text:
IV/00883/2017
. IV/00883/2017
Első irat érkezett: 03/31/2017
Az ügy tárgya: A Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz (tisztességtelen eljárás)
Az indítványozó - az Abtv. 27. §-a alapján - a Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. számú ítélete és a Szolnoki Törvényszék 3.B.153/2013/127. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, másodlagosan pedig a büntetés végrehajtásának felfüggesztését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozót adócsalásban tettesként, valamint bűnsegédi bűnrészesként ítélték el. Indítványában a bűnsegédi bűnrészesként történő elítélését sérelmezi, nézete szerint a bíróságok esetleges, bizonytalan tartalmú állítások alapján állapították meg "közreműködését", amelyre büntetőjogi felelősséget alapítani nem lehet. Sérelmezi továbbá, hogy az elsőfokú eljárás törvényes vád hiányában zajlott, nézete szerint a vád tárgyává tett cselekmény körülírása nem volt pontos, mert az elkövetési magatartást, a cselekmény megvalósításának helyét, idejét, stb. nem tartalmazta hiánytalanul. Álláspontja szerint a Btk. alapján törvényes vád hiányában a bíróságnak az eljárást meg kellett volna szüntetnie. Nézete szerint a törvényes vád hiányában lefolytatott eljárás a védelem alkotmányos jogával is szoros összefüggése mutat, mivel az érdemi védekezés lehetőségétől fosztotta meg. A másodfokú eljárással kapcsolatosan pedig azt sérelmezi, hogy a bíróság olyan tényállást rögzített, amelyre nézve bizonyíték nem állt rendelkezésére.
Mindezek alapján sérül az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdése szerinti tisztességes eljárárshoz, valamint a XXVIII. cikk (3) bekezdése szerinti védelemhez fűződő alapjoga..
Kaszab Árpád
a Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. számú ítélete és a Szolnoki Törvényszék 3.B.153/2013/127. számú ítélete
IV_883_4_2017_ind_kieg_anonim.pdf IV_883_0_2017_inditvany_anonim.pdf
A határozat száma: 3316/2017. (XI. 30.) AB végzés
Sz_IV_883_2017.pdf
Az Alkotmánybíróság a Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. sorszámú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	1. Kaszab Árpád (a továbbiakban: indítványozó; jogi képviselője: dr. Mester Csaba ügyvéd, 1082 Budapest, Üllői út 46., II/17. szám) a Szolnoki Törvényszék útján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő az Alkotmánybíróságnál.
[2]	Az indítványozó az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdésének d) pontja, valamint az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 27. §-a alapján azért nyújtott be alkotmányjogi panaszt, mert álláspontja szerint a Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. sorszámú ítélete, valamint az ítélet alapjául szolgáló Szolnoki Törvényszék 3.B.153/2013/127. sorszámú ítélete sértik az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiságból fakadó jogbiztonság elvét, az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében elismert tisztességes eljárás követelményrendszerét, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) bekezdésében foglalt védelemhez fűződő jogot. Az indítványozó ilyen okok alapján kezdeményezi a hivatkozott ítélőtáblai döntés, valamint az annak alapjául szolgáló ítélet alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését. Az indítványozó ezen kívül kezdeményezi, hogy az Alkotmánybíróság a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 429/C. §-a alapján hívja fel az elsőfokú bíróságot az alkotmányjogi panaszban támadott bírósági határozat végrehajtásának felfüggesztésére.
[3]	1.1. Az alkotmányjogi panasz benyújtásának alapjául szolgáló adócsalás bűncselekmények miatt indított büntetőügyben az indítványozó másodrendű terheltként szerepel. A büntetőeljárás során első fokon eljáró Szolnoki Törvényszék 3.B.153/2013/127. sorszámú ítéletében megállapított, majd a Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. sorszámú ítéletében kisebb mértékben helyesbített és kiegészített, az eljárás során így irányadó tényállás szerint az indítványozó három terhelttársával együtt olyan őrző-védő feladatok ellátására szakosodott társaságokat tulajdonoltak és irányítottak, amelyek különböző megrendelőknek közvetlenül nyújtották szolgáltatásaikat vagy pedig más vagyonvédelmi társaságok alvállalkozóiként folytatták tevékenységüket. A terheltek az általuk irányított társaságok így megszerzett árbevételét terhelő általános forgalmi adót nem kívánták megfizetni. Az adókötelezettség csökkentése érdekében ezért színlelt szerződéseket készítettek, amelyekkel a vagyonvédelmi munkák ellátására további alvállalkozókat bíztak meg. A terheltek a társaságok fizetendő adóját a névleges alvállalkozók által kiállított valós gazdasági eseményeket nem tartalmazó pénzforgalmi bizonylatok általános forgalmi adó tartalmával csökkentették. Az elsőfokú bíróság az adócsalás és magánokirat-hamisítás bűncselekményei miatt az indítványozó büntetőjogi felelősségét egyfelől tettesi, másfelől pedig bűnsegédi magatartások miatt mondta ki (erről lásd: Szolnoki Törvényszék 3.B.153/2013/127. sorszámú ítéletének 5–27. oldalait, valamint Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. sorszámú ítéletének 8–12. oldalait).
[4]	A kétirányú ügyészi és védelmi fellebbezések alapján másodfokon a Szegedi Ítélőtábla járt el. Az indítványozó védelmi fellebbezésében többek között arra hivatkozott, hogy az elsőfokú ítéleti tényállás megalapozatlan és nincsen kellően feltárva. E körben tett előadása szerint az ítéleti tényállás nem tartalmazza, hogy az indítványozó pontosan kinek, mikor és milyen számlák könyvelésére adott utasításokat. Emellett hivatkozott arra is, hogy az elsőfokú bíróság megsértette a vádhoz kötöttség elvét, mert a vádirat erre vonatkozó tényállításai ellenére állapítja meg, hogy az indítványozó adott utasítást a színlelt pénzforgalmi bizonylatok könyvelésére. Az indítványozó fellebbezése szerint ezen kívül az elsőfokú bíróság okszerűtlenül értékelte a bizonyítékokat. A Szegedi Ítélőtábla az elsőfokú bíróság terheltekkel szemben kiszabott büntetéseit súlyosította, illetve a büntetőügyben érintett társaságokkal szemben vagyonelkobzást rendelt el, egyebekben azonban az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Az ítélőtábla az indítványozó a fellebbezésében megjelöltekre előadta, hogy az elsőfokú bíróság a tettazonosság elvére figyelemmel járt el és az ügyben benyújtott vádirat keretei között maradva bírálta el a vádlottak terhére rótt büntetendő cselekményeket. A másodfokú bíróság e körben kifejtett indokolásában a töretlen bírói gyakorlatot felidézve arra mutatott rá, hogy nem jelenti a vádelv sérelmét, ha a vádirati és ítéleti tényállások nem pontosan fedik egymást, de a bűncselekmény lényeges elemeit alkotó tények tekintetében mégis megfelelnek egymásnak. Az ítélőtábla részletes értékelése szerint az elsőfokú bíróság támadott ítélete a vádelv ezen mércéjének megfelel, így nem találta alaposnak az indítványozó fellebbezését (erről lásd: Szegedi Ítélőtábla Bf.II.590/2016/7. sorszámú ítéletének 3–4. és 7. oldalait).
[5]	1.2. Az indítványozó ezt követően terjesztett elő alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó azért kezdeményezi az Abtv. 27. §-a szerinti alkotmányjogi panasz eljárást, mert álláspontja szerint a bírósági döntés sérti az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményét, valamint az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésben biztosított tisztességes eljárás követelményét és ugyanezen cikk (3) bekezdésében elismert védelemhez fűződő jogot. Az indítványozó mindhárom Alaptörvényben foglalt rendelkezés sérelmének alapját abban jelöli meg, hogy a bűnsegédi magatartások tekintetében mind a vádirat, mind pedig az ítéleti tényállás pontatlan és bizonytalan, illetve az eljáró bíróságok megsértették a büntetőeljárásban ismert vádelv követelményét. Az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt szabály sérelmének okaként az indítványozó azt adja elő, hogy a büntetőjogi felelősség megállapítása bizonytalan tartalmú tényálláson alapszik. Az indítványozói érvelés szerint az Alaptörvény XXVIII. cikk (3) bekezdésében biztosított védelemhez fűződő jog azért sérül, mert az elfogadott tényállás bizonytalan tartalmú megállapításai megfosztották az eredményes védekezés lehetőségétől. Végül az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) bekezdésében biztosított tisztességes eljáráshoz fűződő jogra is hivatkozik, mert álláspontja szerint az ügyben benyújtott vádirat pontosan meghatározott elkövetési magatartás hiányában nem felel meg a törvényes vád követelményrendszerének, illetve ezen túl a vádemelést követő büntetőeljárás sem tartalmaz pontosan körülírt tényeket.
[6]	2. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében előírtak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Az Alkotmánybíróság ezért tanácsban eljárva mindenekelőtt azt vizsgálta meg, hogy az alkotmányjogi panasz megfelel-e a törvényben foglalt befogadhatósági feltételeknek.
[7]	3.1. Az Abtv. 27. § a) pontja, és ezzel összhangban az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontja úgy rendelkezik, hogy alkotmányjogi panasz kezdeményezésére olyan bírói döntéssel szemben van lehetőség, amely Alaptörvényben biztosított jogot sért. Az indítványozó a Szegedi Ítélőtábla döntését részben az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében megfogalmazott jogállamiság klauzulából fakadó jogbiztonság elvére hivatkozással kifogásolja. Az indítványozó a jogbiztonság sérelmére azért hivatkozik, mert álláspontja szerint a támadott bírósági döntés bizonytalan tényállást tartalmaz és így nem felel meg a jogbiztonság követelményének. Következetes gyakorlata szerint ugyanakkor az Alkotmánybíróság csak kivételes esetekben, így különösen a visszaható hatályú jogalkotás és a felkészülési idő hiánya esetén ismeri el az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésében foglalt jogbiztonság elvét olyan Alaptörvényben biztosított jogként, amelyre alkotmányjogi panasz is alapítható {elsőként lásd: 3268/2012. (X. 4.) AB végzés, Indokolás [14]; legutóbb megerősítette: 3027/2017. (II. 17.) AB végzés, Indokolás [10]}. Az alkotmányjogi panaszban az Alaptörvény B) cikk (1) bekezdésével összefüggésben előadottak nem minősülnek az indítványozó Alaptörvényben biztosított jogának, így vélt sérelmükre alkotmányjogi panasz nem alapítható. Mindebből következően az alkotmányjogi panasz ebben a részében nem felel meg a befogadhatóság Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontjában foglalt törvényi követelménynek.
[9]	Az Alkotmánybíróság a befogadhatóság e törvényi feltételével összefüggésben elsőként arra emlékeztet, hogy az Alkotmánybíróság a bírói döntéssel szemben benyújtott alkotmányjogi panasz intézményén keresztül is az Alaptörvényt és az abban elismert jogokat oltalmazhatja {erről lásd elsőként: 3325/2012. (XI. 12.) AB végzés, Indokolás [13]; legutóbb megerősítette: 3246/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [11]}. Az Alkotmánybíróság ennek megfelelően a bírói döntések felülvizsgálata során az Alaptörvényben elismert alapjogi követelményrendszer tényleges érvényesülését garantálja {erről lásd például: 8/2013. (III. 1.) AB határozat, Indokolás [55]}. Ennek megfelelően az Alkotmánybíróság következetes gyakorlata szerint nem vizsgálja, hogy a bírói döntés indokolásában megjelölt bizonyítékok és megjelenő érvek megalapozottak-e, a jogalkalmazó helytállóan értékelte-e ezeket a bizonyítékokat és érveket, illetve a konkrét ügyben a bírói mérlegelés eredményeként megállapított tényállás, valamint az abból levont következtetés megalapozott-e, mint ahogy azt sem vizsgálja, hogy a bíróságok jogértelmezése helyesen illeszkedik-e a jogági dogmatika általánosan elfogadott szabályaihoz {elsőként lásd: 3003/2012. (VI. 21.) AB végzés, Indokolás [4]; legutóbb megerősítette: 3246/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [11]}.
[10]	Az indítványozó az Alaptörvény XXVIII. cikk (1) és (3) bekezdéseiben elismert alapvető jogok sérelmeként elsősorban a bűnügyben ítélkező bíróságok jogértelmezésére hivatkozik, amikor az alkotmányjogi panaszban a bűncselekmény történeti tényállásának bizonytalan és a büntetőeljárás során változó körülírását állítva a törvényes vád és a vádelv érvényesülését megítélő bírósági álláspontot vonja kétségbe. Az indítványozó ezzel összefüggésben utal arra is, hogy a másodfokú bíróság a bizonyítékok okszerűtlen mérlegelésével állapította meg a bűnsegélyre vonatkozó tényállásrészt. Megállapítható emellett, hogy az indítványozó e sérelemre a büntetőbírósági eljárás során korábban, már a fellebbezésében is hivatkozott és e kifogását a másodfokon eljáró bírói fórum részletesen vizsgálta. Az ítélőtábla e körben azt állapította meg, hogy a következetes büntetőbírósági gyakorlat alapján nem sérült a vádelv, mert az inkriminált cselekmény lényeges elemeit a vádirat és az elsőfokú bíróság ítéleti tényállása egyaránt tartalmazza. Az Alkotmánybíróság értékelése szerint az alkotmányjogi panasz tartalmát tekintve ismételten e bírósági jogértelmezés helytállóságát vonja kétségbe. Bár a vád törvényessége valóban szoros összefüggésben áll az Alaptörvény XXVIII. cikkében elismert garanciarendszerrel, az Alkotmánybíróság emlékeztetve a 3062/2013. (II. 28.) AB végzésében kifejtett álláspontjára ehelyütt jegyzi meg, hogy az egyes bűncselekmények tényállási elemeinek pontosságára és részletességére vonatkozó előírások vagy az e körben kialakított bírósági gyakorlat megítélése már az alkotmányossági mércén kívül eső olyan büntetőjogi szakkérdés, amelynek vitatása nem ad okot az Alkotmánybíróság alapjogvédelmi eljárására (Indokolás [9]–[10]). Emellett az Alkotmánybíróság előbbiekben felidézett következetes álláspontja értelmében az ítélkező bíróság tényállás-megállapítási, bizonyítékértékelési és jogértelmezési szabadságához tartozik, hogy a bizonyítékokat meggyőződése szerint mérlegelje, jogági minősítésüket illetően szabadon alakíthassa ki álláspontját, valamint ennek megfelelően saját maga dönthessen a tényállás megállapításáról. Az ügyben eljáró bíróság által elfogadott bizonyítékok mérlegelésének és jogértelmezésének ilyetén felülvizsgálatától pedig az Alkotmánybíróság mindaddig tartózkodik, amíg a jogértelmezés pontosan körülírt, Alaptörvényben védelmezett jogot nem sért {legutóbbról lásd: 3246/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [13]}. Figyelemmel az ügyben másodfokon eljáró bíróság részletesen kifejtett álláspontjára is, az Alkotmánybíróság megítélése szerint az alkotmányjogi panaszban előadott kifogások az eljáró büntetőbíróságok jogértelmezésének helytállóságát, illetve a bizonyítékok okszerű mérlegelését vitatják, és ezért nem vetnek fel olyan alaptörvény-ellenességi kételyt, amely a támadott bírói döntést érdemben befolyásolhatta. Az Alkotmánybíróság emellett az alkotmányjogi panaszban felvetett kérdéseket nem értékelte olyan alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdésekként sem, amely érdemi alkotmánybírósági eljárásra okot adhatna {elsőként lásd: 3111/2012. (VII. 26.) AB végzés, Indokolás [3], legutóbb megerősítette: 3246/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [13]}.
[11]	4. Az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panasz befogadhatósági vizsgálatának eredményeként így arra a következtetésre jutott, hogy az alkotmányjogi panasz részben nem felel meg az Abtv. 27. § a) pontjában és az Abtv. 52. § (1b) bekezdés b) pontjában, részben pedig az Abtv. 29. §-ában foglalt befogadhatósági feltételeknek. Az Alkotmánybíróság ezért az alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjai alapján, figyelemmel az Abtv. 56. § (3) bekezdésében előírtakra is, visszautasította. Mivel az Alkotmánybíróság az alkotmányjogi panaszt visszautasította, okafogyottá vált az indítványozó abbéli kezdeményezése, hogy az Alkotmánybíróság hívja fel az első fokon eljáró bíróságot a támadott bírósági határozat végrehajtásának felfüggesztésére {elsőként lásd: 3097/2015. (V. 19.) AB végzés, Indokolás [21]; majd legutóbbról lásd: 3245/2017. (X. 10.) AB végzés, Indokolás [10]}.
. 03/31/2017
. 3316/2017. (XI. 30.)

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
A Közbeszerzések Tanácsa által a közbeszerzési referens szakképesítés (OKJ ) Közbeszerzési vonatkozású általános jogi ismeretek - PDF
A Közbeszerzések Tanácsa által a közbeszerzési referens szakképesítés (OKJ ) Közbeszerzési vonatkozású általános jogi ismeretek
Download "A Közbeszerzések Tanácsa által a közbeszerzési referens szakképesítés (OKJ 54 343 03 0000 00 00) Közbeszerzési vonatkozású általános jogi ismeretek"
1 A Közbeszerzések Tanácsa által a közbeszerzési referens szakképesítés (OKJ ) Közbeszerzési vonatkozású általános jogi ismeretek szakmai követelménymoduljához készíttetett segédanyag májusi lezárás Szerzı: Dr. Kardkovács Kolos ügyvéd, hivatalos közbeszerzési tanácsadó Lektor: dr. Kovács Dóra 12 Tartalomjegyzék I. Fejezet: Jogforrási hierarchia Jogforrások fogalma Jogforrások rendszere (kibocsátók, jogszabályok típusai) Az Alkotmány helye és szerepe a jogforrási hierarchiában Kizárólagos törvényhozási tárgyak A jogszabályok jellemzıi (törvény, rendelet), a jogszabályok jelölése A jogszabályok szerkezeti elemei Az állami irányítás egyéb jogi eszközei II. Fejezet: Jogszabályok hatálya és érvényessége A jogszabályok érvényességének fogalmi megközelítései A jogszabályok kihirdetése és közzététele A jogszabályok idıbeli, területi és személyi hatálya A visszaható hatály tilalma III. Fejezet: Tulajdonjog fogalma, tárgya, tartalma A tulajdonjog fogalma, szerzésmódok és jellemzıik A tulajdonjog tárgyai (dolog fogalma, alkotórész, tartozék, a dolgok osztályozása) A tulajdonjog részjogosítványai, a tulajdonjog tartalma A tulajdonos kötelezettségei, a tulajdonjog korlátai Szolgalmak IV. Fejezet: A szerzıdések létrejöttének, megkötésének szabályai A szerzıdés fogalma Az ajánlat és az elfogadás A szerzıdési szabadság, a szerzıdések alakisága A szerzıdés stádiumai Semmisség, megtámadhatóság fogalma, szabályai, következményei Szerzıdés módosítása és teljesítése Szerzıdés megszegésének esetei és jogkövetkezményei Az elévülés A közbeszerzési eljárást lezáró szerzıdések sajátosságai V. Fejezet: A szerzıdést biztosító mellékkötelezettségek fajtái, szabályai A mellékkötelezettségek áttekintése, a szerzıdést megerısítı mellékkötelezettségekrıl általában A foglaló fogalma és szabályai A kötbér fogalma és szabályai Jótállás fogalma, szabályai Bankgarancia és biztosítási szerzıdés alapján kiállított - készfizetı kezességvállalást tartalmazó - kötelezvény Kezesség fogalma, formái, szabályai VI. Fejezet: A szerzıdések szerkezete, tartalmi elemei, csoportosítása A szerzıdések tartalma A szerzıdések szabályozása a Ptk-ban (általános és különös szabályok) A fı- és mellékkötelezettségek fogalma VII. Fejezet: A vállalkozási szerzıdés szabályai VIII. Fejezet: A megbízás szabályai IX. Fejezet: Az adásvétel és a szállítási szerzıdés szabályai Az adásvétel szabályai3 2. Az adásvételi különös nemei A szállítási szerzıdés szabályai X. Fejezet: Az államháztartás alrendszerei Az államháztartás fogalma, rendszere Az államháztartás gazdálkodásának alapelvei Államháztartási bevételek és kiadások A költségvetés adatainak nyilvánossága A Magyar Államkincstár jogállása és alapvetı feladatai A költségvetési szervek fogalma, csoportosítása, alapítása, megszüntetése Az államháztartás és a közbeszerzésekre vonatkozó szabályozás kapcsolata XI. Fejezet: A közigazgatási eljárás alapelvei XII. Fejezet: A közigazgatási hatósági ügy és az ügyfél fogalma A közigazgatási hatósági ügy Az ügyfél Jogutódlás a hatósági eljárásban XIII. Fejezet: Joghatóság, hatáskör, illetékesség fogalma a Ket. alapján Joghatóság fogalma Hatáskör és illetékesség A hatáskör és illetékesség összeütközése, az eljáró szerv kijelölése Eljárási kötelezettség Eljárás az illetékességi területen kívül XIV. Fejezet: Közigazgatási hatósági eljárás a Ket. szerint Az eljárás megindítása A kérelem érdemi vizsgálat nélküli elutasítása Az eljárás megszüntetése és felfüggesztése A tárgyalás Az eljáró szerv határozatának meghozatala XV. Fejezet: Bizonyítási eljárás céljai, a bizonyítás eszközei a Ket. szerint A tényállás tisztázásának kötelezettsége Az ügyfél nyilatkozata Az irat A tanú A szemle A szakértı XVI. Fejezet: Közigazgatási hatósági döntések A hatósági döntések megjelenési formái A határozat (egyszerősített határozat) és végzés Az ideiglenes intézkedés Egyezség jóváhagyása Hatósági szerzıdés A döntés közlése XVII. Fejezet: Közigazgatási jogorvoslatok rendszere A jogorvoslatok áttekintése A fellebbezés A döntés módosítása vagy visszavonása fellebbezés alapján Bírósági felülvizsgálat Újrafelvételi eljárás A döntés módosítása vagy visszavonása A felügyeleti eljárás A határozat felülvizsgálata az Alkotmánybíróság határozata alapján4 9. Az ügyészi intézkedés Semmisség XVIII. Fejezet: A hatósági döntések végrehajthatóságának feltételei, a végrehajtás elrendelése és foganatosítása A végrehajtási eljárás fogalma, a végrehajtás elıfeltételei A jogerı fogalma, a végrehajthatóság és a jogerı összefüggései A végrehajtás elrendelése A végrehajtás foganatosítása, pénzfizetési kötelezettség végrehajtása A késedelmi pótlék Meghatározott cselekmény végrehajtása Meghatározott ingóság kiadása Végrehajtás felfüggesztése Végrehajtás megszüntetése A végrehajtáshoz való jog elévülése XIX. Fejezet: Az elektronikus tájékoztatás szabályai XX. Fejezet: A hatósági szolgáltatás szabályai I. Fejezet: Jogforrási hierarchia 1. Jogforrások fogalma A jogforrások fogalmának meghatározását illetıen alapvetıen két megközelítés ismert. Az egyik szerint jogforrás alatt értendık mindazon tényezık, amelyekbıl a jog származik, keletkezik (ún. genetikus jogforrás definíció). E fogalom-meghatározás szerint a jogforrás fogalomkörébe sorolhatók a szokásjogok, a jogszabályok, a jogalkalmazó szervek állásfoglalásai (pl. irányelvek, elvi állásfoglalások, elvi döntések, stb.), sıt a jogtudomány és a jogtudósok munkássága is. A másik megközelítés szerint jogforrás alatt a meghatározott módon, a jogalkotó hatáskörrel felruházott (állami vagy önkormányzati szervek), továbbá az általuk alkotott jogszabályok összessége értendı (ún. gnoszeológikus jogforrás definíció). E fogalom-meghatározás szerint tehát a jogforrás nem más, mint egyrészt a jogszabályok megjelenési formája, amelyekbıl a jogi normák tartalma (magatartásszabály) megismerhetı, másrészt amelyektıl, mint kibocsátóktól (jogalkotó szervektıl) a jogi normák származnak. A jogforrás tehát összefoglalóan jelenti egyrészt a jogalkotásra, jogszabályok kibocsátására jogalkotó határkörrel felruházott szerveket, másrészt az általuk egy aktussal elfogadott jogi normákat, azaz a jogszabályokat. A következıkben e megközelítés szerint vizsgáljuk a jogforrások sajátosságait. A jogforrások közös jellemzıje, hogy egymásra épülı, hierarchikus rendszert alkotnak és országos vagy helyi szinten rendezik a társadalmi viszonyokat. Ez utóbbi körben jogszabályok kibocsátására alapvetıen akkor kerül sor, ha társadalmi igény jelentkezik valamilyen társadalmi viszony rendezésére és ezzel összefüggésben szükségessé válik a közösség tagjai jogainak és kötelezettségeinek meghatározása, valamint az esetleges érdek-összeütközések feloldása. 45 2. Jogforrások rendszere (kibocsátók, jogszabályok típusai) A jogforrások természetesen többféle szempont szerint, így többek között kibocsátók és az általuk kibocsátott jogszabály típusa szerint is csoportosíthatók. A Magyar Köztársaság hatályos alkotmánya szerint jogszabályt bocsáthat ki: - az Országgyőlés, - a Kormány, - a miniszterelnök, - a miniszterek és - a helyi önkormányzat képviselıtestülete. A jogszabályok megjelenési formája kétfajta lehet, nevezetesen törvény vagy rendelet. A teljesség igényével meg kell említeni, hogy korábban lehetıség volt törvényerejő rendelet kibocsátására is (ezt az Országgyőlés ülésezésének hiányában az azóta már megszőnt Elnöki Tanács bocsáthatta ki). Ez csak azért érdemel említést, mert bár óta törvényerejő rendelet kibocsátására nem került sor, azonban néhány törvényerejő rendelet még hatályban van. A jogszabály kibocsátására jogosult szerveket a kibocsátott jogszabály típusával összevetve megállapítható, hogy az Országgyőlés törvény, a Kormány kormányrendelet, a miniszterelnök és a miniszterek, valamint a helyi önkormányzat képviselıtestülete rendelet kibocsátására jogosult. Fontos kiemelni, hogy az Országgyőlés bármilyen gazdasági és társadalmi viszony szabályozása körében, a Kormány az Alkotmányban meghatározott feladatkörében, de a kizárólagos törvényhozási tárgyak kivételével gyakorlatilag bármely egyéb szabályozási tárgy tekintetében, illetve természetesen valamely törvény felhatalmazása alapján, míg a miniszterelnök és a miniszterek csak a feladatkörükben és kizárólag magasabb szintő jogszabály felhatalmazása alapján adhatnak ki jogszabályt. A helyi önkormányzat képviselıtestülete a helyi közügyekben vagy a törvény vagy esetlegesen kormányrendelet felhatalmazása alapján alkothat rendeletet. Említettük, hogy a jogforrások közös jellemzıje, hogy egymásra épülı, hierarchikus rendszert alkotnak. Ez tükrözıdik mind a kibocsátók, mind pedig az általuk kibocsátott jogszabályok tekintetében. Így a hierarchia csúcsán a törvény, majd a kormányrendelet, végül a miniszterelnöki, illetve a miniszteri rendelet áll. Külön kell szólni a helyi önkormányzat képviselıtestülete által kibocsátott rendeletrıl, mivel a helyi közügyekben a képviselıtestület általános jogalkotó hatáskörrel rendelkezik, azaz az Alkotmány és a törvények keretei között a helyi életviszonyok szabályozása tekintetében szabadon bocsáthat ki rendeletet. Természetesen azokban az esetekben, ahol helyi önkormányzat képviselıtestülete átruházott hatáskörben törvény vagy esetlegesen kormányrendelet felhatalmazása alapján alkot rendeletet, ott a helyi viszonyokra irányadó és a helyi (területi) sajátosságoknak megfelelı részletes szabályok nem állhatnak ellentétben a felhatalmazást adó jogszabály rendelkezéseivel. A jogforrási hierarchia tehát azt jelenti, hogy egyrészt a magasabb szintő jogszabály rendelkezésével nem lehet ellentétes az alacsonyabb szintő jogszabály rendelkezése, másrészt az alacsonyabb szintő jogszabály csak annyiban szabályozhat egy adott életviszonyt, amennyiben arra vonatkozóan a magasabb szintő jogszabály nem állapít meg rendelkezést. Ennek megfelelıen a jogforrási hierarchia következtében megfigyelhetı, hogy a magasabb 56 szintő jogszabály az alacsonyabb szintő jogszabállyal az általános és különös viszonyában áll, azaz a hierarchiában föntrıl lefelé haladva a szabályozás egyre inkább specifikus vagy részletszabályokat tartalmaz. A jogforrási hierarchia megsértésének következménye, hogy az alacsonyabb szintő jogszabálynak a magasabb szintő jogszabállyal ellentétes rendelkezése nem bír kötelezı erıvel. A vélt vagy valós jogszabályi kollíziók megállapítása, az alkotmányos rendelkezésekkel való összevetése és az összeütközés következményeinek levonása erre irányuló indítvány esetén az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik. Kizárólag a teljesség igényével a korábbiakban is kifejtettekre tekintettel, az Európai Unióhoz történı csatlakozás kapcsán és a Magyar Köztársaság tagállami minıségére tekintettel meg kell emlékezni arról is, hogy a jogforrási hierarchia a közösségi jog és a nemzeti jogok viszonyában is értelmezhetı. E tekintetben az Alkotmány úgy rendelkezik, hogy a Magyar Köztársaság az Európai Unióban tagállamként való részvétele érdekében nemzetközi szerzıdés alapján az Európai Uniót, illetıleg az Európai Közösségeket (a továbbiakban: Európai Unió) alapító szerzıdésekbıl fakadó jogok gyakorlásához és kötelezettségek teljesítéséhez szükséges mértékig egyes Alkotmányból eredı hatásköreit a többi tagállammal közösen gyakorolhatja, e hatáskörgyakorlás megvalósulhat önállóan és az Európai Unió intézményei útján is. A Magyar Köztársaság jogrendszere elfogadja a nemzetközi jog általánosan elismert szabályait, biztosítja továbbá a vállalt nemzetközi jogi kötelezettségek és a belsı jog összhangját. Amennyiben tehát a jogszabályi ütközés a közösségi jog vagy a nemzetközi egyezményben vállalt kötelezettségek és a nemzeti jog között állna fenn, abban az esetben feltéve, hogy az Alkotmányban biztosított jogvédelem szintje nem csökken a közösségi jog, illetve a nemzetközi jog elsıdlegessége érvényesül. Amennyiben valamely közösségi polgár, európai uniós tagállam, közösségi jogalkalmazó szerv vagy az Európai Bizottság a közösségi jog és a belsı jog összhangjának hiányát észleli, akkor e körben az Európai Bíróság állásfoglalását vagy döntését kérheti. 3. Az Alkotmány helye és szerepe a jogforrási hierarchiában A jogforrási hierarchia kapcsán leírtak jól rávilágítanak arra, hogy egy adott jogszabálynak a jogrendszerben elfoglalt helye a hierarchikus rend okán meghatározó jelentıségő. Ezek közül is minden ország jogrendszerében kiemelkedik az Alkotmány függetlenül attól, hogy léteznek egyes országok, ahol nincs ún. írott alkotmány. Az Alkotmányok ugyanis minden esetben alaptörvényként funkcionálnak és rendelkezéseik révén a jogrendszer egészét érintı kihatásuk van. Az Alkotmányok kiemelt jelentıségét mutatja, hogy az alkotmányos rendelkezések valamennyi jogalkotót kötik, azokkal ellentétes tartalmú jogszabály kibocsátására nem kerülhet sor. Az Alkotmány szupremáciáját számos ország jogrendszerében külön intézményrendszer és/vagy eljárásjogi szabályok is biztosítják. A hazai jogrendszer esetében például az Alkotmánybíróság ırködik az Alkotmány megtartásán és megsemmisíthet minden olyan jogszabályt vagy jogszabályhelyet, amelyrıl azt állapítja meg, hogy az Alkotmánnyal ellentétes rendelkezést tartalmaz. Az eljárásjogi szabályokat illetıen pedig megemlíthetı, hogy új Alkotmány elfogadásához az Országgyőlés kétharmados szavazattöbbséggel történı elfogadásán túlmenıen annak népszavazás útján történı megerısítése is szükséges. Érdekesség, hogy az Alkotmány maga is törvény, ezért tisztán formális megközelítésében más törvényekhez hasonlóan a jogforrási hierarchia csúcsán található. Ami az 67 Alkotmányt szerepét tekintve mégis a többi törvény fölé emeli az nem más, mint annak szabályozási tárgyköre, hiszen a legtöbb Alkotmány az államcélokra, az államformára, a hatalommegosztásra, a hatalomgyakorlás módjára, az alapvetı szabadságjogokra, az államszervezetre, a közigazgatási szervezetrendszerre, az állampolgári kötelezettségekre, a nemzetközi kapcsolatokra és szuverenitásra vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket. Ennek megfelelıen a Magyar Köztársaság Alkotmánya az alábbi fıbb szabályozási tárgyakat tartalmazza: - államformára, hatalomgyakorlás módjára, a politikai rendszer és az államhatalom jellegére, - a szuverenitás gyakorlására, az európai uniós tagsággal együttjáró kompetenciamegosztásra, - az alapvetı jogokra (szabadságjogok, gazdasági, szociális és kulturális jogok, emberi jogok, állampolgári jogok, diszkrimináció tilalma) és kötelezettségekre (honvédelem, közteherviselés, gyermekek taníttatása), illetve a jogok védelmére, - az államszervezetre, a feladat- és hatalommegosztásra, - az államhatalmi szervekre (Országgyőlés, Kormány, köztársasági elnök), a bíróságokra és az ügyészségekre, - az alkotmányos jogok védelmének szervezetrendszerére (Alkotmánybíróság, országgyőlési biztosok), - a honvédségre és egyes rendvédelmi szervekre, - az Országgyőlés pénzügyi ellenırzésére (Állami Számvevıszék) és a monetáris politika szervezetrendszerére (Magyar Nemzeti Bank), - a helyi hatalomgyakorlásra (önkormányzatokra), - a jogalkotásra és a jogalkotó szervekre, - a választások elveire, - a nemzeti jelképekre vonatkozó alapvetı szabályokat. A jogforrástan ismer még ún. alkotmányos törvényeket, amelyek közvetlenül kapcsolódnak az Alkotmány valamely szabályozási tárgyköréhez, ezért a jogforrási hierarchiában ugyan az Alkotmány alatt helyezkednek el, de jelentıségüknél fogva kiemelkednek más törvények közül. Ezeket az Országgyőlés csak kétharmados szavazattöbbséggel fogadhatja el, illetve módosíthatja, amely széleskörő társadalmi konszenzust és a pártok közötti egyetértést feltételez. E körben példaként említhetı az egyesülési törvény, a helyi önkormányzatokról szóló törvény, a választási törvény, stb. 4. Kizárólagos törvényhozási tárgyak A jogforrási rendszer hierarchiájából következik, hogy egyes kiemelt jelentıségő társadalmi viszonyokat az Alkotmány rendelkezéseire is figyelemmel csak törvényben lehet szabályozni. Ezek az ún. kizárólagos törvényhozási tárgyak. Így az Országgyőlés törvényben állapítja meg: - a társadalmi rendre, valamint a társadalom meghatározó jelentıségő intézményeire, az állam szervezetére, mőködésére, és az állami szervek hatáskörére vonatkozó alapvetı rendelkezéseket, 78 - a gazdasági rendre, a gazdaság mőködésére és jogintézményeire vonatkozó alapvetı szabályokat, - az állampolgárok alapvetı jogait és kötelességeit, ezek feltételeit és korlátait, valamint érvényre juttatásuk eljárási szabályait. A társadalmi rendre vonatkozóan törvényben kell szabályozni különösen: - az Alkotmányban felsorolt állami szervek mőködését, - a társadalmi szervezetek és az érdekképviseleti szervek jogállását, - az országgyőlési képviselık és a tanácstagok választását, valamint jogállását, - a miniszterek és az államtitkárok jogállását és felelısségét, - a népszavazást, - a bőncselekményeket, a büntetéseket és a büntetés-végrehajtást, - a büntetı, a polgári és az államigazgatási eljárást. A gazdasági rendre vonatkozóan törvényben kell szabályozni különösen: - a tulajdonviszonyokat, a magánszemélyek és a jogi személyek vagyoni viszonyait, - az állam kizárólagos gazdasági tevékenységét, a népgazdasági tervezést, továbbá a gazdálkodó szervezetek jogállását és állami irányításuk alapvetı rendjét, - az állami pénzügyeket, az adókat és az adójellegő kötelességeket, - a középtávú népgazdasági tervet és az állami költségvetést, - a munkaviszony és a munkavédelem alapvetı kérdéseit. Az állampolgárok alapvetı jogai és kötelességei körében törvényben kell szabályozni különösen: - az állampolgárságot, - a személyi szabadságjogokat és korlátozásukat, a külföldre utazásnak és az útlevél kiadásának a feltételeit, - az egyesülési és a gyülekezési jogot, - a sajtóra vonatkozó rendelkezéseket, - a házasságot és a családot, - az öröklést, a személyhez és a szellemi alkotáshoz főzıdı jogokat és kötelességeket, - a közérdekő bejelentések, javaslatok és panaszok intézését, - a lelkiismereti szabadsághoz és a vallás szabad gyakorlásához főzıdı alapvetı jogokat és kötelességeket, - az oktatást és a közmővelıdést, - az egészségügyi ellátást és a társadalombiztosítást, - a honvédelmi kötelezettséget, - a személyi nyilvántartást. 5. A jogszabályok jellemzıi (törvény, rendelet), a jogszabályok jelölése Amint arról már más összefüggésben szó volt, jogszabályok kibocsátására a jogalkotási folyamat eredményeként kerülhet sor. A jogalkotás tehát nem más, mint a jogalkotó hatáskörrel felruházott szervek tudatos, általános és absztrakt magatartási szabályok megfogalmazására, illetve jogi normák létrehozására irányuló tevékenysége. A jogalkotási tevékenység eredményeként törvények és rendeletek kibocsátására kerülhet sor, amelyek hierarchikus viszonyban állnak egymással, így alapvetıen eltérı sajátosságokkal is rendelkeznek. 89 A törvényhozás jellemzıi: - tárgyát az állandó jellegő és legjelentısebb társadalmi viszonyok képezik, - megalkotására a társadalom széles körét érintı szabályozási szükségletek kielégítése céljából kerül sor, - alapvetı szabályokat tartalmaz, - elfogadása idıigényes és nyilvános vita során megy végbe, - a törvényhozás folyamata részleteiben is szabályozott (jogalkotási törvény, házszabály), - legitimitása kevéssé vitatható, - a rendeletekhez viszonyítva számottevıen kisebb számban kerül kibocsátásra. A rendeletalkotás jellemzıi: - csak a jogalkotó szerv feladat- és hatáskörében és/vagy törvényi felhatalmazás alapján kerülhet kibocsátásra, - megalkotására partikulárisabb szabályozási szükségletek kielégítése céljából kerül sor, - elfogadása kevéssé idıigényes és a nyilvánosság kizárásával vagy korlátozott nyilvánosság mellett megy végbe, - személyi és tárgyi hatálya korlátozottabb, - a törvényekhez viszonyítva számottevıen nagyobb számban kerül kibocsátásra. A jogszabályok kereshetısége és ezáltal a jogalkalmazók munkájának elısegítése szükségessé teszi a jogszabályok egyértelmő, követhetı és azonosítható módon való megjelölését. A jelölés a törvények kivételével amelynek kibocsátására csak az Országgyőlés jogosult tartalmazza a jogalkotó szerv megnevezését (rövidítését), a jogszabály sorszámát és kibocsátásának évét, kihirdetésének idıpontját, valamint a jogszabály megnevezését és szabályozási tárgyát (címét). A sorszámozás évenként 1-tıl kezdıdıen, folyamatosan, a kibocsátás sorrendjében történik. A törvények sorszámozása római számokkal, míg a rendeletek számozása arab számokkal történik. Például: - a közbeszerzésekrıl szóló évi CXXIX. törvény, - a közbeszerzési és tervpályázati hirdetmények megküldésének és közzétételének részletes szabályairól, a hirdetmények ellenırzésének rendjérıl és díjáról, valamint a Közbeszerzési Értesítıben történı közzététel rendjérıl és díjáról szóló 34/2004. (III.12.) Korm. rendelet, - a hivatalos közbeszerzési tanácsadói tevékenység feltételét képezı közbeszerzési gyakorlatra és annak igazolására vonatkozó szabályokról szóló 29/2004. (IX. 8.) IM rendelet. A jogszabályok megismerhetıségét különféle jogszabálygyőjtemények kiadása és jogi adatbázisok segítik. Ezekrıl a jogszabályok kihirdetése és közzététele kapcsán részletes ismeretek olvashatók. 