337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelet - 1.oldal - Hatályos Jogszabályok Gyűjteménye
(1b) * Az (1) bekezdés d) pontja szerinti ellátás abban az esetben is többletkapacitásnak minősül, ha az a szolgáltató lekötött kapacitásához képest magasabb összegű elszámolással vagy többletforrás-igénnyel nem jár.
(1c) * E rendelet alkalmazásában többletkapacitásnak minősül az egészségügyi szolgáltató finanszírozási szerződése szerinti magasabb sürgősségi ellátási forma mellett bármely más olyan sürgősségi ellátási forma, amely az egészségügyi szolgáltatónak a 2012. december 31-ét követő intézményi integrációt megelőzően önálló egészségügyi szolgáltatóként működő telephelyéhez kapcsolódik.
(1e) * Az (1) bekezdés g) pontja szerinti eszköz és gyógyszer, valamint az (1) bekezdés h) pontja szerinti beavatkozás abban az esetben minősül többletkapacitásnak, ha azokra a szolgáltató finanszírozási szerződése nem terjed ki.
(1f) * E rendelet alkalmazásában többletkapacitásnak minősül a szünetelő krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitás más ellátási formába történő átcsoportosítása, kivéve a nappali kórházi ellátásba történő átcsoportosítást.
(8) * Az országos tisztifőorvos hivatalból indult eljárás keretében állapítja meg a Tv. 1. § (2) bekezdés i) pont if) alpontja szerinti szakellátási kapacitás egységet. A Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő (a továbbiakban: NEAK) az országos tisztifőorvos megkeresésére - a jogszabályban előírt finanszírozási szolgáltatási egység figyelembevételével - javaslatot tesz a kapacitás egységére. A NEAK a javaslatáról a megkereséstől számított 8 napon belül tájékoztatja az országos tisztifőorvost.
(9) * Az országos tisztifőorvos a szakellátási kapacitás egységének (8) bekezdés szerinti megállapítását követően tájékoztatja a NEAK-ot az érintett kapacitás egységéről. Ezt követő 5 napon belül a NEAK tájékoztatja az országos tisztifőorvost az érintett kapacitás tekintetében az ellátást végző összes - finanszírozási szerződéssel rendelkező - egészségügyi szolgáltató kapacitásadatairól. Az országos tisztifőorvos a kapacitás-nyilvántartásban rögzíti a Tv. 5/A. § (8b) és (8c) bekezdése szerinti adatokat.
Az egészségügyi szakellátási kötelezettség nem teljesítése esetén alkalmazandó szabályok *
1/A. § * (1) * A Tv. 1/A. § (2) bekezdése szerinti esetben az egészségügyi szakellátási intézményműködtetési kötelezettség, illetve az egészségügyi szakellátási feladat nem teljesítéséről szóló - a Tv. 1/A. § (3) bekezdése szerinti - bejelentést (a továbbiakban: bejelentés) az egészségügyért felelős miniszter részére kell megküldeni, melyben - a Tv. 1/A. § (3) bekezdésében foglaltakon túl - meg kell jelölni a kötelezettség, illetve a szakellátási feladat nem teljesítésének kezdő időpontját azzal, hogy azt a bejelentés lehetőség szerint legalább 15 nappal meg kell hogy előzze.
(2) * Az egészségügyért felelős miniszter a bejelentést követően haladéktalanul tájékoztatja ennek tényéről az országos tisztifőorvost, a NEAK-ot és az Állami Egészségügyi Ellátó Központot (a továbbiakban: ÁEEK).
(3) * Az országos tisztifőorvos
(5) * Az országos tisztifőorvos a Tv. 1/A. § (4) és (5) bekezdése alapján hozott határozatot, valamint a működési engedélyt - legkésőbb a határozathozatalt követő napon - megküldi az ÁEEK-nak és a NEAK-nak.
(6) * A NEAK a határozat és a működési engedély szükséges módosításának kézhezvételét követően a (3) bekezdés a) pontja szerinti esetben 5 napon belül, a (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben haladéktalanul gondoskodik az érintett egészségügyi szolgáltatók finanszírozási szerződésének - a Tv. 1/A. § (6) bekezdésében foglaltak figyelembevételével történő - módosításáról, illetve új finanszírozási szerződés megkötéséről.
(7) * A Tv. 1/A. § (4) bekezdés b) pontja alapján kijelölt szolgáltató által az átmeneti időszak alatt végzett feladat ellátása után járó finanszírozás a (6) bekezdés alapján megkötött szerződés alapján az egészségügyi szakellátások finanszírozására vonatkozó jogszabályok szerint történik, azzal, hogy a kijelölt szolgáltató csak azok után a teljesítmények után jogosult finanszírozásra, amelyeket a (3) bekezdés alapján hozott kijelölő határozatban megjelölt időszak alatt ténylegesen nyújtott. A teljesítmények elszámolása a kijelölő határozatban megállapított határidő szerint időarányosan kerül a NEAK által megállapításra.
1/B. § * (1) * Az egészségügyi szakellátási intézményműködtetési kötelezettségét nem teljesítő önkormányzat (a továbbiakban: önkormányzat), illetve a Tv. 1/A. § (1) bekezdés c) pontja szerinti egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv az egészségügyi szakellátási intézményműködtetési kötelezettség, illetve a szakellátási feladat újbóli teljesítésének, illetve ellátásának tényéről és kezdő időpontjáról legalább 15 nappal korábban tájékoztatja az országos tisztifőorvost, azzal, hogy a tájékoztatásban meg kell jelölni a teljesítés ismételt megkezdésének időpontját.
(2) * Az országos tisztifőorvos az (1) bekezdés szerinti tájékoztatás kézhezvételétől számított 5 napon belül ellenőrzi, hogy az egészségügyi szakellátási intézményműködtetési kötelezettség, illetve a szakellátási feladat teljesítése ismételt megkezdésének feltételei biztosítottak-e.
(4) * Amennyiben a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés eredményének és a (3) bekezdésben foglaltaknak figyelembevételével indokolt, az országos tisztifőorvos a (2) bekezdés szerinti ellenőrzés befejezésétől számított 5 napon belül rendelkezik a Tv. 1/A. § (4) bekezdés b) pontja szerinti kijelölésnek, illetve a Tv. 1/A. § (5) bekezdése szerinti ingyenes vagyonhasználatnak a tájékoztatásban megjelölt időponttal történő visszavonásáról.
(5) * Ha az önkormányzat, illetve a Tv. 1/A. § (1) bekezdés c) pontja szerinti egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv az egészségügyi szakellátási intézményműködtetési kötelezettségét, illetve a szakellátási feladatát a szakellátási feladat állam általi ideiglenes ellátásának kezdő időpontjától számított 3. hónap utolsó napján sem látja el, az érintett szakellátási feladat folyamatos ellátása érdekében a 4. hónap első napjával az országos tisztifőorvos rendelkezik az önkormányzat, illetve a Tv. 1/A. § (1) bekezdés c) pontja szerinti egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv rendelkezésében lévő szakellátási kapacitásoknak másik egészségügyi szolgáltató részére történő átcsoportosításáról és az ahhoz kapcsolódó ellátási terület módosításáról, valamint az érintett egészségügyi szolgáltató működési engedélyének módosításáról, feltéve, hogy a szakellátási feladatot a 4. hónap első napjától nem az önkormányzat tulajdonából a Tv. 1/B. § (1) bekezdése alapján az államra átszállt egészségügyi intézmény látja el.
(6) * Az országos tisztifőorvos - az (5) bekezdésben foglaltakon túl - rendelkezik a Tv. 1/A. § (4), illetve (5) bekezdésén alapuló véglegessé vált intézkedéseknek a szakellátási feladat állam általi ideiglenes ellátásának kezdő időpontjától számított 4. hónap első napjával történő visszavonásáról.
(7) * Az országos tisztifőorvos a (4)-(6) bekezdés alapján hozott határozatát - annak meghozatalától számított 5 napon belül - megküldi az ÁEEK-nak és a NEAK-nak.
(2) * Az átvett - költségvetési szervként működő - egészségügyi szolgáltató esetében a törzskönyvi nyilvántartásba történő változásbejegyzést követő 5 napon belül a kincstár hivatalból értesíti az országos tisztifőorvost, amely gondoskodik a működési engedélyt tartalmazó nyilvántartásnak és a működési engedélynek hivatalból történő módosításáról.
(4) * A működési engedélyt módosító egészségügyi államigazgatási szerv a nyilvántartás módosítását követő 5 napon belül hivatalból értesíti a NEAK-ot.
(5) * A NEAK az átvett egészségügyi szolgáltató finanszírozási szerződését - a fenntartó változására figyelemmel - a (4) bekezdés szerinti értesítését követő hónap utolsó napjáig módosítja.
Az egészségügyi ellátási szerződésre vonatkozó szabályok *
2. § * (1) Az egészségügyi ellátási szerződésnek tartalmaznia kell
a) a közszolgáltatásért felelős szerv ellátási kötelezettségébe tartozó feladatok közül az egészségügyi szolgáltató által ellátandó szolgáltatások tételes meghatározását és az azokat nyújtó egészségügyi szolgáltató megnevezését,
g) annak előírását, hogy az egészségügyi szolgáltatónak az Egészségbiztosítási Alapból származó bevételét terhelő, annak mértékét meghaladó kötelezettségvállalása csak abban az esetben érvényes, ha ahhoz az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv előzetesen hozzájárult,
i) a szerződés megkötésekor meglévő vagyonról szóló tételes listát és a szerződés megszűnésekor irányadó vagyonelszámolási szabályokat,
j) a jogszabály szerinti folyamatos ellátás biztosítására vonatkozó szabályokat,
k) az ellátási kötelezettsége teljesítése érdekében egészségügyi ellátási szerződést kötő egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv nyilatkozatát arról, hogy a szerződés megkötésére fenntartóként jogosult a fenntartásában működő - az ellátási szerződés tárgyát képező feladatot az egészségügyi ellátási szerződés megkötését megelőzően ellátó - egészségügyi szolgáltató tulajdonosának hozzájárulása nélkül.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltakat a Tv. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti megállapodás tekintetében is alkalmazni kell.
A vagyoni biztosítékra vonatkozó szabályok *
2/A. § * (1) * A Tv. 2/D. §-a szerinti vagyoni biztosíték mértékét a NEAK határozza meg, azzal, hogy a vagyoni biztosíték mértéke az ellátási szerződés megkötésének évét megelőző finanszírozási évben az átvállalt feladathoz kapcsolódó, szakmánkénti kapacitás egy egységére jutó országos átlagfinanszírozás alapján az átvállalt kapacitásra jutó negyedéves bevétel nagyságától legfeljebb 20%-ban térhet el. Amennyiben a vagyoni biztosíték mértékének megállapításához a megelőző finanszírozási évre vonatkozóan adat nem áll rendelkezésre, a vagyoni biztosíték mértéke az átvállalt feladatra jutó várható éves teljesítmény egynegyede. A NEAK a vagyoni biztosíték mértékének meghatározásakor figyelembe veszi a Tv. 4/A. § (3) bekezdés b), c), e) és j) pontja szerinti szempontokat. A Tv. 4/A. § (3) bekezdés b) és j) pontja szerinti adatokat az OEP megkeresésére vele az országos tisztifőorvos közli.
(2) * Az ellátási szerződés megkötése előtt a szerződő fél megkeresésére a vagyoni biztosíték összegét vele a NEAK az adatkéréstől számított tizenöt napon belül közli. A vagyoni biztosíték mértékéről a NEAK tájékoztatja az országos tisztifőorvost.
(5) * Az ellátási szerződés (4) bekezdés alapján történő megszűnése esetén az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv erről a megszűnéstől számított öt napon belül tájékoztatja a NEAK-ot.
A kapacitásfelosztás módosítása *
3. § (1) * A Tv. 4. § (2) bekezdése szerinti, a kapacitásfelosztás módosítására készített javaslatot a NEAK elektronikus formában küldi meg az országos tisztifőorvosnak.
(4) * A Tv. 4. § (3) bekezdése szerinti határozatban - amennyiben szükséges - az ellátási terület módosításáról is rendelkezni kell. Amennyiben az ellátási terület nem módosul, ennek tényét a határozatban rögzíteni kell.
(7) * A Tv. 4. §-a szerinti eljárás nem érintheti az egészségügyi szolgáltatónak azon kapacitását, amely vonatkozásában a 12. § (1) bekezdése szerinti pályázat során fenntartási kötelezettséget vállalt.
4. § * (1) * A Tv. 4/A. § (3) bekezdés a) pontjában levő adatokat az országos tisztifőorvos a rendelkezésére álló statisztikai adatok felhasználásával közli a javaslattevő szerv megkeresésétől számított 8 napon belül a javaslattevő szervvel. Amennyiben az országos tisztifőorvos valamely szakmában nem rendelkezik statisztikai adatokkal, a javaslattételhez, illetve a döntéshez a KSH által közölt és rendelkezésre álló adatok is felhasználhatóak.
(3) * A Tv. 4/A. § (3) bekezdés c)-i) pontjának alkalmazása során a tárgyévet megelőző finanszírozási évnek a NEAK-nál rendelkezésre álló adatait kell figyelembe venni. A javaslattétel és döntés során további szempontként értékelhető az adatok időbeli változása, vagy olyan, az eredeti közlést követő időszakban az adatok tartalmában bekövetkező változás, amely a szolgáltató teljesítményét jelentős mértékben befolyásolja.
Tartalék kapacitások felhasználása *
4/B. § * (1) * A kapacitás-nyilvántartásban szereplő tartalékkapacitások a 13-15/A. § szerinti eljárás során használhatóak fel.
(2a) * A kapacitás-nyilvántartásban szereplő tartalékkapacitások az eredeti ellátási formájuktól eltérő ellátási formában is felhasználhatóak, azzal, hogy - a krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitás egynapos ellátási kapacitásra történő változtatásának kivételével - nem lehet a kapacitást egynapos ellátási kapacitásra, valamint a krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitást aktív fekvőbeteg-szakellátási kapacitásra változtatni, illetve ellátási forma váltásakor irányadó a 8/A. §-ban meghatározott arányszám, annak hiányában az értékarány megtartása kötelező.
Eljárás a kapacitások tartós kihasználatlansága esetén
(3) * Amennyiben a Tv. 5. §-a alapján a kapacitás más egészségügyi szolgáltatónak kerül átadásra, a kapacitást átvevő egészségügyi szolgáltatóval más szakmára is köthető finanszírozási szerződés, mint amelyet a kapacitáselvonás érintett, azzal, hogy a 8. § (9a) bekezdés c) pontját figyelembe kell venni.
(4) * A fenntartó a NEAK-nak a Tv. 5. § (3) bekezdése szerinti tájékoztatását követő 30 napon belül teheti meg a szükséges intézkedéseket.
Az ellátási terület megállapítása *
5/A. § * (1) * A Tv. 5/A. § (7) bekezdése szerinti feladatokat az országos tisztifőorvos látja el.
(4) * A (2) bekezdés f) és g) pontja szerinti egészségügyi szolgáltatók körét - a működési engedély és a finanszírozási szerződés alapján - az országos tisztifőorvos a NEAK bevonásával évente felülvizsgálja, és az egészségügyi szolgáltatók listáját a honlapján közzéteszi.
Az egészségügyi szakellátási kapacitások és ellátási területek nyilvántartása *
5/B. § * (1) * A kapacitás-nyilvántartást az országos tisztifőorvos a fekvőbeteg-szakellátások és a járóbeteg-szakellátások tekintetében külön-külön vezeti.
(3) * Az országos tisztifőorvos a szakellátási kapacitásokat érintő változást az erről szóló döntés véglegessé válásával vezeti át a nyilvántartáson, azzal, hogy a szünetelésre vonatkozó adatokat a bejelentés tudomásul vételével rögzíti.
(5) * Az országos tisztifőorvos az ellátási területet, illetve annak változását az erről rendelkező döntés véglegessé válásával vezeti át a nyilvántartáson.
(6a) * Abban az esetben, ha jogszabályi változás érinti a Tv. 5/A. § (8b) bekezdés d) pontjában, illetve (8c) bekezdés d) pontjában meghatározott adatokat, a változást - a kapacitás-nyilvántartásnak a (3), illetve az (5) bekezdés szerinti módosulásáig - az egészségbiztosításért felelős miniszter által vezetett minisztérium honlapján közzétett tájékoztatóban meghatározottak szerint kell figyelembe venni azzal, hogy ennek tényét - a tájékoztató elérhetőségének biztosításával egyidejűleg - a kapacitás-nyilvántartásban is közölni kell.
6. § (1) * Az ellátási területnek a Tv. 5/B. §-a alapján történő módosítása tárgyában az országos tisztifőorvos jár el.
(3) * Abban az esetben, ha az egészségügyi szolgáltató működési engedélyének változása miatt a szolgáltató számára megállapított ellátási terület módosítása, illetve kapacitás átcsoportosítás szükséges, a Tv. 5/B. § (4) bekezdése alapján az országos tisztifőorvos hivatalból módosítja a szolgáltató ellátási területét, illetve a Tv. 7. § (11) bekezdése alapján átcsoportosítja a kapacitást azzal, hogy - amennyiben szükséges - egyidejűleg módosítani kell az érintett egészségügyi szolgáltatók ellátási területeit is.
(5) * Az ellátási területet a szakmai szervezeti egység vonatkozásában is meg lehet állapítani.
(6a) * A nappali ellátáshoz, illetve nappali kórházi ellátáshoz tartozó ellátási terület
(8) * A Tv. 1. § (2) bekezdés i) pont ic) alpontja szerinti finanszírozott szolgáltatási egységekre vonatkozó kapacitásadatokat az országos tisztifőorvos megkeresésére vele a NEAK közli.
(9) * A Tv. 7. § (7) bekezdése szerinti eljárás során a NEAK a megkereséstől számított tizenöt napon belül küldi meg a 8/A. § szerint megállapítható kapacitásmennyiséget is tartalmazó véleményét az országos tisztifőorvos részére.
(9a) * Az országos tisztifőorvos nem engedélyezheti a kérelemben foglalt átcsoportosítást, ha *
(10) * Az országos tisztifőorvos az átcsoportosítás tárgyában hozott döntéséhez véleményt kérhet a szakmai kollégiumtól, amennyiben az átcsoportosítással a szolgáltatónál új szakma jönne létre.
(11) * Ha a Tv. 7. § (1)-(4) bekezdése szerinti átcsoportosítás a 12. § (1) bekezdése szerinti fejlesztés megvalósításához kapcsolódik, az országos tisztifőorvos - az átcsoportosítás feltételeinek fennállása esetén - az átcsoportosításhoz előzetesen hozzájárul. Az előzetes hozzájárulásban - a kérelem alapján - meg kell határozni az átcsoportosítás végrehajtásának időpontját. Ebben az esetben a Tv. 7. § (7) bekezdésében foglaltakat azzal kell alkalmazni, hogy az országos tisztifőorvos az előzetes hozzájárulásában foglaltakat is figyelembe véve dönt az átcsoportosítás engedélyezéséről.
(16) * Abban az esetben, ha a Tv. 7. § (1)-(4) bekezdése szerinti átcsoportosítás eredményeként az 1. § szerinti többletkapacitás jönne létre, az átcsoportosításra irányuló eljárás során az országos tisztifőorvos megkeresi a NEAK-ot. A NEAK soron kívül gondoskodik arról, hogy a kérelmezett átcsoportosítást a többletkapacitás-befogadási bizottság (a továbbiakban: TBB) - az országos tisztifőorvos megkeresésétől számított 30 napon belül - megtárgyalja. Amennyiben a kérelmezett átcsoportosítást a TBB támogatja, a NEAK - a TBB döntésétől számított 5 napon belül - előzetes jóváhagyás céljából megkeresi az egészségügyért felelős minisztert. Az egészségügyért felelős miniszter a 15/A. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően megkeresi az államháztartásért felelős minisztert. Az államháztartásért felelős miniszter a 15/A. § (1) bekezdésében foglaltak szerint nyilatkozik az átcsoportosítás jóváhagyásáról. Az egészségügyért felelős miniszter - az államháztartásért felelős miniszter általi jóváhagyás kézhezvételétől számított 10 napon belül - tájékoztatja az átcsoportosítással való egyetértéséről és az államháztartásért felelős miniszter általi jóváhagyásról az országos tisztifőorvost és a NEAK-ot. Az országos tisztifőorvos a kérelmezett átcsoportosítást csak abban az esetben engedélyezheti, ha azzal az egészségügyért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter egyetértett.
(17) * Az országos tisztifőorvos (16) bekezdés szerinti megkeresése tartalmazza *
e) * a 13. § (4) bekezdés c) pontja szerinti - a fenntartó által az országos tisztifőorvos rendelkezésére bocsátott - hatásvizsgálatot.
d) * tizenegy krónikus ellátási, illetve rehabilitációs fekvőbeteg-szakellátási ágy helyébe hét, illetve hat ápolási fekvőbeteg-szakellátási ágy helyébe három, a külön jogszabály szerinti szorzóval finanszírozott intézeti hospice ágy,
f) * egy rehabilitációs, illetve krónikus fekvőbeteg-szakellátási ágy helyébe egynapos ellátásra az átcsoportosított, a szolgáltató - adott rehabilitációs, illetve krónikus fekvőbeteg-szakellátási szakmájának - kapacitására az átcsoportosítást megelőző finanszírozási évben jutó havi átlagos teljesítmény egyenértékének megfelelő mennyiségű súlyszám,
Finanszírozási szerződésben leköthető szakmák *
10. § (1) * A 2. számú melléklet határozza meg azon szakmák körét, amelyekre a fekvőbeteg-szakellátásban külön jogszabály szerint finanszírozási szerződés köthető.
(2) * A Tv. 10. § (2) bekezdése szerinti kezdeményezést a NEAK-hoz kell benyújtani. A NEAK a kezdeményezés kézhezvételét követő 10 napon belül a Tv. 10. § (2) bekezdése szerinti finanszírozási szerződés megkötéséhez szükséges jóváhagyás céljából kérelemmel fordul az egészségügyért felelős miniszterhez.
(4) * Az egészségügyért felelős miniszter a kérelem kézhezvételét követő naptól számított 15 napon belül dönt jóváhagyásáról. Elutasító döntés esetén erről - a döntés indoklásával együtt - értesíti a NEAK-ot. Jóváhagyást tartalmazó döntés esetén az egészségügyért felelős miniszter a döntést követő munkanapon a jóváhagyott kérelmet megküldi jóváhagyásra az államháztartásért felelős miniszternek. A kérelem tárgyában az államháztartásért felelős miniszter harminc napon belül érdemi választ ad. Elutasítás esetén az érdemi válasz közlése indoklással együtt történik.
(6) * A miniszteri döntéshez szükséges adatokat a NEAK a megkeresésétől számított 5 napon belül elektronikusan és nyomtatott formában bocsátja a megkeresést küldő miniszter rendelkezésére.
(7) * A miniszteri döntések eredményéről - az államháztartásért felelős miniszter döntésének kézhezvételétől számított 5 napon belül - az egészségügyért felelős miniszter értesíti a NEAK-ot.
(8) * A NEAK a miniszteri döntések eredményéről történő értesülést követő nyolc napon belül előkészíti és az érintett egészségügyi szolgáltató részére megküldi a finanszírozási szerződés módosításának tervezetét. A szerződésmódosítást úgy kell előkészíteni, hogy az alapján a finanszírozás kezdőnapja az ellátási szükséglet bekövetkezésének napja legyen.
(9) * A Tv. 10. § (2) bekezdése szerinti kezdeményező az ellátási szükséglet megszűnéséről azonnal értesíti a NEAK-ot és az egészségügyért felelős minisztert.
(10) * A NEAK a Tv. 10. § (3) bekezdése szerinti felülvizsgálat során az (5) bekezdésben meghatározott szempontok figyelembevételével jár el.
A többletkapacitás-befogadási eljárások közös szabályai *
11/A. § * Amennyiben a benyújtott pályázat, illetve kérelem olyan többletkapacitás befogadására irányul, amelyre vonatkozóan a korábbiakban a 12-15/A. § alapján támogató befogadási döntés született, a pályázat, illetve a kérelem csak a pályázó, illetve a kérelmező korábban befogadott kapacitásigényéről történő lemondása esetén támogatható.
11/C. § * Abban az esetben, ha a 8. § (16) bekezdése szerinti eljárás során engedélyezte az országos tisztifőorvos a többletkapacitást eredményező átcsoportosítást, a többletkapacitás befogadása tárgyában nem kell külön eljárást lefolytatni, illetve külön döntést hozni.
(3) * Ha az (1) bekezdésben foglaltaknak megfelelő többletkapacitás-befogadási igény merül fel, az előzetes befogadásra a kérelmet a támogatásra kiírt pályázat határidejének letelte előtt legalább 75 nappal, amennyiben a pályázat kiírása és határideje közötti idő ennél rövidebb, akkor a pályázat kiírását követő 8 napon belül kell elektronikusan és nyomtatott formában benyújtani a NEAK-hoz. A kérelem az alábbiakat tartalmazza:
(3a) * Ha a többletkapacitás előzetes befogadása iránti igény az (1) bekezdés a) vagy c) pontjában foglaltak megvalósításához kötődik, a többletkapacitás előzetes befogadására irányuló kérelmet elektronikusan és nyomtatott formában kell benyújtani a NEAK-hoz. A kérelemnek tartalmaznia kell:
(4) * A NEAK a kapacitásbővítési kérelem elbírálása érdekében az ellátási érdek fennállásának eldöntéséhez kikéri az országos tisztifőorvos véleményét, amelyet az országos tisztifőorvos a megkereséstől számított 10 napon belül megküld.
(5) * Az országos tisztifőorvos (4) bekezdés szerinti véleménye az alábbiakat tartalmazza:
(6) * A NEAK a 12/A. § (1) bekezdése szerinti javaslatában finanszírozási szempontból véleményezi a kérelmet, valamint a többletkapacitás-befogadás mértékére és feltételeire is javaslatot tesz.
12/A. § * (1) * A Tv. 11/A. § (2) bekezdése szerinti, éven túli kötelezettségvállalást eredményező, előzetes többletkapacitás-befogadási eljárásban a NEAK a 12. § (5) bekezdése szerinti vélemény figyelembevételével elkészíti a többletkapacitás-befogadási javaslatát, és azt jóváhagyásra az egészségügyért felelős miniszternek megküldi. A jóváhagyott javaslatot az egészségügyért felelős miniszter a pályázónak a pályázat benyújtási határidejét megelőzően 15 nappal megküldi.
12/B. § * (1) * A Tv. 11/A. § (3) bekezdése szerinti, éven túli kötelezettségvállalást nem eredményező, előzetes többletkapacitás-befogadási eljárásban a 12/A. §-ban foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a NEAK által előkészített többletkapacitás-befogadási javaslatot az egészségügyért felelős miniszter a pénzügyi hatásvizsgálattal, valamint a 12. § (5) bekezdése szerinti véleménnyel együtt megküldi az államháztartásért felelős miniszternek.
követően haladéktalanul értesíti a befogadást kérő személyt, a 12. § (1) bekezdése alapján támogatást nyújtó szervet, valamint a NEAK-ot és az országos tisztifőorvost a döntésről és a befogadással összefüggésben megállapított feltételekről. *
(2) * Az országos tisztifőorvos a Tv. 11/A. § (4) bekezdése szerinti nyilvántartást az (1) és a (7) bekezdés szerinti értesítés alapján vezeti.
(3) * A 12. § (1) bekezdése szerinti támogatási igény elfogadása esetén az igénnyel összefüggő fejlesztés támogatási szerződésében a beruházás vagy beruházási elem fizikai megvalósítására meghatározott időpontot követő 30 napon belül a NEAK - erre irányuló kérelem esetén - az egészségügyi szolgáltatóval finanszírozási szerződést köt, ha annak jogszabályban meghatározott egyéb feltételei is fennállnak. A fizikai megvalósítás időpontját az egészségügyi szolgáltató a támogatási szerződés hatályos példányának bemutatásával a NEAK-nál igazolja.
(3a) * A NEAK - erre irányuló kérelem esetén - a (3) bekezdésben foglalt határidő előtt is köthet finanszírozási szerződést a támogatási szerződésben meghatározott beruházási részelem teljesítését, illetve megvalósulását követően, a beruházási részelem finanszírozása vonatkozásában, ha a támogatási szerződésben szerződő félként szereplő közreműködő szervezet a beruházási részelem teljesítését, illetve megvalósulását igazolja.
(6) * Ha a 12. § (1) bekezdése szerinti támogatási igénnyel összefüggő fejlesztés támogatási szerződésében a beruházás vagy beruházási elem fizikai megvalósítására meghatározott időpontot követő egy éven belül a pályázó nem kezdeményezi a finanszírozási szerződés megkötését, vagy annak a pályázatra vonatkozó támogatási szerződésben foglaltak szerinti időpontra történő halasztását, az országos tisztifőorvos a NEAK megkeresése alapján az egészségügyért felelős miniszter egyetértésével a pályázó előzetes kapacitásbefogadását törli a nyilvántartásból.
(7) * Amennyiben a finanszírozási szerződés megkötése előtt a többletkapacitás befogadást módosítani szükséges, azt
engedélyezheti, és erről az egészségügyért felelős miniszter a NEAK-ot és az országos tisztifőorvost értesíti. *
(2) * A többletkapacitás befogadása iránti kérelmet az egészségügyi szolgáltató fenntartója - egészségügyi felsőoktatási intézmény egészségügyi szolgáltatója esetén a felsőoktatási intézmény vezetője - nyújthatja be a NEAK-hoz. Ha a fenntartó nem azonos az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szervvel, a kérelemhez az egészségügyi közszolgáltatásért felelős szerv ellenjegyzése is szükséges.
(3) * A kérelmet egy nyomtatott és aláírt példányban, valamint egy elektronikus példányban kell a NEAK-hoz benyújtani.
a) * az egészségügyi szolgáltató nyilatkozatát arról, hogy a kérelem tárgyát képező egészségügyi tevékenységre működési engedéllyel már rendelkezik, vagy ha az a kérelem tárgyát képező tevékenységre még nem terjed ki, akkor az egészségügyi szolgáltatónak a nyilatkozatát arról, hogy a többletkapacitás befogadását követő 15 napon belül benyújtja a működési engedély módosítása iránti kérelmet a működési engedély kiadására jogosult szervhez,
(5) * Ha a kérelem nem felel meg a (3) és a (4) bekezdésben foglalt követelményeknek, a NEAK a kérelem beérkezésétől számított 8 napon belül - legfeljebb 30 napos határidővel - hiánypótlásra hívja fel a kérelmezőt. Ha a kérelmező a hiánypótlást elmulasztja, a kérelmet a NEAK - érdemi elbírálás nélkül - elutasítja.
(6) * A kérelmek elbírálását a NEAK készíti elő, és ennek részeként összefoglalót készít a befogadás évenkénti pénzügyi kihatásáról kérelmenként és a támogatott kérelmek összessége tekintetében.
(7) * Ha a kérelem jogszabályban meghatározott rehabilitációs fekvőbeteg-szakellátások súlyozási szorzójának 4,2 vagy 7,3 mértékre történő emelésére, illetve pszichiátriai és addiktológiai gyermek és felnőtt rehabilitációs ellátás befogadására irányul, a NEAK - a (6) bekezdés szerinti előkészítés keretében - megkeresi az országos tisztifőorvost a jogszabályban meghatározott feltételek fennállásának megállapítása érdekében.
(8) * A NEAK a beérkezett kérelmeket, a (6) bekezdés alapján készített összefoglalót, továbbá az országos tisztifőorvos által a (7) bekezdés szerinti megkeresésre adott állásfoglalást - a TBB soron következő ülését legalább 10 nappal megelőzően - megküldi a TBB tagjainak.
(2) * A TBB létszáma 7 fő, amelyből 2 főt az egészségügyért felelős miniszter, 1 főt az államháztartásért felelős miniszter, 2 főt a NEAK főigazgatója, 1 főt az országos tisztifőorvos és 1 főt az ÁEEK főigazgatója jelöl ki. A TBB elnökét - a tagok közül - a NEAK főigazgatója jelöli ki.
(4) * A TBB határozatképességéhez legalább 5 tag jelenléte szükséges. A TBB ülésén tanácskozási joggal részt vehetnek a járóbeteg-szakellátást, valamint fekvőbeteg-szakellátást nyújtó egészségügyi szolgáltatóknak a TBB elnöke által meghívott szakmai érdekképviseleti szervezeteit képviselő személyek, továbbá előterjesztőként a NEAK adott témáért felelős munkatársa.
(6) * A TBB működéséhez szükséges feltételeket a NEAK biztosítja. A TBB ülését úgy kell összehívni, hogy a megtárgyalandó anyagokat a TBB tagjai az ülést megelőzően legalább 10 nappal megismerhessék.
15. § * (1) * A TBB az üléséig beérkezett hiánytalan kérelmek alapján - a (2)-(4) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - javaslatot (a továbbiakban: befogadási javaslat) tesz az egészségügyért felelős miniszternek a többletkapacitás befogadására.
(3) * A befogadási javaslat elkészítése során előnyben kell részesíteni az olyan kérelmet, melynek eredményeként az egészségügyi szolgáltató
(7) * A TBB a befogadási javaslatában csak azon szolgáltatók rehabilitációs osztályain nyújtott ellátások esetében javasolhatja a szorzó emelkedését, illetve befogadását, amelyek - az országos tisztifőorvos állásfoglalása szerint - megfelelnek a jogszabályban meghatározott szakmai szempontoknak, vagy ennek hiányában a szakmai minimumfeltételekről szóló rendeletben meghatározott feltételeknek.
(2) * Az egészségügyért felelős miniszter a befogadási javaslatról az államháztartásért felelős miniszter értesítésének kézhezvételétől számított 15 napon belül, az éves pénzügyi kihatások és a rendelkezésre álló források figyelembevételével dönt. Az egészségügyért felelős miniszter a döntéséről - annak meghozatalától számított 5 napon belül - tájékoztatja a TBB-t és a NEAK-ot.
(3) * A NEAK főigazgatója a befogadott többletkapacitásokról a döntésről való tudomásszerzéstől számított 5 napon belül az OEP honlapján közleményt ad ki és egyidejűleg tájékoztatja az országos tisztifőorvost. A közlemény egészségügyi szolgáltatónként tartalmazza a befogadott többletkapacitás megjelölését, mértékét, valamint a finanszírozási szerződés megkötésének tervezett időpontját és időtartamát.
(5) * A (4) bekezdés szerinti finanszírozási szerződés megkötéséről a NEAK az egészségügyért felelős minisztert soron kívül értesíti, ha a befogadás olyan ellátásra irányult, amely indokolja a jogosultságnak az egészségügyi szakellátás társadalombiztosítási finanszírozásának egyes kérdéseiről szóló rendeletben történő rögzítését.
Kapacitások visszavonása *
15/B. § * (1) * Az országos tisztifőorvos a következő szempontokat veszi figyelembe a Tv. 11/B. § (3) bekezdésében meghatározott döntéshez:
(2) * Az (1) bekezdésben foglaltak megállapítása érdekében az országos tisztifőorvos szükség esetén helyszíni ellenőrzést végezhet.
(3) * A Tv. 11/B. § (3) bekezdése szerinti esetben a kapacitás visszavonás teljesítése érdekében a NEAK a többletkapacitás-befogadási eljárás során, a TBB felé történő javaslattételt megelőzően megkeresi az országos tisztifőorvost. A NEAK a megkeresésében megjelölheti azt az egészségügyi szolgáltatót, amely kapacitásának a visszavonását javasolja.
(4) * Ha az országos tisztifőorvos - a (3) bekezdés szerinti megkeresés alapján - megállapítja, hogy rendelkezésre áll az adott többletkapacitás befogadásához szükséges tartalék- vagy egyéb kapacitás, erről tájékoztatja a NEAK-ot.
(5) * Ha az országos tisztifőorvos - a (3) bekezdés szerinti megkeresés alapján - megállapítja, hogy nem áll rendelkezésre az adott többletkapacitás befogadásához szükséges tartalék- vagy egyéb kapacitás és a Tv. 11/B. § (3) bekezdése szerinti visszavonás indokolt, az országos tisztifőorvos rendelkezik a kapacitás visszavonásáról.
(6) * Az országos tisztifőorvos a döntés meghozatalától számított 5 napon belül tájékoztatja a NEAK-ot a kapacitásnak a Tv. 11/B. § (1) és (3) bekezdése szerinti visszavonásáról. A NEAK gondoskodik az egészségügyi szolgáltató finanszírozási szerződésének az országos tisztifőorvos döntése miatt szükséges módosításáról vagy felmondásáról, azzal, hogy a szerződésmódosítás hatálybalépésének vagy megszűnésének időpontja megegyezik a kapacitás visszavonásáról szóló határozat hatálybalépésének időpontjával.
15/C. § * (1) * Az országos tisztifőorvos a 13. § (7) bekezdése szerinti rehabilitációs ellátások vonatkozásában
(2) * Az (1) bekezdés szerinti ellenőrzéshez szükséges adatokat a NEAK az országos tisztifőorvos megkeresésére az országos tisztifőorvos rendelkezésére bocsátja.
(3) * Ha az (1) bekezdés szerinti ellenőrzés azt állapítja meg, hogy a szolgáltató nem felel meg a jogszabályban meghatározott szakmai feltételeknek, az országos tisztifőorvos közigazgatási eljárás keretében - legfeljebb egy éves határidő meghatározásával - kötelezi a szolgáltatót a jogszabályban meghatározott személyi, tárgyi feltételek biztosítására. Ha a szolgáltató a határozatban megállapított határidőre sem teljesíti a jogszabályban előírt személyi, tárgyi feltételeket, az országos tisztifőorvos kezdeményezi a NEAK-nál az adott szakmára megállapított súlyozási szorzó módosítását, kivéve, ha a szolgáltató adott szakmát érintő kapacitása a legalacsonyabb súlyozási szorzóval kerül finanszírozásra.
17. § * Az 5/A. § (4) bekezdése szerinti listát első ízben 2011. február 1-jéig kell közzétenni.
(8) * Az egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelettel (a továbbiakban: Módr3.) megállapított 2. számú mellékletben foglaltakat a konszolidációs törvény 7. § (2) bekezdése szerinti eljárás során figyelembe kell venni. A Módr3. hatálybalépésekor érvényes finanszírozási szerződéseknek a konszolidációs törvény 7. § (2) bekezdése szerinti eljárást követően kiadott működési engedélyek véglegessé válását követően, ennek hiányában 2012. július 1-jétől kell megfelelniük a 2. számú mellékletben foglaltaknak.
17/C. § * (1) *
(2) * Az (1) bekezdés szerinti javaslat és a Tv. 4/A. § (3) bekezdésében, valamint a Tv. 5/A. § (11) bekezdésében foglaltak figyelembevételével az országos tisztifőorvos a 17/B. § (3)-(5) bekezdése szerinti eljárásban hivatalból állapíthat meg krónikus fekvőbeteg-szakellátási kapacitást azzal, hogy a javaslatban foglaltaktól eltérhet.
1. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
főcsoport Eszközök megnevezése
06 Komplex diagnosztikai berendezések főcsoporton belül
51 Nukleáris képalkotó berendezések főcsoporton belül
55 Röntgen diagnosztikai berendezések
5591 Komputer-tomográf készülékek - CT, MSCT
57 Nukleárdiagnosztika készülékei főcsoporton belül
2. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
B) Krónikus fekvőbeteg-szakellátás, rehabilitációs fekvőbeteg-szakellátás, ápolás és hospice ellátás *
9/a. * rehabilitációs medicina alaptevékenység
3. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
76/a. * rehabilitációs medicina alaptevékenység
137. * klinikai és mentálhigiéniai szakpszichológia
4. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
5. Pest megyéből:
6. Bács-Kiskun megyéből:
7. Tolna megyéből:
9. Somogy megyéből:
13. Komárom-Esztergom megyéből
14. Észak-Magyarország Borsod-Abaúj-Zemplén megye Bodrogkeresztúr,
Bodrogkisfalud, Csobaj, Erdőbénye, Szegi, Szegilong, Taktabáj,
Tarcal, Tiszaladány, Tiszatardos, Tokaj kivételével
15. Heves megyéből:
Aldebrő, Andornaktálya, Átány, Balaton, Bátor, Bekölce, Bélapátfalva, Besenyőtelek, Bodony, Bükkszék, Bükkszenterzsébet, Bükkszentmárton, Demjén, Dormánd, Eger, Egerbakta, Egerbocs, Egercsehi, Egerfarmos, Egerszalók, Egerszólát, Erdőkövesd, Erdőtelek, Fedémes, Feldebrő, Felsőtárkány, Füzesabony, Heves, Hevesaranyos, Hevesvezekény, Istenmezeje, Ivád, Kál, Kápolna, Kerecsend, Kisfüzes, Kisköre, Kompolt, Kömlő, Maklár, Mátraballa, Mátraderecske, Mezőszemere, Mezőtárkány, Mikófalva, Mónosbél, Nagytálya, Nagyút, Nagyvisnyó, Noszvaj, Novaj, Ostoros, Parád, Parádsasvár, Pély, Pétervására, Poroszló, Recsk, Sarud, Sirok, Szajla, Szarvaskő, Szentdomonkos, Szihalom, Szilvásvárad, Szúcs,Tarnabod, Tarnalelesz, Tarnaszentmária, Tarnaszentmiklós, Tenk, Terpes, Tiszanána, Tófalu, Újlőrincfalva, Váraszó, Verpelét
18. Heves megyéből:
19. Pest megyéből:
Acsa, Aszód, Bag, Bernecebaráti, Budakalász, Csobánka, Csomád, Csömör, Csörög, Csővár, Dány, Domony, Dunabogdány, Dunakeszi, Erdőkertes, Fót, Galgagyörk, Galgahévíz, Galgamácsa, Göd, Gödöllő, Hévízgyörk, Iklad, Ipolydamásd, Ipolytölgyes, Isaszeg, Kartal, Kemence, Kerepes, Kismaros, Kisnémedi, Kisoroszi, Kistarcsa, Kosd, Kóspallag, Leányfalu, Letkés, Márianosztra, Mogyoród, Nagybörzsöny, Nagykovácsi, Nagymaros, Nagytarcsa, Őrbottyán, Pécel, Penc, Perbál, Perőcsény, Pilisborosjenő, Piliscsaba, Pilisjászfalu, Pilisszántó, Pilisszentiván, Pilisszentkereszt, Pilisszentlászló, Pilisvörösvár, Pócsmegyer, Pomáz, Püspökhatvan, Püspökszilágy, Rád, Remeteszőlős, Solymár, Szada, Szentendre, Szigetmonostor, Szob, Szokolya, Sződ, Sződliget, Tahitótfalu, Tésa, Tinnye, Tök, Túra, Üröm, Vác, Vácduka, Vácegres, Váchartyán, Váckisújfalu, Vácrátót, Vácszentlászló, Valkó, Vámosmikola, Veresegyház, Verőce, Verseg, Visegrád, Zebegény, Zsámbék, Zsámbok
23. Jász-Nagykun-Szolnok megyéből:
24. Békés megyéből:
25. Borsod-Abaúj-Zemplén megyéből:
Bodrogkeresztúr, Bodrogkisfalud, Csobaj, Erdőbénye, Szegi,
Szegilong, Taktabáj, Tarcal, Tiszaladány, Tiszatardos, Tokaj
27. Jász-Nagykun-Szolnok megyéből:
28. Pest megyéből:
Abony, Albertirsa, Alsónémedi, Apaj, Áporka, Bénye, Bugyi, Cegléd, Ceglédbercel, Csemő, Csévharaszt, Dabas, Dánszentmiklós, Délegyháza, Dömsöd, Dunaharaszti, Dunavarsány, Ecser, Farmos, Felsőpakony, Gomba, Gyál, Gyömrő, Halásztelek, Hernád, Inárcs, Jászkarajenő, Kakucs, Káva, Kiskunlacháza, Kóka, Kőröstetétlen, Lórév, Maglód, Majosháza, Makád, Mende, Mikebuda, Monor, Monorierdő, Nagykáta, Nyáregyháza, Ócsa, Örkény, Pánd, Péteri, Pilis, Pusztavacs, Ráckeve, Sülysáp, Szentlőrinckáta, Szentmártonkáta, Szigetbecse, Szigetcsép, Szigethalom, Szigetszentmárton, Szigetszentmiklós, Szigetújfalu, Táborfalva, Taksony, Tápióbicske, Tápiógyörgye, Tápióság, Tápiószecső, Tápiószele, Tápiószentmárton,Tápiószőlős, Tatárszentgyörgy, Tóalmás, Tököl, Törtel, Újhartyán, Újlengyel, Újszilvás, Úri, Üllő, Vasad, Vecsés
32. Dél-Alföld Bács-Kiskun megye
33. Békés megye
35. Jász-Nagykun-Szolnok megyéből:
Csépa, Cserkeszőlő, Kunszentmárton, Öcsöd, Szelevény,
Tiszainoka, Tiszakürt, Tiszasas
36. Pest megyéből:
5. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
6. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
7. számú melléklet a 337/2008. (XII. 30.) Korm. rendelethez *
polgármester ....................................................
ÁEEK főigazgató
Beiktatta: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 8. §. Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Megállapította: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 48. §. Hatályos: 2013. I. 1-től. Módosította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 12. § a).
Megállapította: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 48. §. Módosította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 12. § b), 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) a).
Megállapította: 227/2011. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § (1). Hatályos: 2011. XI. 1-től.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 1.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 62. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1). Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 3.
Megállapította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (1). Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 1., 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (2) a).
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 62. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 22. §. Hatálytalan: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 73/2011. (IV. 29.) Korm. rendelet 7. § (1). Hatályos: 2011. V. 1-től.
Megállapította: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 339/2013. (IX. 25.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2013. IX. 26-tól.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 62. § (3). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 18. § (2). Hatályos: 2017. I. 1-től.
Beiktatta: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 18. § (1). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) b).
Beiktatta: 72/2009. (IV. 3.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2009. IV. 5-től.
Beiktatta: 227/2011. (X. 28.) Korm. rendelet 8. § (2). Hatályos: 2011. XI. 1-től.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 22. §. Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 1. § (2). Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 1.
Beiktatta: 254/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 34. §. Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 1. §. Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 58. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 18. § (2). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 9. § (1). Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Megállapította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 9. § (2). Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) c), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6., 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § a).
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 19. § (1). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 19. § (2). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8.
Beiktatta: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 9. § (3). Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 5.
Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 34. § a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 229. § a).
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 20. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 33. § b).
Módosította: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 109. § a). Lásd: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 263. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 5.
Megállapította: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 108. §. Hatályos: 2016. I. 1-től. Lásd: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 263. §.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 4.
Módosította: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 33. § b), c).
Beiktatta: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 21. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 59. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3., 6., 9.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 9., 5.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 63. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 185/2011. (IX. 9.) Korm. rendelet 2. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 4.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. § 1.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8., 10.
Hatályon kívül helyezte: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. § 2. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 4.
Beiktatta: 72/2009. (IV. 3.) Korm. rendelet 4. §. Számozását módosította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 2. § (2).
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 60. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (1). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 11.
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (2). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Módosította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 28. § b).
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (3). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (4). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Módosította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 8. § a).
Módosította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 8. § b).
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (5). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Beiktatta: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 3. § (6). Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 61. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 62. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 47. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (2) c). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 37. §. Módosította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 12. § c).
Hatályon kívül helyezte: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. § 3. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 63. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 72/2009. (IV. 3.) Korm. rendelet 5. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 7.
Beiktatta: 72/2009. (IV. 3.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2009. IV. 5-től.
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 24. § (1). Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 64. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 297/2013. (VII. 29.) Korm. rendelet 51. §. Hatályos: 2013. VIII. 1-től.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 24. § (2). Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 64. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Megállapította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 24. § (3). Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 48. § (1). Hatályos: 2014. VII. 1-től.
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 48. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 192/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 40. §. Hatályos: 2015. VII. 22-től.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 65. §. Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Módosította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 12. § d), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Hatályon kívül helyezte: 254/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 38. § (2). Hatálytalan: 2013. VII. 6-tól.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6., 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 229. § b).
Megállapította: 254/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 35. §. Hatályos: 2013. VII. 6-tól.
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 38. §. Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) e).
Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) f).
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 38. §. Módosította: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 12. § g), 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) g).
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 38. §. Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) g).
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (1). Módosította: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 6. § a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Módosította: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 6. § b).
Megállapította: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Hatályon kívül helyezte: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 109. § b). Hatálytalan: 2016. I. 1-től. Lásd: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 263. §.
Beiktatta: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 27. §. Hatálytalan: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 66. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 74. § a). Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. § 5. Hatálytalan: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 4. § (1). Hatályos: 2012. VII. 20-tól.
Beiktatta: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 4. § (2). Hatályos: 2012. VII. 20-tól.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 16. § 6.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 7., 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 6. § c), 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (2) d).
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (1). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 67. § (1). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 50. § (1). Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 8. A korábbi második mondatot hatályon kívül helyezte: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 57. §. Hatálytalan: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 65. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 31. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (5). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 67. § (2). Hatályos: 2012. I. 1-től.
Módosította: 254/2013. (VII. 5.) Korm. rendelet 38. § (1).
Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) h).
Megállapította: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 67. § (3). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 8. § (6). Módosította: 139/2011. (VII. 21.) Korm. rendelet 23. §, 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (2) e), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 49. § (2). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 185/2011. (IX. 9.) Korm. rendelet 3. §. Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) i).
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 39. §. Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 51. §. Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) j), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3., 5., 6., 8., 12.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 65. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 6. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Módosította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 45. § a).
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 10.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 66. § (1). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Módosította: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. § a).
Megállapította: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 52. §. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Megállapította: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 19. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 66. § (2). Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 10. § (2). Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 68. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
A korábbi alcímmel együtt hatályon kívül helyezte: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 13. § b). Hatálytalan: 2013. IV. 29-től.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 69. §. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Számozását módosította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §.
Beiktatta: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 7. §. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 22. § (1). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 17.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 18., 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 5., 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § b).
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 19.
Megállapította: 58/2009. (III. 18.) Korm. rendelet 17. § (4). Módosította: 232/2009. (X. 16.) Korm. rendelet 6. § (7).
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 22. § (2). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 20., 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 12. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 4., 6., 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § c).
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 21., 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3.
Beiktatta: 185/2011. (IX. 9.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2011. IX. 10-től.
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 40. §. Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 53. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Hatályon kívül helyezte: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 28. § a). Hatálytalan: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § (1). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 45. § b), 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § d).
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 51. § (2). Módosította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § d).
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 23. § (1). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 23. § (2). Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 24. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 13. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 25. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 4., 5.
Megállapította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 41. § (1). Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) g), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (1). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8., 11.
Beiktatta: 192/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 41. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3.
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 41. § (2). Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 67. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 6.
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 41. § (3). Módosította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) g).
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 52. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 53. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 14.
Módosította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § a), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 14.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 68. § (1). Módosította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § e).
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 9.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 5., 8., 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 21. § b).
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 68. § (2). Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3., 6.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 69. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 26. §. Hatályos: 2017. IX. 6-tól.
Módosította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 73. § b), 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8.
Módosította: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 27. § f).
Végre nem hajtható módosítására lásd: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 70. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 250/2017. (IX. 5.) Korm. rendelet 28. § b). Hatálytalan: 2017. IX. 6-tól.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 54. §. Hatályos: 2014. I. 1-től. A korábbi alcímet hatályon kívül helyezte: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (2) f). Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 16., 5.
Beiktatta: 464/2016. (XII. 23.) Korm. rendelet 20. §. Hatályos: 2017. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 55. §. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3., 5., 8.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 4., 6.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 3., 4., 6.
Megállapította: 169/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 4. §. Hatályos: 2014. VII. 19-től.
Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 8., 6.
Megállapította: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 71. §. Módosította: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (1) 11., 6.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 37.
Módosította: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 15. § 34.
Beépítve: 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (3) d).
Beépítve: 362/2006. (XII. 28.) Korm. rendelet 10. § (5) d).
Beiktatta: 363/2010. (XII. 30.) Korm. rendelet 14. §. Hatályos: 2011. I. 1-től.
Beiktatta: 73/2011. (IV. 29.) Korm. rendelet 7. § (4). Hatályos: 2011. V. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (2) a). Hatálytalan: 2017. IV. 1-től.
Beiktatta: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 6. §. Módosította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 28. § h), i), 457/2017. (XII. 28.) Korm. rendelet 229. § c).
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 25. §. Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 7. § (2). Hatályos: 2012. VI. 1-jén 17 órától.
Beiktatta: 164/2012. (VII. 19.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2012. VII. 20-tól.
Hatályon kívül helyezte: 379/2016. (XII. 2.) Korm. rendelet 124. § (2) b). Hatálytalan: 2017. IV. 1-től.
Beiktatta: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 43. §. Hatályos: 2012. VI. 29-én 13 órától.
Hatályon kívül helyezte: 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 34. § b). Hatálytalan: 2015. III. 1-től.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 54. §. Hatályos: 2012. XII. 30-tól.
Beiktatta: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 2. §. Hatályos: 2013. III. 30-tól.
Hatályon kívül helyezte: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 109. § c). Hatálytalan: 2016. I. 1-től. Lásd: 441/2015. (XII. 28.) Korm. rendelet 263. §.
Beiktatta: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 11. §. Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Beiktatta: 339/2013. (IX. 25.) Korm. rendelet 15. §. Hatályos: 2013. IX. 26-tól.
Beiktatta: 169/2014. (VII. 18.) Korm. rendelet 5. §. Hatályos: 2014. VII. 19-től.
Beiktatta: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 72. §. Hatályos: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 192/2015. (VII. 21.) Korm. rendelet 42. §. Hatályos: 2015. VII. 22-től.
Hatályon kívül helyezte: 182/2009. (IX. 10.) Korm. rendelet 657. §. Hatálytalan: 2009. X. 1-től.
Megállapította: 360/2009. (XII. 30.) Korm. rendelet 11. § (1), 1. számú melléklet. Hatályos: 2010. I. 1-től.
Megállapította: 13/2012. (II. 14.) Korm. rendelet 7. § (1), 1. melléklet. Hatályos: 2012. II. 14-én 14 órától.
Hatályon kívül helyezte: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) a). Hatálytalan: 2013. III. 30-tól.
Módosította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 4.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 1. Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 55. § (1), 9. melléklet. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Módosította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 5.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 2. Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Megállapította: 107/2012. (VI. 1.) Korm. rendelet 8. § (1), 1. melléklet 1. Hatályos: 2012. VI. 1-jén 17 órától.
Módosította: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 6.
Beiktatta: 92/2012. (IV. 27.) Korm. rendelet 26. § (1), 4. melléklet 3. Hatályos: 2012. IV. 28-tól.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 57. § (1) m). Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (1), 5. melléklet 2. Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 74. § b). Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (1), 5. melléklet 1. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) a). Hatályos: 2013. III. 30-tól.
Megállapította: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) b). Hatályos: 2013. III. 30-tól.
Megállapította: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (1) c). Hatályos: 2013. III. 30-tól.
Beiktatta: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 3. §. Hatályos: 2013. III. 30-tól.
Megállapította: 137/2012. (VI. 29.) Korm. rendelet 44. §, 7. számú melléklet. Hatályos: 2012. VII. 1-től.
Beiktatta: 172/2016. (VII. 1.) Korm. rendelet 32. §, 5. melléklet 1. Hatályos: 2016. VII. 1-jén 15 órától.
Beiktatta: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 55. § (2), 10. melléklet. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (2), 6. melléklet 1. Hatályos: 2014. VII. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) b). Hatálytalan: 2013. III. 30-tól.
Hatályon kívül helyezte: 94/2013. (III. 29.) Korm. rendelet 4. § (2) c). Hatálytalan: 2013. III. 30-tól.
Hatályon kívül helyezte: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (3), 6. melléklet 5. Hatálytalan: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (3), 6. melléklet 2. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Hatályon kívül helyezte: 364/2014. (XII. 30.) Korm. rendelet 74. § c). Hatálytalan: 2015. I. 1-től.
Megállapította: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (3), 6. melléklet 3. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Beiktatta: 520/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 56. § (3), 6. melléklet 4. Hatályos: 2014. I. 1-től.
Megállapította: 447/2012. (XII. 29.) Korm. rendelet 55. § (3), 11. számú melléklet. Hatályos: 2013. I. 1-től.
Beiktatta: 325/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet 71. § (2), 12. melléklet. Hatályos: 2012. I. 1-től.
Beiktatta: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 14. § (1), 3. melléklet. Hatályos: 2013. IV. 29-től.
Beiktatta: 125/2013. (IV. 26.) Korm. rendelet 14. § (2), 4. melléklet. Módosította: 550/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet 46. §, 221/2014. (IX. 4.) Korm. rendelet 440. §, 30/2015. (II. 25.) Korm. rendelet 33. § e).


text:
1 MAGYARORSZÁG ALKOTMÁNYA / ALAPTÖRVÉNYE (2011. április 25.) (tervezet) ISTEN, ÁLDD MEG A MAGYART Nemzeti Hitvallás / Nemzeti Nyilatkozat Mi, a magyar nemzet tagjai, az új évezred kezdetén, felelősséggel minden magyarért, kinyilvánítjuk az alábbiakat: Büszkék vagyunk arra, hogy Szent István királyunk ezer évvel ezelőtt szilárd alapokra helyezte a magyar államot, és hazánkat a keresztény Európa részévé tette. Büszkék vagyunk országunk megmaradásáért, szabadságáért és függetlenségéért küzdő őseinkre. Büszkék vagyunk a magyar emberek nagyszerű szellemi teljesítményeire. Büszkék vagyunk arra, hogy népünk évszázadokon át harcokban védte Európát, s tehetségével, szorgalmával gyarapította annak közös értékeit. Elismerjük a kereszténység nemzetmegtartó szerepét. Becsüljük országunk különböző vallási hagyományait. Ígérjük, hogy megőrizzük az elmúlt évszázad viharaiban részekre szakadt nemzetünk szellemi és lelki egységét. Vállaljuk, hogy örökségünket, a magyar kultúrát, egyedülálló nyelvünket, a Kárpát-medence ember alkotta és természet adta értékeit, ápoljuk és megóvjuk. Felelősséget viselünk utódainkért, ezért anyagi, szellemi és természeti erőforrásaink gondos felhasználásával védelmezzük az utánunk jövők életfeltételeit. Hisszük, hogy nemzeti kultúránk gazdag hozzájárulás az európai egység sokszínűségéhez. Tiszteljük más népek szabadságát és kultúráját, együttműködésre törekszünk a világ minden nemzetével. Valljuk, hogy az emberi lét alapja az emberi méltóság. Valljuk, hogy az egyéni szabadság csak másokkal együttműködve bontakozhat ki. Valljuk, hogy együttélésünk legfontosabb keretei a család és a nemzet, összetartozásunk alapvető értékei a hűség, a hit és a szeretet. Valljuk, hogy a közösség erejének és minden ember becsületének alapja a munka, az emberi szellem teljesítménye. Valljuk az elesettek, és a szegények megsegítésének parancsát. Valljuk, hogy a polgárnak és az államnak közös célja a békesség, a biztonság, a rend, az igazság, a szabadság kiteljesítése. Valljuk, hogy valódi népuralom csak ott van, ahol az állam szolgálja polgárait, ügyeiket méltányosan, visszaélés és részrehajlás nélkül intézi. Tiszteletben tartjuk történeti alkotmányunk vívmányait és a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország alkotmányos állami folytonosságát. Nem ismerjük el történelmi alkotmányunk idegen megszállások miatt bekövetkezett felfüggesztését. Tagadjuk a magyar nemzet és polgárai ellen a nemzeti szocialista és kommunista diktatúrák uralma alatt elkövetett embertelen bűnök elévülését.
2 2 Nem ismerjük el az évi kommunista alkotmány jogfolytonosságát, amely egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk annak érvénytelenségét. Egyetértünk az első szabad Országgyűlés képviselőivel, akik első határozatukban kimondták, hogy mai szabadságunk a világkommunizmust halálra sebző 1956-os forradalmunkból és szabadságharcunkból sarjadt ki. Hazánk március tizenkilencedikén elveszített állami önrendelkezésének visszaálltát május másodikától, az első szabadon választott népképviselet megalakulásától számítjuk. Valljuk, hogy a huszadik század erkölcsi megrendüléshez vezető évtizedei után múlhatatlanul szükségünk van a lelki és szellemi megújulásra. Bízunk a közösen alakított jövőben, a fiatal nemzedékek elhivatottságában. Hisszük, hogy gyermekeink és unokáink tehetségükkel, kitartásukkal és lelkierejükkel ismét naggyá teszik Magyarországot. Alaptörvényünk jogrendünk alapja; szerződés a múlt, a jelen és a jövő magyarjai között; élő keret, amely kifejezi a nemzet akaratát, azt a formát, amelyben élni szeretnénk. Mi, Magyarország polgárai készen állunk arra, hogy országunk rendjét a nemzet együttműködésére alapítsuk. (INNEN AZ ALPTÖRVÉNY TÖRZSSZÖVEGE) (AZ ALAPTÖRVÉNY VÉGÉRE:) Mi, a 2010.április 25-én megválasztott Országgyűlés képviselői, Isten és ember előtti felelősségünk tudatában, Magyarország első, egységes Alaptörvényét a fentiek szerint állapítjuk meg. LEGYEN BÉKE, SZABADSÁG ÉS EGYETÉRTÉS (A záró, átmeneti és hatályba léptető rendelkezések ez után.) HAZÁNK neve Magyarország. (1) Magyarország független, demokratikus jogállam. (2) Magyarország köztársaság. (3) A hatalom forrása a nép. ALAPVETÉS A. Cikk B. Cikk (4) A nép hatalmát választott képviselői útján, kivételesen közvetlenül gyakorolja. C. Cikk (1) A magyar állam működése a hatalom megosztásának elvén alapszik. (2) Senkinek a tevékenysége nem irányulhat a hatalom erőszakos megszerzésére vagy gyakorlására, illetve kizárólagos birtoklására. Az ilyen törekvésekkel szemben törvényes úton mindenki jogosult és köteles fellépni. (3) Az Alkotmány és a jogszabályok érvényre juttatása érdekében kényszer alkalmazására kizárólag az állami szervek jogosultak.
3 3 D. Cikk Magyarország az egységes magyar nemzet eszméjétől vezérelve felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, előmozdítja egymással és Magyarországgal való együttműködésüket. E. Cikk (1) Magyarország az európai népek szabadságának, jólétének és biztonságának kiteljesedése érdekében közreműködik az európai egység megteremtésében. (2) Magyarország az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerződés alapján az alapító szerződésekből fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig egyes, Alkotmányból eredő hatásköreit a többi tagállammal közösen, az Európai Unió intézményei útján gyakorolhatja. (3) A (2) bekezdés szerinti nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére adott felhatalmazáshoz az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges. (1) Magyarország fővárosa Budapest. F. Cikk (2) Magyarország területe vármegyékre, városokra, községekre tagozódik. A városokban kerületek alakíthatók. G. Cikk (1) Születésével a magyar állampolgár gyermeke magyar állampolgár. Sarkalatos törvény a magyar állampolgárság keletkezésének vagy megszerzésének más eseteit is meghatározhatja. (2) Magyarország védelmezi állampolgárait. (3) Senkit nem lehet születésével keletkezett vagy jogszerűen szerzett magyar állampolgárságától megfosztani. (4) Az állampolgárság részletes szabályait sarkalatos törvény határozza meg. (1) A hivatalos nyelv a magyar. H. Cikk (2) Magyarország védi a magyar nyelvet, tiszteletben tartja a hazai nemzetiségek és népcsoportok, valamint más nemzetek nyelvét. I. Cikk (1) Magyarország címere hegyes talpú, hasított pajzs. Első mezeje vörössel és ezüsttel hétszer vágott. Második, vörös mezejében zöld hármas halomnak arany koronás kiemelkedő középső részén ezüst kettős kereszt. A pajzson a magyar Szent Korona nyugszik. [kép a címerről] (2) Magyarország zászlaja három, egyenlő szélességű piros, fehér és zöld színű vízszintes sávból áll. [kép a zászlóról] (3) Magyarország himnusza Kölcsey Ferenc Himnusz című költeménye, Erkel Ferenc zenéjével. [kotta szöveggel] (4) A címer és a zászló a történelmileg kialakult más formák szerint is használható. A címer és a zászló használatának részletes szabályait, valamint az állami kitüntetéseket sarkalatos törvény határozza meg.
4 4 J. Cikk (1) Magyarország nemzeti ünnepe a) március 15. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére, b) augusztus 20. napja, az államalapítás és az államalapító Szent István király emlékére és c) október 23. napja, az évi forradalom és szabadságharc emlékére. (2) A hivatalos állami ünnep augusztus 20. napja. K. Cikk (1) Magyarország védi a házasság intézményét mint a férfi és nő között, önkéntes elhatározás alapján létrejött életközösséget, valamint a családot mint a nemzet fennmaradásának alapját. (2) Magyarország támogatja a gyermekvállalást. (3) A családok védelmét sarkalatos törvény szabályozza. L. Cikk (1) Magyarország gazdasága az értékteremtő munkán és a vállalkozás szabadságán alapszik. (2) Magyarország biztosítja a tisztességes gazdasági verseny feltételeit, fellép az erőfölénnyel való visszaéléssel szemben, és védi a fogyasztók jogait. M. Cikk (1) Magyarország a kiegyensúlyozott, átlátható és fenntartható költségvetési gazdálkodás elve szerint működik. (2) Ennek az elvnek a megvalósulásáért az Országgyűlés és a Kormány viseli az elsődleges felelősséget. (3) Az Alkotmánybíróság, a bíróságok, a helyi önkormányzatok és más állami szervek feladatuk ellátása során e célokat kötelesek tiszteletben tartani. N. Cikk Képességeinek megfelelően mindenki felelős önmagáért, és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni. O. Cikk (1) Magyarország védi és fenntartja az egészséges környezetet. (2) A természeti erőforrások, különösen a termőföld és az ivóvízkészlet, valamint a biológiai sokféleség és a kulturális értékek a nemzet közös örökségét képezik, amelynek a jövő nemzedékek számára való megőrzése az állam és mindenki kötelessége. (3) Magyarország védi a siketek és a némák jelnyelvét, mint a magyar kultúra részét. P. Cikk (1) Magyarország a béke és biztonság megteremtése és fenntartása, valamint az emberiség fenntartható fejlődése érdekében együttműködésre törekszik a világ valamennyi népével és országával. (2) Magyarország a nemzetközi jogi kötelezettségeinek teljesítése érdekében biztosítja a nemzetközi jog és a magyar jog összhangját. (3) Magyarország tiszteletben tartja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait. A nemzetközi jog más forrásai jogszabályban történő kihirdetésükkel válnak a magyar jogrendszer részévé.
5 5 (1) Az Alkotmány Magyarország jogrendszerének alapja. Q. Cikk (2) Az Alkotmány és a jogszabályok mindenkire kötelezőek. (3) Az Alkotmány rendelkezéseit azok céljával, a benne foglalt Nemzeti Hitvallással és történeti alkotmányunk vívmányaival összhangban kell értelmezni. R. Cikk Az Alkotmány elfogadására vagy az Alkotmány módosítására irányuló javaslat elfogadásához az szükséges, hogy azt az országgyűlési képviselők legalább kétharmada támogassa. S. Cikk (1) Általánosan kötelező magatartási szabályt az Alkotmányban megjelölt, jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban kihirdetett jogszabály állapíthat meg. Sarkalatos törvény az önkormányzati rendelet és a különleges jogrendben megalkotott jogszabályok kihirdetésének szabályait eltérően is megállapíthatja. (2) Jogszabály a törvény, a kormányrendelet, a Magyar Nemzeti Bank elnökének rendelete, a miniszterelnöki rendelet, a miniszteri rendelet, az önálló szabályozó szerv vezetőjének rendelete és az önkormányzati rendelet. Jogszabály továbbá a Honvédelmi Tanács rendkívüli állapot idején, és a köztársasági elnök szükségállapot idején kiadott rendelete. (3) A sarkalatos törvény olyan törvény, amelynek elfogadásához, módosításához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
6 SZABADSÁG ÉS FELELŐSSÉG I. Cikk (1) AZ EMBER sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait tiszteletben kell tartani. Védelmük az állam elsőrendű kötelezettsége. (2) Magyarország elismeri az ember egyéni és a közösségek együttesen gyakorolható alapvető jogait. (3) Az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg. Alapvető jog más alapvető jog érvényesülése vagy valamely alkotmányos érték védelme érdekében, a feltétlenül szükséges mértékben, az elérni kívánt céllal arányosan, az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával korlátozható. (4) A törvény alapján létrehozott jogalanyok számára is biztosítottak azok az alapvető jogok, valamint őket is terhelik azok a kötelezettségek, amelyek természetüknél fogva nem csupán a természetes személyekre vonatkoznak. (5) A törvény alapvető állampolgári jog gyakorlását magyar állampolgársággal nem rendelkező személynek is biztosíthatja. II. Cikk Az emberi méltóság sérthetetlen. Minden embernek joga van az élethez és az emberi méltósághoz, a magzat életét a fogantatástól kezdve védelem illeti meg. III. Cikk (1) Senkit nem lehet kínzásnak, embertelen, megalázó bánásmódnak vagy büntetésnek alávetni, valamint szolgaságban tartani. Tilos az emberkereskedelem. (2) Tilos emberen szabad és tájékoztatáson alapuló hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni. (3) Tilos az emberi fajnemesítést célzó gyakorlat, az emberi test és testrészek haszonszerzési célú felhasználása, valamint az emberi egyedmásolás. IV. Cikk (1) Mindenkinek joga van a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból, és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani. Személyes szabadságtól való végleges megfosztásra csak bűncselekmény elkövetése miatt, jogerős bírói ítélet alapján kerülhet sor. (2) A bűncselekmény elkövetésével gyanúsított és őrizetbe vett személyt a lehető legrövidebb időn belül szabadon kell bocsátani, vagy bíróság elé kell állítani. A bíróság köteles az elé állított személyt meghallgatni, és írásbeli indokolással ellátott határozatban, szabadlábra helyezéséről vagy letartóztatásáról haladéktalanul dönteni. V. Cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy magán- és családi életét, otthonát, kapcsolattartását és jóhírnevét tiszteletben tartsák. (2) Mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez. (3) A személyes adatok védelméért és a közérdekű adatok nyilvánosságáért független hatóság felel. VI. Cikk (1) Mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságához. Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más meggyőződés szabad megválasztását vagy megváltoztatását, és azt a szabadságot, hogy vallását vagy más meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások végzése útján vagy egyéb módon, akár egyénileg, akár másokkal együttesen, nyilvánosan vagy a magánéletben kinyilvánítsa, vagy kinyilvánítását mellőzze, gyakorolja vagy tanítsa. (2) Magyarországon az állam és az egyházak különváltan működnek. Az egyházak önállóak. Az állam a közösségi célok érdekében az egyházakkal együttműködik.
7 7 (3) Az egyházakra vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. (1) Mindenkinek joga van a békés gyülekezéshez. VII. Cikk (2) Mindenkinek joga van szervezeteket létrehozni, illetve azokhoz csatlakozni. (3) Pártok az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. A pártok közreműködnek a nép akaratának kialakításában és kinyilvánításában. A pártok közhatalmat közvetlenül nem gyakorolhatnak. (4) A pártok működésének és gazdálkodásának részletes szabályait különös tekintettel a tiszta közélet biztosítására sarkalatos törvény határozza meg. (5) Szakszervezetek, kamarák és más érdekképviseleti szervezetek az egyesülési jog alapján szabadon alakulhatnak és tevékenykedhetnek. VIII. Cikk (1) Mindenkinek joga van a véleménynyilvánítás szabadságához. (2) Magyarország elismeri és védi a sajtószabadságot. (3) A sajtószabadságra, valamint az elektronikus tömegtájékoztatási és hírközlési piac felügyeletére vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. IX. Cikk (1) Magyarország védi a tudományos és művészeti élet szabadságát, a tanulás és a tanítás szabadságát. (2) Tudományos kutatások értékét megállapítani kizárólag a tudomány művelői jogosultak. (3) Magyarország védi a Magyar Tudományos Akadémia, a Magyar Művészeti Akadémia és a felsőoktatási intézmények tudományos és művészeti szabadságát, az állami intézmények bevételeivel és vagyonával, valamint a közpénzből nyújtott támogatásokkal való, felelős gazdálkodás érdekében törvényben meghatározott keretek között biztosítja szervezeti önállóságukat. X. Cikk (1) Minden magyar állampolgárnak joga van a művelődéshez. (2) Magyarország ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező alapfokú, az ingyenes és mindenki számára hozzáférhető középfokú, valamint a képességei alapján mindenki számára hozzáférhető felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők törvényben meghatározottak szerinti anyagi támogatásával biztosítja. XI. Cikk (1) Mindenkinek joga van a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához, valamint a vállalkozáshoz. Képességeinek és lehetőségeinek megfelelő munkavégzésével mindenki köteles hozzájárulni a közösség gyarapodásához. (2) Magyarország törekszik arra, hogy megteremtse annak feltételeit, hogy minden munkaképes ember, aki dolgozni akar, dolgozhasson. XII. Cikk (1) Mindenkinek joga van a tulajdonhoz és az örökléshez. A tulajdon társadalmi felelősséggel jár. (2) Tulajdont kisajátítani csak kivételesen és közérdekből, törvényben meghatározott esetben és módon, teljes, feltétlen és azonnali kártalanítás mellett lehet. XIII. Cikk (1) Magyar állampolgárt Magyarország területéről nem lehet kiutasítani, és külföldről bármikor hazatérhet. Magyarország területén tartózkodó külföldit csak törvényes határozat alapján lehet kiutasítani.
8 8 (2) Senki nem utasítható ki olyan államba, vagy adható ki olyan államnak, ahol az a veszély fenyegeti, hogy halálra ítélik, kínozzák, illetve más embertelen bánásmódnak, büntetésnek vetik alá. (3) Magyarország ha sem származási országuk, sem más ország nem nyújt védelmet kérelemre menedékjogot biztosít azoknak a nem magyar állampolgároknak, akiket hazájukban, illetve a szokásos tartózkodási helyük szerinti országban faji, nemzeti hovatartozásuk, meghatározott társadalmi csoporthoz tartozásuk, vallási, illetve politikai meggyőződésük miatt üldöznek vagy üldöztetéstől való félelmük megalapozott. XIV. Cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. (2) Magyarország az alapvető jogokat mindenkinek, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, fogyatékosság, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül biztosítja. (3) A nők és a férfiak egyenjogúak. (4) Magyarország a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti. XV. Cikk (1) Minden gyermeknek joga van a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz. (2) A szülőknek joguk van ahhoz, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák. (3) A szülők kötelesek kiskorú gyermekükről gondoskodni. E kötelezettség magában foglalja gyermekük taníttatását. (4) A nagykorú gyermekek kötelesek rászoruló szüleikről gondoskodni. (5) Magyarország külön intézkedésekkel védi a nőket, az időseket és a fogyatékossággal élőket. XVI. Cikk (1) A munkavállalók és munkaadók a munkahelyek biztosítására, a nemzetgazdaság fenntarthatóságára, és más közösségi célokra is figyelemmel egymással együttműködnek. (2) A törvényben meghatározottak szerint minden munkavállalónak, valamint ezek szervezeteinek joga van ahhoz, hogy tárgyalást folytasson, és annak eredményeképpen kollektív szerződést kössön, érdekei védelmében együttesen fellépjen, vagy munkabeszüntetést tartson. (3) Minden munkavállalónak joga van az egészségét, biztonságát és méltóságát tiszteletben tartó munkafeltételekhez. (4) Minden munkavállalónak joga van a napi és heti pihenőidőhöz, valamint az éves fizetett szabadsághoz. XVII. Cikk (1) Gyermekek foglalkoztatása testi, szellemi és erkölcsi fejlődésüket nem veszélyeztető, törvényben meghatározott esetek kivételével tilos. (2) Magyarország külön intézkedésekkel biztosítja a fiatalok és a szülők munkahelyi védelmét. XVIII. Cikk (1) Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. Anyaság, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibáján kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén minden magyar állampolgár a törvényben meghatározott támogatásra jogosult. (2) Magyarország a szociális biztonságot az (1) bekezdés szerinti és más rászorulók esetén a szociális intézmények és intézkedések rendszerével valósítja meg. (3) Törvény a szociális intézkedések jellegét és mértékét a szociális intézkedést igénybe vevő személy közösség számára hasznos tevékenységéhez igazodóan is megállapíthatja.
9 9 (4) Magyarország az időskori megélhetés biztosítását a társadalmi szolidaritáson alapuló egységes állami nyugdíjrendszer fenntartásával, és önkéntesen létrehozott társadalmi intézmények működésének lehetővé tételével segíti elő. Törvény az állami nyugdíjra való jogosultság feltételeit a nők fokozott védelmének követelményére tekintettel is megállapíthatja. XIX. Cikk (1) Mindenkinek joga van testi és lelki egészségének megőrzéséhez. (2) E jog érvényesülését Magyarország a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás, a sportolás és rendszeres testedzés, valamint az épített és természetes környezet védelmének biztosításával segíti elő. XX. Cikk Magyarország törekszik arra, hogy az emberhez méltó lakhatás feltételeit, és a közszolgáltatásokhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítsa. XXI. Cikk (1) Minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy az országgyűlési képviselők, a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek, valamint az európai parlamenti képviselők választásán választó és választható legyen. Sarkalatos törvény a választójog gyakorlását vagy annak teljességét magyarországi lakóhelyhez, a választhatóságot további feltételekhez kötheti. (2) A jövő nemzedékek érdekében nem tekinthető az egyenlő választójog sérelmének, ha sarkalatos törvény azokban a családokban, ahol van kiskorú gyermek, az anyának illetőleg helyette törvényben meghatározott esetben más személynek - további egy szavazati jogot biztosít. (3) Nem rendelkezik választójoggal az, akit bűncselekmény elkövetése miatt a bíróság a választójogból kizárt. Nem rendelkezik választójoggal az, akit belátási képességének korlátozottsága miatt a bíróság a választójogból kizárt. (4) Mindenkinek joga van országos népszavazáson részt venni, aki az országgyűlési képviselők választásán választó. Mindenkinek joga van helyi népszavazáson részt venni, aki a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választásán választó. (5) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy rátermettségének, képzettségének és szakmai tudásának megfelelően közhivatalt viseljen. Törvény határozza meg azokat a közhivatalokat, amelyeket párt tagja vagy tisztségviselője nem tölthet be. XXII. Cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit a hatóságok részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék. Ez a jog magában foglalja a hatóságoknak azt a kötelezettségét, hogy döntéseiket indokolják. (2) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az állam törvényben meghatározottak szerint megtérítse a hatóságok által feladatuk teljesítése során neki jogellenesen okozott kárt. XXIII. Cikk Mindenkinek joga van ahhoz, hogy egyedül vagy másokkal együtt írásban kérelemmel, panasszal vagy javaslattal forduljon bármely közhatalmat gyakorló szervhez. XXIV. Cikk Az állam működésének hatékonysága, a közszolgáltatások színvonalának emelése, a közügyek jobb átláthatósága és az esélyegyenlőség érdekében törekszik az új műszaki megoldások és a tudomány vívmányainak alkalmazására. XXV. Cikk (1) Mindenkinek, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén, joga van a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához. (2) Minden magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy külföldi tartózkodásának ideje alatt Magyarország védelmét élvezze.
10 10 XXVI. Cikk (1) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelezettségeit törvény által felállított, független és pártatlan bíróság tisztességes és nyilvános vagy törvényben meghatározott esetben zárt tárgyaláson, ésszerű határidőn belül bírálja el. (2) Senki nem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg. (3) A büntetőeljárás alá vont személynek az eljárás minden szakaszában joga van a védelemhez. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt. (4) Senki nem nyilvánítható bűnösnek és sújtható büntetéssel olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény. A bűnösség megállapításának és a büntethetőségnek a tilalma kiterjed a nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben más állam joga szerinti bűncselekmények esetére is. (5) Senki nem vonható büntetőeljárás alá, vagy ítélhető el olyan bűncselekményért, amely miatt Magyarországon vagy nemzetközi szerződés, illetve az Európai Unió jogi aktusa által meghatározott körben más államban a törvénynek megfelelően már jogerősen felmentették vagy elítélték. (6) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. XXVII. Cikk (1) A Magyarországon élő nemzetiségek és népcsoportok államalkotó tényezők. Minden valamely nemzetiséghez vagy népcsoporthoz tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad megvallásához. A nemzetiségeknek és népcsoportoknak joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és az anyanyelvű oktatáshoz. (2) A hazai nemzetiségek és népcsoportok helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre. XXVIII. Cikk (1) Minden ember és törvény alapján létrehozott jogalany teherbíró képességének megfelelően hozzájárul a közös szükségletek fedezéséhez. (2) A közös szükségletek fedezéséhez való hozzájárulás mértékét a gyermeket nevelők esetében a gyermeknevelés kiadásainak figyelembevételével kell megállapítani. (1) Minden magyar állampolgár köteles a haza védelmére. XXIX. Cikk (2) Magyarország önkéntes honvédelmi tartalékos rendszert tart fenn. (3) Rendkívüli állapot idején, vagy ha arról megelőző védelmi helyzetben az Országgyűlés határoz, a magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárságú férfi katonai szolgálatot teljesít. Sarkalatos törvény határozza meg a katonai szolgálat teljesítésének formáit és részletes szabályait. (4) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára sarkalatos törvényben meghatározottak szerint rendkívüli állapot idejére honvédelmi munkakötelezettség írható elő. (5) Magyarországi lakóhellyel rendelkező, nagykorú magyar állampolgárok számára sarkalatos törvényben meghatározottak szerint honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében polgári védelmi kötelezettség írható elő. (6) Minden ember és törvény alapján létrehozott jogalany sarkalatos törvényben meghatározottak szerint honvédelmi és katasztrófavédelmi feladatok ellátása érdekében gazdasági és anyagi szolgáltatás teljesítésére kötelezhető.
11 AZ ÁLLAM Az Országgyűlés Az Országgyűlés feladat- és hatáskörei 1. Cikk (1) MAGYARORSZÁG legfőbb népképviseleti szerve az Országgyűlés. (2) Az Országgyűlés a) megalkotja Magyarország Alkotmányát, b) további törvényeket alkot, c) elfogadja a központi költségvetést, és jóváhagyja annak végrehajtását, d) felhatalmazást ad a feladat- és hatáskörébe tartozó nemzetközi szerződés kötelező hatályának elismerésére, e) megválasztja a köztársasági elnököt, az Alkotmánybíróság tagjait, a Kúria elnökét és a legfőbb ügyészt, az alapvető jogok biztosát, valamint az Állami Számvevőszék elnökét, f) megválasztja a miniszterelnököt, dönt a Kormánnyal kapcsolatos bizalmi kérdésről, g) feloszlatja az alkotmányellenesen működő képviselő-testületet, h) különleges jogrendet érintő, illetve katonai műveletekkel kapcsolatos döntéseket hoz, i) közkegyelmet gyakorol, valamint j) az Alkotmányban, illetve más törvényben meghatározott további feladat- és hatásköröket gyakorol. Az országgyűlési képviselők megválasztása 2. Cikk (1) Az országgyűlési képviselőket a választópolgárok általános és egyenlő választójog alapján, közvetlen és titkos szavazással, a választók akaratának szabad kifejezését biztosító választáson, sarkalatos törvényben meghatározott módon választják. (2) A Magyarországon élő nemzetiségeknek és népcsoportoknak az Országgyűlés munkájában való részvételét sarkalatos törvény szabályozza. (3) Az országgyűlési képviselők általános választását az Országgyűlés feloszlása vagy feloszlatása miatti választás kivételével az előző Országgyűlés megválasztását követő negyedik év április vagy május hónapjában kell megtartani. Az Országgyűlés megbízatásának keletkezése és megszűnése 3. Cikk (1) Az Országgyűlés megbízatása az alakuló ülésével kezdődik és a következő Országgyűlés alakuló üléséig tart. Az alakuló ülést a választást követő harminc napon belüli időpontra a köztársasági elnök hívja össze. (2) Az Országgyűlés kimondhatja feloszlását. (3) A köztársasági elnök a választások egyidejű kitűzésével feloszlathatja az Országgyűlést, ha a) a Kormány megbízatásának megszűnése esetén a köztársasági elnök által miniszterelnöknek javasolt személyt az Országgyűlés az első személyi javaslat megtételének napjától számított negyven napon belül nem választja meg, vagy b) az Országgyűlés a központi költségvetést március 31-ig nem fogadja el. (4) Az Országgyűlés feloszlatása előtt a köztársasági elnök köteles kikérni a miniszterelnöknek, az Országgyűlés elnökének és az Országgyűlésben képviselettel rendelkező pártok képviselőcsoportjai vezetőinek véleményét. (5) A köztársasági elnök a (3) bekezdés a) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés miniszterelnököt nem választ. A köztársasági elnöknek a (3) bekezdés b) pontja szerinti jogát addig gyakorolhatja, amíg az Országgyűlés a költségvetést nem fogadja el. (6) Az Országgyűlés feloszlásától vagy feloszlatásától számított kilencven napon belül új Országgyűlést kell választani.
12 12 Az országgyűlési képviselők jogállása 4. Cikk (1) Az országgyűlési képviselők jogai és kötelezettségei egyenlők, tevékenységüket a köz érdekében végzik, azzal összefüggésben nem utasíthatóak. (2) Az országgyűlési képviselőt mentelmi jog és a függetlenségét biztosító javadalmazás illeti meg. Sarkalatos törvény meghatározza azokat a közhivatalokat, amelyeket az országgyűlési képviselő nem tölthet be, valamint más összeférhetetlenségi eseteket is megállapíthat. (3) Az országgyűlési képviselő megbízatása megszűnik a) az Országgyűlés megbízatásának megszűnésével, b) az országgyűlési képviselő halálával, c) összeférhetetlenségnek kimondásával, d) lemondásával, e) ha a megválasztásához szükséges feltételek már nem állnak fenn, vagy f) ha egy éven keresztül nem vesz részt az Országgyűlés munkájában. (4) Az összeférhetetlenség kimondásáról, valamint a megbízatás megszűnése (4) bekezdés e) és f) pontja szerinti esetének megállapításáról az Országgyűlés a jelen lévő képviselők kétharmadának szavazatával határoz. (5) Az országgyűlési képviselők jogállására és javadalmazására vonatkozó részletes szabályokat sarkalatos törvény határozza meg. Az Országgyűlés működése 5. Cikk (1) Az Országgyűlés ülései nyilvánosak. A Kormány vagy bármely országgyűlési képviselő kérelmére az Országgyűlés az országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával zárt ülés tartásáról határozhat. (2) Az Országgyűlés elnököt, alelnököket és jegyzőket választ tagjai sorából. (3) Az Országgyűlés országgyűlési képviselőkből álló állandó bizottságokat alakít. (4) Az országgyűlési képviselők tevékenységük összehangolására a Házszabályban meghatározott feltételek szerint országgyűlési képviselőcsoportot alakíthatnak. (5) Az Országgyűlés akkor határozatképes, ha az ülésen a képviselőknek több, mint a fele jelen van. (6) Ha az Alkotmány eltérően nem rendelkezik, az Országgyűlés a határozatait a jelen lévő képviselők több, mint a felének szavazatával hozza. A Házszabály egyes döntések meghozatalát minősített többséghez kötheti. (7) Az Országgyűlés a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott Házszabályban állapítja meg működésének szabályait és tárgyalási rendjét. (8) Az Országgyűlés rendszeres ülésezését biztosító rendelkezéseket sarkalatos törvény határozza meg. Törvényalkotás 6. Cikk (1) Törvényt a köztársasági elnök, a Kormány, országgyűlési bizottság vagy országgyűlési képviselő kezdeményezhet. (2) Az Országgyűlés a törvény kezdeményezője, a Kormány, illetve az Országgyűlés elnöke zárószavazás előtt megtett indítványára az elfogadott törvényt alkotmányossági vizsgálatra megküldheti az Alkotmánybíróságnak. Az Országgyűlés az indítványról a zárószavazást követően határoz. Az indítvány elfogadása esetén az Országgyűlés elnöke az elfogadott törvényt alkotmányossági vizsgálatra az Alkotmánybíróságnak haladéktalanul megküldi. (3) Az elfogadott törvényt az Országgyűlés elnöke öt napon belül aláírja, és megküldi a köztársasági elnöknek. A köztársasági elnök a megküldött törvényt öt napon belül aláírja, és elrendeli annak kihirdetését. Ha az Országgyűlés a (2) bekezdés szerint a törvényt alkotmányossági vizsgálatra megküldte az Alkotmánybíróságnak, az Országgyűlés elnöke csak akkor írhatja azt alá, és küldheti meg a köztársasági elnöknek, ha az Alkotmánybíróság alkotmányellenességet nem állapított meg.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria