemben az előterjesztett törvényjavaslat tartalmaz, hogy végre jogállami módon pontot tegyünk ezekre az eseményekre, sokkal több mint négy év után. Szokatlan egy ilyen törvény, azért szokatlan, mert a rendszerváltozás idején születtek ilyen törvények, bár még azt követőleg három évvel később is született egy úgynevezett semmisségi törvény, én ezt felülvizsgálati törvénynek nevezném, bár most már elhíresült a semmisségi törvény elnevezés, de vállaljuk ezt a jelzőt, szokatlan, mert szokatlan ügyekre fog pontot tenni. Ehhez kérem a támogatásukat, az a kérésem, hogy olvassák el a törvény szövegét, valamennyi ellenzéki párt olvassa el, biztos vagyok abban, hogy meg tudjuk találni annak a módját, hogy a lehető legsürgősebben elfogadjuk, és a lehetőség szerint ez év októberéig, és nem tovább terjedően a bíróságokat ennek az eljárásnak a lefolytatására feljogosítsuk.”
Pintér Sándor belügyminiszter az Inforádió aréna című műsorában
(Riporter: Exterde Tibor)
„ – Belügyminiszter úr, mi a véleménye Balsai István képviselő úr azon javaslatáról, amely semmissé tenné azon ítéleteket, amelyeket a 2006-os tömegoszlatások után kizárólag rendőri tanúvallomásra vagy véleményre alapozott a bíróság?
– Először is szeretném elmondani, hogy ez a kormány előtt nem járt ez a javaslat.
– Egyéni képviselői indítvány.
– És hát kíváncsiak vagyunk, hogy a parlament milyen állást foglal ebben. És a parlamenti állásfoglalás után, amikor a parlament megszavazta, akkor kívánunk vele először foglalkozni. De hozzá kell tegyem, hogy én a teljes magyar rendőri állományban bízom. Bízom abban, hogy nem hazug emberek, bízom abban, hogy mindig igazat mondanak. Reményeim szerint ez egy lényeges dolog. Én azokkal a rendőrökkel akarok együtt dolgozni, akik igazat mondanak, akiknek a jelentései mindig a valóságot tartalmazzák.
– Miniszter úr, nem lesz késő akkor foglalkozni a törvénnyel, ha már a parlament által elfogadott a törvény? Az azt fogja kimondani, hogy a rendőrök hazudnak. Lesz erről egy törvény.
– Mint említettem, én bízom a rendőri állományban, teljes egészében, és bízom abban, hogy a rendőri jelentések a valóságot tartalmazzák.
– Akkor is, ha lesz egy olyan törvény, amelynek a lényege az, hogy ez nem így van?
– Ez a törvény még nincs meg, akkor beszéljünk róla, ha megszületett.
– És úgy látja, hogy nem lesz késő.
– Én úgy gondolom, hogy nem, és én úgy gondolom, hogy bízom a rendőreinkben, és a rendőrök bíznak bennem.
– Kívánja-e miniszter úr maradéktalanul tisztázni, hogy mi történt 2006-ban a tömegoszlatásokban? Mert sokan úgy látják, hogy ez a mai napig nincsen tisztázva.
– Erre parlamenti bizottság jött létre, ez a bizottság elvégezte a feladatát, most állítja össze a jelentését. Azt gondolom, hogy nem tiszte egy belügyminiszternek egy parlamenti bizottság jelentésének a felülbírálata, várjuk meg a parlamenti bizottságnak a jelentését, és utána tudunk erről szintén véleményt mondani.”
A szóvivő a lapnak hangsúlyozta, hogy a bírósági szervezet kizárólag szakmai szempontból vizsgálódik, és távol tartja magát minden politikai vitától.
A szóvivő hangsúlyozta: Baka András bízik abban, hogy a parlament olyan jogtechnikai megoldást választ, amely kiküszöböli az alkotmányossági problémát. A Népszabadság szerint ilyen lehet az LMP javaslata, amely szerint közkegyelemben részesülnének azok a tüntetők, akiket a 2006. szeptember 18. és október 24. közötti időszakban gyülekezés feloszlatásával összefüggésben elkövetett hivatalos személy elleni erőszakkal, rongálással vagy garázdasággal vádoltak meg. E javaslat szerint a közkegyelem nem vonatkozna azokra, akik fegyveresen vagy felfegyverkezve támadtak hivatalos személyekre. (Lásd Bolgár György 2011. február 17-ei interjúját Karácsony Gergellyel, az LMP frakcióvezető-helyettesével.)
Bárándy: Ilyet csak öngyilkos állam mond ki
Baka András, a Legfelsőbb Bíróság elnöke bízik abban, hogy az Európai Unió soros elnöki tisztét betöltő Magyar Köztársaság Országgyűlése törvényalkotási munkája során tiszteletben tartja az európai közösség alkotmányos alapértékeit – írta a bíróság szóvivője csütörtökön az MTI-nek.
Szűcs Péter, a Legfelsőbb Bíróság szóvivője közleményében utalt arra, hogy szerdán Harangozó Tamás és Bárándy Gergely képviselők, a Magyar Szocialista Párt országgyűlési frakciójának tagjai a Legfelsőbb Bíróság elnökéhez címzett nyílt levelükben azt kifogásolták, hogy Baka András nem ismertette álláspontját a semmisségi törvénytervezettel kapcsolatban. A nyílt levél megfogalmazóinak elkerülte a figyelmét, hogy a Legfelsőbb Bíróság elnöke – szóvivője útján – korábban már megfogalmazta alkotmányos aggályait az ügyben őt kérdező napilapnak. A Népszabadság szerdai száma közölte elsőként Baka András álláspontját, amely a nap folyamán számos hírportálon és a Magyar Távirati Iroda hírei között is olvasható volt. A Legfelsőbb Bíróság elnöke felhívta a figyelmet arra: a bíróságok és az ítélkezés függetlensége olyan jogállami garancia, amelyet minden pártnak és politikusnak tiszteletben kell tartania. Az Országgyűlésnek ezért törvényalkotási munkája során a bírósági munka alapértékeit, a bizonyítékok szabad bírói mérlegelésének elvét, a jogerős ítéletek tiszteletben tartásához fűződő érdeket maradéktalanul érvényesítve kell eljárnia.
Baka András bízik abban, hogy az Európai Unió soros elnöki tisztét betöltő Magyar Köztársaság Országgyűlése törvényalkotási munkája során tiszteletben tartja az európai közösség alkotmányos alapértékeit – olvasható a közleményben.
Magyar Helsinki Bizottság: semmisség helyett amnesztia
A Magyar Helsinki Bizottság álláspontja szerint súlyosan sérti a hatalommegosztás alkotmányos elvét és a jogállami büntetőeljárás szabályait a Balsai István képviselő (Fidesz-KDNP) által benyújtott úgynevezett semmisségi törvényjavaslat; helyette amnesztiát javasolnak – olvasható a bizottság állásfoglalásában, amelyet szerdán küldtek meg az MTI-nek. Szerintük az amnesztia jogállami szempontból elfogadható eszköz a kérdés kezelésére.
A bizottság álláspontja szerint a törvényjavaslat által megoldani kívánt probléma kétségkívül valós. A Magyar Helsinki Bizottság nemcsak a 2006. őszi események kapcsán vitt ügyeiben, de más – a hivatalos személy elleni erőszak vádjával rendszeresen összekapcsolódó – bántalmazásos ügyekben is tapasztalta, hogy a rendőrök vallomásai, jelentései olyankor is szolgálhatnak elítélés alapjául, amikor az egyéb bizonyítékok nem támasztják alá, vagy éppen cáfolják a rendőri állításokat. A jogállamiság szempontjából, ennek ellenére, rendkívül veszélyes megközelítése a kérdésnek, ha a törvényhozás – átlépve a hatalommegosztás elve által elé állított korlátokat – arra kényszeríti a bíróságokat, hogy saját döntéseiket nyilvánítsák nem létezőnek, megkérdőjelezve ezzel a bírói mérlegelés és döntés legitimitását. Ez az eljárás precedenst teremt arra, hogy a jövőben bármely, törvényhozási hatalommal rendelkező politikai erő utólag semmissé tegye a neki nem tetsző, vagy érdekeit sértő bírósági döntéseket – írták az állásfoglalásban.
Ezen túlmenően a javaslat súlyos zavarokat okozhat a jogalkalmazásban, mert azt az üzenetet hordozza, hogy a rendőrök vallomása nem vehető figyelembe a bizonyítási eljárás során, ami összeegyeztethetetlen a szabad bizonyítás rendszerével. Emellett az érintettekre nézve kollektíven sértő és megbélyegző, mivel a választott megoldás azt sugallja: a rendőrök minden esetben hazudtak, amikor tanúvallomást tettek, a bírók pedig minden esetben rosszul döntöttek, amikor hittek a rendőröknek.
A civil jogvédő szervezet pénteken, az MTI-nek küldött közleményében a törvényjavaslatot „szegnek” nevezte a „jogállam koporsóján”. A jogállamot súlyosan veszélyezteti, ha az országgyűlési képviselők politikai okokból felülírják a független igazságszolgáltatás által hozott ítéleteket.
Álláspontjuk szerint elfogadhatatlan, hogy a törvényjavaslat azt sugallja: minden olyan esetben, amikor a cselekmény elkövetését csak rendőr tanúk vallomása támasztotta alá, akkor a rendőr hamisan vádolta az eljárás alá vont embert. A törvényjavaslat nem visszaadná, hanem aláásná az igazságszolgáltatás tisztaságába vetett társadalmi bizalmat.
A TASZ szerint a javaslat ellentétes a jogbiztonság elvével, amely megköveteli a bírósági eljárások kiszámíthatóságát. A jogbiztonság követelményének megvalósulását a jogerő intézménye biztosítja, amelyet csak kivételes esetben lehet áttörni a perújítás kezdeményezésével.
Arra is felhívták a figyelmet, hogy jogállami keretek között a perújításon keresztül továbbra is van jogi lehetőség a nem megfelelő bizonyítékok alapján elítéltek sérelmének orvoslására.
A TASZ szerint a javaslat a törvényhozó hatalom durva beavatkozását jelenti a bíróságok munkájába, a büntetőeljárás keretében lefolytatott bizonyítási eljárásba. A bizonyítékok értékelését kizárólag a bíró végezheti el, a törvényhozó a tényállás és a bűnösség, illetve ártatlanság megállapításába nem szólhat bele.
Emlékeztettek ugyanakkor arra, hogy a 2006-os tüntetésekkel kapcsolatban a TASZ több alkalommal felemelte szavát a rendőri visszaélésekkel szemben, és ügyvédeik tíz olyan embert képviseltek, akik ellen büntető- vagy szabálysértési eljárás indult. Ezekben a büntetőügyekben egyik ügyfelük ellen sem emeltek vádat, tehát a közvetlen tapasztalatuk az, hogy ahol csak rendőri jelentések és rendőr tanúk általánosságokat tartalmazó vallomásai bizonyították volna az elkövetést, az ügyész ezt a bizonyítékot nem tartotta elégségesnek, és ezért megszüntette a nyomozást.
Lásd még, egyebek mellett:
Bauer Tamás írását: Az ítélet már megvan, csak a tényállást keresik
Krémer Ferenc írását: Balsaival szemben, a rendőrség és a jogállam védelmében

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság


Árva mű jelentés az Egyesült Államokban – COPY21
jún 05, 2015 by Dr. Mezei Péter	in árva mű
Az Egyesült Államok Szerzői Jogi Hivatala ígéretéhez híven közzétette az árva művekkel kapcsolatos szabályozási javaslatát.
Donald Stevens kollégának hála első kézből értesültem a jelentésről, amelyben – ugyancsak Donald hathatós közreműködésének köszönhetően – a magyar szerzői jogot az a megtiszteltetés érte, hogy a hazai árva mű szabályozás is alapos ismertetésre került. (Ráadásul – dogmatikailag és történetileg is jogosan – az EU-s szabályozást követően elsőként olvashatunk a magyar joganyagról.) Ettől eltekintve a jelentés értelemszerűen az Egyesült Államoknak kíván megoldást kínálni az árva mű problematikára.
A dokumentum alapos elemzéssel járja körbe a múltat, a jelent, és kínál megoldást a jövőre nézve mind általában véve az árva művek kapcsán, mind a tömeges digitalizálási projekteket illetően. Sőt, komplett törvényjavaslatot is megfogalmaz, amely a jelentés “A” mellékletében olvasható. (Senki ne zavarodjon meg az alábbi szakaszszámokon, az amerikai törvények rendre így épülnek fel.) A tervezet legfontosabb passzusai közül kiemelkedik az árva művek felhasználásával megvalósítható felelősség alóli kivétel. A javaslat §514(b)(1)(A)(i)-(vi) pontjai szerint nem állapítható meg a felelőssége annak, aki lefolytat és dokumentál a jogosult megtalálását célzó jóhiszemű, előzetes, minősített kutatást (“perform and document qualifiying search in good faith”), a USCO-hoz a felhasználás megkezdése előtt bejelentéssel él, megfelelően utal a forrás eredetére (kvázi a névfeltüntetés jogát deklarálja a javaslat!), az USCO által meghatározott szimbólummal utal a mű árva jellegére, és az esetleges polgári eljárás keretében a megfelelő eljárásjogi szakaszban hivatkozik a fentiekre. Az §514(b)(1)(B) pont alapján a felelősség azonban beáll, ha a jogosult ismertté válását követően a felhasználó nem tesz lépéseket a megfelelő engedélyek beszerzése végett. Az §514(b)(2)(A)(ii)(I)-(II) pontok a gondos jogosult-kutatás minimumkövetelményeit határozzák meg, az alábbiak szerint:
(aa) a search of the records of the Copyright Office that are available to the public through the Internet and relevant to identifying and locating copyright owners, provided there is sufficient identifying information on which to construct a search; (bb) a search of reasonably available sources of copyright authorship and ownership information and, where appropriate, licensor information;
(cc) use of appropriate technology tools, printed publications, and where reasonable, internal or external expert assistance; and (dd) use of appropriate databases, including databases that are available to the public through the Internet; and
(II) shall include any actions that are reasonable and appropriate under the facts relevant to the search, including actions based on facts known at the start of the search and facts uncovered during the search, and including a review, as appropriate, of Copyright Office records not available to the public through the Internet that are reasonably likely to be useful in identifying and locating the copyright owner.”
Az §514(c)(1)(A) pont alapján tehát az árva mű felhasználójával szemben indított eljárás eredményeként kártérítés nem állapítható meg, legfeljebb – végzés formájában – a mű felhasználásáért járó ésszerű díjazás (angolul: compensation) megfizetése rendelhető el. Az §514(c)(1)(B) pont azonban tovább tovább szűkíti ezt a kört, és a díjfizetésre köteles intézmények köréből kivonja a non-profit oktatási intézményeket, múzeumokat, könyvtárakat, archívumokat, a közmédiát, és bármely olyan intézményt, amely nem profitorientált, hanem elsősorban oktatási, vallási vagy karitatív célokból folytatta a felhasználást, és a jogosulttól érkező jelzést követően haladéktalanul felhagy a felhasználással. Ugyanakkor az §514(c)(2) alapján lehetőség nyílik előzetes intézkedések elrendelésére a polgári eljárásban minden további – pontosabban egyéb – jogsértés megelőzése céljából.
A fenti vázlat rövid, tömör összefoglalása az amerikai modellnek, ami – így első hallásra – a helyi sajátosságokra tekintettel sem mutat olyan jelentős eltérést az európai modelltől, még ha a hangsúlyok máshol is helyezkednek el (és az ördög a részletekben rejlik). Kísérjük együtt nyomon a javaslat sorsát!
A dokumentum ugyanakkor nem kizárólag az árva művekkel foglalkozik, hanem a tömeges digitalizálás problémakörével is. E téren – első pillantásra ismét úgy tűnik, európai hatásra és mintát követve – kiterjesztett hatályú közös jogkezelésre épülő pilot-programot kívánnak bevezetni, amely elsősorban oktatási és kutatási célokra könnyítené meg a digitalizálást a kedvezményezetteknek. A konstrukcióból viszont automatikusan következik, hogy ez nem szabad felhasználás, hanem előzetesen megállapított feltételek mellett kerülne sor a többszörözésekre. Nagyon helyes. A kiterjesztett hatály is hasznos – amerikai oldalról. Remélhetőleg elszámolásokra is sor fog majd kerülni, és az érintett európai jogosultak is a pénzükhöz jutnak majd. Kíváncsi vagyok ennek a tervezetnek a sorsára is.
E vonatkozásban lásd még Rike Maier vendégposztját az 1709Blogon.
Címkék: digitalizálás, US Copyright Office


text:
⭐í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja és a keresetet teljes egészében elutasítja.
Download "í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja és a keresetet teljes egészében elutasítja."
Domokos Rudolf Boros
1 Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf /2014/7. A Fővárosi Ítélőtábla a Bihary, Balassa és Társai Ügyvédi Iroda (fél címe 1) által képviselt felperes neve (felperes címe) felperesnek - a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda (fél címe 2) által képviselt alperes neve (törvényes képviselõje: dr. S. M. nemzeti fejlesztési miniszter) alperes ellen, általános szerzõdési feltételek tisztességtelenségére vonatkozó törvényi vélelem megdöntése iránt indított perében, a Fõvárosi Törvényszék szeptember 3. napján kelt 30.G /2014/6. sorszámú ítélete ellen, a felperes részérõl 7., míg alperes részérõl 9. sorszám alatt benyújtott fellebbezés folytán meghozta a következõ í t é l e t e t : A Fővárosi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság ítéletét részben megváltoztatja és a keresetet teljes egészében elutasítja. Kötelezi a felperest fizessen meg az alperesnek 15 napon belül (egymillió négyszázhatvannégyezer) forint + áfa első- és másodfokú perköltséget, továbbá az államnak külön felhívásra (kettőmillió-ötszázezer) forint le nem rótt fellebbezési illetéket. Az ítélet ellen fellebbezésnek nincs helye. I n d o k o l á s Felperes keresetében a évi XXXVIII. törvény, illetőleg az alapjául szolgáló 2/2014. számú Polgári Jogegységi Határozat alaptörvény-ellenességének megállapítására az Alkotmánybíróság eljárásának, valamint a Pp. 155/A. -a szerinti, az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezése iránti kérelmet előterjesztve, a évi XXXVIII. törvény 6. -a alapján a 4. (1) bekezdése szerinti alábbi szerződéses kikötéseinek tisztességtelensége vonatkozásában felállított vélelem megdöntése iránt pert kezdeményezett, a szerződéses kikötései érvényességének megállapítását kérve: május június 30. közötti időszakban alkalmazott: a) Az Általános Üzletszabályzati szintû szabályozás II. 4.6 A bank a kamat-, díj, jutalék és költség mértékét - az Ügyfél egyidejû értesítése mellett - módosíthatja, ha a szerzõdéskötés idõpontjában fennállt pénzpiaci, illetõleg refinanszírozási feltételek módosulnak. VI. 2.1 Amennyiben az Ügyfél és a Bank között megkötött szerzõdés vagy a jelen Üzletszabályzat másként nem rendelkezik, az Ügyfél és a Bank egyaránt jogosult saját belátása szerint bármely idõpontban felmondani az egyes ügyleteket, mind pedig az2 üzleti kapcsolatok egészét az ügyletekre vonatkozó üzletszabályzatok adta keretek között. b) A Hitel Üzletszabályzati szintû szabályozás 6.2 Az Ügyfél a szerzõdést - tartozásának egyidejû megfizetése mellett - azonnali hatállyal felmondhatja. c) Az egyedi szerzõdési szintû szabályozás ca) CHF alapú Személyi Kölcsön Általános Szerződési Feltételei: (alkalmazási idõszak: január március 31.) 3.2. A Bank jogosult a hiteldíjat és az erre vonatkozó szerzõdéses feltételt egyoldalúan, a bankközi hitelkamatok, a fogyasztói árindex, a jegybanki alapkamat, az állampapírok hozama, a lakossági hitelek kockázati tényezõinek alakulása, a szerzõdés egyedi részében meghatározott irányadó kamatláb és a Bank forrás-, valamint hitelszámlavezetési költsége változásától függõen módosítani. A Bank a változtatást - annak hatályossá válását megelõzõ legalább 15 nappal - az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeiben kifüggesztett Hirdetményben közzéteszi, illetve az Adós(ok) részére küldött fizetési értesítõn feltünteti." cb) EURÓ alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei: (alkalmazási idõszak: április július 31.) 3.2 A Bank jogosult a hiteldíjat és az erre vonatkozó szerzõdéses feltételt egyoldalúan, a bankközi hitelkamatok, a fogyasztói árindex, a jegybanki alapkamat, az állampapírok hozama, a lakossági hitelek kockázati tényezõinek alakulása, a szerzõdés egyedi részében meghatározott irányadó kamatláb és a Bank forrás-, valamint hitelszámlavezetési költsége változásától függõen módosítani. A Bank a változást - annak hatályossá válását megelõzõ legalább 15 nappal - az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeiben kifüggesztett Hirdetményben teszi közzé július október 31. közötti időszakban alkalmazott: a) Az Általános Üzletszabályzati szintû szabályozás II. 4.6 Az Ügyfél számára kedvezõtlenül a Bank a kamatot, díjat, költséget akkor jogosult egyoldalúan módosítani, ha a szerzõdés a módosítandó kamat, díj-, vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek megváltozása esetére lehetõvé teszi. A szerzõdés egyoldalú módosításának feltételeit az Általános Szerzõdés feltételek, vagy az üzletági üzletszabályzatok határozzák meg. A bank a kamatot, díjat vagy költséget érintõ, egyoldalú, az Ügyfél számára kedvezõtlen módosítást - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában a módosítás hatálybalépését megelõzõen legalább hatvan nappal hirdetményben teszi közzé. A módosításról és a törlesztõ részlet ebbõl eredõ esetleges változásáról a bank az ügyfelet a módosítás hatálybalépését hatvan nappal megelõzõen postai úton, vagy a szerzõdésben meghatározott egyéb közvetlen módon értesíti, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás esetén a változást elektronikus úton is hozzáférhetõvé teszi. A kamat, díj vagy költség Ügyfél számára kedvezõtlen módosítása esetén az Ügyfél3 jogosult a szerzõdés díjmentes felmondására. Az Ügyfél számára kedvezõ módosítás, az Ügyfél elõzetes hirdetményi tájékoztatása mellett, korlátozás nélkül megtehetõ és a módosítás a szerzõdés egyéb feltételeire is kiterjedhet. VI. 2.1 Amennyiben az Ügyfél és a Bank között megkötött szerzõdés vagy a jelen Üzletszabályzat másként nem rendelkezik, az Ügyfél és a Bank egyaránt jogosult saját belátása szerint bármely idõpontban felmondani az egyes ügyleteket, mind pedig az üzleti kapcsolatok egészét az ügyletekre vonatkozó üzletszabályzatok adta keretek között. b) A Hitel Üzletszabályzati szintû szabályozás 6.1 Az Ügyfél a szerzõdést - tartozásának egyidejû megfizetése mellett - azonnali hatállyal felmondhatja. c) Az egyedi szerzõdési szintû szabályozás EURO alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei: ca) július július 31. között: 3.2 A Bank jogosult a hiteldíjat és az erre vonatkozó szerzõdéses feltételt egyoldalúan, a bankközi hitelkamatok, a fogyasztói árindex, a jegybanki alapkamat, az állampapírok hozama, a lakossági hitelek kockázati tényezõinek alakulása a szerzõdés egyedi részében meghatározott irányadó kamatláb és a Bank forrás-, valamint hitelszámlavezetési költsége változásától függõen módosítani. A Bank a változást - annak hatályossá válását megelõzõ legalább 15 nappal - az ügyfélforgalom számára nyitva álló helyiségeiben kifüggesztett Hirdetményben teszi közzé. cb) augusztus 1. és június 10. között: 3.2. A Bank jogosult az ügyleti kamatot egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása, a Bank forrásköltségeinek változása,. esetén A fentieken túl a Bank jogosult a kamatot, valamennyi díjat és költséget az Adós(ok) számára kedvezõtlenül, egyoldalúan módosítani az adózásra vonatkozó szabályok változása, a KSH által publikált fogyasztói árindex változása, illetve a Bank saját mûködési költségeinek változása esetén A Bank jogosult a késedelmi kamatot egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása... esetén A Bank jogosult a prolongálási költséget egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása... esetén A Bank jogosult a diszkontálási költséget egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a jogi szabályozói környezet változása, a Bank forrásköltségeinek változása... esetén A Bank jogosult az adósságkezelési díjat egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása... esetén A Bank jogosult a követeléskezelési díjat egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása...esetén.4 november július 31. közötti idõszakban alkalmazott: a) az Általános Üzletszabályzat szintû szabályozás: II. 4.6 Az Ügyfél számára kedvezõtlenül a Bank a kamatot, díjat, költséget akkor jogosult egyoldalúan módosítani, ha a szerzõdés a módosítandó kamat, díj-, vagy költségelemre kihatással bíró ok-okozati feltételek megváltozása esetére lehetõvé teszi. A szerzõdés egyoldalú módosításának feltételeit az Általános Szerzõdés feltételek, vagy az üzletági üzletszabályzatok határozzák meg. A Bank a kamatot, díjat vagy költséget érintõ, egyoldalú, az Ügyfél számára kedvezõtlen módosítást - jogszabály eltérõ rendelkezése hiányában - a módosítás hatálybalépését megelõzõen legalább hatvan nappal hirdetményben teszi közzé. A módosításról és a törlesztõ részlet ebbõl eredõ esetleges változásáról a bank az ügyfelet a módosítás hatálybalépését hatvan nappal megelõzõen postai úton, vagy a szerzõdésben meghatározott egyéb közvetlen módon értesti, elektronikus kereskedelmi szolgáltatás esetén a változást elektronikus úton is hozzáférhetõvé teszi. A kamat, díj vagy költség Ügyfél számára kedvezõtlen módosítása esetén az Ügyfél jogosult a szerzõdés azonnali és díj-, és költség- vagy egyéb fizetési kötelezettségmentes felmondására. A módosítást az Ügyfél részérõl akkor lehet elfogadottnak tekinteni, ha annak hatálybalépése elõtt a Bankot nem tájékoztatta arról, hogy a módosítást nem fogadja el. A kamatláb vagy átváltási árfolyam módosítására elõzetes értesítés nélkül és azonnal is sor kerülhet, amennyiben a felek ezt a lehetõséget a szerzõdésben kikötötték, és a változások a szerzõdésben meghatározott referencia-kamatlábon vagy referenciaárfolyamon alapulnak Az Ügyfél számára kedvezõ módosítás, az Ügyfél elõzetes hirdetményi tájékoztatása mellett, korlátozás nélkül megtehetõ és a módosítás a szerzõdés egyéb feltételeire is kiterjedhet. A kamat vagy árfolyam Ügyfél számára elõnyös változása esetén a Bankot tájékoztatási kötelezettség nem terheli. b) A Hitel Üzletszabályzati szintû szabályozás: 6.1 Az Ügyfél a szerzõdést - tartozásának egyidejû megfizetése mellett - azonnali hatállyal felmondhatja. c) Az egyedi szerzõdési szintû szabályozás: EURO alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei: ca) november június 10. között: 3.2. A Bank jogosult az ügyleti kamatot egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása, a Bank forrásköltségeinek változása, ( ) esetén A fentieken túl a Bank jogosult a kamatot, valamennyi díjat és költséget az Adós(ok) számára kedvezõtlenül, egyoldalúan módosítani az adózásra vonatkozó szabályok változása, a KSH által publikált fogyasztói árindex változása, illetve a Bank saját mûködési költségeinek változása esetén. cb) június július 31. között: 3.2. A Bank jogosult az ügyleti kamatot egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a jogi szabályozói környezet megváltozása, valamint a pénzpiaci,5 makrogazdasági környezet módosulása, ezen belül különösen a Bank forrásköltségeinek változása/ a pénzpiaci forrásszerzési lehetõségek változása, illetve az Adós(ok) kockázati megítélésének megváltozása esetén. Amennyiben a szerzõdés egyedi részében referencia kamatláb kerül meghatározásra a Bank a referencia-kamatláb változásából eredõ kamatváltozást érvényesítheti." A Bank jogosult a késedelmi kamatot egyoldalúan az Adós(ok) számára kedvezõtlenül módosítani a lakossági kölcsönök kockázatának változása, így az Adós(ok), illetve a kölcsönügylet más kockázati kategóriába történõ átsorolása, vagy az azonos kockázati kategóriába tartozó kölcsönügyletek, illetve ügyfelek kockázatának változása esetén A Bank a kölcsönhöz kapcsolódó valamennyi költséget és díjat évente maximálisan a Központi Statisztikai Hivatal által közzétett éves átlagos infláció mértékében jogosult emelni A fentiekben meghatározott okokon felül a Bank kizárólag vis maior események - hirtelen bekövetkezõ nagyfokú pénz- és tõkepiaci zavarok - bekövetkezése esetén átmenetileg, a zavarok fennállásáig módosíthat egyoldalúan kamatot díjat, költséget. 8.7 Az Adós(ok) a kölcsönviszonyt - a fennálló kölcsöntõke tartozásnak és járulékainak egyösszegû visszafizetése mellett - azonnali hatállyal felmondhatják. Az alperes a kereset, valamint a Pp. 155/A. (1) bekezdése és a 155/B. (1) bekezdése alapján előterjesztett kérelmek elutasítását kérte. Az elsőfokú bíróság az ítéletében megállapította, hogy a felperes július 1. és július 31. között hatályos Euró alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei" pontjának alábbi szövegrésze: A fentieken túl a Bank jogosult a kamatot, valamennyi díjat és költséget az Adós(ok) számára kedvezőtlenül, egyoldalúan módosítani... a KSH által publikált fogyasztói árindex változása... esetén" a felperes augusztus 1. és június 10. között hatályos Euró alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei" pontjának alábbi szövegrésze: A fentieken túl a Bank jogosult a kamatot, valamennyi díjat és költséget az Adós(ok) számára kedvezőtlenül, egyoldalúan módosítani... a KSH által publikált fogyasztói árindex változása... esetén." a felperes november 1. és június 10. között hatályos Euró alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei" pontjának alábbi szövegrésze: A fentieken túl a Bank jogosult a kamatot, valamennyi díjat és költséget az Adós(ok) számára kedvezőtlenül, egyoldalúan módosítani... a KSH által publikált fogyasztói árindex6 változása... esetén" tisztességes, és ezért érvényes. Ezt meghaladóan a keresetet elutasította. Kötelezte a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek bruttó ,- (nyolcszáztizenkettőezer-nyolcszáz) forint perköltséget. Az elsőfokú bíróság az ítéletének indokolásában megállapította, hogy a felperes a évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: tv.) 6. -ában foglalt perindítási jogosultság alapján terjesztette elõ keresetét, a kereset a tv. 6. alcímében szabályozott polgári eljárás során elõterjeszthetõ petitum fogalmi körébe tartozik. Rámutatott, hogy a tv. 4. (1) bekezdésében foglalt vélelem az egyoldalú kamatemelést, költségemelést, díjemelést lehetõvé tevõ szerzõdéses kikötések esetén érvényesül, mely rendelkezés kizárja azon kikötések érvényessé nyilvánítását, amelyek nem tartoznak e tárgyba; ebbõl következõen ezen szerzõdéses kikötések érvényességét nem állapíthatta meg, ugyanakkor a kereset elutasítása nem eredményezi érvénytelenségüket. Megítélése szerint egy ÁSZF kikötésen belül az egyes kikötésekre kiterjedõ részleges érvényesség megállapítását semmilyen jogszabályi rendelkezés nem zárja ki, annak kizárólag az a feltétele, hogy a keresettel érintett egyes ÁSZF-eken belüli egyes szerzõdési kikötések megfelelnek-e a tv. 4. (1) bekezdése szerinti valamennyi elvnek. Utalt arra, hogy a kamatok, illetõleg költségek és díjak eltérõ rendeltetése okán indokolt lehet eltérõ elhelyezésük és szabályozásuk az ÁSZFen belül, és mások lehetnek az egyoldalú módosítást kiváltó okok is. Az elvileg egynemû - kamat vagy költség és díj - fogalmakon belül is lehetnek olyan elemek, amelyek tartalma és hatása teljesen más, ezért önállóan is vizsgálhatónak tartotta. Utalt a tv. preambulumára, amely szintén utal a Kúria 2/2014. PJE határozatára és amelynek 2. pontja a 2/2012. (XII. 10.) PK vélemény 6. pontjában felsorolt elvekre, és mindezek alapján arra, hogy a tv ának (1) bekezdésében meghatározott elvek között a jogalkotó nem állított fel hierarchikus sorrendet, azok egymással egyenértékûek, egyben konjunktív feltételként érvényesülnek, bármelyik sérelme esetén elutasítandó a kereset. Az elvek egyenértékûsége okán elméletileg valamennyi keresettel érintett szerzõdéses kikötés mindegyik elvnek történõ megfelelését vizsgálandónak tartotta, ugyanakkor az uniós jog magyar nemzeti jogba történõ harmonizációja és a Kúria 2/2014. Polgári Jogegységi Határozatának indokolása alapján arra az álláspontra helyezkedett, hogy elsõdlegesen annak a vizsgálata szükséges, hogy a keresettel érvényessé nyilvánítani kért rendelkezések megfelelnek-e az átláthatóság követelményének. Rámutatott arra, hogy a Ptk ának tartalma Magyarország uniós csatlakozását követõen többször, az uniós jog nemzeti jogrendbe történõ átültetése érdekében módosult. Kifejtette, hogy a magyar jog egyetlen, május 22. elõtti szabályából sem vezethetõ le, hogy a nem megfelelõen átültetett irányelv érthetõségre, világosságra vonatkozó szabályai nem alkalmazhatók, ezért az irányelv alapján kell a vonatkozó szabályokat értelmezni. A 2/2014. PJE indokolásának III/2. pontjában rögzített Európai Unió Bírósága által is értelmezett kérdésekre utalva kiemelte, hogy az egyoldalú szerzõdésmódosítást lehetõvé tevõ kikötés akkor felel meg a világos, érthetõ megfogalmazás és az átláthatóság elveinek, ha a szerzõdéskötéskor felismerhetõvé, az egyoldalú szerzõdésmódosítás bekövetkeztekor pedig a már bekövetkezett körülményváltozások konkrét mértékének ismeretében ellenõrizhetõvé teszi a fogyasztó számára a rá nézve hátrányos szerzõdésmódosítás indokoltságát, arányát, mértékét. Az átláthatóság mellett kiemelt szerepet tulajdonított a szimmetria elvének, mely elvnek tartalmából fakadóan a teljes ÁSZF-re vonatkozóan érvényesülnie kell, azonban a törvény a szimmetria elvére vonatkozó rendelkezésre csak azt követeli meg, hogy az igényérvényesítés a fogyasztó részére ne legyen kizárva, melybõl következõen a pénzügyi intézménynek nincs kifejezett7 kötelezettsége arra, hogy ezt az ÁSZF-ben nevesítse. Ezen elvnek a megfelelõen egzakt, objektív körülmény mint egyoldalú szerzõdésmódosítási ok beállása esetén tulajdonított különös jelentõséget. Mindezek elõrebocsátásával a keresetben megjelölt, érvényessé nyilvánítani kért egyes szerzõdési kikötésekrõl az alábbiakat állapította meg az elsõfokú bíróság: Az 1: b) pontba foglalt 6.2. pont, 2: b) pontba foglalt 6.1. pont, 3: b) pontba foglalt 6.1. pont megítélése szerint nem vizsgálható, önmagában nem is értelmezhető, nem a tv. 4. -ának (1) bekezdése szerinti kikötést tartalmazza, ezért érvényessé nem nyilvánítható. Az 1: a) és c) pontba foglaltak tekintetében megállapította, hogy a rendelkezések nem felelnek meg az átláthatóság elvének, mert az okok nem kellően egzaktak, és a kikötésekből a fogyasztó nem láthatta előre, hogy pontosan milyen okból és milyen mértékben kerülhet sor további terhek áthárítására. A bíróság a szerződéses kikötések további elveknek történő megfelelését nem vizsgálta. A 2. és 3. pont alatti érdemben, a törvényi elveknek történő megfeleltethetőség szempontjából vizsgálható szerződéses kikötésekről - a 2: ca-cb) és 3: ca) pontoknak az egyoldalú módosításra a KSH által publikált fogyasztói árindex változása esetére feljogosító rendelkezései kivételével - megállapította, hogy a rendelkezések nem felelnek meg az átláthatóság elvének, mert az okok nem kellően egzaktak, és a kikötésekből a fogyasztó nem láthatta előre, hogy pontosan milyen okból és milyen mértékben kerülhet sor további terhek áthárítására. A bíróság a szerződéses kikötések további elveknek történő megfelelését nem vizsgálta. Az elsőfokú bíróság megítélése szerint 2: ca), cb) pontba írt pontba, valamint a 3: ca) pont pontba foglalt az egyoldalú módosításra a KSH által publikált fogyasztói árindex változása esetén feljogosító rendelkezések valamennyi törvényi elvnek megfelelnek, ezért azokat tisztességesnek minõsítette. Álláspontja szerint tartalmuk az átlagos fogyasztó" számára teljes mértékben világos és érthetõ, a módosításra okot adó körülmény elõidézésében a felperes nem hat közre, a változás mértékét sem tudja befolyásolni. A fogyasztó előre láthatja, hogy milyen feltétel teljesülése esetén viseli a módosításból következő többletterhet. A többletteher mértéke kitűnik a megfogalmazásból, figyelemmel arra, hogy a statisztikai hivatal általi publikálás, mint a módosítás előfeltétele magában foglalja, hogy a változás mértéke a közzétett adattal arányos. A felmondhatóság elvét biztosítja; önállóan nem értelmezhető ugyanakkor a 6.1. pont. A szimmetria elvének érvényesülésével kapcsolatban a bíróság megjegyezte, hogy piacgazdasági viszonyok között a szolgáltatásnak az infláció mértékével történő emelése teljesen elfogadott és alkalmazott gyakorlat, amely nem sérti a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének kötelmi jogi alapelvét, mert - ahogyan a jelen esetben is - előfordulhat, hogy az egyik szerződő fél a jogviszony kezdetekor teljesíti a szolgáltatását, és a fogyasztói árindex szerinti emelés biztosítja számára az értékkövetést. Ellenkező esetben sérülne a szerződéskötéskor kialkudott értékegyensúly. A törvény szimmetria elvére vonatkozó rendelkezésének olyan értelmezése, amely szerint - erre az esetre is - kifejezett előírásként kellene meghatározni, hogy az esetleges csökkenés esetén azt a fogyasztó számára érvényesíteni kell, a bíróság álláspontja szerint a normaszövegből nem vezethető le. Az elsőfokú bíróság a felperesnek az Alkotmánybíróság előtti eljárás kezdeményezésére és egyidejűleg a per tárgyalásának felfüggesztésére, valamint az Európai Bíróság előzetes döntéshozatali eljárásának kezdeményezésére, egyidejűleg a per tárgyalásának felfüggesztésére irányuló kérelmét a tárgyaláson hozott II. számú végzésben elutasította.8 Döntését ítéletében akként indokolta, hogy az Európai Unió Működéséről szóló szerződés 267. cikke szerinti körbe nem tartozónak ítélte meg a felperes által indítványozott kérdéseket, míg az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés b) pontjának alkalmazási körébe nem tartozónak ítélte meg a közjogi érvénytelenség vizsgálatát. Kiemelte: a 3193/2014. (VII. 15.) AB végzés értelmében az Abtv. nem teszi lehetővé a bíró számára az utólagos absztrakt normakontroll kezdeményezést. Megjegyezte, hogy a normakontroll kezdeményezés a bíróság diszkrecionális joga. Álláspontja szerint a évi XXXVIII. tv., a 2/2014.PJE egyéb kifogásolt rendelkezései esetén sem volt indokolt az AB előtti eljárás kezdeményezése. A perköltség viseléséről a Pp. 81. (1) bekezdés alapján határozott a pernyertességpervesztesség 4-96% arányára tekintettel. Az ügyvédi munkadíjat a 32/2003. (VIII. 22.) IM rendelet alapján, figyelemmel a 3. (6) bekezdésére, az ügy különös bonyolultságára határozta meg: a felperest képviselő ügyvédi munkadíjat forint + ÁFA, azaz forintban és elszámolhatónak tartotta a pernyertesség arányára figyelemmel a lerótt kereseti illetéket forintban. Az alperes által csatolt okirat alapján előterjesztett perköltségigényét a hivatkozott munkaórák tekintetében nem tartotta igazoltnak és a megjelölt 223 munkaórát rendkívüli mértékben eltúlzottnak találta, ezért azt a felhívott IM rendelet 2. (2) bekezdés alkalmazásával mérsékelte, az alperesi ügyvédi tevékenységet 22 munkaórában fogadta el, a fix díjat pedig az előterjesztett díj 12%-ában állapította meg, azaz forint + ÁFA, valamint forint + ÁFA, mindösszesen bruttó forintban. A felperes által előterjesztett ítélet kijavítása és kiegészítése iránti kérelmet a 30.G /2014/11. sorszámú végzésével elutasította az elsőfokú bíróság. Az elsőfokú ítélet ellen a felperes és az alperes nyújtott be fellebbezést. A felperes a fellebbezésében a Pp. 155/B. (3) bekezdése alapján egyedi normakontroll eljárás kezdeményezését indítványozta az Alkotmánybíróságnál, egyidejűleg kérte az eljárás felfüggesztését. Ennek elmaradása esetén a Pp (2) bekezdése alapján kérte a jelen per tárgyalásának felfüggesztését a Fővárosi Törvényszék előtt folyamatban lévő 52.G /2014. számú ügyben benyújtott bírói alkotmánybírósági eljárás kezdeményezésére, az Alkotmánybíróság előtti III/1522-0/2014. számú eljárás lezárásáig. Ezen túlmenően a Pp. 155/A. (1) bekezdése alapján előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése iránti kérelmet is előterjesztett. Mindezek hiányában az ítélet megváltoztatását kérte, elsődlegesen annyiban, hogy az ítélet rendelkező részében említett július 1. és július 31. között hatályos Euró alapú személyi kölcsön általános szerződési feltételei"-nek nincs pontja, a keresetlevél 15. számú mellékletének 2.ca) pontjában kivonatolt 3.2. pont szabályozta az egyoldalú módosítást. Sérelmezte továbbá, hogy az ítélet nem rendelkezett a keresetlevél 15. számú mellékletének 3.cb) pontjában kivonatolt pontról, melynek tisztességessé és érvényessé nyilvánítására kereseti kérelmet terjesztett elő, és amelynek szövege azonos az ítélet által tisztességesnek és érvényesnek nyilvánított más időszakbeli, hasonló rendelkezésekkel. Mindezen túlmenően az elsőfokú bíróság által tisztességesnek és érvényesnek minõsített kikötéseken túlmenõ keresetet elutasító ítéleti rendelkezés hatályon kívül helyezését indítványozta a Pp (2), illetõleg (3) bekezdése alapján az indokolási kötelezettség elmulasztása miatt, és e körben az elsõfokú bíróságot a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára kérte9 utasítani. Másodlagosan - amennyiben a döntéshez szükséges adatok rendelkezésre állnak - az ítélet megváltoztatásával a keresettel egyezõ döntés meghozatalát kérte. Az alperest az ügyvédi díjra vonatkozó IM rendelet szerinti munkadíjának megfizetésére is kérte kötelezni. Sérelmezte, hogy az elsõfokú bíróság nem a Pp (1) bekezdésében foglaltak megfelelõ alkalmazásával tárta fel a tényállást, indokolási kötelezettségét elmulasztotta, mely eljárási szabálysértések - megítélése szerint - az elsõ fokú ítélet hatályon kívül helyezését indokolják. Fenntartotta a közjogi érvénytelenség körében tett elõadásait. Szerinte az elsõfokú bíróság elvonta az Alkotmánybíróság hatáskörét azzal, hogy döntött az Alaptörvény-ellenességre utaló kifogások megalapozottsága kérdésében. A kereseti kérelmében összefoglalt alkotmányossági aggályokra tekintettel kérte az Alkotmánybíróság elõtt egyedi normakontroll eljárást kezdeményezését. Utalt a Fõvárosi Törvényszéknek hasonló ügyben tett Alkotmánybíróság elõtti normakontroll eljárás kezdeményezõ végzésére, összesítõ tábla csatolása mellett. A másodfokú tárgyalás felfüggesztése iránti kérelmét azzal indokolta, hogy a folyamatban lévõ alkotmánybírósági eljárás elõkérdés, mivel az eljárás tárgya, hogy a bíróság alkalmazhatja-e és milyen mértékben a jelen polgári eljárásban a évi XXXVIII. törvényt. Felhívta a figyelmet a nagyszámú hasonló perekre, a hasonló tárgyú ügyek jelentõségére, a döntés anyagi kihatásaira, a jogállamiság, a jogbiztonság és a kiszámíthatóság elvére és arra, hogy a évi XXXVIII. törvényt sorozatban kell alkalmazni, sok hasonló, azonos tényállású eljárásban, miközben valószínûnek tartotta az ex tunc hatályú Alkotmánybíróság általi megsemmisítést a törvény nyilvánvaló közjogi érvénytelensége okán. Az elõzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezése iránti kérelmét a keresetkiegészítésében kifejtett számos uniós jogi jogsértésre alapította. A perbeli szerzõdéses kikötések tárgyában is sérelmezte az elsõ fokú ítélet indokolását azért, mert az egy mondatos indokolást hiányosnak tartotta, abból nem állapítható meg, hogy a döntés min alapul. Kiemelte a keresetlevél 15. számú mellékletében kifejtett oklista okokat egyenként elemzõ érvelését, azokat megítélése szerint egyenként kellett volna az elsõfokú bíróságnak vizsgálnia és elbírálnia. A fogyasztói árindexre hivatkozást önmagában a KSH-ra történõ utalással a feltételekben tartalmilag világosnak és érthetõnek tartotta. Kifejtette, hogy az elsõfokú bíróság olyan okokat is általánosságban tisztességtelennek és emiatt érvénytelen kikötésnek minõsített, amelyeket utóbb a jogalkotó, illetõleg a bankfelügyeleti hatóság elõírt a banki ágazat számára. Fenntartotta, hogy egy kikötés tisztességtelensége nem függhet a hitelcéltól, azaz, ha utóbb a Kormányrendelet lakáscélú kölcsönök esetében meghatározott szóhasználattal kiköthetõ feltételeket jogszabályba foglal, akkor az ugyanilyen szóhasználattal nem lakáscélú kölcsönök esetében alkalmazott kikötés sem tekinthetõ tisztességtelennek. Ugyanígy, ha a bankfelügyeleti hatóság által létrehozott Magatartási Kódex feltételeinek egy vizsgált, korábbi idõszakbeli kikötés megfelel, akkor nem állapítható meg, hogy ugyanaz a feltétel a kódex hatálybalépését megelõzõen tisztességtelen. Hivatkozott a régi Hpt (3) bekezdésére, melynek a vizsgált ÁSZF megfelelt. Az ún. átláthatóság elvét sem a régi, sem a ma hatályos Hpt. nem írja elõ. A fogyasztói árindex, illetõleg a jegybanki alapkamat változás mint kikötés között eltérést, továbbá a KSH és az MNB között, valamint az általuk tett elõírásokból az átlagfogyasztó számára különbséget nem látott fennállónak, figyelemmel arra is, hogy mind a régi, mind az új Ptk., és ugyanígy a Hpt. is a jegybanki alapkamat fogalmat használta. A bankközi hitelkamatok mint egyoldalú módosítást lehetõvé tevõ ok tekintetében is hivatkozott az MNB által rendszeresen közzétett értékre, az érthetõségre, világosságra, objektivitásra, átláthatóságra, amely a felperes által ugyanúgy befolyásolhatatlan külsõ tényezõ. A kereset szerinti 3. idõszakra az ítélet megfelelõ indokolásának hiányában nem látta megállapíthatónak, hogy a döntés min alapul. Külön kiemelte, hogy a per tárgyává tett kikötések szöveg szerint kizárólag azért változtak a korábbi idõszakhoz képest, hogy a felperes átvegye a jogszabályi elõírásoknak megfelelõen10 a bankfelügyelet által megkövetelt Magatartási Kódex terminológiáját, tehát jogkövetõ módon eljárva, jogszabályi kötelezettségét teljesítve módosította az ÁSZF-et. Megítélése szerint az elsõfokú bíróságnak állást kellett foglalnia az alábbi kérdésekben: a Hpt. elõírása folytán a Magatartási Kódexhez csatlakozók részérõl a hatóságilag kötelezõen alkalmazni rendelt Magatartási Kódex szövegezése és a visszamenõleges hatályú törvény egymással ellentétes és egymást kizáró követelményrendszere közül melyiknek a követése lett volna a felperes kötelezettsége. Mikortól kellett volna a felperesnek megfeleltetnie szerzõdéses kikötéseit a törvény szerinti hét elvnek, illetõleg hogyan kellett alkalmazni a mai is hatályos Hpt. követelményeit az árazási elvek szabályzatának alkalmazási kötelezettségére. Utalt a keresetlevélben írt jogértelmezésre tett javaslatára, mellyel a két eltérõ tartalmú ellentmondás kiküszöbölhetõ lett volna. Kifogásolhatónak tartotta, hogy a bíróság jogi megfontolásból olyan közgazdasági/matematikai összefüggések szerzõdésben történõ szerepeltetését követeli meg, amelyek közgazdaságilag nem léteznek, fogalmilag értelmetlenek, matematikailag nem leírhatók. Utalt arra, hogy a Kúria egy egyedi ügyben a felperessel azonos álláspontot foglalt el. Rámutatott arra, hogy szerzõdéses gyakorlata minden ÁSZF idõszakban megfelelt az adott idõszakban hatályos ágazati jogi szabályozásnak és hatósági követelményeknek. Az alperes fellebbezésében az első fokú ítélet megváltoztatását, a felperes keresetének teljes egészében történő elutasítását, a javára megállapított perköltség összegének felemelését indítványozta. A szerződéses kikötés részleges érvénytelenségének kimondását kizártnak tartotta. Hivatkozott arra, hogy a módosítási rendelkezések jellemzően egy közös pontba vannak rendezve, ami egy egységként történő jogi megítélés szükségességét erősíti, továbbá a tv. 4. (1) bekezdése alapján adott időállapotú szerződésben a szerződéses kikötés mint egység fogalma alatt az összes olyan rendelkezést érteni kell, amely azonos szerződésmódosítási jog gyakorlását szabályozza. Jogi álláspontja szerint a törvény ezeket a rendelkezéseket logikailag önálló egységként kezeli és egységes egészükre állítja fel a tisztességtelenség vélelmét. Abban az esetben, ha az átláthatóság elvének kiemelt jelentőséget kell tulajdonítani, akkor sem tartotta mellőzhetőnek annak vizsgálatát, hogy az adott kikötés megfelel-e azoknak az elveknek, (tételes meghatározás, felmondhatóság, átláthatóság, szimmetria) amelyeket kizárólag az oklista egészére vetítve lehet vizsgálni, egyes oklista elemekre nem. Nem tartotta külön-külön kezelhetőknek azon oklistaelemeket, amelyeket a felperes is együttesen vett figyelembe és amelyek együttesen hatottak közre a tényleges kamat, díj vagy költségemelésekben. Azzal, hogy a bíróság az oklistából egyes okokat kiragadott, míg másokat érintetlenül hagyott, új, korlátozott oklistát hozott létre, amivel a felek szerződéses akaratát pótolta, hiszen a felek eredetileg nem kívántak ilyen tartalmú oklistát a szerződés részévé tenni. Ezt a gyakorlatot megítélése szerint a PK vélemény 8.a. pontja kifejezetten tilalmazza is. Utalt a régi Hpt (4) bekezdés c) pontjára, a vegyes" oklistát önmagában utólagosan is a fogyasztó számára átláthatatlannak tartotta, amely szükségszerűen a szerződéses kikötés egészének tisztességtelenségéhez vezetne. Kifogásolta, hogy az elsőfokú bíróság elmulasztotta a felperesi kikötések tételes meghatározás elvének való megfelelés vizsgálatát, a felmondhatóság elveinek való megfelelést pedig sommásan indokolta, illetőleg, hogy nem esik szó az indokolásban a ténylegesség és arányosság elvéről. Az ítéletből az sem derül ki, hogy mit tekintett a bíróság reális alternatívának a fogyasztó számára, illetőleg hogy a tételesség és arányosság elvének való megfelelést miért látta megállapíthatónak. Megítélése szerint elsődlegesen a tv. 4. (1) bekezdés b), f) és g) pontjában megfogalmazott elveknek való megfelelést kellett volna vizsgálni, melyet a pergazdasági szemponton túl az is indokol, hogy ha ezen elvek bármelyikének nem felel meg a kikötés, az szükségszerűen a teljes kikötés érvénytelenségét Több megjelenítése
Fővárosi Ítélőtábla 10.Gf.40.570/2014/6. A Fővárosi Ítélőtábla a Gere Ügyvédi Iroda... által képviselt... felperesnek, a Réti, Antall és Társai Ügyvédi Iroda... által képviselt alperes neve... alperes Részletesebben í t é l e t e t : I n d o k o l á s
Fővárosi Ítélőtábla 16.Gf.40.128/2015/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Dávid, Stanka, Szikla Ügyvédi Iroda (...) által képviselt. (...) felperesnek a Dezső és Társai Ügyvédi Iroda (...) és dr. Zaicsek Károly Részletesebben A fogyasztói kölcsönszerz désben pénzügyi intézmény által alkalmazott általános szerz dési feltételekben szerepl egyoldalú szerz
2015. június 9. 2015. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 14/2015. (V. 26.) AB határozat a Debreceni Járásbíróság 44.B.2111/2013/6. számú végzése és a Részletesebben 1. Az elemzés tárgyává tett ítéleti rendelkezések összefoglalása
A szerződési feltételek tisztességességének kritériumai, különös tekintettel a pénzügyi intézmények és a fogyasztók közötti megállapodásokra Bevezetés 1. Az elemzés tárgyává tett ítéleti rendelkezések Részletesebben Az általános szerződési feltételek egyoldalú módosításának joga (elemzés a német és az osztrák jog alapján) 1
24 BODZÁSI BALÁZS Az általános szerződési feltételek egyoldalú módosításának joga (elemzés a német és az osztrák jog alapján) 1 A pénzügyi közvetítőrendszer felügyeletét érintő egyes törvények módosításáról Részletesebben Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja. A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata. - összefoglaló vélemény -
Kúria Joggyakorlat-elemző Csoportja A pénzügyi támogatásokkal kapcsolatos polgári és közigazgatási ügyek joggyakorlata - összefoglaló vélemény - Budapest 2012 - 2 - I.A joggyakorlat elemzés előzményei Részletesebben Az alkalmazandó jogszabályi rendelkezések
2014. február 17. 2014. 5. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 5/2014. (II. 14.) AB határozat a Kúria Pfv.IV.21.705/2011/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének Részletesebben Szatmár-Beregi Takarékszövetkezet Fehérgyarmat ÜZLETSZABÁLYZAT. Hatálybalépés dátuma: 2015. február 1.
Szatmár-Beregi Takarékszövetkezet Fehérgyarmat ÜZLETSZABÁLYZAT Hatálybalépés dátuma: 2015. február 1. Tartalom 1.Azonosító adatok:... 4 2. Általános rendelkezések... 4 Üzletszabályzat nyilvánossága... Részletesebben A-PBT-A-47/2013. Ajánlás
A-PBT-A-47/2013. Ajánlás A Pénzügyi Békéltető Testület V. és T. ÜI (xxx, eljáró ügyvéd: dr. V.P.) által képviselt G.T-nek és V.M.A-nak (yyy, a továbbiakban együtt: Kérelmező) a K&H Bank Zrt. (1095 Budapest, Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
HODÁSZ-PORCSALMA TAKARÉKSZÖVETKEZET ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT (Egységes szerkezetben) Jóváhagyta: a Takarékszövetkezet Igazgatósága a 3/8/2011. számú határozatával. Hatályba lépés 2008. november 24. Módosítás Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 23. szám
MAGYAR KÖZLÖNY 23. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2015. február 27., péntek Tartalomjegyzék 2015. évi I. törvény Az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvénynek az Elektronikus Közúti Áruforgalom Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. június 24. 2013. 13. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 13/2013. (VI. 17.) AB határozat a bíróságok szervezetérõl és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. Részletesebben A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság
Kfv.I.35.721/2011/6.szám A KÚRIA mint felülvizsgálati bíróság A Kúria a dr. Oblat Péter ügyvéd által képviselt felperesnek a jogtanácsos által képviselt Nemzeti Adó- és Vámhivatal Középmagyarországi Regionális Részletesebben A folyamatos megbízási jogviszony sajátosságai a bírói gyakorlatban
A folyamatos megbízási jogviszony sajátosságai a bírói gyakorlatban I. Ebben a dolgozatban arra teszek kísérletet, hogy áttekintsem a törvény szóhasználata szerint folyamatos, a gyakorlatban elterjedt Részletesebben Felhívjuk Ügyfeleink figyelmét, hogy a Bank jelenleg nem nyújt új személyi és áruvásárlási kölcsönöket és nem köt új hitelkártya szerződéseket.
A QUAESTOR BANK ZÁRKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ÜZLETSZABÁLYZATA Felhívjuk Ügyfeleink figyelmét, hogy a Bank jelenleg nem nyújt új személyi és áruvásárlási kölcsönöket és nem köt új hitelkártya szerződéseket. Részletesebben 007/2014. sz. Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak meghatározásáról és módosításáról
Eger és Környéke Takarékszövetkezet 007/2014. sz. Árazási Szabályzat a fogyasztóknak nyújtott hitelek kamat, költség és díjainak meghatározásáról és módosításáról A szabályzatot az Eszköz-Forrás Bizottság Részletesebben ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT
Bakonyvidéke Takarékszövetkezet Kisbér ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZAT A szövetkezet Igazgatósága a 2012. május 16-i ülésén az 5-5/2012. számú határozatával módosította és egységes szerkezetbe foglalta. A szövetkezet Részletesebben FOGYASZTÓVÉDELMI ELEMZÉS A HITELINTÉZETEK ÉS PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK DEVIZAHITELEZÉSI GYAKORLATÁRÓL
FOGYASZTÓVÉDELMI ELEMZÉS A HITELINTÉZETEK ÉS PÉNZÜGYI VÁLLALKOZÁSOK DEVIZAHITELEZÉSI GYAKORLATÁRÓL 2000 2009 2011. november 11. TARTALOMJEGYZÉK OLDAL A. ELŐSZÓ 5 B. FELHÍVÁS 6 C. ÖSSZEFOGLALÓ 7 1. Saját Részletesebben ÁRAZÁSI ELVEK ÉS SZABÁLYOK
Nyírbélteki Körzeti Takarékszövetkezet Nyírbéltek ÁRAZÁSI ELVEK ÉS SZABÁLYOK Készítette: Szmutkó Illés Ezt a szabályzatot a Nyírbélteki Körzeti Takarékszövetkezet Igazgatósága 5/14.számú határozatával Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2014. július 15. 2014. 20. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 20/2014. (VII. 3.) AB határozat A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági Részletesebben A Szécsény és Környéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA
A Szécsény és Környéke Takarékszövetkezet ÁLTALÁNOS ÜZLETSZABÁLYZATA Tartalomjegyzék 1. ALAPFOGALMAK, ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK, MAGATARTÁSI KÓDEX... 5 2. AZ ÜZLETSZABÁLYZAT HATÁLYA, A HITELINTÉZET ÉS AZ Részletesebben h a t á r o z a t o t:
ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG IV/2350/2012. Az Alkotmánybíróság teljes ülése jogszabály alaptörvény-ellenességének utólagos vizsgálatára irányuló indítvány, valamint alkotmányjogi panaszok tárgyában dr. Dienes- Oehm Részletesebben ERSTE Klikkbank ERSTE KLIKKBANK SZEMÉLYI KÖLCSÖN ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK. Hatályos: 2011. június 17 től
ERSTE Klikkbank ERSTE KLIKKBANK SZEMÉLYI KÖLCSÖN ÁLTALÁNOS SZERZŐDÉSI FELTÉTELEK Hatályos: 2011. június 17 től I. Bevezető rendelkezések... 2 II. A személyi kölcsön igénylésére vonatkozó részletes rendelkezések... Részletesebben HITELEZÉS ÜZLETSZABÁLYZATA
SM.3.sz. melléklet HITELEZÉS ÜZLETSZABÁLYZATA A Hitelezés Üzletszabályzata /továbbiakban: Üzletszabályzat / a Bácska Takarékszövetkezet, - 6430 Bácsalmás Gr Teleki u. 2.; Cégjegyzék szám: 03 02 000174; Részletesebben FOGYASZTÁSI (személyi) KÖLCSÖNSZERZŐDÉS változó kamatozású kölcsönhöz
Általános üzletszabályzat mellékletek II. rész FOGYASZTÁSI (személyi) KÖLCSÖNSZERZŐDÉS változó kamatozású kölcsönhöz 16. sz. melléklet amely létrejött egyrészről a Nyúl és Vidéke Takarékszövetkezet cím: Részletesebben Gazdasági Szakág. Az Ítélőtáblai Határozatok című folyóiratban 2009. évben megjelent határozatok

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria KÚRIA bíróság KÚRIA bíróság Kúria