910 6. A jogszabályok szerkezeti elemei A jogszabályok építıkövei a jogi normák, azaz a jog olyan legkisebb, még önmagukban értelmes egységei, amelyek egy teljes, értelmezhetı, követhetı és alkalmazható magatartásszabályt fogalmaznak meg. Minden jogi norma alapvetıen három elemet, nevezetesen a tényállást, a rendelkezést és a jogkövetkezményt foglalja magában. A tényállás a magatartási szabály feltételrendszerét írja le, azaz azokat a körülményeket, amelyek esetén a jogi norma alkalmazására sor kerülhet vagy sor kell kerüljön. A rendelkezés tartalmazza azt a magatartási szabályt, amelyet a tényállás (feltétel) bekövetkezése esetén követni kell. Az elıírás jellegétıl függıen kötelezı (kógens) és megengedı (diszpozitív) szabályozásról beszélhetünk. Végül, de nem utolsó sorban a jogkövetkezmény a jogalkotó értékítéletét fejezi ki az elıírt magatartásminta követése vagy megsértése esetére. A büntetésben vagy egyéb hátrányban kifejezıdı jogkövetkezményt szankciónak, a jogkövetı magatartás eredményét pedig joghatásnak nevezzük. Az egy aktussal elfogadott, szabályozási tárgyukat illetıen összetartozó jogi normák összessége a jogszabály. A jogszabályok rendszerint az alábbi fıbb szerkezeti elemeket tartalmazzák: - cím és megjelölés, - preambulum (a cím alatt bevezetı, amely a jogalkotónak a jogszabály kiadásával kapcsolatos legfontosabb célkitőzéseit tartalmazza), - alapvetı és értelmezı rendelkezések (felhatalmazásra utalás, alapelvek, hatály, szabályozás jellege, értelmezı rendelkezések), - általános jellegő tételes rendelkezések (általános vagy közös rendelkezések), - egyes részletkérdéseket szabályozó elıírások (részletszabályok, különös rendelkezések), - záró rendelkezések (hatálybalépés, átmeneti rendelkezések, felhatalmazások, hatályukat vesztı vagy módosító rendelkezések, közösségi jognak való megfelelési záradék) és adott esetben: - mellékletek, - törvényi indokolás. 7. Az állami irányítás egyéb jogi eszközei Az állami irányítás egyéb jogi eszközei közé azok a jogi aktusok tartoznak, amelyek csak az állami szervekre kötelezıek. Így az Országgyőlés, a köztársasági elnök és a Kormány határozatban szabályozzák az általuk irányított szervek feladatait, a saját mőködésüket és állapítják meg a feladatkörükbe tartozó terveket. Az Országgyőlés, a köztársasági elnök és a Kormány elrendelheti egyes határozatainak a Magyar Közlönyben való közzétételét is. 1011 A miniszter és az országos hatáskörő szerv vezetıje jogszabályban meghatározott irányítási jogkörében a közvetlen irányítása alá tartozó szervek tevékenységét szabályozó utasítást adhat ki. A kizárólag statisztikai fogalmat, módszert, osztályozást, névjegyzéket és számjelet tartalmazó kötelezı rendelkezést a Központi Statisztikai Hivatal elnöke statisztikai közleményként adja ki, amelyet a Központi Statisztikai Hivatal hivatalos lapjában kell közzétenni. Az Országgyőlés, a köztársasági elnök és a Kormány irányelvet bocsát ki, amelyben általános érvényő célokat, programokat határoz meg, illetıleg állást foglal az állami és a társadalmi élet fontos kérdéseiben. Ez az irányelv a Magyar Közlönyben közzétehetı. Az Országgyőlés, a köztársasági elnök és a Kormány a jogszabályokat elvi állásfoglalásban értelmezheti. Ezt a Magyar Közlönyben közzé kell tenni. A miniszter és az országos hatáskörő szerv vezetıje irányelvet és tájékoztatót adhat ki. Az irányelv ajánlást ad a jogszabály végrehajtásának fı irányára és módszerére. A tájékoztató olyan tényt és adatot közöl, amelyet a jogszabály végrehajtásáért felelıs szervnek a feladata teljesítéséhez ismernie kell. Az irányelv és a tájékoztató az azt kiadó szerv hivatalos lapjában közzétehetı. Szakmai kompetenciák: B Jogforrási hierarchia Ellenırzı kérdések: - Mit értünk jogforrás alatt? - Mely állami szervek és milyen jogforrásokat bocsáthatnak ki? - Mi a jogforrási hierarchia lényege? - Mi az Alkotmány szerepe a jogforrási hierarchiában? - Milyen kizárólagos törvényhozási tárgyköröket ismer? - Melyek a törvényalkotás és a rendeletalkotás jellemzıi? - Hogyan történik a törvények és rendeletek jelölése? - Mi a jogi norma és a jogszabály fogalma? - Melyek a jogszabályok fıbb szerkezeti elemei? - Sorolja fel az állami irányítás egyéb jogi eszközeit! Gyakorlati példák: 1. A Kormány a polgári és az államigazgatási eljárás szabályait rendeletben állapítja meg, amelynek kihirdetésére a Magyar Közlönyben is sor kerül. Megfelel-e a jogforrási hierarchiának a kibocsátott jogszabály? Érinti-e a Kormány jogalkotó tevékenysége az Országgyőlés Alkotmányban rögzített feladatkörét? Válaszát indokolja! 2. A helyi önkormányzat képviselıtestülete a helyi közügyekre vonatkozóan rendeletet alkot, és úgy dönt, hogy egyes alanyi jogon járó szociális juttatások kifizetését a helyi sajátosságokhoz igazodva feltételekhez köti. Megfelel-e a jogforrási hierarchiának a képviselıtestület jogalkotó tevékenysége? Válaszát indokolja! 1112 3. Az Országgyőlés egyszerő szavazattöbbséggel úgy dönt, hogy megszünteti az Alkotmánybíróságot. Jogszerő és érvényes-e az Országgyőlés döntése? Erre irányuló indítvány esetén mely szerv jogosult ezt elbírálni és milyen döntést hozhat? Változtat-e a helyzeten az, ha az Országgyőlés kétharmados szavazattöbbséggel határoz a kérdésben? II. Fejezet: Jogszabályok hatálya és érvényessége 1. A jogszabályok érvényességének fogalmi megközelítései A jogszabályok érvényességének fogalmi meghatározását illetıen többféle tudományelméleti megközelítés ismert. A jogszociológiai nézıpont szerint a jogszabályok érvényességét azok tényleges társadalmi érvényesülése jelenti, azaz a jogszabályok érvényességének mércéje, hogy a megfogalmazott magatartásminták követése ténylegesen megvalósul-e. Természetjogi megközelítésében csak az a jogszabály lehet érvényes, amely érvényesíti az igazságosság eszméjét és tükrözi az általános és egyetemes emberi értékeket. (A természetjogi felfogás szerint a náci jogrendszer vagy az apartheid rendszerek jogszabályai ezért nem bírnak kötelezı erıvel és nem alkotnak jogrendszert, mert nem egyeztethetık össze az igazságosság eszméjével és követelményeivel.) Érdekességként elmondható, hogy a természetjogi nézıpont leginkább a nemzetközi jogban érhetı tetten, ahol az általános és egyetemes emberi értékek és az igazságosság eszméje különös hangsúllyal esik latba, megsértése pedig a nemzetközi közösség fellépését vonhatja maga után. Végül, de nem utolsó sorban, modern jogállami keretek között a leginkább elterjedt felfogás a jogpozitivista szemlélet, amely a jogszabályok érvényességét a jogalkotási eljárásrend, mint formai követelmény betartásához köti. E megközelítés szerint egy jogszabály akkor érvényes, ha: - illeszkedik a jogforrási hierarchiába, - a jogalkotó hatáskörrel felruházott szerv, feladat- és hatáskörének keretei között, meghatározott eljárásrend keretében bocsátja ki és - kihirdetése megtörtént. 2. A jogszabályok kihirdetése és közzététele Jogállami keretek között a jogszabályokban megfogalmazott elıírások tekintetében az államnak biztosítania kell, hogy a jogszabályok címzettjei azokat megismerhessék. Mindazon magatartásszabály tehát, amelynek kihirdetése nem történik meg, az nem bír(hat) kötelezı erıvel, így annak betartása sem számonkérhetı. Fontos kiemelni, hogy jogi értelemben a jogszabályok kihirdetése nem azonos a jogszabályok közzétételével. A kihirdetés ugyanis a Magyar Köztársaság hivatalos lapjában, azaz a Magyar Közlönyben történı közzétételt jelenti, ezért érvényesség is csak a Magyar Közlönyben közzétett normaszöveghez főzıdik. A Magyar Közlöny ennek megfelelıen tartalmazza: 1213 - a jogszabályokat (törvényeket, kormányrendeleteket, miniszterelnöki és miniszteri rendeleteket), - a nemzetközi szerzıdéseket, - az Országgyőlés, a Kormány és az Alkotmánybíróság határozatait, - a Legfelsıbb Bíróság jogegységi döntéseit, irányelveit és elvi döntéseit, - a kinevezéseket, valamint a Kormány és a köztársasági elnök által adományozott kitüntetéseket. A kihirdetés kapcsán külön kell szólni a helyi önkormányzat képviselıtestülete által kibocsátott rendeletekrıl, ezek kihirdetése ugyanis nem a Magyar Közlönyben, hanem az önkormányzat hivatalos lapjában vagy a helyben szokásos módon történik. Az, hogy mi minısül helyben szokásos módnak, azt az önkormányzat szervezeti és mőködési szabályzata határozza meg. A Kormány határozatainak egy része (ún es kormányhatározatok) a Határozatok Tárában kerül közzétételre, amely szintén hivatalos lapnak minısül. A minisztériumok ugyancsak kiadnak hivatalos lapot (közlönyt, értesítıt), amelyben a tárca szempontjából fontos utasítások, tájékoztatók, közlemények vagy a Magyar Közlönyben már kihirdetett jogszabályok elsısorban a tárcavezetı által kibocsátott miniszteri rendeletek közzétételére kerül sor. Amint arról már szó volt, a kihirdetéstıl élesen meg kell különböztetni a jogszabályok közzétételét. A közzétételen a jogszabályok normaszövegének minden olyan a nyilvánosság felé történı publikációját kell érteni, amely a kihirdetett jogszabály másodközlését jelenti. Közzétételre sor kerülhet győjteményes mő (pl. Törvények és Rendeletek Hivatalos Győjteménye, Hatályos Jogszabályok Győjteménye, Magyar Törvénytár) vagy keresımotorral ellátott jogi adatbázisok formájában. A győjteményes mővek közötti alapvetı eltérést a megjelenés gyakorisága és a szerkesztés szempontja, valamint a mő kiadója (hivatalos és nem hivatalos jogszabálygyőjtemények) jelenti. 3. A jogszabályok idıbeli, területi és személyi hatálya A jogszabályok hatálya azt mutatja meg, hogy az adott jogszabály mely idıszakban, mely földrajzi területen és mely jogalanyok tekintetében bír kötelezı erıvel. E szempontok alapján megkülönböztetjük a jogszabályok idıbeli, területi és személyi hatályát. A jogszabály idıbeli hatálya a hatálybalépés napjától a jogszabályban meghatározott határidı lejártáig vagy a jogszabály hatályon kívül helyezéséig tart. A hatálybalépés idıpontjával kapcsolatos alkotmányos elvárás, hogy a kihirdetés idıpontja és a hatálybalépés napja közötti idıtartamot úgy kell meghatározni, hogy elegendı idı álljon a címzettek rendelkezésére a jogszabály alkalmazására való felkészülésre. Ez adókötelezettséget megállapító jogszabály esetén nem lehet kevesebb 45 napnál. Az idıbeli hatályt illetıen megemlíthetı, hogy a jogszabályok túlnyomó többsége a hatályba lépése napjától határozatlan idıre (azaz a hatályon kívül helyezésének idıpontjáig) érvényes. Ez alól jellemzı kivételt jelent például a költségvetési törvény, amely csak az adott költségvetési idıszakra vonatkozóan állapít meg rendelkezéseket és csak kivételesen alkalmazható az adott költségvetési idıszakon kívül. 1314 A területi hatály azt jelöli ki, hogy az adott jogszabály mely földrajzi területen érvényes. E körben megkülönböztethetjük a Magyar Köztársaság szuverenitása alá tartozó földrajzi területen érvényes és csak egy meghatározott földrajzi területen (pl. egy adott közigazgatási területen) érvényes jogszabályokat. Az állami szervek által kibocsátott jogszabályok jellemzıen az ország egész területén, a helyi önkormányzat képviselıtestülete által kibocsátott rendeletek azonban csak az önkormányzat közigazgatási területén bírnak kötelezı erıvel. Ha a jogalkotó kifejezetten nem rendelkezik a területi hatály meghatározásáról, akkor az az ország egész területén önkormányzati rendelet esetén az önkormányzat közigazgatási területének egészén érvényes. A személyi hatály nem más, mint a jogszabály címzettjeinek egyértelmő meghatározása, azaz annak kijelölése, hogy a jogszabályban megfogalmazott jogi normák összessége mely személyekre érvényes. Ha a jogalkotó kifejezetten másként nem rendelkezik, akkor a jogszabály kötelezı ereje a magyar állampolgárokra (tartózkodási helytıl függetlenül), illetve a Magyar Köztársaság földrajzi területén tartózkodó természetes személyekre, valamint a magyar honosságú és letelepedéső jogi személyekre terjed ki. A területi hatályhoz hasonlóan a helyi önkormányzat képviselıtestülete által kibocsátott rendeletek az önkormányzat közigazgatási területén tartózkodó személyekre érvényesek. 4. A visszaható hatály tilalma Az idıbeli hatály kapcsán külön említést érdemel a visszaható hatály tilalma. Ez azt jelenti, hogy a jogszabály csak a kihirdetését követı idıszakra (hatálybalépésének idıpontjától) állapíthat meg kötelezettséget, illetve csak ugyanezen idıponttól minısíthet valamely magatartást jogellenessé. Nincs akadálya ugyanakkor annak, hogy a jogszabály valamely kötelezettséget a hatálybalépése elıtti idıszakra vonatkozóan megszüntessen (eltöröljön) vagy valamely jogosultságot visszamenılegesen állapítson meg. Szakmai kompetenciák: B Jogszabályok hatályának és érvényességének fogalma Ellenırzı kérdések: - Mit jelent a jogszabályok érvényessége? - Melyek a jogszabályok érvényességének feltételei? - Mi az alapvetı különbség a jogszabályok kihirdetése és közzététele között? - Milyen módon történhet a jogszabályok kihirdetése, illetve közzététele? - Mit jelent a jogszabályok hatálya? - Mi a visszaható hatály tilalmának következménye? Gyakorlati példák: 1. A Legfelsıbb Bíróság úgy dönt, hogy a bírósági ügykezelés megkönnyítése és egységesítése érdekében rendeletben szabályozza a bírósági beadványok kötelezı tartalmi elemeit és a feltüntetendı adatok körét. Bír-e kötelezı erıvel a kibocsátott rendelet? Válaszát indokolja! 2. A jogszabály hatálybalépését meghatározó rendelkezés a Magyar Közlönyben, illetve a Hatályos Jogszabályok Győjteményében eltérı idıponttal jelenik meg? A jogszabály hatálybalépésére melyik idıpont az irányadó? Válaszát indokolja! 1415 3. Egy magyar állampolgár feleségét hátrahagyva munkavégzés céljából egy olyan iszlám államba utazik, ahol megengedett a többnejőség. Ott megismerkedik egy helyi hölggyel, akivel elhatározzák, hogy a férfi meglévı házasságát nem érintve összeházasodnak. Van-e a házasságkötésnek akadálya, ha egyébként azt a helyi jog lehetıvé teszi? Válaszát indokolja! 4. Budapest Fıváros Önkormányzata megelégelve a fıvárosi parkolási problémákat, rendeletet bocsát ki, amelyben Pest Megye területén parkolási övezeteket és ingyenes parkolókat jelöl ki. Főzıdik-e kötelezı erı a rendelethez? Válaszát indokolja! 5. Az Országgyőlés úgy dönt, hogy a törvény hatálybalépését megelızı évben értékesített ingatlanokból származó jövedelem után az adót nem kell megfizetni, azonban az ugyanezen idıszakban vásárolt ingatlanok után az illetéket kétszeres összegben kell leróni. Milyen megítélés alá esnek a jogszabályok hatálya szempontjából az országgyőlési döntések? Válaszát indokolja! III. Fejezet: Tulajdonjog fogalma, tárgya, tartalma 1. A tulajdonjog fogalma, szerzésmódok és jellemzıik A tulajdonjog olyan abszolút szerkezető és negatív tartalmú jogviszony, amely alapján a tulajdonos a tulajdonosi jogok gyakorlására jogosult, illetve mindenki más ennek tiszteletben tartására köteles. A jogviszony abszolút szerkezete is azt fejezi ki, hogy a jogviszony egyik oldalán a tulajdonos áll, míg a jogviszony másik oldalán minden más jogalany, azaz a tulajdonjogi jogosultságok gyakorlására a tulajdonos kizárólagosan (abszolút módon) jogosult. A negatív tartalom pedig arra utal, hogy a nem tulajdonosok tartózkodni kötelesek minden olyan magatartástól, amely a tulajdonosi jogok gyakorlását sértené vagy veszélyeztetné. A tulajdonjog keletkezhet önálló, új tulajdoni jogviszony alapján (eredeti szerzésmód), illetve valamely más személytıl származtatottan, egy már fennálló tulajdoni viszonyban bekövetkezı alanyváltozással (származékos szerzésmód). Utóbbi esetben értelemszerően az új tulajdonos a korábbi helyébe lép. A szerzésmódokat attól függıen csoportosíthatjuk, hogy ingatlan vagy ingó dolog (ld. 2. pont) tulajdonjogának megszerzésérıl van szó. eredeti szerzésmódok ingók: - elbirtoklás - hatósági határozat vagy árverés - gazdátlan javak elsajátítása - találás Ingatlanok: - elbirtoklás - kisajátítás - hatósági határozat vagy árverés származékos szerzésmódok ingók: - átruházás - termék, termény, szaporulat elsajátítása - vadak, halak tulajdonjogának megszerzése - feldolgozás - egyesítés - öröklés ingatlanok: - átruházás - növedék - beépítés - ráépítés - öröklés 1516 Jelentıségére tekintettel e tankönyv keretei között csak az átruházásáról szólnánk egy picit részletesebben. Az átruházás mint látható származékos szerzésmód, ahol a dolog tulajdonjoga fıszabályként csak tulajdonostól szerezhetı meg. Ez alól kivételt képez: - a kereskedelmi forgalomban, jóhiszemően vásárolt áru, - a kereskedelmi forgalmon kívül, de jóhiszemően és ellenérték fejében vásárolt áru olyan személytıl, akire a tulajdonos a dolgot bízta, - a pénz vagy bemutatóra szóló értékpapír átruházása. Fontos kiemelni, hogy ingatlanok átruházása esetében a tulajdonjog megszerzéséhez az átruházás és az érvényes jogcím mellett ingatlan-nyilvántartási bejegyzés is szükséges. 2. A tulajdonjog tárgyai (dolog fogalma, alkotórész, tartozék, a dolgok osztályozása) A dolog valójában a tulajdonjog tárgyának elvont kifejezése. A tulajdonjog tárgya lehet minden olyan dolog, amely birtokba vehetı és a tulajdonjogviszonynál fogva uralható. A dolog fogalmába emellett beleértendık a pénz, az értékpapír, a dolog módjára hasznosítható természeti erık (pl. villamos energia), a dolog alkotórésze és tartozéka, valamint a föld is. A dolog alkotórésze mindaz, amely a dologgal olyanképpen van egyesítve, hogy elválasztással a dolog vagy az elválasztott rész (az alkotórész) elpusztulna, illetve a dolog értéke vagy használhatósága számottevıen csökkenne. Az alkotórészre a gépjármő motorja vagy a televíziókészülékben a képcsı említhetı példaként. A fogalmi elemek értelemszerően megerısítik, hogy a dolog tulajdonjoga fıszabályként a tartozékra is kiterjed. Tartozéknak tekinthetı minden, amely a dolog rendeltetésszerő használatát segíti elı vagy annak épségben tartásához szükséges. Így például a lapát a csónak tartozéka, illetve a szemüvegtok a szemüveg tartozéka. A tartozék a tulajdonjog önálló tárgya is lehet, a dolog tulajdonjoga csak kivételesen terjed ki a tartozékra. A teljesség igényével megemlítendı, hogy a természeti erık közül csak azok lehetnek tulajdonjog tárgyai, amelyek dolog módjára hasznosíthatók. Ezek, illetve a pénz és az értékpapír azért lehetnek tulajdonjog tárgyai, mert a Polgári Törvénykönyvrıl szóló évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) e körben a tulajdonjog szabályait rendeli alkalmazni. A dolgok számos csoportképzı szempont szerint csoportosíthatók, az egyes csoportosítások több tekintetben is jogi jelentıséggel bírnak. Talán a legfontosabb megkülönböztetés a természeti tulajdonságok alapján képezhetı. Így beszélhetünk ingó és ingatlan dolgokról. Ingatlannak minısül a föld és minden olyan dolog, amely a földdel oly módon van tartósan egyesítve, hogy attól állagsérelem nélkül nem elválasztható. A dolgok a forgalom képesség szempontjából is csoportosíthatók. Ennek megfelelıen megkülönböztethetünk forgalomképes, korlátozottan forgalomképes és forgalomképtelen dolgokat. Forgalomképes minden olyan dolog, amely korlátozás nélkül átruházható. Korlátozottan forgalomképesek azok a dolgok, amelyeknek az elidegenítését jogszabály feltételhez köti. A feltétel lehet egyfajta célhoz kötöttség (pl. a polgármesteri hivatal vagy az óvoda épülete nem ruházható át a közösségi funkció ellátásának idıtartama alatt) vagy valamilyen jóváhagyás (pl. védett mővészeti érték külföldre történı eladása esetén). Forgalomképtelennek minısülnek azok a dolgok, amelyek nem képezhetik áruforgalom 1617 tárgyát. Jellemzıen ilyenek a kizárólagos állami tulajdont tárgyai (pl. föld méhének kincse, folyók, tavak vize és medre, az országos közutak, vasutak, vízi utak, nukleáris létesítmények, stb.), illetve a helyi önkormányzatok forgalomképtelen vagyontárgyai (pl. helyi közutak, terek, stb.). 3. A tulajdonjog részjogosítványai, a tulajdonjog tartalma A tulajdonjog tartalmát a tulajdonost megilletı jogosultságok és kötelezettségek összessége jelenti. A tulajdonos tulajdonjogánál fogva jogosult a dolgot birtokolni, használni, hasznait szedni és a dolog felett rendelkezni. A birtoklás joga azt fejezi ki, hogy a tulajdonos a dolgot uralma alatt tartja. A birtoklás tehát egy tényhelyzet, a tulajdonos vagy más birtokos dolog feletti hatalmának kifejezése. Mivel a birtoklás egy tényhelyzet, birtokos lehet az is, aki a dolog birtoklásához jogcímmel rendelkezik (pl. bérlı), de a birtoklás jogcím nélkül is gyakorolható. A birtokost természetesen megilleti a birtokvédelem joga, amely megnyilvánulhat jogos önhatalomban, de igénybe vehetı közigazgatás és bírósági út is a birtoklás háborítatlanságának visszaállítására. A tulajdonos a használat jogánál fogva jogosult arra, hogy a dolgot saját szükségleteinek kielégítésére igénybe vegye. Ugyanígy a tulajdonos jogosult arra is, hogy a dologból származó elınyöket a maga javára hasznosítsa, és azokból részesedjen. A teljesség igényével megemlítendı, hogy a polgári jog haszon alatt nem csak az anyagi elınyöket érti, hanem minden olyan elınyt, amely a dologból rendeltetésszerően származik (pl. szaporulat, termény, stb.). A rendelkezés joga fejezi ki a tulajdonosi hatalom teljeségét és kizárólagosságát. A rendelkezési jog alapján a tulajdonos jogosult: - a dolog birtokát másnak átengedni, - a dolog használatát vagy a hasznok szedésének jogát átengedni, - a dolgot biztosítékul adni, megterhelni, - a dolog tulajdonjogát átruházni, - az ingatlan kivételével a tulajdonjog gyakorlásával felhagyni. 4. A tulajdonos kötelezettségei, a tulajdonjog korlátai A tulajdonost tulajdonjogánál fogva természetesen nem csak jogosultságok illetik meg, hanem kötelezettségek is terhelik. Ezek közül kiemelhetı: - a terhek és kárveszély viselése, - a szükséghelyzetben okozott károk viselése, - a közérdekő korlátozások tőrése. A terhek viselése magában foglalja a dologgal együttjáró közterhek és minden olyan egyéb teher viselését, amelyek a dolog fenntartásával kapcsolatosan szükségképpen jelentkeznek. Emellett a tulajdonos viseli a dologban bekövetkezett azon kárt, amelynek megtérítésére mást (pl. károkozót, biztosítót) nem lehet kötelezni. A szükséghelyzet megszüntetése végett okozott károkat a tulajdonosnak ugyancsak viselnie kell. Ilyen eset például, amikor a más életét, testi épségét vagy vagyonát közvetlen veszély fenyegeti, ebben az esetben a tulajdonos tőrni köteles, hogy a közvetlen veszély elhárításához szükséges mértékben a dolgát használják vagy abban kárt okozzanak. 1718 Természetesen a tulajdonos a szükséghelyzetbe került személytıl utóbb az ıt ért károk tekintetében kártalanítást követelhet. Az ingatlan tulajdonosa természetesen köteles tőrni azt is, hogy a jogszabályban meghatározott szervek feladataik ellátásához szükséges mértékben igénybe vegyék az ingatlant, vagy annak használatát korlátozzák (pl. védısávok elıírása, mérési jelet helyezzenek el, stb.). A korlátozásért szintén kártalanítás kérhetı. Ha közérdekő korlátozás aránytalanul korlátozza az ingatlan használatát, akkor annak megvásárlása vagy kisajátítása kérhetı. A tulajdonjog korlátját jelentik az ún. szomszédjogok (pl.: földtámasz joga, kerítés joga, stb.). A szomszédjogok lényege, hogy a tulajdonos köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amely a szomszédjait szükségtelenül zavarná, vagy amely a szomszéd jogainak gyakorlását sértené vagy veszélyeztetné. A tulajdoni korlátozások másik lényeges eleme az elidegenítési és terhelési tilalom, amely egyaránt alapulhat jogszabályon, bírósági határozaton vagy szerzıdésen. A tilalom lényege, hogy a tulajdonos a rendelkezési jogát nem gyakorolhatja, így a dolgot nem adhatja biztosítékul, illetve nem terhelheti meg, valamint a dolog tulajdonjogát nem ruházhatja át. 5. Szolgalmak A tulajdonjog sajátos korlátozását jelentik a használati jogok, amelyek alapvetıen két csoportba sorolhatók. A szolgalmak egyik fı csoportját a személyes szolgalmak, míg a másikat a telkei szolgalmak képezik. A szolgalom lényegét tekintve olyan jogviszony, amelynél fogva a jogosult olyan dolognak, amely nem áll a tulajdonában mégis hasznát veheti. A személyes szolgalmak körébe tartozik a haszonélvezet és a használat joga. A személyes szolgalmak mint az elnevezésébıl is kiderül személyhez kötöttek és személyesen gyakorolhatók. A haszonélvezet jogánál fogva a haszonélvezı jogosult a dolgot birtokolni, minden más személyt megelızıen (ideértve a tulajdonost is) használni, hasznait szedni és hasznosítani. A haszonélvezet határozott ideig legfeljebb a jogosult élete végéig áll fenn, ugyanakkor a haszonélvezet jogát nem érinti a tulajdonos személyében bekövetkezı esetleges változás. A haszonélvezı köteles a dolgot rendeltetésszerően használni, viselni a használattal járó közterheket és egyéb fenntartási költségeket, továbbá köteles a használat megszőnése esetén a dolgot a tulajdonosnak visszaadni. A használati jog alapján a jogosult a dolgot a saját, valamint együttélı családtagjai szükségleteit meg nem haladó mértékben használhatja és ugyanilyen korlátozással szedheti annak hasznait. A saját szükséglet követelményébıl következik az is, hogy a használat joga és az abból eredı jogok gyakorlása más személynek nem engedhetı át. A telki szolgalmak lényege, hogy lehetıséget biztosít a telektulajdonos számára, hogy egy másik telektulajdonos ingatlanát használja vagy igénybe vegye. A telki szolgalom a személyes szolgalmakkal ellentétben mindig az ingatlanhoz kötıdik, annak mindenkori birtokosát illet meg. A szolgalommal terhelt ingatlant szolgáló teleknek, míg azon ingatlant, amelynek birtokosát a szolgalmi jog megilleti uralkodó teleknek nevezik. A szolgalmi jog lehetıséget teremt például az átjáráshoz, vezeték átvezetéséhez, úthasználathoz, valamilyen mőtárgy elhelyezéséhez. 1819 Szakmai kompetenciák: B Tulajdonjog fogalma, tárgya, tartalma Ellenırzı kérdések: - Mit jelent a tulajdoni jogviszony abszolút szerkezető és negatív tartalmú jellege? - Mi az eredeti és származékos szerzésmódok közötti különbség? - Mi lehet tulajdonjog tárgya? - A dolgok miként csoportosíthatók természeti tulajdonság és forgalomképesség alapján? - Melyek a tulajdonjog részjogosítványai (a tulajdonost megilletı jogosultságok)? - Mire jogosult a tulajdonos a rendelkezési joga alapján? - Melyek a tulajdonost terhelı kötelezettségek? - Milyen tulajdoni korlátozásokat ismer? - Mi a különbség a személyes és telki szolgalmak között? - Mi a különbség a használat és a haszonélvezet között? Gyakorlati példák: 1. A vevı betér egy áruházba, ahol különféle termékeket vásárol. Fizetést követıen a kijáratnál az egyik szállító arról tájékoztatja, hogy a megvásárolt áruk az ı tulajdonát képezik, mivel az áruház még nem fizette meg számára az áruk ellenértékét. Szerez-e tulajdont a vevı az árukon? Ez eredeti vagy származékos szerzıdésmódnak minısül? 2. A tolvaj észleli, hogy a mástól ellopott tárgyat tıle is el akarják lopni. A dolog megtartása végett megilleti-e a birtokvédelem joga? Válaszát indokolja! 3. A tulajdonos bérbeadja a lakását, de féltve az ingatlant a legváratlanabb idıszakokban, elıre nem egyeztetett idıpontokban, nap, mint nap tulajdonosi ellenırzésre hivatkozással tesz látogatást a bérlınél, de egyetlen alkalommal sem fedez fel rendeltetésellenes használatot. Van-e lehetısége a bérlınek, hogy a tulajdonossal szemben fellépjen a birtokjogának védelme érdekében? Válaszát indokolja! 4. A tőzoltóság által, egy ház oltása során használt víz kárt tesz a szomszédos ingatlan üvegházában termesztett ritkaságnak számító, értékes növényekben. Felléphet-e kárigénnyel és ha igen, kivel szemben a károsult ingatlantulajdonos? Változik-e a helyzet abban az esetben, ha utóbb megállapítást nyert, az oltás szakszerőtlen volt és a kárelhárítás nem igényelte volna a szomszédos telek igénybe vételét? Válaszát indokolja! 5. A haszonélvezı úgy dönt, hogy a haszonélvezetével terhelt ingatlanon található gyümölcsfákról leszedi a gyümölcsöket és azok egy részét a piacon értékesíti. A tulajdonos felháborodva értesül a dologról és követeli az értékesített gyümölcsökért kapott ellenérték átadását. Jogos-e a tulajdonos igénye? Más megítélés alá esik-e, ha a használati jog jogosultja teszi ugyanezt? IV. Fejezet: A szerzıdések létrejöttének, megkötésének szabályai 1. A szerzıdés fogalma A polgári jog alapvetıen a vagyoni tartalmú áruviszonyokkal és egyes személyi viszonyokkal (pl. öröklés) foglalkozik. A vagyoni viszonyok szabályozása alapvetıen két pillérre: a tulajdonjogra és a kötelmi jogra épül. Már most fontos kiemelni, hogy a kötelem és a szerzıdés nem egymást fedı fogalmak, hanem az egész-rész viszonyában állnak egymással. 1920 A kötelmi jogviszony lényege, hogy az egymással mellérendeltségi viszonyban álló jogalanyok egyike (jogosult) követelheti, hogy a jogviszony másik jogalanya valamilyen szolgáltatást teljesítsen az egyenértékő vagyoni szolgáltatás ellenében. A kötelem így a szerzıdés is tehát olyan relatív szerkezető és pozitív tartalmú jogviszony, amikor a kötelem egyértelmően azonosítható alanyai (relatív szerkezet) kölcsönös vagyoni értékő szolgáltatás teljesítésére kötelesek (pozitív tartalom). Kötelmi jogviszony az alábbi tényekbıl (ún. kötelemfakasztó tényekbıl) keletkezhet: - szerzıdés (kivételesen egyoldalú jogügylet), - jogellenes károkozás, - jogalap nélküli gazdagodás (csak, ha nincs szerzıdés vagy jogellenes károkozás), - utaló magatartás (csak, ha nincs szerzıdés, jogellenes károkozás vagy jogalap nélküli gazdagodás), - megbízás nélküli ügyvitel, - jogszabály vagy hatósági határozat. Látható tehát, hogy a kötelmeknek csak egyik bár a jogellenes károkozás mellett kétségtelenül az egyik legfontosabb és legjelentısebb csoportját képezik a szerzıdések. A szerzıdés két vagy több jogalany olyan egybehangzó akaratnyilatkozata, amely árutermészető vagyoni tartalmat hordoz. Más megközelítésben azt is mondhatjuk, hogy a szerzıdés nem más, mint legalább két egybehangzó egyoldalú jogügylet. A szerzıdés létrejöttét kezdeményezı nyilatkozatot ajánlatnak, az ezzel egybehangzó válasznyilatkozatot elfogadásnak nevezzük. Szerzıdésrıl csak akkor beszélhetünk, ha az ajánlat és az elfogadás a jogviszony tartalmát érintı lényeges vagy a szerzıdéskötı felek bármelyike által lényegesnek tartott feltételek tekintetében teljes konszenzust tükröz. A szerzıdés tehát a felek akaratának kölcsönös és egybehangzó kifejezésével jön létre. A szerzıdési nyilatkozatokat vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a másik félnek a nyilatkozó feltehetı akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint értenie kellett. Fontos kiemelni, hogy azt, hogy a szerzıdés feltételeit illetıen mi minısül lényegesnek a jogszabályok kötelezı rendelkezései mellett a felek szabadon határozzák meg, a Ptk. ugyanis nem határozza meg, hogy mely kikötések minısülnek lényegesnek. A jogirodalom és a joggyakorlat egységesen lényeges kérdésnek tekinti a felek személyét, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás meghatározását. Az adásvételi szerzıdés lényeges tartalmát illetıen a Legfelsıbb Bíróság Polgári Elvi Döntése tartalmaz iránymutatást (ld. XXV. PED). Más szerzıdéstípusok esetén a lényeges tartalom megállapításához az adott szerzıdéstípus fogalma adhat támpontot. 2. Az ajánlat és az elfogadás Ajánlatnak csak a másik félhez címzett, szerzıdés létrehozására irányuló nyilatkozat minısül. Az ajánlatnak már tartalmazni kell a jogszabály vagy a kezdeményezı fél által lényegesnek tekintett szerzıdéses elemeket és egyértelmően ki kell tőnnie belıle, hogy az abban foglaltak ügyletkötési akaratot tükröznek, tehát a nyilatkozó elfogadás esetén azt magára nézve kötelezınek ismeri el. Az ajánlat formája attól függ, hogy jogszabály vagy a felek kifejezett megállapodása a megkötendı szerzıdés érvényes létrejöttét milyen alakszerőségi követelmény betartásához köti. 20 Több megjelenítése
Bér Község Önkormányzata 3045 Bér: Petőfi út 32 Tel, Fax: 32 486-027 Email: polghiv@ber.hu Bér Község Önkormányzat Képviselı-testületének 4/2012.(VI.7.) Önkormányzati rendelete AZ ÖNKORMÁNYZATI VAGYONRÓL Részletesebben A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3
TARTALOMJEGYZÉK A MAGYAR KÖZIGAZGATÁS ÁTALAKULÁSA...3 1. Bevezetés...3 2. Az államigazgatás átalakulása...4 2.1. A központi közigazgatás és annak átalakulása...4 2.2. A területi-helyi államigazgatás átalakulása Részletesebben Jog o h g a h tós ó ág, g, h a h táskör ö,, i l i l l e l tékesség
Joghatóság, hatáskör, illetékesség Polgári eljárásjog elıadás A három fogalom 1./ Joghatóság az államok közötti ügymegosztás a nemzetközi elemet tartalmazó ügyekben melyik ország bírósága jár el 2./ Hatáskör Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás HATÁROZAT ... ...
Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás...... HATÁROZAT Szám: 7/2009. (III.16.) BTT határozat Tárgy: A Bakonyi Szakképzés-szervezési Társulás Társulási Tanács Közbeszerzési szabályzatának elfogadása A Bakonyi Részletesebben (2) A nem lakás céljára szolgáló helyiség hat hónapot meg nem haladó (ideiglenes) bérbeadásáról a PETB dönt.
Esztergom Város Önkormányzat Képviselı-testületének 46/2012. (..) önkormányzati rendelete az Esztergom Város Önkormányzatának tulajdonában lévı nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérbeadásának feltételeirıl Részletesebben 18/2005. (X.26) számú R E N D E L E T E. a közigazgatási hatósági eljárásban az elektronikus ügyintézésrıl.
LAD KÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 18/2005. (X.26) számú R E N D E L E T E a közigazgatási hatósági eljárásban az elektronikus ügyintézésrıl. Lad Község Önkormányzat Képviselı-testülete a közigazgatási Részletesebben KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT
KÖZBESZERZÉSI SZABÁLYZAT Sátoraljaújhely Város Önkormányzata valamint Sátoraljaújhely Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala - mint ajánlatkérı - közbeszerzési eljárásai elıkészítésének, lefolytatásának Részletesebben ELFOGADÓ NYILATKOZAT
ELFOGADÓ NYILATKOZAT az EXTERNET Telekommunikációs és Internet Szolgáltató Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság Részvényeire tett nyilvános vételi Ajánlatra 1. Az Ajánlattevı BIRDCOM Tanácsadó Korlátolt Részletesebben 205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
205/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a vertikális megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története. A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma. Eljárásfajták a közigazgatásban
A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma és a kodifikáció hazai története 1 A hatósági eljárás és eljárásjog fogalma 2 Eljárásfajták a közigazgatásban Az eljárás és az eljárásjog definiálása Magyary Zoltán: Részletesebben OKTATÁSI MINISZTÉRIUM SZÓBELI VIZSGATÉTELEK. 52 3435 10 Közbeszerzési referens. A szakmai szóbeli vizsga tantárgyai: Jogi ismeretek Közbeszerzés
OKTATÁSI MINISZTÉRIUM SZÓBELI VIZSGATÉTELEK 52 3435 10 Közbeszerzési referens A szakmai szóbeli vizsga tantárgyai: Jogi ismeretek Közbeszerzés A 20/2004. (VII. 27.) OM rendelettel módosított 26/2001. (VII. Részletesebben A rendelet hatálya. (1) A rendelet hatálya kiterjed a Képviselő-testületre és szerveire, intézményeire.
Jánossomorja Város Önkormányzata Képviselő-testületének 12/2014. (VIII. 28.) önkormányzati rendelete Jánossomorja Város Önkormányzatának vagyonáról és a vagyonnal történő gazdálkodás szabályairól Jánossomorja Részletesebben Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének. 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete. a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl
Alap Község Önkormányzata Képviselı-testületének 13/2010. (XII. 16.) önkormányzati rendelete a civil szervezetek pénzügyi támogatásának rendjérıl Alap Község Önkormányzata Képviselı-testülete a Magyar Részletesebben BANKGARANCIA ÜZLETSZABÁLYZAT
BANKGARANCIA ÜZLETSZABÁLYZAT Tartalomjegyzék 1. Bevezetı rendelkezések... 3 2. A bankgarancia fogalma és általános szabályai... 3 3. A bankgarancia fajtái... 4 4. Bankgarancia nyújtás... 4 5. Hatálybalépés... Részletesebben Esztergom Város Önkormányzata Képviselı-testületének 54/2010. (XII. 22.) önkormányzati rendelete a helyi adókról. Az építményadó alanya
Esztergom Város Önkormányzata Képviselı-testületének 54/2010. (XII. 22.) önkormányzati rendelete a helyi adókról Esztergom Város Önkormányzatának Képviselı-testülete az Alkotmány 44/A. (2) bekezdésében Részletesebben 2/2012. (II.29.) 17/1994. (IV.26.)
Szeged Megyei Jogú Város Közgyőlésének 2/2012. (II.29.) önkormányzati rendelete az önkormányzat tulajdonában lévı lakások és helyiségek elidegenítésérıl szóló 17/1994. (IV.26.) Kgy. rendelet módosításáról Részletesebben Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére
Közbeszerzési Útmutató Pályázók/kedvezményezettek részére Közbeszerzési kötelezettség A támogatás megítélése esetén a Projekt megvalósításába bevonandó kivitelezıt, szállítót, tanácsadót, szolgáltatót, Részletesebben A szakmai követelménymodul tartalma:
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetık I. Közzétételi egység: Elérhetıségi adatok
1. Szervezeti, személyzeti adatok 1.1. Kapcsolat, szervezet, vezetık I. Közzétételi egység: Elérhetıségi adatok Á L T A L Á N O S K Ö Z Z É T É T E L I L I S T A 1. melléket és az adatfelelısök jegyzéke Részletesebben KÁL NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 3/2015. (II. 13.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE AZ ÖNKORMÁNYZAT 2015. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉRİL
KÁL NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 3/2015. (II. 13.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE AZ ÖNKORMÁNYZAT 2015. ÉVI KÖLTSÉGVETÉSÉRİL Kál Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testülete a Magyarország Alaptörvénye Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı testületének. 1/2004. /I. 30./ ÖR. számú r e n d e l e t e. a lakáscélú helyi támogatási formákról
Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı testületének 1/2004. /I. 30./ ÖR. számú a lakáscélú helyi támogatási formákról Hajdúsámson Nagyközség Önkormányzata Képviselı- testülete az önkormányzatokról Részletesebben 6. A nemzetközi szerzıdések joga II.
6. A nemzetközi szerzıdések joga II. Nemzetközi jog I. elıadás 2010. 10. 14. Vázlat 1. A nemzetközi szerzıdés kötelezı ereje és teljesítésének biztosítékai 2. A szerzıdések értelmezése a) Az értelmezés Részletesebben ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK. Területi hatály
Piliscsaba Nagyközség Önkormányzata Képviselı-testületének 21/2002. (XII. 14.) rendelete a helyi adóról 1 [Egységes szerkezetben a 24/2003. (XII. 12.), a 3/2004. (I. 28.), a 22/2004. (VI. 30.), a 32/2004. Részletesebben SAJTOSKÁL KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE
SAJTOSKÁL KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETE 7 / 2001. / VI.26./ számú RENDELETE a helyi népszavazásról és népi kezdeményezésrıl A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban: Részletesebben Jánossomorja Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1998. (XI.26.) ÖKT. számú rendelete a Fiatalok Lakóháza mőködésérıl
Jánossomorja Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1998. (XI.26.) ÖKT. számú rendelete a Fiatalok Lakóháza mőködésérıl Jánossomorja Nagyközség Önkormányzat Képviselıtestülete a fiatalok takarékosságának, Részletesebben I. Általános rendelkezések. A rendelet hatálya. Az önkormányzati vagyon
Borsodszentgyörgy Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 12/2008.(X.18.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról szóló, Részletesebben Sárospatak Város Polgármesterétıl
Sárospatak Város Polgármesterétıl 3950 Sárospatak, Rákóczi út 32. Tel.: 47/513-240 Fax: 47/311-404 E-mail: sarospatak@sarospatak.hu JAVASLAT - a Képviselı-testületnek - Sárospatak Város Önkormányzat Képviselı-testülete Részletesebben Kállósemjén Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 11/2008.(IV.18) számú RENDELETE
Kállósemjén Nagyközség Önkormányzat Képviselı-testületének 11/2008.(IV.18) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben A III. fejezet azokra a kérdésekre ad választ, hogyan kell a hatósági (szakhatósági) eljárást lefolytatni.
Tájékoztatom, hogy a Magyar Közlöny 51. számában megjelent a tőzvédelmi hatósági feladatokat ellátó szervezetekrıl és a tőzvédelmi hatósági tevékenység részletes szabályairól szóló 79/2007. (IV. 24.) Korm. Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * a módosításokkal egységes szerkezetben
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * a módosításokkal egységes szerkezetben A helyi adókról szóló többször módosított 1990. évi Részletesebben I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban. Az EU jogrendje 3. I/1. Szerzıdéskötési jogosultság
I. Nemzetközi szerzıdések a közösségi jogban Az EU jogrendje 3. Nemzetközi szerzıdések Jogelvek A Közösségek (egyenként) rendelkeznek nemzetközi szerzıdéskötési képességgel. Csak az alapító Szerzıdésben Részletesebben Grant Thornton Hungary News. 2014 március
Grant Thornton Hungary News 2014 március Tisztelt Ügyfeleink! Ezzel a körlevéllel szeretnénk felhívni figyelmüket egyrészt a Polgári Törvénykönyv (Ptk) fontos változásaira, másrészt egy új szabályozásra, Részletesebben AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI
AZ ÚJ MUNKA TÖRVÉNYKÖNYVE FONTOSABB ELEMEI Jogpolitikai elızmények: Széll Kálmán Terv Magyar Munka terv Jogdogmatikai okok: szabályozás rugalmassá tétele jogforrási rendszer átalakítása szociális biztonság Részletesebben ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİTESTÜLETÉNEK 12/1998. (V. 7.) 1 RENDELETE EGYSÉGES SZERKEZETBEN
ÓBUDA-BÉKÁSMEGYER ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİTESTÜLETÉNEK 12/1998. (V. 7.) RENDELETE A TULAJDONÁBAN LÉVİ LAKÁSOK ELIDEGENÍTÉSÉNEK EGYES FELTÉTELEIRİL A 17/1999. (V. 13.), A 33/2000. (X. 24.), A 42/2000. (2001. Részletesebben A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG
A/1. A POLGÁRI JOG ÉS CSALÁDI JOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, valamint a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény Részletesebben 16/2012. (II. 16.) Korm. rendelet. a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök közbeszerzésének sajátos szabályairól
16/2012. (II. 16.) Korm. rendelet a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök közbeszerzésének sajátos szabályairól hatályos: 2012.02.17 - A Kormány a közbeszerzésekrıl szóló 2011. évi CVIII. törvény 182. Részletesebben Munkaerı-kölcsönzés. Bihary, Balassa & Társai Ügyvédi Iroda 1028 Budapest, Pasaréti út 83.
Munkaerı-kölcsönzés jogi háttere Bihary, Balassa & Társai Ügyvédi Iroda 1028 Budapest, Pasaréti út 83. Tartalomjegyzék 1. Jogszabályi háttér 2. Munkaerı-kölcsönzés fogalma 3. Munkaerı-kölcsönzés szereplıi Részletesebben a helyi iparőzési adóról
SAJÓLÁD KÖZSÉGI ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 6/2003/II.19/sz. RENDELETE a helyi iparőzési adóról A képviselı-testület a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény 16..(1) bekezdésében Részletesebben Egyéb elıterjesztés Békés Város Képviselı-testülete 2008. január 24-i ülésére
Tárgy: BÉKÉS-FERMENT KÖRNYEZETVÉDELMI, KERESKEDELMI ÉS SZOLGÁLTATÓ KORLÁTOLT FELELİSSÉGŐ TÁRSASÁG ALAPÍTÁSA Sorszám: IV/ 8 Döntéshozatal módja: Elıkészítette: Gál András osztályvezetı Mőszaki Osztály Minısített Részletesebben Bír í ós ó ági g i n e n mpe p res e lj l á j rások Dr. r P ri r b i ul u a l L ász s ló e y g e y t e e t m e i m i do d ce c n e s
Bírósági nemperes eljárások Polgári eljárásjog elıadás Dr. Pribula László egyetemi docens Nemperes eljárás fogalma 1. A magánjogi jogviszonyokat érintı, az igazságszolgáltatás megvalósítása vagy a tények, Részletesebben 91/2006. (XII. 26.) GKM rendelet. a csomagolás környezetvédelmi követelményeknek való megfelelısége igazolásának részletes szabályairól
A jogszabály 2010. április 2. napon hatályos állapota 91/2006. (XII. 26.) GKM rendelet a csomagolás környezetvédelmi követelményeknek való megfelelısége igazolásának részletes szabályairól A fogyasztóvédelemrıl Részletesebben Tartalom. I. kötet. Az Alkotmány kommentárjának feladata Jakab András...5 Preambulum Sulyok Márton Trócsányi László...83
Tartalom I. kötet Előszó az első kiadáshoz Jakab András........................................ IX Előszó a második kiadáshoz Jakab András...................................... X Folytonos alkotmányozás. Részletesebben I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése
I. Saját jogon járó nemzeti helytállásért pótlék elismerése Jogosultság Saját jogon pótlékra jogosult az a személy, aki a./- magyar állampolgár és állandó jelleggel Magyarországon tartózkodik, valamint Részletesebben VEZÉRIGAZGATÓI UTASÍTÁS
TARTALOMJEGYZÉK I. ALKALMAZÁSI KÖR... 3 I.1. A TÁRSASÁG ENGEDÉLYE... 3 I.2. A TÁRSASÁG TEVÉKENYSÉGE... 3 I.3. A SZERZİDİ FELEK... 3 I.4. AZ EGYEDI SZERZİDÉSEK, ÉS AZ ÜZLETSZABÁLYZAT... 3 I.5. AZ ÜZLETSZABÁLYZAT Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
III. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2013/2014. II. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Tantárgy jellege/típusa: Vállalkozások jogi ismerete Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben Markaz Községi Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1995 (XII. 15.) rendelete A helyi iparőzési adóról
Markaz Községi Önkormányzat Képviselı-testületének 12/1995 (XII. 15.) rendelete A helyi iparőzési adóról valamint az ezt módosító 8/1996 (IV. 16.), 13/1996 (XII. 20.), 1/1997 (II. 11.), 13/1997 (XII. 18.), Részletesebben Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai
Az uniós jogrend, az uniós jog forrásai 2012. ősz Dr. Lattmann Tamás Az uniós jog természete Közösségi jog : acquis communautaire (közösségi vívmányok) része a kötelező szabályok összessége Európai Bíróság Részletesebben Darvas község önkormányzat Képviselı-testületének 4/2010.( II.3. ) DÖR rendelete a helyi iparőzési adóról
Darvas község önkormányzat Képviselı-testületének 4/2010.( II.3. ) DÖR rendelete a helyi iparőzési adóról Darvas község Önkormányzat képviselı-testülete a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. Törvény Részletesebben Mexikói Nyilatkozat a legfıbb ellenırzı intézmények függetlenségérıl
ISSAI 10 A legfıbb ellenırzı intézmények nemzetközi standardjait (ISSAI) a Legfıbb Ellenırzı Intézmények Nemzetközi Szervezete (INTOSAI) adja ki. További információ: www.issai.org Mexikói Nyilatkozat a Részletesebben A jel melléklet Szolgáltatással kapcsolatos távközlési alapfogalmak Árprés: Egyéni el fizet Elektronikus hírközlési építmény
1. Árprés: olyan versenykorlátozó helyzet, amelyben egy hatékonyan mőködı szolgáltató az árrés szőkösségébıl következıen nem képes a hálózati szolgáltatás igénybevételével a hálózati szolgáltatást nyújtó Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I.
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK I (általános jog) Dr Siket Judit TÁMOP-557-08/1-2008-0001 A jog fogalma, a jogalkotás magatartási minta kötelező norma az állami kényszer szerepe A jogforrások jogforrások az Alaptörvényben Részletesebben Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 32/2012. (X.01.) önkormányzati rendelete
Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 32/2012. (X.01.) önkormányzati rendelete a köznevelési intézményekben térítésmentesen, valamint térítési díj és tandíj ellenében biztosított köznevelési Részletesebben Bevezetı rész. A rendelet hatálya 1. (1) A rendelet hatálya a hivatal köztisztviselıire terjed ki.
Szekszárdi Önkormányzat 19/2001.(X.2.) rendelete a Polgármesteri Hivatal köztisztviselıi számára biztosított juttatásokról, támogatásokról * a módosításokkal egységes szerkezetben Bevezetı rész Szekszárd Részletesebben Egyéb elıterjesztés Békés Város Képviselı-testülete 2008. január 24-i ülésére
Tárgy: Intézményvezetıi pályázatok Sorszám: IV./ 1 Elıkészítette: Véleményezı bizottság: Sápi András Igazgatási Osztály Tisztelt Képviselı-testület! Kulturális és Sport Bizottság Egyéb elıterjesztés Békés Részletesebben Újra szabályozzák az egyéni vállalkozók és az egyéni cégek mőködését (2009. évi CXV. törvény)
Újra szabályozzák az egyéni vállalkozók és az egyéni cégek mőködését (2009. évi CXV. törvény) 2010. január 1.-tıl több ponton változnak az egyéni vállalkozókra vonatkozó elıírások, illetve teljesen új Részletesebben Általános rendelkezések
Mérk Nagyközség Képviselő-testületének 8/2005.(IV.20.) kt. rendelete Az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól. A Képviselő-testület! A helyi önkormányzatokról szóló, többször módosított Részletesebben (4) 5 A gyermek átmeneti gondozása az annak alapjául szolgálók fennállásáig, de legfeljebb 12 hónapig tart.
Gárdony Város Önkormányzat Képviselı-testületének 1/2000. (I. 30.) számú rendelete a gyermekek átmeneti gondozása keretében megvalósítandó helyettes szülıi tevékenységrıl 1 (az idıközbeni módosításokkal Részletesebben Balatonederics Települési Önkormányzat. Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete
Balatonederics Települési Önkormányzat Képvsielő-testületének 16/2004. (XII. 1.) rendelete az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek
Dr. Nemes András Általános közigazgatási ismeretek Jogalkotási és jogalkalmazási ismeretek c. előadása Köz/ z/állam igazgatási alapok 1. A közigazgatás és az államigazgatás szinonim fogalmak Általános Részletesebben Magyarszerdahely község Önkormányzat KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 7/2007.(IV.5.) számú RENDELETE
Magyarszerdahely község Önkormányzat KÉPVISELÔ-TESTÜLETÉNEK 7/2007.(IV.5.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselô-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben Tisztelt Közgyőlés! Tóth Edit ügyvezetı igazgató
415-3/2006. Javaslat vonatkozó szabályokról szóló 36/1993.(XII.20.)Ör. számú rendelet módosítására Tisztelt Közgyőlés! A lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról Részletesebben 4. 9 A lakás vételárának megfizetése, kedvezmények III. rész Nem lakás céljára szolgáló helyiségek eladása 5. IV. rész
Gárdony Város Önkormányzat Képviselı-testületének 7/2001. (IV. 1.) számú rendelete az önkormányzati tulajdonban lévı lakások és helyiségek elidegenítésérıl 1,2,3,4,5 (az idıközbeni módosításokkal egységes Részletesebben Kötelezı Felelısségbiztosítási Kárrendezési Szabályzat kivonata
Kötelezı Felelısségbiztosítási Kárrendezési Szabályzat kivonata (Készült a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének Felügyeleti Tanácsa 8/2006. (X.12.) számú ajánlásának megfelelıen, figyelembe véve Részletesebben KISKÖREI ÖNKORMÁNYZAT 12/1991./XI.12./ rendelete az idegenforgalmi adóról (Módosítással egységes szöveg)
KISKÖREI ÖNKORMÁNYZAT 12/1991./XI.12./ rendelete az idegenforgalmi adóról (Módosítással egységes szöveg) A helyi önkormányzatról szóló 1990. évi LXV. sz. törvénnyel összefüggésben elengedhetetlenül fontossá Részletesebben Munkaszerzıdés. 1. A munkaviszony célja, tartalma
Munkaszerzıdés mely létrejött egyrészrıl a : Consogno-Tóth Szolgáltató Kft.(Székhelye: 9011 Gyır, Lehár F. u. 62., a cég jegyzékszáma: 08-09-021338) munkáltatói jogkör gyakorló: Tóth György ügyvezetı, Részletesebben A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI
A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS ELMÉLETI ÉS GYAKORLATI KÉRDÉSEI A RÉSZVÉNY-ELŐÁLLÍTÁS JOGI KÉRDÉSEI ÉS AZ ÚJ PTK. RÉSZVÉNYEKRE VONATKOZÓ ÚJ RENDELKEZÉSEI DR. TOMORI ERIKA CODEX NAPOK 2014 VÁLTOZIK-E AZ ÉRTÉKPAPÍR Részletesebben 61 344 01 0000 00 00 Adótanácsadó Adótanácsadó
Az Országos Képzési Jegyzékről és az Országos Képzési Jegyzékbe történő felvétel és törlés eljárási rendjéről szóló 133/2010. (IV. 22.) Korm. rendelet alapján. Szakképesítés, szakképesítés-elágazás, rész-szakképesítés, Részletesebben 1. A rendelet hatálya 1.
Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 40/2012.(X. 4.) önkormányzati rendelete a Polgármesteri Hivatal köztisztviselıi számára biztosított juttatásokról, támogatásokról * a módosításokkal Részletesebben SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404. - a Képviselı-testületnek -
SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. Tel.: 47/513-250 Fax.: 47/311-404. E lıterjesztés - a Képviselı-testületnek - önkormányzati tulajdonú ingatlanra beérkezett vételi ajánlatról Részletesebben Az egyesület alapszabályának adattartalma
41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben Önkéntesség. Önkéntes Törvényrıl a teljesség igénye nélkül
Önkéntesség Önkéntes Törvényrıl a teljesség igénye nélkül Pap András Ifjúsági Unió Szekszárd - 2005. Törvény Országgyőlés által elfogadott 2005. évi LXXXVIII. törvény A közérdekő önkéntes tevékenységrıl Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 48/2015. (III. 25.) számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt V. Z. T. szervezőnek, a dr. Pálffy Ilona elnök által képviselt Nemzeti Választási Bizottság ellen, aláírásgyűjtő ív mintapéldánya hitelesítése kapcsán Részletesebben EGYSÉGES SZERKEZET. a lakásépítés /-vásárlás/ munkáltatói támogatásáról
56. EGYSÉGES SZERKEZET Budakeszi Város Önkormányzata Képviselı-testületének 43/2010. (X. 26.) ÖR, 1/2007. (II. 20.) ÖR, 55/2001. (XII. 28.), 24/2001. (VI. 18.), 16/2000. (IV. 17.) számú rendelettel módosított Részletesebben AZ ÉRD VÁROSI RÁDIÓKLUB SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
AZ ÉRD VÁROSI RÁDIÓKLUB SPORTEGYESÜLET ALAPSZABÁLYA -1- I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. A szervezet neve: ÉRD Városi Rádióklub Sport Egyesület (továbbiakban civil egyesület) 2. Az egyesület a Magyar Honvédelmi Részletesebben J a v a s l a t - a Képviselı-testületnek -
SÁROSPATAK VÁROS POLGÁRMESTERÉTİL 3950 Sárospatak, Rákóczi u. 32. Tel.: 47/513-240 Fax.: 47/311-404 Ügyfélfogadás ideje: Hétfı: 8-12 és 13-16, szerda: 8-12 és 13-17 30, péntek: 8-12 óráig J a v a s l a Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ A KÖZFOGLALKOZTATÁSHOZ NYÚJTHATÓ TÁMOGATÁSOKRÓL szóló 375/2010. (XII. 31.) Kormányrendelet kapcsán
MAGYARORSZÁGI REFORMÁTUS EGYHÁZ ZSINATI HIVATALA JOGI OSZTÁLY : 1440 Budapest, Pf.: 5 : 460-0704; Fax: 460-0705; E-mail: zsinat.jog@zsinatiiroda.hu 1146 Budapest, Abonyi u. 21 TÁJÉKOZTATÓ A KÖZFOGLALKOZTATÁSHOZ Részletesebben FAKTORING ÜZLETSZABÁLYZAT
FAKTORING ÜZLETSZABÁLYZAT Tartalomjegyzék 1. Bevezetı rendelkezések... 3 2. A faktoring fogalma és általános szabályai... 3 3. Faktoring nyújtás feltételrendszere... 4 4. Hatálybalépés... 5 2 1. Bevezetı Részletesebben Székhely: 1149 Budapest, Róna u. 120-122.
A PESTI HITEL Zártkörően Mőködı Részvénytársaság Panasz-ügyintézési szabályzata A Pesti Hitel ZRt. az ügyfelek panaszainak kezelése során a hatályos jogszabályok rendelkezései alapján, az azokban meghatározott Részletesebben Miskolczi Bodnár Péter. Fogyasztói szerződések
Miskolczi Bodnár Péter Fogyasztói szerződések P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y B e t h l e n s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Kar Kereskedelmi Jogi és Pénzügyi Részletesebben Szıc Község Önkormányzata Polgármesterétıl 8452 Szıc, Kossuth L. u. 41. Tel.: 20/20-77-537 e-mail: szoc@pr.hu
3. napirendi pont Szıc Község Önkormányzata Polgármesterétıl 8452 Szıc, Kossuth L. u. 41. Tel.: 20/20-77-537 e-mail: szoc@pr.hu Ügyszám: 22-88/2013. Elıterjesztı: Németh Balázs polgármester Elıkészítette: Részletesebben Budapest-Zugló Önkormányzata Képviselő-testületének 37/2004. (VI. 23.) rendelete
Budapest-Zugló Önkormányzata Képviselő-testületének 37/2004. (VI. 23.) rendelete Budapest-Zugló Önkormányzatának tulajdonában álló lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek elidegenítésének egyes Részletesebben I. fejezet Bevezetı rendelkezések. A rendelet hatálya és értelmezı rendelkezések
KÁL NAGYKÖZSÉG ÖNKORMÁNYZAT KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 9/2013. (IV. 30.) ÖNKORMÁNYZATI RENDELETE A KÖZTISZTVISELİK SZOCIÁLIS, JÓLÉTI, KULTURÁLIS, EGÉSZSÉGÜGYI JUTTATÁSAIRÓL, VALAMINT A SZOCIÁLIS ÉS KEGYELETI Részletesebben Mindezek figyelembevételével Tengelic Község Önkormányzatának 2015. évi belsı ellenırzési terve a következıket tartalmazza.
Melléklet a. /2014. (XII. 16.) kt. határozathoz Tengelic Község Önkormányzatának 2015. évi belsı ellenırzési terve A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. Törvény, az államháztartásról Részletesebben MUNKASZERZİDÉS határozott idıre szóló. mint munkáltató,
MUNKASZERZİDÉS határozott idıre szóló amely létrejött egyrészrıl az másrészrıl: mint munkáltató, anyja neve: született: sz.ig. száma: lakcíme: mint között Részletesebben A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) bekezdések alapján
Illetékbélyeg helye 3.000,- Ft (az illetékbélyeget ide kell felragasztani) BIRTOKVÉDELMI KÉRELEM A jegyző hatáskörébe tartozó birtokvédelmi eljárásról szóló 228/2009. (X. 16.) Kormányrendelet 3. (1) (2) Részletesebben Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet Pályázatkezelı Rendszere (NCSSZI-PR) Általános Szerzıdési Feltételek (ÁSZF)
Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet Pályázatkezelı Rendszere (NCSSZI-PR) Általános Szerzıdési Feltételek (ÁSZF) 1) Fogalmak: a) Pályázatkezelı: Nemzeti Család- és Szociálpolitikai Intézet b) Felhasználó: Részletesebben Tervezet a közigazgatási egyeztetésre
KÖRNYEZETVÉDELMI ÉS VÍZÜGYI MINISZTÉRIUM KvVM/KJKF/1426/2007. Tervezet a közigazgatási egyeztetésre az egyes 1989. október 23-át megelőzően védetté nyilvánított természeti területek védettségét fenntartó Részletesebben Grant Thornton Hungary News. 2015 július
Grant Thornton Hungary News 2015 július Tisztelt Ügyfelünk! Néhány adózási szabály változásával kapcsolatban, illetve jövıbeni változásáról szeretnénk jelen körlevelünkben tájékoztatni Önöket. Üdvözlettel Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 200. MELLÉKLET: - db TÁRGY: Javaslat a Garay téri volt általános iskola épületének iskolai célú hasznosítására E L İ T E R J E S Z T É S SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA Részletesebben Az önkormányzati vagyon
Murakeresztúr Község Önkormányzati Képviselő-testületének 8/2004. (IV. 16.) számú RENDELETE az önkormányzat vagyonáról, és a vagyongazdálkodás szabályairól A képviselő-testület a helyi önkormányzatokról Részletesebben TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév
TANTÁRGYI PROGRAM 2011-12. tanév őszi félév Tantárgy megnevezése: Tantárgy kódja: GAZDASÁGI JOG ÉS KÖZIGAZGATÁSTAN ALAPJAI GJKA1K0MEMT Kontaktórák száma: Elmélet: 3 Gyakorlat: 0 Összesen: 3 Vizsgajelleg: Részletesebben Megállapodás a Hajdúnánási Járási Hivatal kialakításához
Megállapodás a Hajdúnánási Járási Hivatal kialakításához amely létrejött egyrészrıl: Szólláth Tibor Zoltán polgármester, a Hajdúnánás Város Önkormányzata (4081 Hajdúnánás, Köztársaság tér 1.) (a továbbiakban Részletesebben V E R S E N Y T A N Á C S
V E R S E N Y T A N Á C S Vj-78/2008/8. A Gazdasági Versenyhivatal Versenytanácsa az Apáthy Endre kérelmezı összefonódás engedélyezése iránti kérelmére indult eljárásban, melyben további ügyfélként részt Részletesebben Módosítva a 4/2014. (IV. 30.) önkormányzati rendelettel bezárólag
Egységes szerkezetben Módosítva a 4/2014. (IV. 30.) önkormányzati rendelettel bezárólag Balatonfőzfı Város Önkormányzata Képviselı-testületének 9/2013. (III.29.) önkormányzati rendelete Balatonfőzfı Város Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T - t e r v e z e t
A L A P Í T Ó O K I R A T - t e r v e z e t 1. Az intézmény neve: Hajdúnánás Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 2. Székhelye: 4080 Hajdúnánás, Köztársaság tér 1. Telephely : 4080 Hajdúnánás, Kisfaludy Részletesebben Szakács Tamás. 40. A közintézet fogalma; fajtái
40. A közintézet fogalma; fajtái 1.A közintézet fogalma - a közintézetek látják el azokat a közoktatási, kulturális, tudományos, egészségügyi, szociális feladatokat, amelyeket az állam feladatvállalásának Részletesebben Zalalövő Város Önkormányzatának. 17/2003./XII.04./sz. rendelete. a magánszemélyek kommunális adójáról. /Egységes szerkezetben/ I.
Zalalövő Város Önkormányzatának 17/2003./XII.04./sz. rendelete a magánszemélyek kommunális adójáról. /Egységes szerkezetben/ Zalalövő Város Önkormányzata Képviselőtestülete a többször módosított 1990. Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S. AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 125. MELLÉKLET: 1 db
AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 125. MELLÉKLET: 1 db TÁRGY: Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének /2011. ( ) önkormányzati rendelete a közterületi parkolók üzemeltetésérıl és a parkolási díjakról Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság Kúria KÚRIA Kúria