text:
„Előzetes döntéshozatal – Büntetőügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – 2012/29/EU irányelv – A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok – 16. és 18. cikk – A sértett elsőfokú büntetőbíróság általi meghallgatása – A tanács összetételének megváltozása – A sértett meghallgatásának megismétlése az eljárásban részt vevő egyik személy kérelmére – Az Európai Unió Alapjogi Chartája – 47. és 48. cikk – A tisztességes eljáráshoz való jog és a védelemhez való jog – A közvetlenség elve – Terjedelem – A sértett védelemhez való joga a büntetőeljárás során”
A C‑38/18. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Tribunale di Bari (bari bíróság, Olaszország) a Bírósághoz 2018. január 19‑én érkezett, 2017. október 10‑i határozatával terjesztett elő a
a Procura della Repubblica presso il Tribunale di Bari,
a Banca Carige SpA – Cassa di Risparmio di Genova e Imperia
– az olasz kormány képviseletében G. Palmieri, meghatalmazotti minőségben, segítői: P. G. Marrone és D. Di Giorgio avvocati dello Stato,
– a cseh kormány képviseletében A. Kasalická, J. Vláčil és M. Smolek, meghatalmazotti minőségben,
– a német kormány képviseletében kezdetben: T. Henze, M. Hellmann és E. Lankenau, később: M. Hellmann és E. Lankenau, meghatalmazotti minőségben,
– a holland kormány képviseletében M. K. Bulterman és M. A. M. de Ree, meghatalmazotti minőségben,
– az Európai Bizottság képviseletében C. Cattabriga és S. Grünheid, meghatalmazotti minőségben,
a főtanácsnok indítványának a 2019. március 14‑i tárgyaláson történt meghallgatását követően,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25‑i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2012. L 315., 57. o.) 16. és 18. cikkének, valamint 20. cikke b) pontjának értelmezésére vonatkozik.
2 Ezt a kérelmet a Massimo Gambino és Shpetim Hyka ellen pénzmosás és csalás vétsége miatt indult büntetőeljárásban terjesztették elő.
3 A 2012/29 irányelv (11), (12), (20), (58) és (66) preambulumbekezdése értelmében:
„(11) Ezen irányelv szabályozási minimumokat állapít meg. A tagállamok kiterjeszthetik az ezen irányelvben meghatározott jogokat annak érdekében, hogy magasabb szintű védelmet nyújtsanak.
(12) Az ezen irányelvben meghatározott jogok nem érintik az elkövető jogait. Az »elkövető« kifejezés a bűncselekmény elkövetéséért elítélt személyre vonatkozik. Ezen irányelv alkalmazásában ugyanakkor a bűnösség elismerését vagy az elítélést megelőzően a gyanúsítottra vagy vádlottra is vonatkozik, és nem érinti az ártatlanság vélelmét.
(20) Az áldozatoknak a büntető igazságszolgáltatási rendszerben betöltött szerepe és az, hogy aktívan részt vehetnek‑e a büntetőeljárásban, a nemzeti rendszertől függően tagállamonként változik, és azt a következő egy vagy több kritérium határozza meg: a nemzeti rendszer biztosítja‑e a büntetőeljárásban részt vevő személy jogállását az áldozat részére; az áldozat a büntetőeljárásban való aktív – például tanúként való – részvétele törvény által előírt kötelezettsége alá esik, vagy arra felkérést kap; és/vagy az áldozat a nemzeti jog szerint a törvénynél fogva jogosult‑e a büntetőeljárásban való aktív részvételre, és e jogával élni is kíván‑e, amennyiben a nemzeti rendszer az áldozatoknak nem biztosít jogállást a büntetőeljárásban részt vevő személyként való részvételre. A tagállamoknak meg kell határozniuk, hogy ezek közül mely kritériumok vonatkoznak az ezen irányelvben meghatározott jogok hatályának meghatározására azokban az esetekben, amikor az áldozat által az adott büntető igazságszolgáltatási rendszerben betöltött szerepre történik utalás.
(58) Azokat az áldozatokat, akiknek az esetében megállapították, hogy ki vannak téve a másodlagos és ismételt áldozattá válás, a megfélemlítés és a megtorlás kockázatának, a büntetőeljárás során megfelelő intézkedések alkalmazásával védelemben kell részesíteni. Az ilyen intézkedések pontos természetét az egyéni értékelés során, az áldozat kívánságának figyelembevételével kell meghatározni. Bármely ilyen intézkedés terjedelmét a védekezéshez való jog sérelme nélkül és az igazságszolgáltatási mérlegelési jogkör szabályaival összhangban kell meghatározni. Az áldozatok eljárással kapcsolatos aggályait és félelmeit döntő tényezőként kell figyelembe venni annak megállapításakor, hogy szükségük van‑e bármilyen külön intézkedésre.
(66) Ezen irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és megfelel az Európai Unió Alapjogi Chartája által elismert elveknek. Elő kívánja mozdítani különösen az emberi méltósághoz, az élethez, a testi és szellemi sérthetetlenséghez, a szabadsághoz és biztonsághoz való jogot, a magán‑ és a családi élet tiszteletben tartását, a tulajdonhoz való jogot, a megkülönböztetésmentesség elvét, a nők és férfiak közötti egyenlőség elvét, továbbá a gyermekek, az idősek és a fogyatékkal élő személyek jogait, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot.”
4 Ezen irányelv „Célkitűzések” című 1. cikkének (1) bekezdése szerint:
„Ezen irányelv célja, hogy a bűncselekmények áldozatai megfelelő tájékoztatásban, támogatásban és védelemben részesüljenek, valamint képesek legyenek részt venni a büntetőeljárásban.
A tagállamok biztosítják, hogy az áldozatokat elismerjék, és tisztelettel, tapintattal, személyre szabottan, szakértelemmel és megkülönböztetésmentes módon bánjanak velük minden alkalommal, amikor kapcsolatba kerülnek az áldozatsegítő és a helyreállító igazságszolgáltatási szolgálatokkal, vagy a büntetőeljárás keretében eljáró illetékes hatóságokkal. Az ezen irányelvben meghatározott jogok megkülönböztetésmentes módon – többek között a tartózkodásra való jogosultságuktól függetlenül – alkalmazandók az áldozatokra.”
5 Az említett irányelvnek „A meghallgatáshoz való jog” című 10. cikke előírja:
„(1) A tagállamok biztosítják, hogy az áldozatokat meghallgathassák és bizonyítékot szolgáltathassanak a büntetőeljárás során. A gyermek áldozat meghallgatásakor kellően figyelembe kell venni a gyermek életkorát és érettségét.
(2) A büntetőeljárás során az áldozatok meghallgatására és a bizonyítékok szolgáltatására vonatkozó eljárási szabályokat a nemzeti jog határozza meg.”
6 Ugyanezen irányelvnek „A más tagállamban tartózkodási engedéllyel rendelkező áldozatok jogai” című 16. cikke a következőképpen rendelkezik:
„(1) A tagállamok biztosítják, hogy az áldozatok érvényt szerezhessenek azon joguknak, hogy a büntetőeljárás keretein és észszerű határidőn belül határozat szülessen az elkövető által az áldozat részére nyújtandó kártérítés tárgyában, kivéve ha a nemzeti jog értelmében az ilyen határozatot más jogi eljárás keretében kell meghozni.
(2) A tagállamok ösztönzik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy az elkövetőket az áldozatot megillető megfelelő kártérítés nyújtására késztessék.”
7 A 2012/29 irányelv „Védelemhez való jog” című 18. cikkének szövege a következő:
„A védekezéshez való jog sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljanak azok az intézkedések, amelyek célja, hogy megvédjék az áldozatok és családtagjaik biztonságát a másodlagos és ismételt áldozattá válással, a megfélemlítéssel, valamint a megtorlással szemben, ideértve az áldozatok érzelmi vagy pszichés károsodásával szembeni védelmét, valamint méltóságuk megóvását a kihallgatásuk és vallomástételük során. Ezen intézkedések szükség esetén magukban foglalhatják a nemzeti jog által az áldozatok és családtagjaik fizikai védelmének biztosítása érdekében létrehozott eljárásokat is.”
8 Ezen irányelvnek „Az áldozatok védelemhez való joga a nyomozás során” című 20. cikke a következőket írja elő:
„A védekezéshez való jog sérelme nélkül és az igazságszolgáltatási mérlegelési jogkör szabályaival összhangban, a tagállamok biztosítják, hogy a bűnügyi nyomozás során:
9 Az említett irányelvnek „Az áldozatok egyéni értékelése specifikus védelmi szükségleteik meghatározása érdekében” című 22. cikke a következőket írja elő:
„(1) A tagállamok biztosítják, hogy a nemzeti eljárásokkal összhangban az áldozatokra vonatkozóan megfelelő időben egyéni értékelés készüljön a specifikus védelmi szükségleteik meghatározása és annak megállapítása céljából, hogy a másodlagos és ismételt áldozattá válás, a megfélemlítés és a megtorlás különös kockázatának való kitettségük miatt vonatkoznak‑e rájuk a 23. és 24. cikkben foglalt, a büntetőeljárás során alkalmazandó különleges intézkedések, és ha igen, milyen mértékben.
(3) Az egyéni értékelés keretében különös figyelmet kell fordítani azon áldozatokra, akik a bűncselekmény súlya folytán jelentős sérelmet szenvedtek; azon áldozatokra, ahol az őket érintő bűncselekményt előítéleten vagy megkülönböztetésen alapuló indítékkal követték el, és amely különösen személyes jellemzőikhez köthető; azon áldozatokra, akik az elkövetőhöz fűződő kapcsolatuk vagy a tőle való függőségük okán különösen veszélyeztetettek. Ezzel összefüggésben kellően tekintetbe kell venni a terrorizmus, a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem, a nemi alapú erőszak, a hozzátartozók közötti erőszak, a szexuális erőszak vagy a szexuális kizsákmányolás és a gyűlölet‑bűncselekmények áldozatait, valamint a fogyatékossággal élő áldozatokat.
(4) Ezen irányelv alkalmazásában a gyermek áldozatokról a másodlagos és ismételt áldozattá válás, a megfélemlítés és a megtorlás kockázata miatti sérülékenységük okán vélelmezni kell, hogy specifikus védelmi szükségleteik vannak. A gyermek áldozatok esetében e cikk (1) bekezdése szerinti egyéni értékelést kell elvégezni annak megállapítása céljából, hogy vonatkoznak‑e rájuk a 23. és 24. cikkben foglalt különleges intézkedések, és ha igen, milyen mértékben.
(7) Az egyéni értékelés alapjául szolgáló körülmények jelentős mértékű megváltozása esetén a tagállamok biztosítják, hogy az egyéni értékelést a büntetőeljárás során aktualizálják.”
10 Ugyanezen irányelvnek „A specifikus védelmi szükségletekkel rendelkező áldozatok védelemhez való joga a büntetőeljárás során” című 23. cikke így rendelkezik:
„(1) A védekezéshez való jog sérelme nélkül és az igazságszolgáltatási mérlegelési jogkör szabályaival összhangban, a tagállamok biztosítják, hogy a specifikus védelmi szükségletekkel rendelkező áldozatok, akik a 22. cikk (1) bekezdése szerinti egyéni értékelés eredményeként meghatározott különleges intézkedéseket vehetnek igénybe, igénybe vehessék az e cikk (2) és (3) bekezdésében megállapított intézkedéseket. Az egyéni értékelést követően tervezett különleges intézkedést nem kell biztosítani abban az esetben, ha az operatív vagy gyakorlati kényszerítő körülmények alapján lehetetlen, vagy ha az áldozat kihallgatására sürgős szükség van, és ennek elmulasztása sérelmet okozhat az áldozatnak vagy egy másik személynek, illetőleg veszélyeztetheti az eljárás menetét.
c) az áldozat valamennyi kihallgatását ugyanazon személyek végzik, kivéve ha ez ellentétes a hatékony igazságszolgáltatással;
d) a szexuális erőszak, a nemi alapú erőszak és a hozzátartozók közötti erőszak áldozatainak valamennyi kihallgatását – kivéve, ha azt ügyész vagy bíró végzi – az áldozattal azonos nemű személy végzi, ha az áldozat úgy kívánja, feltéve hogy ez nem veszélyezteti a büntetőeljárást.
d) olyan intézkedések, amelyek lehetővé teszik a tárgyalásnak a nyilvánosság kizárásával történő megtartását.”
11 A codice di procedura penale (büntetőeljárásról szóló törvény) „Engedélyezett felolvasások” című 511. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) A bíróság dönt, adott esetben hivatalból arról, hogy sor kerül‑e az iratok összességének vagy egy részének felolvasására a tárgyalás során.
(2) A vallomások jegyzőkönyvének felolvasása csak a vallomást tevő személy meghallgatását követően rendelhető el, kivéve ha a meghallgatásnak nincs helye.”
12 A büntetőeljárásról szóló törvény „A határozat közvetlensége” című 525. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) Az ítélet meghozatalára közvetlenül a tárgyalás berekesztése után kerül sor.
(2) A határozathozatalban, semmisség terhe mellett, ugyanazoknak a bíróknak kell részt venniük, akik a tárgyaláson részt vettek. Ha valamely tanácstag akadályoztatása esetén pótbíróval egészül ki az ítélkező tanács, a már meghozott és kifejezetten vissza nem vont határozatok hatályban maradnak.”
13 Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, hogy M. Gambinóval és S. Hykával az olasz büntető törvénykönyv szerinti pénzmosás és csalás miatt folyik büntetőeljárás a Tribunale di Bari (bari bíróság, Olaszország) előtt.
14 E határozatból az is kitűnik, hogy a vádiratban ismertetett tényállás szerint az állítólagos csalás áldozatai Ernesto Lappostato és Gianluca Menini. E. Lappostato magánfélként lépett fel, és azt kérte, hogy M. Gambinót kötelezzék kártérítés fizetésére az által elkövetett bűncselekmény által okozott kár miatt.
15 A 2015. április 14‑én tartott tárgyaláson a Tribunale di Bari (bari bíróság) három bíróból álló tanácsa E. Lappostatót és G. Meninit tanúként hallgatta ki.
16 2017. február 21‑én újabb tárgyalást tartottak ugyanezen tanács előtt, e tanács összetétele azonban megváltozott, mivel a 2015. április 14‑i tárgyaláson jelen lévő három bíró egyikét másik bírósághoz osztották be.
17 Ezen a 2017. február 21‑i tárgyaláson M. Gambino védője a büntetőeljárásról szóló törvény 511. és 525. cikke alapján kérte a tanúk, különösen az állítólagos csalás áldozatainak ezen időpontig történt valamennyi kihallgatásának megismétlését. A 2017. október 10‑i tárgyaláson megismételte e kérelmét.
18 A kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a büntetőeljárásról szóló törvény 525. cikke rögzíti a közvetlenség elvét, amely nem csupán annak biztosítására irányul, hogy az ítélet meghozatalára a tárgyalás berekesztését követően haladéktalanul sor kerüljön, hanem arra is, hogy a határozathozatalban ugyanazok a bírák vegyenek részt, mint akik a tárgyaláson részt vettek. Ez utóbbi követelmény azon az elgondoláson alapul, hogy az eljárás alá vont személy büntetőjogi felelősségéről ugyanazok a bírák határozzanak, mint akik a bizonyításfelvételben részt vettek.
19 E bíróság megjegyzi, hogy kétségei vannak a Corte suprema di cassazione (semmítőszék, Olaszország) által akként értelmezett nemzeti szabályozás uniós joggal való összeegyeztethetőségét illetően, hogy az egyesbíró személyének vagy az eljáró bírósági tanács összetételének megváltozása miatt megismételt tárgyalás esetén a korábbi bíró által felvett tanúvallomás a határozathozatalhoz nem használható fel a jegyzőkönyv egyszerű felolvasása útján, a vallomást tevő ismételt meghallgatása nélkül, feltéve hogy annak helye van, és a felek valamelyike azt kérte.
20 Ilyen körülmények között, ha a bírósági tanács összetételének megváltozása miatt a tárgyalás megismétléséről határoztak, és ha a bíróság bizonyítékként elfogadja az újonnan kért tanúvallomást, a büntetőeljárásról szóló törvény 511. cikk alapján a korábban felvett tanúvallomás jegyzőkönyvének egyszerű felolvasása útján csak akkor használható fel, ha az eljárásban részt vevő valamennyi személy azzal egyetért.
21 A kérdést előterjesztő bíróság szerint ez az értelmezés utat nyit a védelem oldaláról érkező visszaéléseknek, mivel ugyanis ez utóbbi megtagadhatja, hogy a bírák a már felvett tanúvallomások jegyzőkönyveit egyszerűen felolvassák, és ezáltal kikényszerítheti az áldozat ismételt meghallgatását.
22 Így a büntetőeljárásról szóló törvénynek a nemzeti ítélkezési gyakorlat által értelmezett 511. cikkének (2) bekezdése és 525. cikkének (2) bekezdése nem egyeztethető össze a 2012/29 irányelvvel, amely arra kötelezi a tagállamokat, hogy a büntetőeljárásban a bűncselekmények áldozatainak védelmét biztosító szabályozást fogadjanak el.
23 E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság megjegyzi, hogy a 2012/29 irányelv által felváltott, a büntetőeljárásban a sértett jogállásáról szóló, 2001. március 15‑i 2001/220/IB tanácsi kerethatározat (HL 2001. L 82., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 4. kötet, 72. o.) értelmezését illetően a Bíróság a 2005. június 16‑i Pupino ítélet (C‑105/03, EU:C:2005:386) 56. pontjában kimondta, hogy az e kerethatározat által követett célok eléréséhez az szükséges, hogy a nemzeti bíróságnak lehetősége legyen különösen veszélyeztetett sértett esetén valamely tagállam jogában ismert előzetes bizonyításfelvételi eljáráshoz hasonló különleges eljárás, valamint különleges vallomástételi részletszabályok alkalmazására, ha ez az eljárás jobban megfelel e sértett helyzetének, és alkalmazása a bizonyítékok elenyészésének megakadályozása, a kihallgatások ismétlődésének minimálisra szorítása és a nyilvános tárgyaláson teendő tanúvallomás e sértettel szembeni káros hatásainak megelőzése végett szükséges.
24 A kérdést előterjesztő bíróság szerint úgy tűnik, hogy a sértett meghallgatásának megismétlése ellentétes az ezen ítéletben kimondott elvekkel, mivel a korábban, nyilvános tárgyaláson, a kontradiktórius eljárást tiszteletben tartva és pártatlan bíróság előtt felvett tanúvallomásokról készült jegyzőkönyvek felolvasása egyáltalán nem sérti a terhelt tisztességes eljáráshoz való jogát.
25 Mindenesetre az áldozat méltóságának tiszteletben tartása és a terhelt tisztességes eljáráshoz való joga közötti egyensúly megteremtésének összhangban kell állnia az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 52. cikkében előírt arányosság elvével. Ugyanakkor az 1950. november 4‑én Rómában aláírt, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény (kihirdette: az 1993. évi XXXI. tv.; a továbbiakban: EJEE) 6. cikkében és a Charta 47. cikkében biztosított tisztességes eljáráshoz való jog nem használható eszközül joggal való visszaélés elkövetésére.
26 Végül, azon túl, hogy a további lelki szenvedést okoz az áldozatnak, a meghallgatás megismétlése a büntetőeljárás költséges meghosszabbításához vezet, ami sérti az eljárás észszerű időtartamának követelményét.
27 E körülmények között a Tribunale di Bari (bari bíróság) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdést terjeszti a Bíróság elé:
„Úgy kell‑e értelmezni a 2012/29 irányelv 16. és 18. cikkét, valamint 20. cikkének b) pontját, hogy ezekkel ellentétes az, ha az áldozatot a megváltozott összetételű bírósági tanács előtt azért kell újra kihallgatni, mert az eljárásban részt vevő személyek valamelyike a büntetőeljárási törvénykönyv 511. cikkének (2) bekezdése és 525. cikkének (2) bekezdése (és e rendelkezéseknek az állandó ítélkezési gyakorlat szerinti értelmezése) alapján megtagadja az ugyanazon áldozat által korábban, ugyanabban az eljárásban, más bíró előtt, a kontradiktórius eljárás elvének betartásával tett tanúvallomásokat tartalmazó jegyzőkönyvek felolvasásához adandó hozzájárulást?”
28 Kérdésével az előterjesztő bíróság lényegében arra vár választ, hogy a 2012/29 irányelv 16. és 18. cikkét, valamint 20. cikk b) pontját úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében, ha a bűncselekmény sértettjét első alkalommal az elsőfokú bíróság olyan büntető tanácsa hallgatta meg, amelynek összetétele később megváltozik, e sértettet az új összetételű tanácsnak főszabály szerint ismételten meg kell hallgatnia, ha az eljárásban részt vevő személyek valamelyike nem járul hozzá, hogy ez a tanács az e sértett első meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet felhasználja.
29 A 2012/29 irányelv 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében ezen irányelv célja az, hogy a bűncselekmények áldozatai megfelelő tájékoztatásban, támogatásban és védelemben részesüljenek, valamint képesek legyenek részt venni a büntetőeljárásban.
30 Elöljáróban meg kell jegyezni, hogy ezen irányelv 20. cikkének b) pontja szerint – a védekezéshez való jog sérelme nélkül és az igazságszolgáltatási mérlegelési jogkör szabályaival összhangban – a tagállamok biztosítják, hogy a bűnügyi nyomozás során minimálisra korlátozódjon az áldozatok kihallgatásainak száma, és ezeket kizárólag akkor folytassák le, ha a bűnügyi nyomozás céljából feltétlenül szükségesek.
31 E tekintetben, amint az a 2012/29 irányelv 23. cikkének (2) és (3) bekezdéséből kitűnik, e rendelkezés különbséget tesz a „bűnügyi nyomozás” szakasza és a „bírósági eljárás” szakasza között.
32 Egyébiránt a 2012/29 irányelv alapjául szolgáló, a bűnözés áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslat (COM(2011) 275 végleges) úgy rendelkezett, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a meghallgatások száma a minimálisra korlátozódjon, és ezeket kizárólag akkor folytassák le, ha a „büntetőeljárás” lefolytatásához feltétlenül szükségesek.
33 A 2012/29 irányelv előkészítő munkálatai tehát megerősítik, hogy – ezen irányelv 20. cikke b) pontjának az uniós jogalkotó által elfogadott szövegére tekintettel – a jogalkotó úgy döntött, hogy e rendelkezés hatályát kizárólag a bűnügyi nyomozás szakaszára korlátozza.
34 Márpedig, amint az az előzetes döntéshozatalra utaló határozatból kitűnik, az alapügyben a sértett meghallgatásának esetleges megismétlésére a büntetőeljárás bírósági szakaszában kerül sor, mivel M. Gambino ügyét új összetételű bírósági tanács elé utalták.
35 E körülmények között a 2012/29 irányelv 20. cikkének b) pontja nem alkalmazható az alapügyben szereplőhöz hasonló jogvitára.
36 Mindenesetre ez a rendelkezés, mivel kimondja, hogy a tagállamok biztosítják, hogy a meghallgatások száma a minimálisra korlátozódjon, nem azt követeli meg, hogy a bűncselekmény sértettjét az eljáró bíróság csak egyszer hallgassa meg.
37 A 2012/29 irányelv 16. és 18. cikkének értelmezését illetően meg kell jegyezni, hogy ez az irányelv a (12) preambulumbekezdése szerint azt írja elő, hogy az ezen irányelvben meghatározott jogok nem érintik az elkövető jogait.
38 A Charta 47. cikkének második bekezdése értelmében mindenkinek joga van arra, hogy ügyét a törvény által megelőzően létrehozott független és pártatlan bíróság tisztességesen, nyilvánosan és észszerű időn belül tárgyalja, és mindenkinek biztosítani kell a lehetőséget tanácsadás, védelem és képviselet igénybevételére. Egyébiránt a Charta 48. cikkének (2) bekezdése kimondja, hogy minden gyanúsított személy számára biztosítani kell a védelemhez való jogának tiszteletben tartását.
39 Amennyiben a Charta olyan jogokat tartalmaz, amelyek megfelelnek az EJEE‑ben biztosított jogoknak, a Charta 52. cikke (3) bekezdésének célja a Chartában foglalt, illetve az azokkal megegyező, az EJEE‑ben biztosított jogok közötti szükséges összhang biztosítása, anélkül hogy mindez hátrányosan befolyásolná az uniós jognak és az Európai Unió Bíróságának az autonómiáját (lásd ebben az értelemben: 2018. március 20‑i Menci ítélet, C‑524/15, EU:C:2018:197, 23. pont). Az Alapjogi Chartához fűzött magyarázatok (HL 2007. C 303., 17. o.) szerint a Charta 47. cikkének második bekezdése megfelel az EJEE 6. cikke (1) bekezdésének, a Charta 48. cikke pedig megegyezik az EJEE 6. cikkének (2) és (3) bekezdésével. Így a Bíróságnak biztosítania kell, hogy a Charta 47. cikkének második bekezdésére és 48. cikkére vonatkozó értelmezése olyan védelmi szintet biztosítson, amely nem sérti az EJEE 6. cikkében rögzített és az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett elvet (lásd analógia útján: 2018. szeptember 26‑i Belastingdienst kontra Toeslagen [A fellebbezés felfüggesztő hatálya] ítélet, C‑175/17, EU:C:2018:776, 35. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
40 Hasonlóképpen a 2012/29 irányelv által felváltott, 2001/220 kerethatározatot illetően a Bíróság kimondta, hogy azt az alapvető jogokat, köztük különösen az EJEE 6. cikkében kimondott és az Emberi Jogok Európai Bírósága által értelmezett tisztességes eljáráshoz való jogot tiszteletben tartva kell értelmezni (2005. június 16‑i Pupino ítélet, C‑105/03, EU:C:2005:386, 59. pont; 2008. október 9‑i Katz ítélet, C‑404/07, EU:C:2008:553, 48. pont).
41 E tekintetben az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy a tisztességes eljárás elve megköveteli, hogy megfelelő esetekben a védelem érdekei egyensúlyban legyenek a vallomástételre felhívott tanúk vagy áldozatok érdekeivel (EJEB, 1996. március 26., Doorson kontra Hollandia, EC:ECHR:1996:0326JUD002052492, 70. §; EJEB, 2006. október 5., Marcello Viola kontra Olaszország, EC:ECHR:2006:1005JUD004510604, 51. §).
42 Ennek keretében a vádlott bűnösségét vagy ártatlanságát megállapítani hivatott személyeknek a tanúkat főszabály szerint személyesen kell meghallgatniuk, és értékelniük kell szavahihetőségüket. A tanúk szavahihetőségének értékelése összetett feladat, amely általában nem végezhető el a meghallgatásokról készült jegyzőkönyvekben szereplő nyilatkozatok tartalmának egyszerű elolvasásával (EJEB, 2011. július 5., Dan kontra Moldávia, EC:ECHR:2011:0705JUD000899907, 33. §; EJEB, 2017. június 29., Lorefice kontra Olaszország, EC:ECHR:2017:0629JUD006344613, 43. §).
43 Ily módon a tisztességes büntetőeljárás egyik fontos eleme a vádlott azon lehetősége, hogy a határozatot hozó bíróság jelenlétében a tanúkkal szembesítsék. A közvetlenség elve a büntetőeljárás jelentős biztosítéka, mivel a bíróság által a tanú magatartására és szavahihetőségére vonatkozóan tett észrevételek a vádlott szempontjából jelentős következményekkel járhatnak. Ennélfogva az eljáró bíróság összetételének a tanúkihallgatást követően bekövetkező megváltozása főszabály szerint e tanú ismételt meghallgatásához vezet (EJEB, 2004. március 9., Pitkänen kontra Finnország, EC:ECHR:2004:0309JUD003050896, 58. §; EJEB, 2014. március 18., Beraru kontra Románia, EC:ECHR:2014:0318JUD004010704, 64. §).
44 Ugyanakkor a közvetlenség elvét nem lehet úgy tekinteni, hogy az akadályát képezné a bíróság összetételében az eljárás során bekövetkező bármely változásnak. Különösen nyilvánvaló adminisztratív vagy eljárási problémák merülhetnek fel, és tehetik lehetetlenné valamely bírónak az eljárásban való folyamatos részvételét. Intézkedéseket lehet tenni annak érdekében, hogy azok a bírák, akik átveszik az ügyet, megértsék a tényállást és az érveket, például úgy, hogy a jegyzőkönyveket átadják, ha a szóban forgó tanú szavahihetősége nem vitatott, vagy az új összetételű tanács előtt új tárgyalást tartanak, illetve a jelentős tanúkat ismételt meghallgatják (EJEB, 2014. december 2., Cutean kontra Románia, EC:ECHR:2014:1202JUD005315012, 61. §; EJEB, 2016. december 6., Škaro kontra Horvátország, EC:ECHR:2016:1206JUD000696213, 24. §).
45 E megfontolásokra tekintettel kell választ adni a 2012/29 irányelv 16. és 18. cikkére vonatkozó kérdésre.
46 E tekintetben a kérdést előterjesztő bíróság úgy véli, hogy az áldozat meghallgatásának az ítélkező testület összetétele megváltozását követő megismétlése ellentétes ezen irányelv 16. cikkével, amelynek (1) bekezdése kimondja, hogy a tagállamok biztosítják, hogy az áldozatok érvényt szerezhessenek azon joguknak, hogy a büntetőeljárás keretein és észszerű határidőn belül határozat szülessen az elkövető által az áldozat részére nyújtandó kártérítés tárgyában, kivéve ha a nemzeti jog értelmében az ilyen határozatot más jogi eljárás keretében kell meghozni.
47 A kérdést előterjesztő bíróság tehát úgy véli, hogy az ezen 16. cikkben előírt, az áldozat által elszenvedett kár megfelelő időben történő megtérítését lerontja egy olyan nemzeti szabályozás, amely az eljárásban részt vevő valamennyi személy beleegyezéséhez köti annak lehetőségét, hogy az új összetételű tanácsban részt vevő bírák előtt ne ismételjék meg az áldozat meghallgatását. E bíróság különösen úgy véli, hogy az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás lehetővé teheti a visszaélést a védelem számára, hiszen azáltal, hogy nem járul hozzá a sértett által korábban tett tanúvallomások egyszerű felolvasásához, meghosszabbíthatja az eljárás időtartamát.
48 Ugyanakkor meg kell állapítani, hogy a sértett meghallgatásának megismétlése – az eredetileg őt meghallgató bírói tanács összetételének megváltozása esetén – önmagában nem jelenti azt, hogy nem lehet észszerű határidőn belül határozatot hozni az áldozatnak fizetendő kártérítésről.
49 Ezenkívül, amint arra a főtanácsnok az indítványának 128. pontjában rámutatott, a 2012/29 irányelv 16. cikkében a bűncselekmény áldozata javára elismert jog nem hathat ki a vádlott számára elismert, a jelen ítélet 42. és 43. pontjában kifejtett eljárási jogoknak – köztük a közvetlenség elvének – a tényleges gyakorlására, amennyiben a tanács összetétele e személynek fel nem róható módon megváltozott.
50 A kérdést előterjesztő bíróság a 2012/29 irányelv 18. cikkére is hivatkozik, amely szerint a védekezéshez való jog sérelme nélkül a tagállamok biztosítják, hogy rendelkezésre álljanak azok az intézkedések, amelyek célja, hogy megvédjék az áldozatok és családtagjaik biztonságát a másodlagos és ismételt áldozattá válással, a megfélemlítéssel, valamint a megtorlással szemben, ideértve az áldozatok érzelmi vagy pszichés károsodásával szembeni védelmét, valamint méltóságuk megóvását a kihallgatásuk és vallomástételük során, és ezen intézkedések szükség esetén magukban foglalhatják a nemzeti jog által az áldozatok és családtagjaik fizikai védelmének biztosítása érdekében létrehozott eljárásokat is.
51 Mindazonáltal e cikk szövegéből nem tűnik ki, hogy az uniós jogalkotó a bűncselekmény áldozatának védelmére hivatott intézkedések között azt írta volna elő, hogy a bírósági eljárásban a meghallgatások számát egyre kell korlátozni.
52 Egyébiránt a 2012/29 irányelv 18. cikke az áldozatnak „a védekezéshez való jog sérelme nélkül” biztosítja a védelemhez való jogot. Ugyanebben az értelemben ezen irányelv (58) preambulumbekezdése kimondja, hogy a büntetőeljárás során azon áldozatok védelmére, akiknek az esetében megállapították, hogy ki vannak téve a másodlagos és ismételt áldozattá válás, a megfélemlítés és a megtorlás kockázatának, biztosított megfelelő intézkedések terjedelmét a védekezéshez való jog sérelme nélkül és az igazságszolgáltatási mérlegelési jogkör szabályaival összhangban kell meghatározni.
53 Amint azt a főtanácsnok az indítványának 73. pontjában megjegyezte, az uniós jogalkotó ily módon olyan jogokat állapít meg a 2012/29 irányelvben az áldozat számára, amelyek gyakorlása nem sértheti a vádlott tisztességes eljáráshoz és védelemhez való jogát, amelyek a Charta 47. cikkének második bekezdésében és 48. cikkének (2) bekezdésében szerepelnek.
54 Következésképpen meg kell állapítani, hogy a 2012/29 irányelv 18. cikkével főszabály szerint nem ellentétes az, hogy a tanács összetételének megváltozása esetén a bűncselekmény sértettjét az eljárásban részt vevő valamelyik személy kérelmére ismételten meghallgassák.
55 Mindazonáltal, amint arra a főtanácsnok az indítványának 116. pontjában rámutatott, az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatából az következik, hogy annak eldöntése érdekében, hogy a sértett vallomásáról készült jegyzőkönyv bizonyítékként felhasználható‑e, a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a kihallgatása meghatározó jellegű lehet‑e a vádlott elítélése szempontjából, és elegendő eljárási garanciák révén biztosítaniuk kell, hogy a büntetőeljárás során a bizonyításfelvétel ne sértse az eljárásnak a Charta 47. cikkének második bekezdése értelmében vett tisztességességét, sem pedig a Charta 48. cikkének (2) bekezdése értelmében vett védelemhez való jogot.
56 Ennélfogva a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az alapügyben az előző pontban említettekhez hasonló konkrét feltételek ahhoz vezethetnek‑e, hogy a szóban forgó bűncselekmény áldozatát nem kell ismételten meghallgatni.
57 Hozzá kell tenni, hogy abban az esetben, ha az új összetételű tanács az áldozat meghallgatása mellett dönt, a 2012/29 irányelv 22. cikkének megfelelően a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóságoknak el kell végezniük az áldozat egyéni értékelését specifikus védelmi szükségleteinek meghatározása érdekében, és adott esetben az ezen irányelv 23. és 24. cikkében előírt védelmi intézkedéseket kell alkalmazniuk.
58 Így a kérdést előterjesztő bíróság feladata annak vizsgálata, hogy az alapügy sértettje rendelkezik‑e specifikus védelmi szükségletekkel a büntetőeljárás során.
59 A fenti megfontolásokra tekintettel az előterjesztett kérdésre azt a választ kell adni, hogy a 2012/29 irányelv 16. és 18. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében, ha a bűncselekmény sértettjét első alkalommal az elsőfokú bíróság olyan büntető tanácsa hallgatta meg, amelynek összetétele később megváltozik, e sértettet az új összetételű tanácsnak főszabály szerint ismételten meg kell hallgatnia, ha az eljárásban részt vevő személyek valamelyike nem járul hozzá, hogy ez a tanács az e sértett első meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet felhasználja.
A bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25‑i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 16. és 18. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében, ha a bűncselekmény sértettjét első alkalommal az elsőfokú bíróság olyan büntető tanácsa hallgatta meg, amelynek összetétele később megváltozik, e sértettet az új összetételű tanácsnak főszabály szerint ismételten meg kell hallgatnia, ha az eljárásban részt vevő személyek valamelyike nem járul hozzá, hogy ez a tanács az e sértett első meghallgatásáról készült jegyzőkönyvet felhasználja.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


SZOLGÁLTATÁSI SZABÁLYZAT. GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár - PDF
Download "SZOLGÁLTATÁSI SZABÁLYZAT. GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár"
1 14. sz. melléklet SZOLGÁLTATÁSI SZABÁLYZAT GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár 2013.2 TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés A pénztár kifizetései A pénztár nyugdíjszolgáltatásai A pénztár nyugdíjszolgáltatáson kívüli kifizetései A pénztár szolgáltatásainak, kifizetéseinek igénylése A pénztár szolgáltatásainak esedékessége A szolgáltatások, kifizetések összegének a megállapítása Kombinált szolgáltatások megállapítása A pénztár által nyújtott (folyamatos) járadékszolgáltatás A pénztár az alábbi folyamatos szolgáltatást nyújthatja A járadékszolgáltatás tartalma A járadék összege Átlépés miatti eljárás Örökössel elszámolás Kilépés és tagsági viszony megszüntetése miatti kifizetés Várakozási idő lejárta utáni visszatérítés, ha a tagviszony nem szűnik meg Tagi lekötés szabályai. 15 Záró rendelkezések. 17 Szolgáltatási szabályzat 23 BEVEZETÉS A GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár által nyújtott szolgáltatások, kedvezményezetti ill. örökösödési kifizetések, az átlépés, várakozási idő utáni kifizetések, valamint külön fejezetben a tagi lekötés szabályaira az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló évi XCVI. törvényben és módosításaiban, az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárak egyes gazdálkodási szabályairól szóló 281/2001. (XII. 26.) kormányrendeletben és az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárak beszámolási és könyvvezetési kötelezettségéről szóló 223/2000. (XII. 19.) kormányrendeletben valamint a GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár alapszabályában foglaltak az irányadók. A pénztár gondoskodik a befizetések gyűjtéséről, a pénztár vagyonának a tagok érdekében történő befektetéséről, a tag egyéni számláján lévő összeg nyilvántartásáról és megállapításáról, valamint a szolgáltatások teljesítéséről. A GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztárba belépő természetes személy tagok a Pénztár alapszabályában foglaltaknak az elfogadásával és rendszeres tagdíjfizetéssel jogosulttá válnak arra, hogy a nyugdíjkorhatár elérése után a Pénztár által a természetes személy tagok egyéni számláján nyilvántartott összeget teljes egészében felvegyék egyösszegű szolgáltatás, illetve járadékszolgáltatás formájában. A nyugdíjkorhatárra a mindenkor hatályos társadalombiztosítási jogszabályoknak a nyugdíjkorhatárra vonatkozó rendelkezéseit - figyelembe véve az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló évi XCVI. törvényben és módosításaiban foglaltakat - kell alkalmazni. A nyugdíjkorhatár betöltésének minősül, ha a pénztártag eléri a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló törvény szerinti öregségi nyugdíjkorhatárt, továbbá azt az időpontot, amelytől a pénztártag öregségi nyugdíjban, korhatár előtti ellátásban, szolgálati járandóságban, balettművészeti életjáradékban, átmeneti bányászjáradékban, a Magyar Alkotóművészeti Közalapítvány által folyósított ellátásokról szóló kormányrendelet alapján folyósított öregségi, rokkantsági nyugdíjsegélyben (nyugdíjban), növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban vagy nyugdíj előtti álláskeresési segélyben részesül. A nyugdíjkorhatár betöltése után a pénztártag a várakozási idő időtartamától függetlenül jogosulttá válik a nyugdíjszolgáltatásra. Azon pénztártagok nyugdíjszolgáltatásra való jogosultságának elbírálásakor, akik részére január 1-jét megelőző kezdő nappal rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjat Szolgáltatási szabályzat 34 állapítottak meg, a szolgáltatás igénylésének időpontjától függetlenül a december 31- én hatályos szabályokat kell alkalmazni. A természetes személy tag jogosult a halála esetére kedvezményezett(ek)et jelölni. Több kedvezményezett jelölése esetén meg kell határozni a jogosultságuk arányát, ennek elmaradása esetén a Pénztár a kedvezményezettek részére egyenlő arányban teljesít. Kedvezményezettek jelölésének hiányában kedvezményezett(ek) a tag végrendeleti, vagy törvényes örököse(i). A tag az eredetileg kijelölt kedvezményezett(ek) helyére a Pénztárhoz intézett teljes bizonyító erejű magánokiratba (pl. a pénztártag a Pénztár hivatalos helyiségében személyesen két tanú aláírásával igazolt írásos nyilatkozata) vagy közokiratba foglalt nyilatkozattal bármikor más kedvezményezett(ek)et nevezhet meg. A természetes személy tag halála esetén az egyéni (szolgáltatási) számláján lévő összeg tekintetében a kedvezményezett illetve örökös választhat, hogy a rá eső részt: egy összegben felveszi, saját nevén a Pénztárban hagyja a tagdíjfizetés folytatásával vagy anélkül, átutaltatja az összeget más azonos típusú pénztárban lévő egyéni számlájára, Kilépéssel a tagsági viszony csak a várakozási idő (10 év) letelte után szüntethető meg. Amennyiben a pénztártag a tagdíjat az esedékességtől számított 3 hónapig, felszólítás ellenére sem fizeti meg, tagsági jogait korlátozottan gyakorolhatja, a fizetési határidő lejárta után, vagy az első részletfizetés határidejének lejártától addig, amíg tagdíjat nem fizet. A türelmi időn túl sem fizető pénztártag a 10 éves várakozási idő letelte után juthat az egyéni számláján nyilvántartott, a Pénztár Alapszabályában rögzített költségekkel csökkentett összeghez. Ha a pénztártag másik nyugdíjpénztárba kíván átlépni, az átlépési szándékot a tag köteles előzetesen írásban a Pénztár tudomására hozni a Kilépési nyilatkozat kitöltésével. A várakozási idő letelte előtt a pénztártag egészség- vagy önsegélyező pénztárba átléphet, ha munkaképességét legalább ötven százalékban elvesztette, illetve legalább negyven százalékos mértékű egészségkárosodást szenvedett, és ebben az állapotában legalább egy évig javulás nem várható, valamint az illetékes hatósági igazolását bemutatja. Amennyiben a fogadó pénztár megküldi a Befogadó nyilatkozatot, a Pénztár a pénztártagnak az igénylés hatálybalépésekor (hatálybalépés dátuma: az átlépés bejelentésének dátuma a Kilépési nyilatkozaton, vagy a befogadó nyilatkozat beérkezésének időpontja, illetve ezek közül az, amelyik később jut a pénztár tudomására) Szolgáltatási szabályzat 45 az egyéni számláján már jóváírt összeg 85%-át átutalja a befogadó Pénztárnak, amennyiben valami különös indok ezt nem gátolja. Az egyéni számlán lévő maradvány összeget és a még a tagnak járó hozamot (realizált hozam és járó értékelési különbözet) az átlépés bejelentésének negyedévét követő 50 napon belül kell elszámolni és átutalni a pénztárnak. A tagsági viszony megszüntetésének dátuma a taggal szembeni kötelezettség maradéktalan teljesítésének időpontja (végelszámolás). A kifizetés történhet pénzforgalmi számláról történő készpénzkifizetés kézbesítése útján, vagy a jogosult kérésére az általa megjelölt belföldi vagy külföldi fizetési számlára történő utalással, valamint kisösszegű ( Ft alatt) kifizetés esetén házi pénztárból való kifizetéssel. Banki átutalás esetén a pénztár a kifizetést csak egy bankszámlaszámra teljesíti. Készpénzes kifizetés esetén a pénztár a pénzkezelési szabályzatában található kerekítési szabályok szerint jár el. Fontos tudnivaló a szolgáltatást/kifizetést igénylő pénztártagok számára: A pénztár a befektetésekkel elért hozamokat a tagok egyéni számlájára negyedévente osztja fel és írja jóvá, a negyedév utolsó napjára visszamenőleg könyvelve, a zárlati munkálatok befejezésével (ennek időpontja legkésőbb a negyedévet követő 45. nap). A kifizetés során mindig a már lezárt negyedév jóváírt hozama és a kifizetés napjáig a számlán lekönyvelt tőke értéke vehető figyelembe január 1. napjától az egyszeri Ft adminisztrációs díjon felül, melyet az elszámolás első ütemében emel le a pénztár, járadékszolgáltatás kivételével levonja a kifizetés költségét, amit a tag által választott kifizetési mód alapján a pénzforgalmi szolgáltató vagy közreműködő az érvényes kondíciós listája alapján felszámít - továbbiakban együtt kilépési költség. Jelen szabályzat az említett jogszabályokban és az alapszabályban foglaltakon kívüli eljárási szabályokat rögzíti. Szolgáltatási szabályzat 56 1. A PÉNZTÁR KIFIZETÉSEI 1.1. A PÉNZTÁR NYUGDÍJSZOLGÁLTATÁSAI: (I) egyösszegű kifizetés; (II) járadékszolgáltatás, amely lehet: - határozott tartamon keresztül (5 évig vagy 10 évig vagy 15 évig) folyósított, fix összegű járadék; (III) kombinált szolgáltatás, azaz az egyéni számlán lévő összeg egy részét egyösszegben, a fennmaradó részét járadék formájában fizeti ki a pénztár. A nyugdíjszolgáltatások a személyi jövedelemadó törvény rendelkezései szerint - típustól függően - adómentesek, illetve adókötelesek. Ha a kifizetésnek közteher vonzata van, azzal kapcsolatban a hatályos jogszabályok szerint kell eljárni. A nyugdíjszolgáltatásra a pénztártag, illetve a járadékszolgáltatás esetében - a pénztártag halála után a tartam végéig - kedvezményezett(ek) vagy örökös(ök), az alapszabály rendelkezéseinek megfelelően jogosult(ak) A PÉNZTÁR NYUGDÍJSZOLGÁLTATÁSON KÍVÜLI KIFIZETÉSEI (IV) a 10 év várakozási idő eltelte után, de még a nyugdíjkorhatár elérése előtt az Alapszabály V. fejezet A pénztár szolgáltatásai és visszatérítései 3. pont alapján, amennyiben ezt a tag írásban kéri; (V) tagi lekötésből hitelintézet követelésének érvényesítése esetén; (VI) a pénztártag elhalálozása esetén a kedvezményezett(ek), illetve a törvényes örökös(ök) számára; (VII) a pénztártagnak a pénztár felszámolása esetén; (VIII) annak a pénztártagnak, akinek a tagsági viszonya tagdíj nem fizetés miatt a várakozási idő elteltével megszüntetésre került; (IX) annak a pénztártagnak, akinek tagsági viszonya a járadékszolgáltatási időszakban szűnik meg; Szolgáltatási szabályzat 67 (X) a járadékfolyósítás tartamának vége előtt elhunyt tag kedvezményezettje vagy örököse részére, amennyiben a kedvezményezett(ek) vagy örökös(ök) járadék formájában történő kifizetést nem igényel(nek). A szolgáltatási szabályzat szempontjából a kedvezményezett(ek) vagy örökös(ök) egyéni számlájára átutalható összeg megállapítása céljából az egyösszegű kifizetés alatt leírtakat kell alkalmazni A PÉNZTÁR SZOLGÁLTATÁSAINAK, KIFIZETÉSEINEK IGÉNYLÉSE: Pénztártagnak vagy kedvezményezettjének / örökösének a szolgáltatás vagy kifizetés teljesítésére vonatkozó igényét írásban kell a pénztárnak bejelenteni. Az igénybevételhez az alábbi okiratok, dokumentumok bemutatása és másolatának megküldése szükséges: 1. pénztártag esetében: - érvényes tagsági okirat, - szolgáltatás esetében nyugdíjjogosultságot igazoló okirat (végzés a társadalombiztosítási nyugdíj folyósításáról), vagy ha az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötte, személyi igazolvány - nem nyugdíjszolgáltatási kifizetés esetén a 10 év várakozási idő letelte, és kitöltött Igénylőlap - személyazonosságot igazoló okirat, - átlépő tagnál a befogadó pénztár Befogadó nyilatkozata, - átlépési szándék bejelentése írásban (Kilépési nyilatkozaton ). 2. kedvezményezett / örökös esetében: - a pénztártag halotti anyakönyvi kivonata, - örökös esetében jogerős hagyatékátadó végzés, öröklési bizonyítvány vagy bírói ítélet, - kitöltött Adatlap elhunyt pénztártag hagyatékára, - az örökös/kedvezményezett által kitöltött Nyilatkozat kifizetéshez, - személyazonosságot igazoló okirat. Az igényléssel kapcsolatos eljárásról az ügyintéző tájékoztatja az örökösöket. A pénztár az örökös(ök) által benyújtott igénylést felfüggeszti abban az esetben, ha a pénztárhoz Szolgáltatási szabályzat 78 benyújtott okiratok alapján megállapítható az, hogy az elhalálozott tag kedvezményezett(ek)et érvényesen megnevezett. Ebben az esetben a kedvezményezett(ek)el számol el a pénztár. Ha a kedvezményezett cselekvőképtelen, nevében törvényes képviselője jár el. Korlátozottan cselekvőképes kiskorú kedvezményezett nyilatkozatának érvényességéhez a törvényes képviselő beleegyezése vagy utólagos jóváhagyása szükséges. Amennyiben a kiskorú kedvezményezettet megillető vagyon a külön jogszabályban meghatározott értéket meghaladja, a törvényes képviselő nyilatkozatának érvényességéhez a gyámhatóság jóváhagyása szükséges Tagi lekötés lehívása hitelintézet által A Hitelintézet a taggal kötött magánjogi szerződés szerint igazolja a kielégítési jog megnyílását és a pénztár bírósági ítélet vagy végrehajtói okirat alapján közvetlenül a Hitelintézetnek teljesíti a kifizetést A PÉNZTÁR SZOLGÁLTATÁSAINAK ESEDÉKESSÉGE Egyösszegű szolgáltatás teljesítéséhez a tag írásbeli igénylése szükséges. Az írásbeli igényléssel együtt a szolgáltatás jogosultságát igazoló okiratokat be kell mutatni a Pénztárnak. Amennyiben az okiratok, illetve dokumentumok bemutatására később kerül sor, akkor az utolsó beérkezett dokumentum dátuma az irányadó a szolgáltatás folyósítás kezdő napjához. A taggal kapcsolatos elszámolás két ütemben történik. Az utolsó beérkezett dokumentum után 15 napon belül, de nem előbb, mint az utolsó tagdíj fizetés hónapjának záró napja, a tag egyéni számláján már jóváírt összeg 85%-a átutalásra kerül. A második ütem a bejelentés negyedévét követő 50 napon belül esedékes. A tagsági viszony lezárásának dátuma a taggal történt teljes elszámolás, utolsó utalás napja. Járadék szolgáltatás igénylésénél a tag írásbeli bejelentése és a jogosultságot igazoló okiratok beérkezését követő hónaptól esedékes a járadék-szolgáltatás. A járadékszolgáltatás havonta, a tárgyhót követő hónap 10. napjáig esedékes, negyedéves járadék esetében a tárgynegyedévet követő hónap 10-ig esedékes. Szolgáltatási szabályzat 89 1.5. A SZOLGÁLTATÁSOK, KIFIZETÉSEK ÖSSZEGÉNEK A MEGÁLLAPÍTÁSA A tag egyéni számláján jóváírt összegeket csökkenteni kell: - a vagyonarányos befektetési költségeknek az egyéni számlára időarányosan eső hányadával, - az egyszeri Ft adminisztrációs költséggel, - a pénztártag részére kifizetett szolgáltatási előleg(ek) összegével, - a tag pénztárral szembeni egyéb, alapszabály szerinti kötelezettségeinek összegével, - valamint a pénzforgalmi szolgáltató kondíciós listája szerint felszámított költségekkel kivéve a járadékszolgáltatás esetét. A pénztár: a) egyösszegű nyugdíjszolgáltatás vagy kifizetés esetében az így megállapított egyenleg szerint; b) járadékszolgáltatás esetében fentiek szerint megállapított egyenleget, mint alaptőkét az igényelt járadék hosszának megfelelő hónapok számával osztva havi járadékra váltva ötszáz forintra lefelé kerekítve; c) negyedéves járadékfolyósítás esetében a b) szerinti kiszámított havi járadékösszeg 3-szorosát figyelembe véve, ötszáz forintra lefelé kerekítve teljesíti a kifizetés(eke)t. Annak a pénztártagnak, akinek a tagsági viszonya a járadékszolgáltatási időszakban szűnik meg, a 2.3. szerinti maradványérték a kifizetés összege. A pénztár a szolgáltatások, illetve kifizetések összegéből a mindenkori hatályos jogszabályoknak megfelelő adóelőleget és közterheket levonja. Amennyiben az egyéni számlán Ft alatti összeg van az igényléskor, egyszeri kifizetésként teljesít a pénztár. A kifizetés után még elszámolt hozam utalására csak akkor kerül sor, ha az összeg 500 Ft feletti. Amennyiben a még elszámolt hozam 500 Ft alatti, úgy ez az összeg a fedezeti tartalékon belül a többi tagra felosztandó. Szolgáltatási szabályzat 910 1.6. KOMBINÁLT SZOLGÁLTATÁSOK MEGÁLLAPÍTÁSA Az igénybejelentés alapján a jogosultság hatályba lépését követő 15 napon belül az igényelt egyösszegű szolgáltatás kifizetésre kerül. A tag egyéni számlájának zárása az egyösszegű kifizetés, utalás dátumával történik. Az egyéni számla összege az értékelési különbözettel együtt az egyösszegű szolgáltatásként kifizetett összeggel csökkentve kerül átvezetésre a járadékszolgáltatási számlára. A járadékszolgáltatás kezdete az egyösszegű utalást követő hónap, illetve negyedév, kifizetése a tárgyhót, illetve tárgy negyedévet követő hó 10. napjáig esedékes. 2. A PÉNZTÁR ÁLTAL NYÚJTOTT (FOLYAMATOS) JÁRADÉKSZOLGÁLTATÁS 2.1. A PÉNZTÁR AZ ALÁBBI FOLYAMATOS SZOLGÁLTATÁST NYÚJTHAJTA: - 5 vagy 10 vagy 15 évig, azonos időközönként fizetendő azonos összegű járadékfizetés, amely szolgáltatás a járadékos egyéni számláján még fennmaradó fedezete alapján megállapított végelszámolással zárul A JÁRADÉKSZOLGÁLTATÁS TARTAMA A szolgáltatást igénylő pénztártag nyilatkozik arról, hogy 5 vagy 10 vagy 15 éves időtartamú, havonta vagy negyedévente esedékes kifizetést igényel. A pénztár abban az esetben eltérhet az igénylésben megjelölt tartamtól, ha az azzal kiszámított havi járadék a minimális járadékot (2.000 Ft/hó-t) nem éri el. Amennyiben a havi, illetve a negyedéves járadék összege a járadék-megállapításkor az 5 éves járadékszolgáltatási tartam mellett nem éri el a minimális járadék összegét, a pénztártag egyösszegű kifizetésre jogosult. A járadékfolyósítás hátralévő tartamának megváltoztatását, vagy a fennmaradó egyenleg egyösszegbeni kifizetését a tag írásban kérelmezheti a pénztártól, legalább 60 nappal a Szolgáltatási szabályzat 1011 változtatás napját megelőzően. A járadékfolyósítás (hátralévő) tartamának növelését akkor köteles a pénztár teljesíteni, ha a megállapított járadékösszeg a minimális járadékösszeget eléri. Amennyiben a pénztártag egyéni szolgáltatási számlájának egyenlege az igényelt és a járadék-megállapítás céljából alkalmazott határozott tartam eltelte előtt a Küldöttközgyűlés által megállapított mindenkori adminisztrációs költség szintjére csökken, a pénztár elszámolást készít és a járadékfolyósítást megszünteti A JÁRADÉK ÖSSZEGE A minimális járadék összeg: Ft/hónap. A járadék folyósítás költségmentes. Az alaptőkének megfelelő havi járadék: Jelölések: T J havi 12 * n J = a havi járadék összege T = a tag tagi kölcsönnel csökkentett követelése n = a szolgáltatási időtartam években Eljárás a járadék maradványértékével kapcsolatosan: A járadékfolyósítás bármely okból való megszűntekor - ideértve a határozott szolgáltatási tartam lejártát is - a pénztártaggal vagy a tag elhalálozása esetén a kedvezményezettel / örökössel elszámolást kell készíteni a maradvány egyösszegű kifizetési összegének a megállapítása céljából. 3. ÁTLÉPÉS MIATTI ELJÁRÁS A másik pénztárba átlépő tag kilépési szándékáról írásban értesíti a pénztárt. Amennyiben a fogadó pénztár megküldi a Befogadó nyilatkozatot, a Pénztár a pénztártagnak az igénylés hatálybalépésekor (hatálybalépés dátuma: az átlépés bejelentésének dátuma a Kilépési nyilatkozaton, vagy a befogadó nyilatkozat beérkezésének időpontja, illetve ezek közül az, amelyik később jut a pénztár tudomására) az egyéni számláján már jóváírt összeg 85%-át átutalja a befogadó Pénztárnak, amennyiben valami különös indok ezt nem gátolja. Az egyéni számlán lévő maradvány összeget és a még a tagnak járó hozamot (realizált hozam és járó értékelési különbözet) Szolgáltatási szabályzat 1112 az átlépés bejelentésének negyedévét követő 50 napon belül kell elszámolni és átutalni a pénztárnak január 1-jétől valamennyi szükséges okirat beérkezését követő 15 napon belül a tag számláján addig már jóváírt összeg 85%-át át kell utalni az átvevő pénztárba, valamint írásban tájékoztatni kell, hogy az utalt összeg mely átlépő tag átvitt fedezete és az összegből a tőke és hozam értéke mennyi. Ha az átlépő tagnak tagi lekötése van, úgy a lekötött összegről és a jogosult hitelintézetről tájékoztatni kell az átvevő pénztárt. Amennyiben a tag 10 év várakozási idő után a számlájáról kifizetést kért és kapott, ennek tényét és időpontját közölni kell az átvevő pénztárral. Az igénylés bejelentésének negyedévét követő 50 napon belül a taggal kapcsolatos teljes elszámolást és a különbözet átutalását el kell küldeni a befogadó pénztárnak és a kimutatás (elszámolás) 1 példányát a tagnak. A kimutatás (teljes elszámolás) tartalmazza: - a tag egyéni számláján jóváírt bevételeket, tagdíj és hozam bontásban, a december 31-ét követő befizetésekről az értéknap megjelölésével, valamint - az első önkéntes nyugdíjpénztári belépés időpontját (várakozási idő kezdete) - a levont átlépéssel kapcsolatos egyszeri Ft adminisztrációs költséget, valamint a banki utalás költségét. - az utalt összeget, - az esetleges szüneteltetési időket, - a tagi lekötésre vonatkozó információkat a lekötés kezdő dátumának, lejáratának, mértékének, jogosultjának feltüntetésével, - a 10 év várakozási idő utáni pénzfelvétel időpontját. 4. ÖRÖKÖSSEL ELSZÁMOLÁS A szükséges okiratok beérkezése után az egyösszegű szolgáltatás kifizetéséhez hasonlóan két ütemben kerül kifizetésre az örökösöknek a járó összeg. Amennyiben az elhunyt pénztártag egyéni számláján tagi lekötés van, úgy a kedvezményezettnek, örökösnek kell gondoskodnia a törlési engedély beszerzéséről és a kapcsolódó költségek viseléséről. Az örökösre és a kedvezményezettre vonatkozóan a várakozási időre előírt szabályok nem alkalmazhatóak, kivéve, ha az örökös, vagy kedvezményezett az egyéni számlán lévő Szolgáltatási szabályzat 1213 összeget tagdíjfizetés vállalásával hagyja a Pénztárban. Ebben az esetben az örökösre, ill. a kedvezményezettre az általa befizetett összegek vonatkozásában a tagokra általánosan irányadó szabályokat kell alkalmazni. Ha az örökös, ill. a kedvezményezett az összeget átutaltatja a saját pénztárába, úgy az eljárásra az átlépésre vonatkozó szabályok az irányadóak. Az örökös, ill. kedvezményezett a reá jutott összeget - amennyiben ő is tagja a pénztárnak - saját nevén tagdíjfizetés folytatásával vagy tagdíjfizetés folytatása nélkül a Pénztárban hagyhatja. Amennyiben a pénztár írásbeli felhívására a kedvezményezett a felhívás igazolt kézhezvételétől számított 30 napon belül nem teszi meg fentiek szerinti nyilatkozatát, akkor úgy kell tekinteni, mintha az egyösszegű felvétel mellett döntött volna és a követelés összegét az esetlegesen felmerülő költségek és követelések összegével csökkentve a kedvezményezett, javára annak lakóhelye szerinti illetékes járásbíróságnál a negyedévet követő 50. napig bírói letétbe kell helyeznie. Ha az egyéni számlán olyan összeg van, hogy a fentiek szerint az adminisztrációs és kifizetési költséggel csökkentett egyenlegéből a kedvezményezettre jutó rész 15%-a a letétbe helyezés időpontjában nem éri el a letétbe helyezhető összeg minimumát, a pénztár az egyszeri kifizetésre vonatkozó szabályok szerint jár el. Amennyiben a tag nem jelölt kedvezményezett(ek)et, és nincs végrendeleti vagy törvényes örököse sem, halála esetén jogosulttá a Pénztár válik. Ebben az esetben a Pénztár fedezeti tartalékán a tagok egyéni számlái és a szolgáltatási tartalékok javára a jóváírás időpontjában fennálló egyenlegek figyelembevételével kell elszámolni az összeget. 5. KILÉPÉS ÉS TAGSÁGI VISZONY MEGSZÜNTETÉSE MIATTI KIFIZETÉS A pénztár köteles a tag kilépési szándékának kézhezvételétől és a jogosultság megnyílásától számított 15 napon belül az elszámolást megkezdeni. Az elszámolás alapja az igényléskor a tag egyéni számláján lévő összeg, amelyet az elszámolás során a Pénztár a kilépéssel kapcsolatos adminisztrációs költséggel, illetve a hatályos jogszabályokban előírt levonási kötelezettségekkel csökkentve fizet ki. A kilépéssel kapcsolatos adminisztrációs költségtérítés összege egyszeri Ft, továbbá levonásra kerül a tag által választott Szolgáltatási szabályzat 1314 kifizetési mód alapján a pénzforgalmi szolgáltató vagy közreműködő által az érvényes kondíciós listája alapján felszámításra kerülő költség mind az előlegfizetésnél, mind a végelszámolásnál. Az elszámolásról készített kimutatásokat az utalást követően a Pénztár a tag lakcímére postázza. Az elszámolás két ütemben történik. A kilépési nyilatkozat beérkezése és a jogosultság megnyílása után 15 napon belül az első ütemben az egyéni számlán addig jóváírásra került összeg 85%-a átutalásra kerül. Második ütemként az igénybejelentés negyedévét követő 50 napon belül a még a tag számára járó összeg is átutalásra kerül. A tagviszony lezárásának időpontja a taggal történt végleges elszámolás, utolsó utalás napja. A tagdíjat már nem fizető várakozó tagok esetében a tagviszony megszüntetését írásban kezdeményezheti a tag. Megtakarítását felvevő, de további tagdíjfizetést vállaló pénztártagot amennyiben nem fizeti a tagdíját, a pénztár felszólítja. Ha a pénztártag 30 napon belül nem reagál, úgy a pénztár megszünteti a tagsági viszonyát, elszámolást készít az egyéni számlájáról és megküldi a tagnak. Olyan pénztártagtól, akinek az egyéni (szolgáltatási) számlájára tagi lekötés került felvezetésre, a pénztár kilépési nyilatkozatot mindaddig nem fogadhat be, amíg a Hitelintézet törlési engedélyét a tag be nem mutatja. 6. VÁRAKOZÁSI IDŐ LEJÁRTA UTÁNI VISSZA- TÉRÍTÉS, HA A TAGVISZONY NEM SZŰNIK MEG A várakozási idő (10 év) lejárta után a tag kilépés nélkül is igényelheti az egyéni számláján lévő összeget részben, vagy egészben. Az igényelhető összeg legfeljebb a jogosultság megnyílásakor az egyéni számlán már jóváírt összeg lehet, ha a számlára korábban tagi lekötést vezettünk fel, akkor ennek a lekötés kétszeresével csökkentett összege. Az egyéni nyugdíjszámlán nyilvántartott összeg egy részének felvétele esetén, amennyiben a kifizetési kérelem összege nem haladja meg az egyéni nyugdíjszámlán nyilvántartott tagi lekötés összegének kétszeresével csökkentett összeg 85%-át, akkor a kérelemben meghatározott összeget a bejelentés napjától számított 15 napon belül kell kifizetni. A teljes összeg felvétele esetén, illetve olyan részfelvétel esetében, amikor a felvenni kívánt összeg a 85%-ot meghaladja, akkor a tag egyéni számláján addig már jóváírt teljes összeg 85%- Szolgáltatási szabályzat 1415 ának átutalását, kifizetését legkésőbb a bejelentés napjától számított 15 napon belül kell elvégezni. A pénztár a hátralévő összeg átutalását, kifizetését legkésőbb a bejelentés negyedévét követő 50 napon belül végzi el. A tartalmilag és formailag is megfelelő igénylés beérkezésétől, iktatásától, illetve a jogosultság megnyílásától számított 15 napon belül köteles a pénztár a tagnak átutalni a járó összeget. A kifizetést, elszámolást terhelő adminisztrációs költséget (3.000 Ft), mely csak egyszer kerül levonásra, valamint minden kifizetésnél a tag által választott kifizetési mód alapján a pénzforgalmi szolgáltató vagy közreműködő által az érvényes kondíciós listája alapján felszámított költségét a pénztár megállapítja és levonja. Ha a kifizetésnek közteher és adó vonzata van, a hatályos jogszabályok szerint kell eljárni. A kifizetéshez tartozó elszámolást az utalással együtt köteles a pénztár a tag címére postázni. Amennyiben a tag kilépés nélkül a várakozási idő letelte (10 év) után bármikor igényelt már visszatérítést, újabb visszatérítést 3 év elteltével kérhet. 7. TAGI LEKÖTÉS SZABÁLYAI A pénztártag - a várakozási idő letelte, illetve a nyugdíjkorhatár elérése után - egyéni számlakövetelésének legfeljebb 50%-át hitelintézettel kötött szerződésben fedezetként felajánlhatja, amennyiben rendelkezik arról, hogy a pénztár az egyéni nyugdíjszámlájára tagi lekötést vezessen fel. A tagi lekötéssel kapcsolatosan a pénztártag írásbeli kérelmére a pénztár igazolja, hogy a hitelintézeti fedezetként felajánlott összeg a tag egyéni számláján leköthető fedezetként rendelkezésre áll. Az igazolás a kiállítás napját követő 30 napig érvényes. Az igazolás érvényességének ideje alatt a pénztár a pénztártag részére nem teljesíthet semmilyen kifizetést. Amennyiben a pénztártag a hitelintézettel megállapodik teljes bizonyító erejű magánokirattal, kérheti a tagi lekötés egyéni nyugdíjszámlájára való vezetését. A tagi lekötés a pénztár által kiadott, a tagi lekötésnek a tag egyéni nyugdíjszámlájára vezetéséről szóló nyilatkozattal jön létre. Szolgáltatási szabályzat 1516 A tagi lekötési igény bejelentésről a Pénztár analitikus nyilvántartást vezet. Az analitikus nyilvántartásnak tartalmaznia kell az igénylő nevét, adóazonosítóját, az igényelt összeget, a visszaigazolt tagi lekötés összegét, a pénztári nyilatkozat kiadásának dátumát, érvényességének dátumát. Az igény visszautasítása esetén, annak okát is fel kell tüntetni az analitikus nyilvántartásban. Sorszám Pénztártag neve Igényelt tagi lekötés összege Adóazonosítója Visszaigazolt tagi lekötés összege Pénztári nyilatkozat kiadásának dátuma Pénztári nyilatkozat érvényességének lejárta Visszautasítás indoka A tagi lekötés törlését a pénztárnál a tag, a tag halála esetén a kedvezményezett, valamint a hitelszerződésben foglalt feltételek teljesülése esetén a tagi lekötés jogosultja kezdeményezheti a tagi lekötéssel biztosított követelés megszűntének egyidejű igazolása mellett. A tagi lekötés szabályai egyebekben a jogon és követelésen alapított zálogjog szabályaival azonosak. Ha a hitelintézet a tagi lekötésből származóan igényt érvényesít, azt úgy kell tekinteni, mintha a pénztártag az egyéni nyugdíjszámláján nyilvántartott összegből felvételt teljesített volna. A pénztártag egyéni nyugdíj számlájának megterhelésével egyidejűleg a Pénztár igazolást állít ki a levont összegről a pénztártag részére. Az igazolást a Pénztár postán juttatja el a pénztártag utolsó bejelentett címére. A Pénztártól kapott igazolás alapján a Személyi jövedelemadóról szóló törvény szerint adóelőleg fizetési kötelezettség, valamint az Egészségügyi hozzájárulásról szóló törvény szerint százalékos egészségügyi hozzájárulás fizetési kötelezettség megfizetése a pénztártagot terheli. Pénztárak közötti átlépés esetén az átlépő tag egyéni számlájára vezetett tagi lekötésről, annak mértékéről és jogosultjáról a befogadó pénztárat az egyéni számlát vezető pénztár köteles értesíteni. A tagi lekötés jogosultját az átlépésről és a tagi lekötés egyéni számlára vezetéséről a befogadó pénztár köteles értesíteni a befogadó nyilatkozat kiállításával egyidejűleg. Az átlépési nyilatkozaton a pénztár közli a tagi lekötés összegét a jogosult hitelintézet nevét vagy azt a tényt, hogy az egyéni számlára nem történt ilyen lekötés. Amennyiben a részkifizetést kérő, nyugdíjszolgáltatást igénylő pénztártag egyéni számláján tagi lekötés van, annak feloldásáig a kifizethető összeg legfeljebb az egyéni számla egyenlegének a lekötés kétszeresével csökkentett része lehet. Amennyiben a hitelintézet által kiadott igazolás hitelt érdemlően bizonyítja a követelés megszűntét, a Szolgáltatási szabályzat 1617 korábban visszatartott összeg is kifizethető a pénztártag vagy a kedvezményezett, örökös részére. ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK Jelen Szolgáltatási Szabályzat a GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár Igazgatótanácsának 9/98. sz. határozatával időponttól lép életbe. Jelen Szolgáltatási Szabályzatban foglaltak betartásáért és betartatásáért, a GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár igazgatótanácsának tagjai és ügyvezetője felelősek. A Pénztár ügyvezetője felelős a Szolgáltatási Szabályzat rendelkezéseinek aktualizálásáért, így a hatályos jogszabályoknak, a GYÖNGYHÁZ Önkéntes Nyugdíjpénztár Alapszabályában foglaltaknak való megfeleléséért. A szabályzat szövegében történt változtatásokat minden esetben a Pénztár Igazgatótanácsa elé kell terjeszteni. Dunaújváros, Igazgatótanács elnöke Jelen Szolgáltatási szabályzat egységes szerkezetben tartalmazza - a 2001-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 7/2001. sz., illetve a 17/2001. sz. - a 2002-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 8/2002. számú - a 2003-ban elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 10/2003. számú - a 2004-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 5/2004. számú - a 2004-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 12/2004. számú - a 2005-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 5/2005. számú - a 2006-ban elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 9/2006. számú - a 2006-ban elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 19/2006. számú - a 2008-ban elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 10/2008. számú - a 2009-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 5/2009. számú, illeve 17/2009. számú - a 2010-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 9/2010. számú - a 2011-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 9/2011. számú - a 2012-ben elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 8/2012. számú illetve a 16/2012. számú határozatával fogadott el. Szolgáltatási szabályzat 1718 - a 2013-ban elfogadott rendelkezéseket, melyeket a Küldöttközgyűlés 14/2013. számú határozatával fogadott el. Dunaújváros, Balogh László s.k. Igazgatótanács elnöke Tanuk: Név: Dénesné Horváth Ilona s.k. Cím:... Név: Tóth Zoltánné s.k. Cím:... Szolgáltatási szabályzat 18 Több megjelenítése
Vasutas Önkéntes Nyugdíjpénztár 1145 Budapest, Columbus u. 35. Levélcím: 1580 Budapest, Pf. 133. Szolgáltatási Szabályzat 1. számú módosítással egységes szerkezetben 2014.01.01. Elfogadva: az 5/2014. számú Részletesebben TAGSÁGI VISZONYÁT MEGSZÜNTETİ TAGGAL VALÓ ELSZÁMOLÁS SZABÁLYZATA. CIB Nyugdíjpénztár
TAGSÁGI VISZONYÁT MEGSZÜNTETİ TAGGAL VALÓ ELSZÁMOLÁS SZABÁLYZATA CIB Nyugdíjpénztár 2010 BEVEZETÉS Jelen szabályzat célja, hogy egyértelmően és teljeskörően rendezze a tagsági viszonyukat megszüntetı pénztártagok Részletesebben Szolgáltatási Szabályzat Elfogadva: a 10/2013. számú igazgatótanácsi határozattal
Vasutas Önkéntes Nyugdíjpénztár 1145 Budapest, Columbus u. 35. Levélcím: 1590 Budapest, Pf. 83. Szolgáltatási Szabályzat Elfogadva: a 10/2013. számú igazgatótanácsi határozattal 1. A Nyugdíjpénztár szolgáltatásai Részletesebben TAGI KÖLCSÖN NYÚJTÁSI ÉS TAGI LEKÖTÉSI SZABÁLYZAT. Mentő Önkéntes Nyugdíjpénztár
TAGI KÖLCSÖN NYÚJTÁSI ÉS TAGI LEKÖTÉSI SZABÁLYZAT Mentő Önkéntes Nyugdíjpénztár 2015 BEVEZETÉS A Mentő Önkéntes Nyugdíjpénztár (továbbiakban: pénztár) tagjai részére tagi kölcsön igénybevételi lehetőséget Részletesebben MAGYAR POSTA TAKARÉK ÖNKÉNTES NYUGDÍJPÉNZTÁR SZOLGÁLTATÁSI ÉS TAGOKKAL VALÓ ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT 11/2014 01. VERZIÓ
MAGYAR POSTA TAKARÉK ÖNKÉNTES NYUGDÍJPÉNZTÁR SZOLGÁLTATÁSI ÉS TAGOKKAL VALÓ ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT 2014 11/2014 01. VERZIÓ Tartalomjegyzék 1. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 3 1.1. Szolgáltatások...3 1.2. Kedvezményezettek Részletesebben Tagi szolgáltatási, elszámolási és kifizetési szabályzat Kibocsátás dátuma: 2014. május 26. Hatályba lépés dátuma: 2014. július 1. Érvényesség dátuma: visszavonásig Kibocsátó: Igazgatótanács Felelős: Domián Részletesebben Szolgáltatási és elszámolási szabályzat
Nyugdíjbiztosítási Dolgozók Önkéntes Kiegészítő Nyugdíjpénztára 1132 Budapest, Visegrádi u. 49. 1392 Bp., Pf. 251. / 323-6085 nydny@onyf.hu Szolgáltatási és elszámolási szabályzat 2014 Tartalomjegyzék Részletesebben TAGI KÖLCSÖN KEZELÉSI SZABÁLYZAT
Nyugdíjbiztosítási Dolgozók Önkéntes Kiegészítő Nyugdíjpénztára 1132 Budapest, Visegrádi u. 49. 1392 Bp., Pf. 251. / 323-6085 nydny@onyf.hu Szolgáltatási és elszámolási szabályzat 2013 Tartalomjegyzék Részletesebben SZÁMVITELI POLITIKA SZOLGÁLTATÁSI ÉS A TAGOKKAL ELSZÁMOLÁS SZABÁLYZATA. 2015.01.01-töl
ELSÖ KALOCSAI NYUGDIJPÉNZTÁR 6300.KALOCSA MISKEI ÚT 21 ADÓSZÁM:18345193-1-03 SZÁMVITELI POLITIKA SZOLGÁLTATÁSI ÉS A TAGOKKAL ELSZÁMOLÁS SZABÁLYZATA /MÓDOSITÁSSAL EGYSÉGES SZERKEZETBEN/ 2015.01.01-töl /NYUGDIJSZOLGÁLTATÁS, Részletesebben Tagi Kölcsön Kezelési Szabályzat
1. számú melléklet Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár 1135 Budapest Aba utca 4. Tagi Kölcsön Kezelési Szabályzat Tartalomjegyzék 1. BEVEZETÉS... 27 2. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK... 27 3. A TAGI Részletesebben Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat
"H O N V É D" Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár 1135 Budapest Aba utca 4. Tel./Fax.: 329-6651, HM: 269-77, 268-79, 269-37 BM: 36-221 Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat Önkéntes Nyugdíjpénztár A Szolgáltatási Részletesebben HOZAMFELOSZTÁSI SZABÁLYZAT. CIB Nyugdíjpénztár
HOZAMFELOSZTÁSI SZABÁLYZAT CIB Nyugdíjpénztár 2011 Hozamfelosztási Szabályzat Ezen szabályzat célja az, hogy egyértelmően és világosan meghatározza a Pénztár által elért hozamoknak a tagok egyéni, illetve Részletesebben Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat
"H O N V É D" Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár 1135 Budapest Aba utca 4. Tel./Fax.: 329-6651, HM: 269-77, 268-79, 269-37 BM: 36-221 Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat Önkéntes Nyugdíjpénztári A Szolgáltatási Részletesebben TAGI ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT
Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár Hatályos: 2014. április 30. Elfogadva: 2014. április 30. Tartalom 1. BEVEZETÉS... 3 2. IRÁNYADÓ JOGSZABÁLYOK... 3 3. ÉRTELMEZŐ RENDELKEZÉSEK... 3 4. Részletesebben Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár Székhely: 1135 Budapest Aba utca 4. Levelezési cím: 1397 Budapest, Pf.: 528. Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzat A Szolgáltatási és Elszámolási Szabályzatot Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az özvegyi nyugdíj
TÁJÉKOZTATÓ az özvegyi nyugdíj A hozzátartozói ellátások sajátossága, hogy a jogosultsági feltételeknek az elhunyt jogszerző és a nyugdíjigénylő részéről is teljesülniük kell. Özvegyi nyugdíj címén a jogosultat Részletesebben A GENERALI ÖNKÉNTES KÖLCSÖNÖS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR TAGOKKAL VALÓ ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZATA
A GENERALI ÖNKÉNTES KÖLCSÖNÖS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR TAGOKKAL VALÓ ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZATA Elfogadva: Módosította: Módosította: Módosította: Módosította Módosította: Módosította Módosította 10/2003 (III.14.) Részletesebben ITÖ-6 Szolgáltatási és elszámolási szabályzat (PANNÓNIA Nyugdíjpénztár Önkéntes ágazat) PANNÓNIA NYUGDÍJPÉNZTÁR Önkéntes Pénztári Ágazat
PANNÓNIA NYUGDÍJPÉNZTÁR Önkéntes Pénztári Ágazat A pénztár által nyújtott szolgáltatások, valamint az átlépőkkel, kilépőkkel, nyugdíjszolgáltatást igénylőkkel és az elhunytak örököseivel, kedvezményezettjeivel Részletesebben Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár
Tagi kölcsön szabályzata Azonosító: 1/2014 Tagi kölcsön szabályzat Állapot: végleges Verzió: 3. Szabályzat címe: A Tagi kölcsön szabályzata Személyi hatály: Backoffice, Frontoffice, Pénzügy és számvitel Részletesebben Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár
Tagi kölcsön szabályzata Azonosító: 1/2015 Tagi kölcsön szabályzat Állapot: végleges Verzió: 5. Szabályzat címe: A Tagi kölcsön szabályzata Személyi hatály: Backoffice, Frontoffice, Pénzügy és számvitel Részletesebben Tagviszony-módosító nyilatkozat
Tagviszony-módosító nyilatkozat A pénztártag azonosító adatai: (Az adatok kitöltése kötelező!) Név: Az alábbiak közül a megfelelő részt kérjük bejelölni. Tagviszony-módosítás Egyéni taggá válás Az általam Részletesebben Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. 2016. május 11.
Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY 2016. május 11. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A Honvéd Közszolgálati Önkéntes Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: pénztár) küldöttközgyűlése a pénztár szervezeti, Részletesebben Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár. Szolgáltatási és elszámolási szabályzat
Szolgáltatási és elszámolási szabályzat Hatályos 2015. január 1. Azonosító: 2/2014 Szolgáltatási és Elszámolási szabályzat Állapot: végleges Verzió: 6. Szabályzat címe: - Szolgáltatási és elszámolási szabályzat Részletesebben CÉLTARTALÉK KÉPZÉSI SZABÁLYZAT. CIB Nyugdíjpénztár
Munkáltatói szerződés Nyilvántartási szám: amely létrejöt egyrészről a Postás Kiegészítő Nyugdíjpénztár székhelye: Budapest, XIII. Váci út 110. II. em. Levelezési címe: 1525 Budapest, Pf. 85. e-mail cím: Részletesebben PANNÓNIA NYUGDÍJPÉNZTÁR, A CIG PARTNERSÉG TAGJA ALAPSZABÁLYÁNAK ELVÁLASZTHATATLAN MELLÉKLETÉT KÉPEZŐ TAGI KÖLCSÖN SZABÁLYZAT I.
PANNÓNIA NYUGDÍJPÉNZTÁR, A CIG PARTNERSÉG TAGJA ALAPSZABÁLYÁNAK ELVÁLASZTHATATLAN MELLÉKLETÉT KÉPEZŐ TAGI KÖLCSÖN SZABÁLYZAT I. fejezet A szabályzat célja 1. (1) A Pannónia Nyugdíjpénztár, a CIG Partnerség Részletesebben Szja bevallás a 2012-es évről
Szja bevallás a 2012-es évről Önkéntes pénztári adójóváírás és önkéntes pénztári adóköteles kifizetés esetén 132. sor: Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárba befizetett összeg utáni rendelkezési jogosultság Részletesebben OTP ORSZÁGOS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT
OTP Egészségpénztár Elszámolási Szabályzat 2014. 04.01. OTP ORSZÁGOS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR 1051 BUDAPEST, MÉRLEG UTCA 4. ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT HATÁLYOS 2014. ÁPRILIS 01. 1 OTP Egészségpénztár Elszámolási Szabályzat Részletesebben CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt. Alapszabálya
CIB Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár módosításokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapszabálya Elfogadta a Pénztár Közgyűlése 2015. december 18-án Hatályos 2015. december 19-től Tartalomjegyzék I. A Pénztárra Részletesebben OTP ORSZÁGOS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT
OTP Egészségpénztár Elszámolási Szabályzat 2015. 04.01. OTP ORSZÁGOS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR 1051 BUDAPEST, MÉRLEG UTCA 4. ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT HATÁLYOS 2015. ÁPRILIS 01. 1 OTP Egészségpénztár Elszámolási Szabályzat Részletesebben HONVÉD. Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. 2012. június 1. (A 2012. május 24-i küldöttközgyűlés által elfogadva.)
HONVÉD Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY 2012. június 1. (A 2012. május 24-i küldöttközgyűlés által elfogadva.) BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A HONVÉD Önkéntes Kölcsönös Biztosító Nyugdíjpénztár az Részletesebben Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár
szerződés száma :./... MUNKÁLTATÓI SZERZŐDÉS amely létrejött egyrészről a Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár (1138 Budapest, Váci út 193.) továbbiakban a Pénztár, valamint Név:... Cím:... Részletesebben TAGI ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT
Elfogadta a VITAMIN Egészségpénztár Igazgatótanácsa 34/2014. számú határozatával 2014. április 25-én Hatályba lépés napja: 2014. április 25. Az Igazgatótanács nevében IT Elnök Verziószám: v1_20140425 Tartalomjegyzék Részletesebben HONVÉD. Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. 2011. május 24.
HONVÉD Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY 2011. május 24. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK A HONVÉD Önkéntes Kölcsönös Biztosító Nyugdíjpénztár az 1997. évi LXXXII. törvény rendelkezéseinek megfelelően Részletesebben Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról
Tájékoztató az Általános Szerződési Feltételek 2011. augusztus elsejei változásáról Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk Önt, hogy a pénzforgalmi keretszerződés részét képező Általános Szerződési Feltételeink Részletesebben Az AEGON Magyarország Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár Közös alapszabálya. egységes szerkezetbe foglalva Elfogadva: 2006. május 3.
Az AEGON Magyarország Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár Közös alapszabálya egységes szerkezetbe foglalva Elfogadva: 2006. május 3. Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. törvény Részletesebben Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár
szerzõdés száma :.../... TÁMOGATÁSI (ADOMÁNYOZÁSI) SZERZÕDÉS amely létrejött egyrészrõl a Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár (1138 Budapest, Váci út 193.) továbbiakban a Pénztár, valamint Részletesebben ARANYKOR Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár. Alapszabály. Hatályos: 2015. 06. 01.
ARANYKOR Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár Alapszabály Hatályos: Az Aranykor Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár Alapszabálya 1. A Pénztárra vonatkozó általános rendelkezések 1.1 A Pénztár neve Aranykor Országos Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A L A P S Z A B Á L Y Elfogadta a 2015.03.12-i Közgyűlés a 9/2015.(2015.03.12.) számú határozatával. ELSŐ RÉSZ Általános rendelkezések I. fejezet A PÉNZTÁR JOGÁLLÁSA A pénztár adatai I.1. A pénztár elnevezése: Részletesebben NYILATKOZAT. Postára adás dátuma 2 0. Beérkezés dátuma 2 0. Adózó adóazonosító jele. utóneve. jellege hsz. ép.
az egyszerűsített bevallás (1353E) elkészítéséhez (személyi jövedelemadó,egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás és egészségügyi hozzájárulás) vonalkód helye Nemzeti Adóés Vámhivatal H I V A 1353NY Részletesebben Nem adható segély és támogatás tárgyévben annak a tagnak, akinek a kérelem benyújtásának időpontjában tagdíjhátraléka van, annak rendezéséig.
A VPDSz Választmányi Értekezlete a Segélyezési Szabályzatot módosította, melyet egységes szerkezetben az alábbiakban tesz közzé. SEGÉLYEZÉSI ÉS TÁMOGATÁSI SZABÁLYZAT Jelen szabályzat minden szakszervezeti Részletesebben ARANYKOR Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár. Alapszabály. Hatályos: 2014. 07. 01.
ARANYKOR Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár Alapszabály Hatályos: Az Aranykor Országos Önkéntes Nyugdíjpénztár Alapszabálya 1. A Pénztárra vonatkozó általános rendelkezések 1.1 A Pénztár neve Aranykor Országos Részletesebben Rokkantsági kockázatot tartalmazó részlet-kifizetésű életbiztosítás különös feltételei
Rokkantsági kockázatot tartalmazó részlet-kifizetésű életbiztosítás különös feltételei 1. Általános rendelkezések A jelen alapbiztosítás feltételeiben nem rendezett kérdésekben az ÁB-AEGON Általános Biztosító Részletesebben Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról
Tájékoztató a társasági adókedvezmény sporttámogatási rendszerében 2015. január 1-től bekövetkezett változásokról I. Jogszabályi háttér A társasági adó kedvezményezett célokra történő felajánlásának szabályai Részletesebben PRÉMIUM ÖNKÉNTES EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ALAPSZABÁLY
PRÉMIUM ÖNKÉNTES EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ALAPSZABÁLY Hatályos: 2015. március 1május 26-tőól Tartalom I. Fejezet ÁLTALÁNOS RÉSZ 4 II. Fejezet - A PÉNZTÁRTAGSÁG 5 1. A tagsági kör 5 2. A Pénztártag felvételének Részletesebben a biztosított halála a szerződés hatálybalépését követően, de a járadékfolyósítás kezdetekéntm
Borostyán járadékbiztosítás különös feltételei (GLJ15) A jelen biztosítási feltételekben (a továbbiakban: különös feltételek) nem szabályozott kérdésekre a Generali-Providencia Biztosító Zártkörűen Működő Részletesebben UNIQA és Egyesült Közszolgálati. Nyugdíjpénztár. Alapszabálya
Az UNIQA és Egyesült Közszolgálati Nyugdíjpénztár Alapszabálya Budapest, 2006. május 18. TARTALOMJEGYZÉK I. fejezet...3 Általános rendelkezések...3 II. fejezet...4 A Pénztár szolgáltatásai és kifizetései, Részletesebben Önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói szerződés
Önkéntes nyugdíjpénztári munkáltatói szerződés amely létrejött egyrészről az (1066 Budapest, Teréz krt. 42-44; bankszámla száma: CIB Bank Zrt. 10702019-65895993-52000001, adószáma: 18215625-1-42), a továbbiakban Részletesebben PRÉMIUM ÖNKÉNTES EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ALAPSZABÁLY
GENERALI ÖNKÉNTES NYUGDÍJPÉNZTÁR ALAPSZABÁLYA Hatályos 2013. szeptember 27-tôl A Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: pénztár) célja, hogy az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló Részletesebben GENERALI ÖNKÉNTES NYUGDÍJPÉNZTÁR ALAPSZABÁLYA. I. Fejezet ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK. 1. Fogalommeghatározások. Hatályos 2015.
GENERALI ÖNKÉNTES NYUGDÍJPÉNZTÁR ALAPSZABÁLYA Hatályos 2015. augusztus 31-tôl A Generali Önkéntes Nyugdíjpénztár (a továbbiakban: pénztár) célja, hogy az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló Részletesebben 2012. évi CXII. törvény
Az Európai Unió tisztviselőinek és más alkalmazottainak nyugdíjbiztosítási átutalásáról és visszautalásáról, valamint egyes nyugdíjbiztosítási tárgyú és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló 2012. Részletesebben PRÉMIUM ÖNKÉNTES EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ALAPSZABÁLY
PRÉMIUM ÖNKÉNTES EGÉSZSÉGPÉNZTÁR ALAPSZABÁLY Hatályos: 2015. július szeptember 151-től Tartalom I. Fejezet ÁLTALÁNOS RÉSZ 4 II. Fejezet - A PÉNZTÁRTAGSÁG 5 1. A tagsági kör 5 2. A Pénztártag felvételének Részletesebben GB117 JELÛ GRÁNIT VEGYES ÉLETBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI
GB117 JELÛ GRÁNIT VEGYES ÉLETBIZTOSÍTÁS KÜLÖNÖS FELTÉTELEI 1. Általános rendelkezések (1) A Gránit Vegyes Életbiztosítási szerzôdés (továbbiakban: biztosítás) a jelen Különös Feltételek valamint az OTP Részletesebben Szerződés száma: IT.SZ. 20... S Z E R Z Ő D É S. munkáltató nyugdíjpénztári hozzájárulása tárgyában
Szerződés száma: IT.SZ. 20... S Z E R Z Ő D É S munkáltató nyugdíjpénztári hozzájárulása tárgyában A jelen szerződés létrejött (név:). (rövidített név:). (székhely:).. (telephely:).. (bankszámlaszám:).... Részletesebben 7/2014. (XI.27.) számú ELNÖKSÉGI HATÁROZAT a Győr-Moson-Sopron Megyei Ügyvédi Kamara tagdíj és nyilvántartásba vételi Szabályzata
7/2014. (XI.27.) számú ELNÖKSÉGI HATÁROZAT a Győr-Moson-Sopron Megyei Ügyvédi Kamara tagdíj és nyilvántartásba vételi Szabályzata A Győr-Moson-Sopron Megyei Ügyvédi Kamara (a továbbiakban: Kamara) Elnöksége Részletesebben Megbízások benyújtásának, visszavonásának és teljesülésének időpontjai. benyújtás határideje T nap (banki munkanap záróidőpontja)
HIRDETMÉNY hatályos 2013. június 29-től a hivatalosan közzétett változtatásig Megbízások benyújtásának, befogadásának, visszavonásának és teljesítésének időpontjai az AXA Bank Europe SA Magyarországi Fióktelepénél, Részletesebben Az ERSTE Lojalitás Program Módosító Feltételei
Hatályos: 2015. 01. 01-jétől ERSTE Vienna Insurance Group Biztosító Zrt. ERSTE Lojalitás Nyugdíjprogram Az ERSTE Lojalitás Program Módosító Feltételei Jelen módosító feltételekre hivatkozással kötött nyugdíjbiztosítási Részletesebben BEFEKTETÉSEKBŐL SZÁRMAZÓ HOZAMOK ELSZÁMOLÁSÁNAK SZABÁLYZATA
OTP ORSZÁGOS EGÉSZSÉGPÉNZTÁR 1051 BUDAPEST, MÉRLEG UTCA 4. BEFEKTETÉSEKBŐL SZÁRMAZÓ HOZAMOK ELSZÁMOLÁSÁNAK SZABÁLYZATA HATÁLYOS 2015. JANUÁR 01. 1 TARTALOMJEGYZÉK I. ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK... 3 1. A SZABÁLYZAT Részletesebben SZEMÉLYI KÖLCSÖN. Lakossági ügyfelek részére. I. Alapkondíciók. Kölcsöncélok
Lakossági Hitelek kondíciói Érvényes: 2015. november 16 -tól/től visszavonásig SZEMÉLYI KÖLCSÖN Lakossági ügyfelek részére I. Alapkondíciók Sberbank a munkahelyen programban igénylő munkavállalók részére Részletesebben BIZALOM ORSZÁGOS ÖNKÉNTES KÖLCSÖNÖS NYUGDÍJPÉNZTÁR A L A P S Z A B Á L Y A
BIZALOM ORSZÁGOS ÖNKÉNTES KÖLCSÖNÖS NYUGDÍJPÉNZTÁR A L A P S Z A B Á L Y A Budapest, 2011.04.28. I. FEJEZET... 3 ÁLTALÁNOS RÉSZ... 3 II. FEJEZET... 4 A TAGSÁG... 4 A tagsági kör... 4 A taggá válás feltételei... Részletesebben Hivatkozással az FHB Nyrt. Lakossági Hitelezési Üzletszabályzatára, alulírott
1. számú melléklet FHB Nyrt.1132. Budapest, Váci út 20. Banki érkeztetés: Tárgy: Bejelentéshez kötött előtörlesztési bejelentő Tisztelt Cím! Hivatkozással az FHB Nyrt. Lakossági Hitelezési Üzletszabályzatára, Részletesebben [Az érintetteknek kérelmet benyújtani nem kell, a nyugdíjfolyósító szerv hivatalból jár el, de a továbbfolyósításról nem hoz külön döntést.
TÁJÉKOZTATÓ az egészségkárosodáson alapuló nyugellátásban és egyéb nyugdíjszerű szociális ellátásban részesülő személyek, valamint azok részére, akiknek az ügyében folyamatban van a hatósági eljárás Az Részletesebben I. Az ajánlás célja és hatálya
A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete elnökének 10/2000. számú ajánlása az önkéntes nyugdíjpénztárak által a tag számára küldött egyéni számlaértesítő minimális formai és tartalmi (sztenderd) elemeire Részletesebben . 23. (1) Rokkantsági nyugdíjra az jogosult, aki
. 23. (1) Rokkantsági nyugdíjra az jogosult, aki a) egészségromlás, illetőleg testi vagy szellemi fogyatkozás következtében munkaképességét hatvanhét százalékban elvesztette és ebben az állapotában javulás Részletesebben Tájékoztató a lakossági betéti termékek kamatjövedelme után fizetendő kamatadóról és egészségügyi hozzájárulásról KAMATJÖVEDELMEK UTÁN FIZETENDŐ KAMATADÓ A Személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. Részletesebben BIZALOM. Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár. 1146 Budapest, Borostyán u. 1/B. Tel./Fax.: 351-0372, 351-4843. Hozamfelosztási Szabályzat
BIZALOM Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár 1146 Budapest, Borostyán u. 1/B. Tel./Fax.: 351-0372, 351-4843 A ot a Nyugdíjpénztár Igazgató Tanácsa 2006. július 14-i ülésén fogadta el. 1. Bevezetés Részletesebben Kozármisleny Község Önkormányzata Képviselő-testületének 13/2005.(IX.13. ) Ök. számú rendelete
A gazdasági társaságokról szóló 2006. IV szerint nek minősül a társaság irányításával összefüggésben szükséges mindazon döntések meghozatala, amelyek vagy a társasági szerződés alapján nem tartoznak a Részletesebben KÉRELEM települési ápolási támogatás
KÉRELEM települési ápolási támogatás 1. Az ápolást végző személyre vonatkozó adatok 7/2015. (II. 27.) sz. rendelet 6. sz. melléklete 1.1. Személyes adatok 1.1.1. Neve:... 1.1.2. Születési neve:... 1.1.3. Részletesebben Tartalom. I. Fejezet Általános rész... 3
Tartalom I. Fejezet Általános rész... 3 II. Fejezet A tagság... 4 A tagsági kör... 4 A taggá válás feltételei... 4 A tag jogai és kötelezettségei a pénztárban... 4 III. Fejezet A tagdíj... 4 A tagdíj megállapításának Részletesebben H I R D E T M É N Y. Érvényes: 2014. február 10-től K A M A T O K
H I R D E T M É N Y Érvényes: 2014. február 10-től K A M A T O K I. LAKOSSÁGI FOLYÓSZÁMLA KAMATMÉRTÉKEI: Érvényes: 2014.02.10-től Éves kamatláb 1. Bankszámlabetét kamatmértéke (havi tőkésítéssel) EBKM Részletesebben TAGI ELSZÁMOLÁSI SZABÁLYZAT
Elfogadta a VITAMIN Egészségpénztár Igazgatótanácsa 32/2015. számú határozatával 2015. szept. 14-én Hatályba lépés napja: 2015. szeptember 15. Az Igazgatótanács nevében IT Elnök Verziószám: v2_20150915 Részletesebben A szabad pénztárválasztással kapcsolatos szabályok könnyebb értelmezhetősége érdekében Hivatalunk az alábbi tájékoztatót adja ki.
A szabad pénztárválasztással kapcsolatos szabályok könnyebb értelmezhetősége érdekében Hivatalunk az alábbi tájékoztatót adja ki. I. Szabad pénztárválasztást szabályozó jogszabályok A magánnyugdíjpénztári Részletesebben Elszámolási Szabályzat
Vasutas Önkéntes Nyugdíjpénztár 1145 Budapest, Columbus u. 35. Levélcím: 1580 Bp. Pf. 133. Elszámolási Szabályzat 2. számú módosítással egységes szerkezetben 2014.04.25. Elfogadva: a 22/2014. számú igazgatótanácsi Részletesebben Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár
Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY A 2013. május 23. napján megállapított módosításokkal egységes szerkezetben Hatályos: 2013. május 23. Elfogadva: Részletesebben Családi járulékkedvezmény 2014
Családi járulékkedvezmény 2014 NAV tájékoztató Ha Ön igényli, hogy a munkáltatója az Ön járandóságaiból a családi kedvezmény figyelembe vételével vonja le az adóelőleget, ezt a nyilatkozatot két példányban Részletesebben Előnyök, hátrányok az előzőekben felsorolt nyugdíjszolgáltatás típusoknál
OTP Önkéntes Nyugdíjpénztár Tájékoztató az OTP Önkéntes Nyugdíjpénztár nyugdíjszolgáltatási lehetőségeiről pénztártagok részére a nyugdíjkorhatár* betöltése, illetve nyugdíjjogosultságot igazoló okirat Részletesebben Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY. Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár
Budapest Önkéntes Nyugdíjpénztár Budapest Országos Önkéntes Kölcsönös Nyugdíjpénztár ALAPSZABÁLY A 2015. május 15. napján megállapított módosításokkal egységes szerkezetben Hatályos: 2015. május 15. Elfogadva: Részletesebben A Magyar Országos Közjegyzői Kamara 57. számú iránymutatása a közjegyzői pénzletétről
A Magyar Országos Közjegyzői Kamara 57. számú iránymutatása a közjegyzői pénzletétről A Magyar Országos Közjegyzői Kamara a közjegyzőkről szóló 1991. évi XLI. törvény 55. - ában, valamint a közjegyzői Részletesebben Központban az elszámoló egység avagy 2008. évi számviteli és egyes befektetési rendeleti változások. Szűcs József főosztályvezető-helyettes PSZÁF
Központban az elszámoló egység avagy 2008. évi számviteli és egyes befektetési rendeleti változások Szűcs József főosztályvezető-helyettes PSZÁF Számviteli rész Témavázlat általános számviteli változások Részletesebben A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája. Kiváltó hitelhez nyitott fizetési számlák esetén
A Nagykáta és Vidéke Takarékszövetkezet Általános Kondíciós Listája Kiváltó hitelhez nyitott fizetési számlák esetén Érvényes: 2015. április 1-jétől, a termék bevezetésének napjától I. Számlavezetés II. Részletesebben Budapest Magánnyugdíjpénztár
Budapest Országos Kötelező Magánnyugdíjpénztár Hatályos: 2014. november 21. Elfogadva: 2014. november 21. TARTALOM 1. BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK... 3 2. IRÁNYADÓ JOGSZABÁLYOK... 3 3. ELSZÁMOLÁSI KÖTELEZETTSÉG Részletesebben SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI KÖZGYŰLÉS JEGYZŐJÉNEK 4/2013. (X.15.) MJ u t a s í t á s a
SZABOLCS-SZATMÁR-BEREG MEGYEI KÖZGYŰLÉS JEGYZŐJÉNEK 4/2013. (X.15.) MJ u t a s í t á s a a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Önkormányzat Hivatal Cafetéria Szabályzatáról A közszolgálati tisztviselőkről szóló Részletesebben SZOLGÁLTATÁS SZTENDERD. Közgyógyellátási igazolvány kiállítása. Kiskunlacháza Nagyközség Önkormányzata
SZOLGÁLTATÁS SZTENDERD Közgyógyellátási igazolvány kiállítása Nagyközség Önkormányzata DFT-Hungária Szolgáltatás Közgyógyellátási igazolvány kiállítása Szolgáltató Igazgatási és Jogi Osztály Igazgatási Részletesebben A Rendelet 21. (3) bekezdés b) pontja hatályát veszti. A Rendelet az alábbi 25/C. -al egészül ki:
Székesfehérvár Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése 22/2010. (VI.22.) rendelete a pénzbeli és természetben nyújtott szociális és gyermekvédelmi ellátásokról szóló 5/2003. (IV. 22.) számú rendelet Részletesebben Mindkét esetben az árvaellátás életkorra tekintet nélkül a rokkantság tartamára jár.
Ki jogosult árvaellátásra? Árvaellátásra az a gyermek jogosult - ideértve a házasságban vagy az élettársi közösségben együtt élők egy háztartásban közösen nevelt, korábbi házasságból, élettársi együttélésből Részletesebben Az AEGON Magyarország Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár Közös alapszabálya Módosításokkal egységes szerkezetben Elfogadva: 2009. május 28.
Az AEGON Magyarország Önkéntes és Magánnyugdíjpénztár Közös alapszabálya Módosításokkal egységes szerkezetben Elfogadva: 2009. május 28. Az Önkéntes Kölcsönös Biztosító Pénztárakról szóló 1993. évi XCVI. Részletesebben Az önkéntes nyugdíjpénztárak működése és sajátosságai
2. számú melléklet: Ajánlattevő végleges ajánlata- Tanuló baleset-biztosítás I. ÁLTALÁNOS ADATOK 1. A Szerződés alanyai A Biztosítási Szerződés Szerződője a Volánbusz Közlekedési Zrt. (1091 Budapest, Üllői Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


text:
A ”Hogyan tovább” margójára, avagy mégis csak közigazgatási ügy is az a választás? - Ügyvédi, Jogi lap
Cikk, Fontos, Hírek, Kamarai Választások 2014
A ”Hogyan tovább” margójára, avagy mégis csak közigazgatási ügy is az a választás?
Amint arról korábban már beszámoltunk, Dr. Fluck Ákos kollégánk – aki egyúttal a BÜK választói közgyűlése határozatainak megsemmisítése iránt indított polgári peres eljárás egyik felperese is volt – külön közigazgatási pert is indított a Budapesti Ügyvédi Kamara Választói Közgyűlése BÜK 2014 VKGY 1-129-ig határozatainak megsemmisítése, továbbá a választói közgyűlési határozatok alapján létrejött közhiteles nyilvántartási adatok megsemmisítése iránt.
Röviden utalnánk arra, hogy a kereset benyújtására még 2014. március 27-én került sor, amit a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság két hiánypótlási felhívás kibocsátása és két alperesi beadvány – köztük egy érdemi ellenkérelem – benyújtását követően a 2015. június 11-én kelt végzésével a Pp. 130. § (1) bekezdés b) pontja alapján idézés kibocsátása nélkül elutasított.
A végzéssel szemben a felperes fellebbezést nyújtott be, amelynek nyomán a Fővárosi Törvényszék az elsőfokú bíróság végzését, annak a nyilvántartásba vétel felülvizsgálatára vonatkozó kereseti kérelmet tartalmazó keresetlevelet idézés kibocsátása nélkül elutasító részében hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új határozat hozatalára utasította, ezt meghaladóan az elsőfokú végzést helybenhagyta. Az alperes a fellebbezésre nem tett észrevételt!
A másodfokú bíróság végzése nyomán tehát egyértelművé vált, hogy – az alperesi állásponttal ellentétben – (a) kamarai tisztségviselők nyilvántartása – annak közhiteles jellegére tekintettel – közigazgatási hatósági ügynek minősül, (b) így a közigazgatási és munkaügyi bíróság e tekintetben hatáskörrel rendelkezik, mivel a választási adatok hatósági ügyként is kezelendőek, vagyis a polgári bíróság mellett lényegében a közigazgatási bíróság is jogosult a választói közgyűlés határozatait (a nyilvántartást) felülvizsgálni.
A felperest azért, mert keresetét a közigazgatási és munkaügyi bírósághoz nyújtotta be, az alperes egyes tisztségviselői a jog nem tudásával vádolták (ennél jóval kulturálatlanabb stílusban), mint most kiderült, alaptalanul. Sajnálatos, hogy ez a fajta cinikus és omnipotens gondolkodás hatja át a kamarai légkört, immár évtizedek óta. Sajnálatos az is, hogy ennek a pernek kellett ismételten rávilágítania újabb és újabb – a saját szabályozási környezetünket érintő – anomáliákra, hiányosságokra, valamint arra, hogy az elmúlt évtizedekben sem szűrődött be a kamarába a „világ megváltozott fiúk” gondolata, így még maga az alperes sem volt, illetve nincs tisztában azzal, hogy mikor milyen jogkört gyakorol, s hogy annak milyen jogkövetkezményei vannak.
Korábbi ígéretünknek megfelelően az ügy folytatásáról is folyamatosan tájékoztatjuk a Tisztelt Kollégákat!
FOV_TVSZEK_VEGZES_KOZIG_PER
Képviselői indítványra módosíthatják az ügyvéd törvényt 3
A BÜK-höz már megérkezett a II. fokú ítélet
Forr a levegő a fővárosi ügyvédek körül – Forrás: mno 20151008

matches: Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság