Hatályos 2020. május 1-től
Tt. 180/2014., hatályos 2014. július 1-től
Tt. 125/2015., hatályos 2015. július 1-től
Tt. 447/2015., hatályos 2016. november 1-től
Tt. 70/2018., hatályos 2018. április 1-től
Tt. 177/2018., hatályos 2019. január 1-től
Tt. 5/2019., hatályos 2019. február 1-től
Tt. 73/2020, hatályos 2020. április 9-től
Tt. 413/2019., hatályos 2020. május 1-től
(3) Községeket a kormány rendeletben alapít meg, szüntet meg, választ szét vagy egyesít. Az erről szóló döntésre csak a község jóváhagyásával és a területileg illetékes, megyeszékhelyen működő járási hivatal állásfoglalása alapján kerülhet sor.
(4) A község területének a (3) bekezdésben foglaltakon kívüli egyéb változása
a) a község területének az államhatár vonalának változásával összefüggő változása,
b) a község területének az a) pontban foglaltakon kívüli egyéb változása,
c) községrészek létrehozása, megszüntetése, felosztása vagy egyesítése.
(5) Ha külön jogszabály másként nem rendelkezik, a község területének a (4) bekezdés b) és c) pontjaitól eltérő változásáról a megyeszékhelyen működő járási hivatal jóváhagyásával születik döntés.
(6) A belügyminisztérium nyilvántartást vezet a községekről és községrészekről, melyet a minisztérium honlapján közzétesz. A minisztérium számkódokat rendel a községrészekhez.
(4) Az új község az egyesülésről szóló megállapodást megküldi a területileg illetékes megyei önkormányzatnak, a Szlovák Köztársaság Statisztikai Hivatalának, a járási hivatalnak és az adóhivatalnak.
2.aa §
Község hozzácsatolása
(1) Azt a községet, amelynek a községi önkormányzat szerveibe történő, két egymás követő választás után sincs képviselő-testülete és polgármestere (a továbbiakban mint „működésképtelen község”), a kormány rendelettel hozzácsatolhatja a működésképtelen községgel azonos járásban található szomszédos községhez, ha azzal a szomszédos község egyetért.
(2) A megyeszékhelyen működő járási hivatal, amelynek illetékességi körzetében a működésképtelen község található, a minisztérium kezdeményezésére a működésképtelen községben lakossági gyűlést hív össze, amelyen megtárgyalják az 1. bek. szerinti eljárást, és feljegyzést készít róla.
(3) A megyeszékhelyen működő járási hivatal írásban felszólítja a szomszédos községet az 1. bekezdés szerinti beleegyezés bebiztosítására. A szomszédos község jelenti a megyeszékhelyen működő járási hivatalnak a működésképtelen község hozzácsatolásával való egyetértést vagy egyet nem értést. Ha a szomszédos község nem ért egyet a működésképtelen község hozzácsatolásával, a megyeszékhelyen működő járási hivatal a következő szomszédos községet szólítja fel az 1. bekezdés szerinti egyetértés biztosítására. A megyeszékhelyen működő járási hivatal az első és harmadik mondat szerinti eljárás során figyelembe veszi a működésképtelen község jogos érdekeit és szükségleteit, különösen a regionális vagy kisebbségi nyelv tiszteletben tartását úgy, hogy az ilyen hozzácsatolás ne akadályozza ezen regionális vagy kisebbségi nyelv támogatását.
(4) A megyeszékhelyen működő járási hivatal javaslatot nyújt be a minisztériumnak a működésképtelen község hozzácsatolásáról a szomszédos községhez, melynek mellékletét képezi a működésképtelen község lakossági gyűléséről készült feljegyzés és a szomszédos község egyetértése a működésképtelen község hozzácsatolásával.
(5) A hozzácsatolással a működésképtelen község megszűnik. A működésképtelen község jogutódja a szomszédos község.
(6) A minisztérium költségvetési fejezetéből egyszeri pénzügyi hozzájárulás (a továbbiakban mint „hozzájárulás”) nyújtható azon község zavartalan működéséhez, amelyhez a működésképtelen községet hozzácsatolták.
(7) A község, amelyhez a működésképtelen községet hozzácsatolták, az 1. bekezdés szerinti kormányrendelet hatályba lépésétől számított 60 napon belül írásos kérelmet nyújthat be a megyeszékhelyen működő járási hivatal hozzájárulás nyújtása iránt. A kérelem tartalmazza a cél leírását, amelyre a hozzájárulást kérelmezik, a hozzájárulás összegét, a bankszámlaszámot és a községi hivatal címét.
(8) A megyeszékhelyen működő járási hivatal a hozzájárulás iránti kérelem kézbesítését követő 15 napon belül a minisztérium elé terjeszti azt az állásfoglalásával együtt.
(9) A minisztérium a hozzájárulás iránti kérelemről a megyeszékhelyen működő járási hivatal általi kézbesítést követő 30 napon belül dönt. A döntéshozatal során a minisztérium főként a község lakosságának számát és területének nagyságát veszi figyelembe, miután a működésképtelen községet hozzácsatolták.
(10) A minisztérium hozzájárulás nyújtásáról szóló, írásos szerződés alapján nyújt hozzájárulást, amely főként az alábbiakat tartalmazza
a) a szerződő felek megjelölése,
b) a cél leírása, amelyre a hozzájárulást nyújtják,
c) a nyújtott hozzájárulás összege,
d) a hozzájárulás nyújtásának feltételeit és a hozzájárulás visszatérítésének feltételeit,
e) bankszámlaszám, amelyre a hozzájárulást átutalják, a bank vagy a külföldi bank fiókjának megnevezése,
f) a szerződéstől való elállás indokát.
(1) Közterület az utca, a tér, a park, a piactér és a nyilvánosság számára korlátozás nélkül hozzáférhető más terület, amely – a tulajdonviszonyokat figyelmen kívül hagyva – általános használatra szolgál, hacsak külön törvény2aa) nem rendelkezik másként.
(6) Az épülettulajdonos2c) köteles eltűrni az épület megjelölését az utca vagy más közterület megnevezésével.
Épületek számozása
(1) A község meghatározza, megváltoztatja vagy megszünteti az épületjegyzékszámot és a házszámot épületek esetében, vezeti a nyilvántartást az épületjegyzékszámokról és házszámokról, és a valóságnak megfelelő állapotban tartja azt. A község kérés nélkül is megváltoztatja vagy megszünteti az épületjegyzékszámot vagy házszámot, ha megváltozik vagy megszűnik az indok, mely miatt kiadásra került.
(2) A község az épületek épületjegyzékszámmal történő megjelölésére a saját költségei terhére azonos mintájú táblákat szerez be. A község dönthet úgy, hogy az épületeket azonos mintájú házszámtáblákkal jelöli meg.
(3) A használatbavételi határozatban kijelölt személy köteles kérvényezni az épületjegyzékszámot és házszámot az (1) és (2) bekezdés értelmében a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül; ha nem így cselekszik, a község épületjegyzékszámot és házszámot határoz meg az (1) és (2) bekezdés szerint kérelem nélkül is. A használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének napja előtt az épület tulajdonjogának átruházása céljaira vagy az épület biztosításának céljaira a község az építtető részére és kérésére épületjegyzékszámot és házszámot határozhat meg a használatbavételi határozat nélkül is.
(4) Az épület tulajdonosa köteles láthatóan megjelölni az épületet az épületjegyzékszámot és házszámot tartalmazó táblával, ha ez van előírva. Ha az épület kezelésére lakástulajdonosi és nem lakáscélúhelyiség-tulajdonosok közössége jött létre, az első mondat szerinti kötelesség ezt a közösséget terheli. Ha a ház kezelését szerződéses házkezelő végzi, az első mondat szerinti kötelesség a kezelőt terheli.
A referendum, a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsába való választások, a Szlovák Köztársaság elnökének megválasztása, vagy ennek visszahívásáról rendezett népszavazás, az Európai Parlamentbe való választások, a területi önkormányzatok szerveibe való választások, a helyi referendum vagy a népszámlálás és házösszeírás meghirdetése és az ezek végrehajtása közötti időszakban nem lehet dönteni területi változásról, nem állapítható meg vagy változtatható meg a község vagy községrész megnevezése, az utca vagy egyéb köztér megnevezése és nem lehet dönteni az épületek számozásáról.
d) személyes és tárgyi segítséget4) nyújtani mentési munkákhoz és a községet érintő rendkívüli események következményeinek felszámolásához.
b) összeállítja és jóváhagyja a község költségvetését és a község zárszámadását; önkéntes gyűjtést hirdet,
i) ellátja a fogyasztóvédelem területén felmerülő feladatokat5d) és kialakítja a község (élelmiszer)ellátásának feltételeit; igazgatja a piaci létesítményeket,
j) kidolgoztatja és jóváhagyja a községek és övezetek rendezési/rendezési és szabályozási tervét, a község életének egyes területeinek fejlesztésére vonatkozó koncepciót, beszerzi és jóváhagyja a lakásfejlesztési programokat és hozzájárul a község megfelelő lakhatási feltételeinek kialakításához,
n) biztosítja a község közrendjét,
(5) A község a területi önkormányzás ügyei során
a) rendelettel állapítja meg
1. az utcák és az egyéb közterületek megnevezéseit és azok módosításait (2.b §),
2. a község tisztántartásának szabályait és a közhasználatú zöldfelületek védelmét [3. bekezdés g) pont]
3. az üzletek nyitvatartási idejét és a szolgáltatás-nyújtásra rendelkezésre álló időt [3. bekezdés i) pont],
4. a helyi népszavazás megszervezésének részleteit [3. bekezdés m) pont és 11.a §],
5. a tiltott tevékenységeket, vagy a kizárólag bizonyos időben vagy bizonyos helyen végezhető tevékenységeket [3. bekezdés 4) pont],
6. a további részleteket, ha külön törvény úgy határoz,
b) az a) pontban felsoroltaktól eltérő részleteket rendelettel állapíthat meg.
(3) Ha a község hosszú ideig, azaz legalább hat hónapig nem gyakorolja az átruházott államigazgatási feladatokkal kapcsolatos jogköreit és ezen idő alatt semmilyen módon nem intézkedett ezen jogkörei gyakorlásának biztosítása felől, a legközelebbi államigazgatási szerv, amely külön törvény szerint az adott területen államigazgatási feladatot lát el, írásban, határidő megjelölésével szólítja fel a községet a helyzet orvosolására. Ha a község a megadott határidőn belül nem orvosolja a helyzetet, az első mondat szerinti államigazgatási szerv illetékes eljárni. Az első és második mondat nem alkalmazandó, ha a közigazgatási rendtartás szerinti döntéshozatalról van szó.
(4) A község az államigazgatási szervnek köteles megtéríteni azokat az átruházott államigazgatási tevékenység gyakorlásával kapcsolatos pénzeszközöket, amelyek a község mulasztásával összefüggésben merültek fel.
(5) Az államigazgatási szervek a községeket érintő intézkedéseket előzetesen megtárgyalják a községekkel vagy ezek egyesületeivel, illetve ismertetik velük az elfogadott intézkedéseket.
(6) A állam a külön törvényben meghatározott terjedelemben8a) felügyelet gyakorol községek felett.
(7) A község a feladatai végrehajtása érdekében együttműködik az állami szervekkel. Az állami szervek a községeknek szakmai segítséget nyújtanak, adatokat szolgáltatnak az állami szervek által vezetett egyes nyilvántartásokból és részt vállalnak a községek alkalmazottainak és a helyi képviselő-testületek tagjainak (továbbiakban: “képviselő-testületi tag”) szakmai felkészítésében. A község a külön törvény által meghatározott terjedelemben9a) adatokat szolgáltat az állami szerveknek az állami szervek által vezetett egyes nyilvántartások vagy hivatali eljárások céljaira.
(8) A község közreműködik a területén székhellyel vagy munkahellyel rendelkező állami szervek szükségleteit szolgáló irodahelységek és egyéb nem lakáscélú ingatlanok bebiztosításában.
(9) Az állam és a község közötti és a községek egymás közötti közjogi jellegű szerződéseiből eredő vitákban a bíróság dönt.
(3) Azt a rendeleti javaslatot, amelyről a helyi képviselő-testületnek tárgyalnia kell, a község legkésőbb a rendeleti javaslattal foglalkozó helyi képviselő-testületi tárgyalását megelőző 15 napon függeszti ki a község hivatalos hirdetőtáblájára. A rendeleti javaslat ugyanazon határidővel a község webhelyén is közzétételre kerül.
(5) Katasztrófaveszély,8ba) rendkívüli esemény, rendkívüli esemény következményeinek felszámolása esetén, ha azt a jogszabályt, amelyik alapján a rendeletet elfogadásra kerülne, nem hirdették ki időben a Törvénytárban vagy erre a vagyoni károk elkerülése végett van szükség, a (3) és (4) bekezdések szerinti eljárás mellőzhető.
(8) A rendeletet ki kell hirdetni. A rendelet kihirdetése a rendeletnek a község hivatalos hirdetőtáblájára történő, legalább 15 napos kifüggesztésével teljesíthető; a rendelet a kifüggesztés kezdetétől számított tizenötödik napon lép hatályba, kivéve ha a rendelet egy későbbi hatálybalépési időpontról rendelkezik. Ha sürgős közérdek indokolja, a rendeletben kivételesen a hatályosságának korábbi kezdete is meghatározható, de nem lehet korábbi, mint a kihirdetés napja.
(9) A község hivatalos hirdetőtáblájára való kifüggesztés a rendelet érvényességi feltétele; ezen kívül a rendeletet a község webhelyén is ki kell hirdetni.
(3) A bíróság (1) bekezdés szerinti és a külön törvény szerinti8c) döntését a község a község hivatalos hirdetőtáblájára való kifüggesztéssel és a község webhelyén teszi közzé, mégpedig a bíróság döntésének jogerőre emelkedésétől számított hat hónapos időszakra. Ez nem érinti a helyi önkormányzati rendelet megalkotásának és kibocsátásának 6. § szerinti eljárását.
Ha a bíróság az ügyész javaslatára a község vagy a megyei önkormányzat helyi önkormányzati rendeletének, rendeletrészének, esetleg a rendelet egyes rendelkezéseinek a külön törvény szerinti8d), ideiglenes hatályon kívül helyezéséről dönt, a község a bíróság jogerős határozatát a hirdetőtáblára való kifüggesztéssel hozza nyilvánosságra, arra az időre vonatkozóan, amíg azt nem helyezik hatályon kívül vagy nem veszti érvényességét. A község a bíróság jogerős döntését a község ugyanilyen határidővel a webhelyén is közzéteszi.
(2) A község a költségvetés javaslatát és a zárszámadás javaslatát legkésőbb a képviselő-testület ülését megelőző 15. napon teszi közzé a község hivatalos hirdetőtábláján és a község webhelyén; a 6. § 4–7. rendelkezései azonosan alkalmazandók.
b) a megválasztás helye szerinti község alkalmazottja; ez nem érvényes, ha a község alkalmazottját hosszútávon felmentették a képviselő-testületi tag tisztségének ellátására,10aa)
b) a község költségvetésének és a költségvetés módosításnak jóváhagyása, a költségvetés teljesítésének ellenőrzése és a község zárszámadásának elfogadása, önkéntes gyűjtés kihirdetése és feltételeinek meghatározása, a önkormányzati kötvénykibocsátás jóváhagyása, a 20. § (1) bekezdése szerinti szerződés jóváhagyása, a hitel- vagy kölcsönfelvételről való döntés, az állami (központi) költségvetésből nyújtott visszatérítendő pénzügyi kiegészítésért vállalt kezesség átvállalása; a helyi képviselő-testület által meghatározott terjedelemben a polgármester költségvetési módosításokat eszközölhet,
e) a helyi adó vagy a helyi illeték és mibenlétének meghatározása,
p) a község címerének, a község zászlajának, a község pecsétjének, esetlegesen pedig a község himnuszának megalkotása,
q) egyetértés kiadása község 2.aa § 1. bek. szerinti hozzácsatolásával.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja szerinti petíciót a helyi képviselő-testület által kijelölt legkevesebb három képviselő-testületi tag hitelesíti, akik nem lehetnek a petíciós bizottság tagjai sem pedig a polgármester; a polgármester nem hitelesíti a 13a § (3) bekezdése a) pontja szerint benyújtott petíciót. Ha a petíció megfelel a külön törvényben foglalt feltételeknek,2a) és ha a község szétválásáról van szó, akkor a (2) bekezdés szerinti feltételeknek is megfelel, akkor a helyi képviselő-testület úgy írja ki a helyi referendumot, hogy az a petíció községnek való benyújtásától számított 90 napon belül valósuljon meg; ugyanez vonatkozik a 13a § (3) bekezdése a) pontjának első alpontja szerinti petícióra is.
(7) A község lekésőbb a helyi referendum napja előtti tizenötödik napon közzéteszi a helyi referendum kiírásáról szóló értesítést a község hivatalos hirdetőtábláján és webhelyén, valamint más módon is, amelyet a helyi képviselő-testület határozott meg. A helyi referendumról szóló értesítés tartalmazza
a) a községi képviselő-testület helyi referendum kiírására vonatkozó határozatának jóváhagyási időpontját vagy a petíció kézbesítésének időpontját,
b) a kérdést vagy kérdéseket, amelyekben a község lakosainak döntését kérik,
c) a helyi referendum helyét, napját és időpontját,
d) a szavazólap kezelésének módját.
(8) A helyi referendum akkor érvényes, ha a választásra jogosultak legalább fele részt vett rajta12) és a döntést a helyi referendumon résztvevők által leadott érvényes szavazatok többségével hozták meg. A község a helyi referendum eredményét a szavazás eredményéről szóló jegyzőkönyv kézbesítésétől számított három napon belül hirdeti ki a község hivatalos hirdetőtábláján és webhelyén.
A területi önkormányzattal kapcsolatos ügyek megvitatására a helyi képviselő-testület vagy a polgármester községi vagy községrészi lakossággyűlést hívhat össze, ha a 2.aa § 2. bek. nem rendelkezik másként.
(4) A képviselő-testületi ülés programjavaslatát lekésőbb a képviselő-testületi ülést megelőző harmadik napon kell kifüggeszteni a község hivatalos hirdetőtábláján és webhelyén.
(5) A képviselő-testület az ülés programjavaslatát a képviselő-testületi ülés elején hagyja jóvá. Először a 4. bekezdés szerinti programjavaslat pontjairól szavaznak. A programjavaslat módosításához a helyi képviselő-testület összes tagja több, mint felének beleegyezése szükséges. Ha polgármester elutasítja a képviselő-testületi ülés programjavaslatának vagy annak módosításának szavazásra bocsátását, elveszíti a képviselő-testületi ülés vezetésére vonatkozó jogát, a képviselő-testületi ülés vezetését a polgármester-helyettes folytatja. Ha a polgármester-helyettes nincs jelen vagy elutasítja a képviselő-testületi ülés vezetését, akkor a képviselő-testület által megbízott más képviselő-testületi tag vezeti az ülést.
(7) A képviselő-testület mindig testületileg tárgyal. Akkor tárgyalóképes és határozatképes, ha az összes képviselő-testületi tag több mint fele jelen van. A képviselő-testület határozathozatalához a jelenlévő képviselő-testületi tagok többségének jóváhagyása szükséges, hacsak a pontosvessző utáni mondatrész, az 5. bek., a 13. § 8. bek., a 18.a § 3. és 10. bek., 20.a § 4. bek. és a 20.b § 5. bek. vagy külön törvény nem rendelkezik másként; rendelet elfogadásához a jelenlévő képviselő-testületi tagok legalább háromötödének jóváhagyása szükséges.
(8) A képviselő-testületi ülések alapelvszerűen nyilvánosak. A képviselő-testület mindig zárt ülést rendel el, ha a tárgyalás tárgyát külön törvények szerint védett információk vagy ügyek képezik;12a) ez nem érvényes azokra az esetekre, amikor képviselő-testületi ülés tárgyát a következők képezik:
(9) Ha az ülésen a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának tagja, az Európai Parlament tagja, a kormány vagy más állami szerv képviselője kér szót, kérésének eleget kell tenni. A szó a község bármelyik lakosának is megadható.
(10) A helyi képviselő-testület rendeletét és határozatát a polgármester legkésőbb az ezek jóváhagyását követő 10. napon írja alá.
(11) A képviselő-testület ülésezésére vonatkozó részletes szabályokat a képviselő-testület tárgyalási rendje határozza meg.
(1) A községet a polgármester képviseli és ő a község legfelsőbb végrehajtó szerve. A polgármesteri tisztség köztisztség. A polgármesteri tisztség ellátásának követelménye a legalább középfokú végzettség megszerzése.12aa) A polgármester megbízatási időszaka az újonnan megválasztott polgármester fogadalomtételével jár le. A polgármester megválasztásának szabályairól külön törvény rendelkezik.5)
b) a megválasztásának helye szerinti község alkalmazottja; ez nem érvényes, ha a község alkalmazottját hosszútávon felmentették a polgármesteri tisztség ellátására,10aa)
(6) Ha fennáll a gyanú, hogy a képviselő-testület határozata törvényt sért vagy a község számára kirívóan előnytelen, akkor a polgármester úgy függesztheti fel annak végrehajtását, hogy nem írja alá azt a 12. § (10) bekezdése szerinti határidőn belül.
(8) Ha a képviselő-testület határozatának végrehajtását a (6) bekezdés szerint felfüggesztették, a képviselő-testület az adott határozatot az összes képviselő-testületi tag háromötödös többségével megerősítheti; ha a helyi képviselő-testület a határozatot nem erősíti meg a határozat meghozatalától számított három hónapon belül, akkor a határozat érvényét veszti. A polgármester a megerősített határozat végrehajtását nem függesztheti fel.
h) a 13.§ (3) bekezdése szerinti esetekben akkor, ha a polgármester az összeférhetetlenségi ok létrejöttének napjától számított 30 napon belül nem hajt végre jogi cselekményt ezen összeférhetetlenségi ok megszüntetésére,
a) a polgármester visszahívására irányuló helyi referendumot ír ki, ha ezt a választásra jogosult személyek12) legalább 30%-a petícióban kéri,
(4) A polgármester a községet haladéktalanul köteles írásban értesíteni az (1) bekezdés d), g) és h) pontjai szerinti körülmények fennállásáról.
(2) A községi tanács tagjainak száma legfeljebb a képviselő-testületi tagok számának harmada lehet. A községi tanács összetételének meghatározásánál figyelembe kell venni a politikai pártok, politikai mozgalmak és a párton kívüli képviselők helyi képviselő-testületen belüli arányát.
(4) A bizottsági tagnak, aki nem képviselő-testületi tag, javadalmazás nyújtható a naptári év során legfeljebb a polgármester egyhavi fizetése felének megfelelően, emelés nélkül a megfelelő fizetési csoport13) alapján; ez vonatkozik a városrész bizottságának tagjára is, aki nem képviselő-testületi tag.
A tisztség betöltésének feltételei, a választás, és a tisztség gyakorlásának befejezése
(2) A helyi képviselő-testület a főellenőr választásának napját, legalább a választás napja előtt 40 nappal a hivatalos hirdetőtáblán való megjelentetéssel és a helyben szokásos módon hirdeti ki, úgy, hogy a választásra az addigi főellenőr megbízatási időszakának utolsó 60 napja alatt kerüljön sor. A főellenőri tisztségre jelölt személy az írásos jelentkezését legkésőbb a választás napja előtti 14 napon nyújtja be a községi hivatalban. A jelentkezés részét képezi az iskolai végzettséget igazoló okirat és a jelölt adatai, amelyek az erkölcsi bizonyítvány kérelmezéséhez szükségesek.16aa) A harmadik mondat szerinti adatokat az önkormányzati megye az erkölcsi bizonyítvány kiadásának céljából haladéktalanul megküldi a Szlovák Köztársaság Főügyészségének, elektronikus kommunikáció útján elektronikus formában.
A főellenőr több község számára is végezheti ellenőrző tevékenységét. A főellenőrt minden egyes olyan község képviselő-testülete választja meg és hívja vissza, ahol ellenőrző tevékenységet folytatna. A főellenőrt a szerződés részes feleként szereplő községek mindegyikében a helyi képviselő-testület választja meg. Minden részes félként szereplő község polgármestere a 18a § (7) bekezdés szerinti határidőn belül köt szerződést a főellenőrrel.
A főellenőr fizetése egyenlő a Szlovák Köztársaság gazdaságában alkalmazott személy előző naptári évre vonatkozó egyhavi átlagfizetésének és a község előző naptári év december 31-én a Szlovák Köztársaság Statisztikai Hivatala által megállapított lakosságszáma szerinti együttható szorzatával, amely
(3) Az (1) bekezdés szerinti ellenőrző tevékenység nem vonatkozik azokra az eljárásokra, amelyek során a közigazgatás terén a község dönt a természetes személyek és jogi személyek jogairól, jog által védett érdekeiről vagy kötelességeiről.
g) panaszokat intéz, ha erről a község statútuma rendelkezik,
h) köteles ellenőrzést folytatni, ha erre a helyi képviselő-testület vagy, ha az ügy nem tűr halasztást, a polgármester kéri,
(1) A községek konkrét feladat vagy tevékenység megvalósítása céljából kötött szerződés alapján, községek egyesületének létrehozásáról szóló szerződés alapján és a külön törvény szerinti jogi személy létrehozásával vagy alapításával működhetnek együtt.16g)
b) a közös községi hivatal kiadásfinanszírozási módjának és szervezeti felépítésének meghatározása,
(5) Az a község, amely a közös községi hivatal székhelye, március 31-éig jelentést nyújt be a minisztériumnak a közös községi hivatal tevékenységéről és gazdálkodásáról az előző két naptári évre vonatkozóan; a jelentés tartalmát a minisztérium a Szlovák Köztársaság pénzügyminisztériumával együttműködésben határozza meg és közzéteszi a webhelyén.
(3) A községek egyesülete a községek egyesületeinek nyilvántartásába való bejegyzéssel jön létre, a bejegyzést a megyeszékhelyen működő járási hivatal végzi.
(1) A községek egyesületének bejegyzésére vonatkozó kérelmet azon megye székhelyén működő járási hivatalnak kell benyújtani, amelyik megye területi illetékességébe az adott községek egyesülete székhelye szerint tartozik.
(4) Ha a bejegyzési kérelem nem rendelkezik a (2) és (3) bekezdések szerinti kellékekkel vagy a benne foglalt adatok nem teljesek, vagy pontatlanok, akkor a megyeszékhelyen működő járási hivatal legfeljebb 10 napos határidőt szab a hiányosságok pótlására és az eljárást felfüggeszti. Ha a kérelmező a megszabott határidőn belül nem pótolja a hiányosságokat, a megyeszékhelyen működő járási hivatal megszünteti az eljárást.
(1) A megyeszékhelyen működő járási hivatal elutasítja a bejegyzést, ha a benyújtott szerződésből vagy az alapszabályból az derül ki, hogy a községek egyesületének tevékenysége nincs összhangban
(2) A bejegyzés elutasításáról a megyeszékhelyen működő járási hivatal az eljárás megkezdésétől számított 30 napon belül dönt.
(3) Ha a közigazgatási bíróság megsemmisíti a községek egyesülete bejegyzésének elutasításáról szóló határozatot, a községek egyesülete bejegyzésének napja azonos a közigazgatási bíróság döntése jogerőre emelkedésének napjával. A kerületi székhely járási hivatala kérésre megküldi a községek egyesületének meghatalmazottja részére az alapszabály egy példányát, amelyen kijelöli a bejegyzés napját.
(4) Ha a községek egyesülete meghatalmazottjának az eljárás megkezdésétől számított 60 napon belül nem kézbesítették a megyeszékhelyen működő járási hivatal bejegyzést elutasító döntését, a községek egyesülete ezen határidő leteltét követő napon válik jogalannyá; ez a nap egyben a bejegyzés napja. A megyeszékhelyen működő járási hivatal a községek egyesülete meghatalmazottjának megküldi az alapszabály egy példányát, amelyen külön ki kell jelölni a bejegyzés napját.
(1) Ha a megyeszékhelyen működő járási hivatal nem talál a bejegyzés elutasítását eredményező okot, az eljárás megkezdésétől számított 30 napon belül elvégzi a bejegyzést, és ugyanezen határidővel a községek egyesülete meghatalmazottjának megküldi az alapszabály egy példányát, amelyen külön ki kell jelölni a bejegyzés napját. A bejegyzésről nem kell határozatot kiadni.
(2) A községek egyesületének, mint jogi személynek a létrejöttét, annak megnevezését és székhelyét a megyeszékhelyen működő járási hivatal a bejegyzéstől számított 7 napon belül bejelenti a Szlovák Köztársaság Statisztikai Hivatalának; ugyanez vonatkozik a 20d §, (3) és (4) bekezdés szerinti községek egyesületének létrejöttére is.
(3) Ha a jelen törvény nem rendelkezik másként, a bejegyzési eljárásra a közigazgatási rendtartás vonatkozik.
(4) A községek egyesületének nyilvántartását a megyeszékhelyen működő járási hivatal vezeti. A községek egyesületének nyilvántartása nyilvános jegyzék, amelybe a következőket kell bejegyezni
b) a megyeszékhelyen működő járási hivatal feloszlatásról szóló jogerős döntésével.
(2) A községek egyesületének (1) bekezdés a) pontja szerinti megszűntetése esetén a községek egyesületének képviseleti szerve 15 napon belül értesíti a megyeszékhelyen működő járási hivatalt a községek egyesületének megszüntetéséről. A községek egyesületének (1) bekezdés b) pontja szerinti megszüntetése esetén a megyeszékhelyen működő járási hivatal felszámolóbiztost nevez ki.
(3) Ha a megyeszékhelyen működő járási hivatal megállapítja, hogy a községek egyesülete a 20d § (1) bekezdése szerinti tevékenységet folytat, haladéktalanul figyelmezteti őt erre és felhívja az ilyen tevékenységnek a figyelmeztetés kézhezvételétől számított egy hónapon belüli beszüntetésére. Ha a községek egyesülete e határidő letelte után is folytatja ezirányú tevékenységét, a megyeszékhelyen működő járási hivatal a községek egyesületének feloszlatásáról szóló határozatot ad ki.
(4) A községek egyesületének feloszlatásáról szóló határozat elleni közigazgatási keresetnek halasztó hatálya van.
(6) A községek egyesülete azon a napon szűnik meg, amikor a megyeszékhelyen működő járási hivatal törli a községek egyesületeinek nyilvántartásából.
(4) Ha a község ezt kéri, a megyeszékhelyen működő járási hivatal megvizsgálja a nemzetközi egyesületről szóló megállapodás tervezetét, vagy a nemzetközi egyesületben betöltött tagságot. A megyeszékhelyen működő járási hivatal kérelmére a megfelelő államigazgatási szervek kötelesek haladéktalanul segítséget nyújtani az állásfoglalás kidolgozásához.
(5) A község a nemzetközi egyesületről megkötött megállapodás vagy a tagságról szóló okirat egy példányát megküldi az ezek nyilvántartását vezető, megyeszékhelyen működő járási hivatalnak.
(6) A megyeszékhelyen működő járási hivatal a (2) bekezdés rendelkezéseit sértő körülmények fennállása esetén az illetékes bíróságnál kezdeményezi a község kötelezését a nemzetközi egyesületről szóló megállapodás felmondására vagy az abban betöltött tagság megszüntetésére.
(4) A község a község várossá nyilvánítására vonatkozó kérelmet a megyeszékhelyen működő járási hivatal közvetítésével nyújtja be; a kérelemhez csatolja a község területrendezési tervét és az (1) bekezdés szerinti feltételek teljesítését igazoló további dokumentációt. A kérelmet megyeszékhelyen működő járási hivatal a saját állásfoglalásával együtt továbbítja a minisztérium felé.
(1) A város a városrészeiben bizottságokat hozhat létre. A bizottság tagjai a városi képviselő-testületnek az adott városrészben megválasztott összes tagja.; a bizottság tagjai lehetnek a városrészben állandó lakhellyel rendelkező és a képviselő-testület által megválasztott lakosok is. A bizottság elnöke a bizottság által megválasztott bizottsági tag.
d) védelmezni a község és a község lakosainak érdekeit,
e) kérésre tájékoztatni a választókat a saját és a helyi képviselő-testület tevékenységéről,
f) elmélyíteni a képviselő-testületi tag tisztségének ellátásához szükség ismereteit.
h) a 11 § (2) bekezdés szerinti esetekben, ha a képviselő az összeférhetetlenségi ok létrejöttének napjától számított 30 napon belül nem hajt végre jogi cselekményt az összeférhetetlenségi ok megszüntetésére,
(5) A képviselő-testületi tag tisztségét alapelvszerűen a munkaviszony vagy munkavégzésre irányuló más jogviszony felfüggesztése nélkül látják el. A képviselő-testületi tagnak a tisztsége ellátásával összefüggésben ténylegesen felmerült kiadásokért a munkaviszonyban lévő alkalmazottakra vonatkozó külön rendelkezések szerint jár költségtérítés.
(7) A képviselőnek, akit polgármester-helyettesi tisztség ellátása érdekében állásából hosszútávra felmentettek, a községtől fizetés jár, melynek összegét a polgármester határozza meg a tisztség dologi és időbeli igényeinek függvényében, legfeljebb azonban a polgármester havi fizetésének 70%-a összegében;18ab) munkaviszonya addigi munkahelyén külön jogszabályi rendelkezések10aa) értelmében fennmarad. Az első mondat szerinti képviselő a szociális alap, a szabadság és útiköltség-térítési alap létrehozása és felhasználása szempontjából községi alkalmazott, a község pedig a munkáltatója. A képviselőnek, aki a 13.b § 3. bek. szerint polgármester-helyettesi tisztséget tölt be, de nincs hosszútávon felmentve korábbi állásából, havi jutalom jár a tisztség dologi és időbeli igényeinek függvényében, legfeljebb azonban a polgármester havi, az érintett bérosztállyal kapcsolatos emelés nélküli fizetésének 70 %-a összegében.13) Ez nem érinti a 8. bekezdés szerinti jutalmakat. Az első mondat és harmadik mondat szerinti képviselő szociális biztosítására és egészségbiztosítására külön jogszabályok vonatkoznak.18b) Az első mondat értelmében megállapított fizetés és a harmadik mondat szerint megállapított jutalom összegét a község a honlapján a polgármesteri meghatározásuktól számított 30 napon belül közzéteszi.
(8) A képviselő-testületi tag javadalmazását a képviselő-testületi tagok javadalmazására vonatkozó irányelvek mentén különösen a tisztségből eredő feladatokra és időigényességre tekintettel kell megállapítani, de a naptári év során legfeljebb a polgármester egyhavi fizetésének megfelelően, emelés nélkül a megfelelő fizetési csoport13) alapján. A képviselőnek, aki külön jogszabály értelmében18baa) végez tevékenységeket, az első mondat szerinti jutalmon kívül további jutalom is megállapítható a képviselői jutalmazás keretében.
(1) Ha a közigazgatási eljárásban első fokon a község dönt, a jogorvoslati szervet külön jogszabály18ba) határozza meg.
(2) Ha a Szlovák Köztársaság Alkotmánybírósága a területi önkormányzati választások eredményeit érvényteleníti vagy eredményeit semmissé nyilvánítja,19) akkor a Szlovák Köztársaság Alkotmánybíróságának döntése által érintett területi önkormányzati szerv azon jogi aktusai, amelyeket a Szlovák Köztársaság Alkotmánybíróságának döntéshozatalát megelőzően bocsátott ki, az arra jogosult szerv által kibocsátott jogi aktusoknak kell tekinteni.
(1) Az utcák és egyéb közterek megjelölésének és az épületek számozásának részleteit a minisztérium rendeletben határozza meg.
(2) A közigazgatási rendtartás nem vonatkozik a községek megnevezéséről, a községrészek megnevezéséről, a községek területének 2. § (3) bekezdése szerintieken kívüli változásáról, illetve a összeírási számok és házszámok megállapítására irányuló döntéshozatalra.
27.b §
(1) Szabálysértést követ el a jogi személy vagy természetes személy – vállalkozó, ha
a) megszegi a rendeletet,
b) nem tart rendet és tisztaságot a használatában lévő telken vagy más ingatlanban, ezáltal megbontja a község arculatát vagy környezetét, vagy ha közterületet szennyez, vagy tárgyakat a kijelölt helyen kívül helyez el,
c) megszegi a 2.b § 6. bek. szerinti kötelességét,
d) megszegi a 2.c § (3) bek. szerinti kötelességét,
e) megszegi a 2.c § (4) bek. szerinti kötelességét, vagy
f) megszegi a 30.e § szerinti kötelességét.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szabálysértésekért a község 6 638 euró bírságot ró ki.
(3) A község a bírság kivetésekor figyelembe veszi a jogsértő cselekvés komolyságát, módját, időtartamát és következményeit, a kötelességsértések halmozódását és az ismétlődő kötelességszegéseket.
(4) A bírságot egy éven belül azt a napot követően lehet kiróni, amikor a község tudomást szerzett a kötelességszegésről, legkésőbb azonban három éven belül a kötelességsértéstől számítva.
(5) A bírságokból származó bevétel a községi költségvetés bevétele.
30.e §
Átmeneti rendelkezések a 2015. július 1-jétől hatályos módosításokhoz
Ha olyan épületről van szó, amelynek 2015. június 30-áig nem határoztak meg épületjegyzékszámot és házszámot, az épület tulajdonosa köteles kérvényt benyújtani az épületjegyzékszám és házszám meghatározása iránt, amennyiben 2015. december 31-éig meghatározzák azt. Ha az épület tulajdonosa a kérvényt az első mondat szerint nem nyújtja be, a község kérvény nélkül is dönt az épület épületjegyzékszámáról és házszámáról.
30.f §
Átmeneti rendelkezések a COVID-19 megbetegedés által okozott válsághelyzet miatt
(1) A Covid-19 megbetegedéssel kapcsolatosan kihirdetetett veszélyhelyzet, szükségállapot vagy rendkívüli állapot idején (a továbbiakban csak „válsághelyzet”) a 11.a § 3. bek., a 14. § 4. bek., a 18.a § 2. bek. első mondata és 4. bek. szerinti határidők nem telnek.
(2) A községi önkormányzati képviselőtestület 12. § szerinti tanácskozását válsághelyzet idején meg lehet tartani videokonferencia vagy más kommunikációs technológiai eszközök közvetítésével. A községi önkormányzati képviselőtestület első mondat szerinti üléséről a község audiovizuális vagy hangfelvételt készít, melyet a tanácskozás befejezését követő 48 órán belül közzétesz a község honlapján, ha azzal rendelkezik, és öt nappal a tanácskozás befejezését követően jegyzőkönyv formájában a község hirdetőtábláján és honlapján – ha azzal rendelkezik – kifüggeszti. Az előző mondat szerinti audiovizuális vagy hangfelvételt a község a tanácskozást követően bárkinek és azonnal a rendelkezésére bocsátja.
(3) Kivételes esetekben, ha komoly okok állnak fenn, melyek miatt a községi önkormányzati képviselőtestület 2. bekezdés szerinti vagy 12. § szerinti tanácskozása nem tartható meg, a községi önkormányzati képviselőtestület válsághelyzet idején levélszavazással fogadhat el határozatot papír alapú levéllel vagy elektronikus eszközök közvetítésével a képviselők azon email-címének használatával, melyek – ha a szavazásnak elektronikus eszközök közvetítésével kellett megvalósulnia – kimondottan erre a célra bejelentésre kerültek. Az előző mondat szerinti szavazással határozatot elfogadni csak
a) a válsághelyzettel összefüggő intézkedések biztosításának megoldásáról és
b) olyan ügyekben lehet, melyek károkat okozó veszély fenyegetése miatt nem tűrnek halasztást.
(4) A községi képviselőtestület 3. bekezdés szerinti szavazással nem fogadhat el határozatot az alábbi ügyekben:
a) koncessziós szerződés építési munkák kivitelezésére vagy külön jogszabály szerint21) megkötött koncessziós szerződések szolgáltatások nyújtására,
b) közvetlen értékesítés külön jogszabály szerint,22)
c) községi vagyon átruházása vagy községi vagyon bérbeadása különleges szempontot érvényesítő indokból, külön jogszabály szerint23)
d) üzleti közbeszerzés,24)
e) önkéntes árverés,25)
f) beruházási hitel felvétele,
g) ingatlanátruházás külön jogszabályban meghatározott érték felett,
h) községi vagyon bérbeadása határozatlan időre vagy három hónapnál hosszabb meghatározott időre, kivéve a bérlakás bérbeadását,
i) vagyontárgy községi tulajdonba történő megvétele, ha a vételhez szükséges a községi képviselőtestület jóváhagyása, kivéve az európai strukturális és beruházási alapokból26) finanszírozott projekt megvalósításából származó vagyonbeszerzést.
(5) A határozati javaslatot az összes vele kapcsolatos dokumentummal együtt a község közzéteszi a község hirdetőtábláján és honlapján, ha azzal rendelkezik, mégpedig öt munkanappal a 3. bekezdés szerinti szavazás megvalósítása előtt. A község hasonló módon közzéteszi a 3. bekezdés első mondata szerinti indokokat és feltünteti, hogy a 3. bekezdés második mondata a) pontja vagy b) pontja szerinti eljárásról van-e szó. A határozati javaslattal együtt a község tájékoztatja a képviselőket a módosító javaslatok benyújtásának és elfogadásának módjáról, valamint a határozati javaslat megszavazásának módjáról, és ezeket az információkat közzéteszi a hirdetőtábláján és a honlapján, ha azzal rendelkezik. A benyújtott módosító és kiegészítő javaslatokat a község közzéteszi a hirdetőtábláján és a honlapján, ha azzal rendelkezik, és kézbesíti azokat a képviselőknek legalább két munkanappal a 3. bekezdés szerinti szavazás megvalósulása előtt. Az előző mondat szerinti határidőben a község közzéteszi a hirdetőtábláján és a honlapján, ha azzal rendelkezik, a nyilvánosság határozati javaslatokhoz neki benyújtott észrevételeit és kézbesíti azokat a képviselőknek. A határozati javaslatokról és a módosító és kiegészítő javaslatokról, melyek nem voltak közzétéve és nem lettek kikézbesítve a képviselőknek a jelen bekezdésben taglalt módon, nem lehetséges szavazni. A határozat elfogadásához az összes képviselő több mint a felének az egyetértése szükséges, amennyiben a jelen törvény vagy más törvény nem ír elő magasabb arányú támogatottságot a jóváhagyáshoz. Rendelet elfogadásához az összes képviselő háromötödös többségének támogatása szükséges. Módosító javaslat vagy kiegészítő javaslat elfogadásához a képviselők olyan szavazattöbbsége szükséges, amilyet az általa érintett határozat vagy rendelet elfogadása megkövetel. A jóváhagyott határozatot együtt és név szerint a képviselők módosító és kiegészítő, valamint határozati javaslatokkal kapcsolatos szavazásáról szóló tájokoztatóval közzéteszi a hirdetőtábláján és a honlapján, ha azzal rendelkezik, legkésőbb a 3. bekezdés szerinti szavazást követő következő munkanapon.
(6) A főellenőr megbízatási időszaka, mely letelt vagy a válsághelyzet idején telik le, meghosszabbodik a válsághelyzet megszűnését követő 60. nap leteltéig, ha az új főellenőr nem került megválasztásra a jelen törvény hatályba lépését megelőzően. Ha a községi képviselőtestület új főellenőrt választ, az eddigi főellenőr tisztsége az azt követő napon szűnik meg, amelyen az új főellenőrt megválasztották.
(7) A 20.a § 5. bek. szerinti jelentést a 2018-as év és a 2019-es év vonatkozásában a község a minisztériumnak 2020. szeptember 30-áig nyújtja be.
31.a §
2018. április 1-től hatályos megszüntető rendelkezések
1. a Tgy. 80/1920. sz. törvénye a községi krónikákról.
2. a Tgy. 169/1932. sz. kormányrendelete a községi krónikákról.
2a) a petíciós jogról szóló Tt. 85/1990 számú törvény a későbbi jogszabályok szerint.
2aa) Például a Tt. 582/2004. sz., a helyi adókról, valamint a háztartási hulladék és az építési törmelék helyi illetékéről szóló törvényének 30. § 2. bek. a Tt. 538/2007. sz. törvénye értelmében.
2c) A Tt. 50/1976. sz., a területrendezésről és az építési rendtartásról (építésügyi törvény) szóló törvényének 43.a § 2. bek. a Tt. 237/2000. sz. törvénye értelmében.
3) a Szlovák Köztársaság polgárainak lakhely-bejelentéséről és a Szlovák Köztársaság lakosságának nyilvántartásáról szóló Tt. 253/1998 számú, többször módosított törvény 3. §-a, a külföldiek tartózkodásról és néhány törvény módosításáról szóló Tt. 404/2011 számú, többször módosított törvény 42. § 2. bek. és a 63. § 2. bek.
4) Például a Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának a polgári védelemről szóló Tt. 42/1994 számú törvény az árvízvédelemről szóló Tt. 7/2010 számú törvény 41. § 2. bek. c) pontja.
4a) a Tt. 253/1998 számú, többször módosított törvény 8. §-a
5) A Tt. 180/2014. sz. a választójog gyakorlásának feltételeiről, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről a későbbi jogszabályok értelmében.
5a) Például a Tt. 582/2004. sz. törvénye a helyi adókról, valamint a háztartási hulladék és az építési törmelék helyi illetékéről a későbbi módosítások értelmében, a Tt. 447/2015. sz. törvénye a helyi fejlesztési illetékről, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről.
5b) például az egyéni vállalkozásról szóló Tt. 455/1991 számú törvény 34. § (2) bekezdése, módosítva a Tt. 279/2001 számú törvénnyel, A piaclétesítményekben való áruértékesítésről és szolgáltatásnyújtásról szóló és az egyéni vállalkozásról szóló Tt. 455/1991 számú, többször módosított törvény módosításáról szóló Tt. 178/1998 számú törvény 3. § (1) bekezdése, a későbbi jogszabályok szerint, az élelmezési és mezőgazdasági célú növények genetikai forrásainak védelméről szóló Tt. 215/2001 számú törvény 8. § (5) bekezdésének a) pontja, az oktatásügyi államigazgatásról és az iskolai önkormányzatokról, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló Tt. 596/2003. sz. törvényének 16. § 1. bek. k) pontja a későbbi jogszabályok szerint, A hazárdjátékokról és néhány törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló Tt. 171/2005 számú törvény 21. § 3. bek. d) pontja, 4. bek. c) pontja, 5. bek. i) pontja, 7. bek. c) pontja a későbbi jogszabályok szerint, a környezeti hatások felméréséről és néhány törvény módosításáról és kiegészítéséről szóló Tt. 24/2006 számú törvény 23. § 4. bek., a légkörről szóló Tt. 137/2010. számú törvény 27. § 1. bek. c) pontja, a közúti közlekedésről szóló Tt. 56/2012. számú törvény 44. § c) pontja, az energetikáról és egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló 251/2012. számú törvény 12. § 4. bek. b) pont 9. alpontja.
5c) A Tt. 79/2015. sz, hulladékokról és egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye a későbbi jogszabályok szerint.
6a) A Tt. 448/2008. sz., szociális szolgáltatásokról és a Tt. 455/1991. sz., a kisvállalkozásokról szóló törvényének módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye a későbbi jogszabályok szerint.
8ba) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának Tt. 42/1994. sz. törvénye 3. § 4. bek. a Tt. 117/1998. sz. törvénye.
8d) A Közigazgatási perrendtartás 362. §-a.
9b) A Tt. 423/2015. sz. törvénye a jog szerinti könyvvizsgálatról, valamint a Tt. 431/2002. sz., számvitelről szóló többször módosított törvényének módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye a Tt. 91/2016. sz. törvénye értelmében.
10aa) A Munka törvénykönyve 136. §-ának 2. bek. a Tt. 210/2003. sz. törvénye szerint.
12) A Tt. 180/2014. sz. törvényének 163. §-a
12a) például a Kereskedelmi Törvénykönyv (Tt. 513/1991) 17.-20. §-ai, a bankokról és néhány törvény módosításáról szóló Tt. 483/2001 számú törvényének 91. §-a, A Tt. 563/2009. sz. törvénye az adókezelésről (adózás rendje), valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről a későbbi jogszabályok szerint, a Tt. 122/2013. sz. törvénye a személyes adatok védelméről. valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről a Tt. 84/2014. sz. törvénye értelmében.
12aa) A Tt. 245/2008. sz., a köznevelésről és közoktatásról, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye (közoktatási törvény) 16. §-ának 4. bek. a Tt. 324/2012. sz. törvénye értelmében.
13) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsa Tt. 253/1994. sz. törvényének 4. § 1. bek. a későbbi jogszabályok szerint.
16a) A Tt. 357/2015. sz., pénzügyi ellenőrzésről és könyvvizsgálatról, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvényének 20–27. §-ai.
16aa) A Tt. 330/2007. sz., a bűnügyi nyilvántartásról, valamint egyes törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye 10. § 4. bek. a) pontja a Tt. 91/2016. sz. törvénye értelmében.
16d) A Tt. 9/2010. sz. törvénye a panasztételről a későbbi jogszabályok szerint.
16e) A Tt. 85/1990 számú törvénye a későbbi jogszabályok szerint.
16g) Például a Kereskedelmi törvénykönyv a későbbi jogszabályok szerint, a Tt. 523/2004. sz. törvénye a későbbi jogszabályok szerint.
18) a Tt. 50/1976 számú törvény 139a § (6) bekezdése a későbbi jogszabályok szerint.
18ab) A Szlovák Köztársaság Nemzeti Tanácsának Tt. 253/1994. sz. törvénye 4. §-ának 1. és 2. bek. a későbbi módosítások szerint.
18ba) A Tt. 180/2013. sz., a helyi államigazgatás szervezéséről és más törvények módosításáról és kiegészítéséről szóló törvénye 4. §-a 2. bek. d) pontja.18baa) Napríklad § 4 ods. 1 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
18baa) Például a Tt. 36/2005. sz. családjogi törvénye és más törvénymódosítások 4. §-ának 1. bek.
21) A Tt. 138/1991. sz. törvénye 9. § 2. bek. g) pontja a későbbi módosítások szerint.
22) A Tt. 138/1991. sz. törvénye 9.a § 1. bek. c) pontja a későbbi módosítások szerint.
23) A Tt. 138/1991. sz. törvénye 9.a § 8. bek. e) pontja és 9.a § 9. bek. c) pontja a későbbi módosítások szerint.
24) A Kereskedelmi törvénykönyv 281 – 288. §-a.
25) A Tt. 527/2002. sz., az önkéntes árverésekről szóló törvénye és a Szlovák Nemzeti Tanács 323/1992. sz. törvényének kiegészítése a későbbi módosítások szerint.
26) Például a Tt. 323/2015. sz., az európai strukturális és befektetési alapokból finanszírozott pénzügyi eszközökről szóló törvénye és egyes más törvényi változások a későbbi módosítások szerint.


text:
„Előzetes döntéshozatal – A pénzügyi eszközök piacai – 2004/39/EK irányelv – 8., 23., 50. és 51. cikk – Hatály – Székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó – Valamely büntetőeljárásban vádlott jogállású ügynök – A tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás lehetőségét előíró nemzeti jogszabály – Alapvető szabadságok – Kizárólag belső jellegű helyzet – Alkalmazhatatlanság”
A C‑53/18. sz. ügyben,
az EUMSZ 267. cikk alapján benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában, amelyet a Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Lazio tartomány közigazgatási bírósága, Olaszország) a Bírósághoz 2017. július 7‑én érkezett, 2018. január 29‑i határozatával terjesztett elő az
tagjai: A. Arabadjiev tanácselnök, T. von Danwitz (előadó), E. Levits, C. Vajda és P. G. Xuereb bírák,
– A. P. Mastromartino képviseletében G. Fonderico és H. Bonura avvocati,
– a Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (Consob) képviseletében P. Palmisano, S. Providenti és E. Garzia avvocati,
– az Európai Bizottság képviseletében V. Di Bucci és T. Scharf, meghatalmazotti minőségben,
1 Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem a 2010. november 24‑i 2010/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL 2010. L 331., 120. o.) módosított, a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21‑i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2004. L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 263. o.; a továbbiakban: MiFID‑irányelv), különösen annak 8., 23. és 51. cikkét, valamint a Szerződéseknek a hátrányos megkülönböztetés tilalmára, az arányosságra, a szolgáltatásnyújtás és a letelepedés szabadságára vonatkozó elveinek és rendelkezéseinek értelmezésére vonatkozik.
2 E kérelmet az Antonio Pasquale Mastromartino és a Commissione Nazionale per le Società e la Borsa (Consob) (nemzeti tőzsde‑ és értékpapír‑felügyeleti bizottság, Olaszország) között folyamatban lévő jogvita keretében nyújtották be, amelynek tárgya az utóbbi által hozott azon határozat jogszerűsége, amely az alapeljárás felperesét ideiglenesen eltiltja a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenység folytatásától.
3 A MiFID‑irányelv (36) és (38) preambulumbekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(36) Azon személyeket, akik egynél több befektetési vállalkozás nevében nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, nem meghatalmazottnak, hanem befektetési vállalkozásnak kell tekinteni, amennyiben az ezen irányelvben foglalt meghatározás körébe tartoznak, azon meghatározott személyek kivételével, akik az alól mentesülhetnek.
(38) Ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki a befektetési vállalkozás telephelyén kívül történő tevékenységek végzésének feltételeire (házaló értékesítés).”
4 Ezen irányelv „Hatály” című 1. cikke értelmében:
„(1) Ez az irányelv a befektetési vállalkozásokra és a szabályozott piacokra vonatkozik.
(2) A következő rendelkezéseket [a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20‑i] 2000/12/EK [európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2000. L 126., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 3. kötet, 272. o.)] alapján engedélyezett hitelintézetekre is alkalmazni kell, amennyiben azok egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújtanak és/vagy befektetési tevékenységeket végeznek […]”
5 Az említett irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1., 14. és 25. pontja a következőképpen rendelkezik:
1. »befektetési vállalkozás«: minden olyan jogi személy, amelynek rendes üzleti tevékenysége harmadik személyek részére egy vagy több befektetési szolgáltatás nyújtása és/vagy egy vagy több befektetési tevékenység végzése hivatásos alapon [helyesen: üzletszerű végzése].
A tagállamok a befektetési vállalkozások meghatározásába felvehetnek jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokat is […]:
Amennyiben azonban természetes személy nyújt olyan szolgáltatásokat, amelyek magukban foglalják harmadik személyek pénzeszközeinek és átruházható értékpapírjainak tartását, ezen irányelv alkalmazásában őt kizárólag akkor lehet befektetési vállalkozásnak tekinteni, ha az ezen irányelvben és a 93/6/EGK irányelvben meghatározott egyéb követelmények sérelme nélkül megfelel a következő feltételeknek:
a) védelmezni kell harmadik felek tulajdonosi jogait a befektetési eszközök és pénzeszközök tekintetében […];
b) a vállalkozásnak olyan szabályok hatálya alá kell tartoznia, amelyek célja a vállalkozás és tulajdonosai fizetőképességének figyelemmel kísérése;
c) a vállalkozás éves beszámolóját [könyvvizsgálat keretében vizsgálják];
d) ha a vállalkozásnak csak egy tulajdonosa van, rendelkeznie kell a befektetők védelméről arra az esetre, ha elhalálozása, cselekvőképtelenné válása vagy más hasonló esemény következtében a vállalkozás üzleti tevékenysége megszűnne.
14. »szabályozott piac«: a piacműködtető által működtetett és/vagy irányított multilaterális rendszer, amely a rendszeren belül és annak megkülönböztetésmentes szabályaival összhangban összehozza több harmadik fél pénzügyi eszközökben lévő vételi és eladási szándékát, vagy elősegíti ezt oly módon, hogy az szerződést eredményez a szabályai és/vagy rendszerei alapján kereskedésre bevezetett pénzügyi eszköz tekintetében, és amely engedéllyel rendelkezik, és a III. cím rendelkezéseivel összhangban rendszeresen működik;
25. »meghatalmazott [függő ügynök]«: olyan természetes vagy jogi személy, aki az általa képviselt egyetlen befektetési vállalkozás teljes körű és feltétel nélküli felelősségére segíti elő a befektetési és/vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtását ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára; az ügyféltől utasításokat vagy megbízásokat fogad és továbbít befektetési szolgáltatások vagy pénzügyi eszközök tekintetében, pénzügyi eszközöket helyez ki, és/vagy tanácsot ad ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára az ilyen pénzügyi eszközök vagy szolgáltatások tekintetében”.
6 A MiFID‑irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok kötelesek előzetes engedélyezéshez kötni a befektetési szolgáltatások vagy befektetési tevékenységek befektetési vállalkozás által történő végzését. Ezen irányelv 8. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján az illetékes hatóságok visszavonhatják az ilyen vállalkozásnak kiadott engedélyt.
7 Az említett irányelv „Szervezeti követelmények” című 13. cikkének (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„A befektetési vállalkozás megfelelő politikákat és hatékony eljárásokat hoz létre annak biztosítására, hogy a vállalkozás, beleértve annak vezetőit, alkalmazottait és meghatalmazottait, megfeleljen az ezen irányelv rendelkezései szerinti kötelezettségeknek, valamint az ilyen személyek személyes ügyleteire irányadó megfelelő szabályokat is megállapít.”
8 A MiFID‑irányelv „A befektetési vállalkozások kötelezettségei meghatalmazottak kijelölésekor” című 23. cikkének megfelelően:
„(1) A tagállamok dönthetnek úgy, hogy lehetővé teszik befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kijelölését a befektetési vállalkozás szolgáltatásainak elősegítésére, üzletszerzésre, ügyfelek vagy potenciális ügyfelek megbízásainak fogadására és továbbítására, pénzügyi eszközök elhelyezésére és a befektetési vállalkozás által kínált pénzügyi eszközökre és szolgáltatásokra vonatkozó tanácsadásra.
(2) A tagállamok előírják, hogy ha valamely befektetési vállalkozás meghatalmazott kijelöléséről dönt, a vállalkozás teljes és feltétlen felelőssége fennmarad a vállalkozás nevében eljáró meghatalmazott bármely cselekedetéért vagy mulasztásáért. A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól annak biztosítását, hogy a meghatalmazott közölje, hogy milyen minőségben jár el, valamint nevezze meg az általa képviselt vállalkozást, amikor vagy mielőtt bármely ügyféllel vagy potenciális ügyféllel kapcsolatba lép vagy kereskedni kezd.
A tagállamok megkövetelik a befektetési vállalkozásoktól, hogy kísérjék figyelemmel meghatalmazottaik tevékenységét annak biztosítására, hogy meghatalmazotton keresztül történő eljárásuk során is folyamatosan feleljenek meg ezen irányelvnek.
(3) Nyilvános jegyzéket kell létrehozniuk azon tagállamoknak, amelyek úgy döntenek, hogy engedélyezik a befektetési vállalkozások számára meghatalmazottak kinevezését. A meghatalmazottakat abban a tagállamban kell a nyilvános jegyzékbe bejegyezni, ahol letelepedtek. […]
A tagállamok biztosítják, hogy a meghatalmazottakat csak akkor vegyék fel a nyilvános jegyzékbe, ha megállapították, hogy az ügynök kellően jó hírnévvel és megfelelő általános kereskedelmi és szakmai ismeretekkel rendelkezik ahhoz, hogy képes legyen pontosan átadni az ügyfélnek vagy a potenciális ügyfélnek az ajánlott szolgáltatással kapcsolatos valamennyi lényeges információt.
(4) A tagállamok megkövetelik, hogy a meghatalmazottakat kijelölő befektetési vállalkozások hozzanak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy elkerülhessék, hogy a meghatalmazott ezen irányelv hatálya alá nem tartozó tevékenysége kedvezőtlen hatást gyakoroljon a meghatalmazott által a befektetési vállalkozás nevében végzett tevékenységekre.
(5) A tagállamok megkövetelik, hogy a befektetési vállalkozások kizárólag a (3) bekezdésben említett nyilvános jegyzékbe felvett meghatalmazottakat jelöljék ki.
(6) A tagállamok kikényszeríthetik [helyesen: szigoríthatják] az e cikkben megállapított követelményeket, vagy további követelményeket állapíthatnak meg a joghatóságuk alatt bejegyzett meghatalmazottakra.”
9 Ezen irányelv 50. cikkének (1) bekezdése és (2) bekezdésének g) pontja szerint az illetékes hatóságokat fel kell ruházni minden olyan felügyeleti és vizsgálati hatáskörrel, amely feladataik ellátásához szükséges, amely hatásköröket a nemzeti joggal összhangban kell gyakorolni, és azoknak legalább tartalmazniuk kell – többek között – a „szakmai tevékenység folytatásától ideiglenes eltiltás” előírására vonatkozó jogot.
10 Az említett irányelv „Közigazgatási szankciók” című 51. cikkének (1) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„Az engedély visszavonására irányuló eljárások, valamint a tagállamok büntetőszankciók megállapítására irányuló jogának sérelme nélkül a tagállamok nemzeti jogukkal összhangban biztosítják, hogy meg lehessen hozni a szükséges közigazgatási intézkedéseket, illetve közigazgatási szankciókat lehessen kiszabni azon személyekkel szemben, akik felelősek az ezen irányelv végrehajtása során elfogadott rendelkezések be nem tartásáért. A tagállamok biztosítják, hogy az ilyen intézkedések legyenek hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek.”
11 Az 1998. február 24‑i Decreto Legislativo n. 58 – Testo unico delle disposizioni in materia di intermediazione finanziaria, ai sensi degli articoli 8 e 21 della legge 6 febbraio 1996, n. 52 (az 1996. február 6‑i 52. sz. törvény 8. és 21. cikke értelmében vett pénzügyi közvetítésre vonatkozó rendelkezések egységes szövegéről szóló 58. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet, a GURI 1998. március 26‑i 71. számának rendes melléklete; a továbbiakban: TUF) 31. cikkének (1) és (2) bekezdése a következőképpen rendelkezik:
„(1) Az engedéllyel rendelkező személy a székhelyen kívüli ajánlattétel céljából olyan pénzügyi tanácsadókat vesz igénybe, akik engedéllyel rendelkeznek a székhelyen kívüli ajánlattételre. […]
(2) A székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenység kizárólag egyetlen engedéllyel rendelkező személy érdekében végezhető. A székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó befektetési szolgáltatásokat és/vagy kiegészítő szolgáltatásokat ajánl és értékesít az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek számára, átveszi és továbbítja az ügyfelek pénzügyi eszközökre vagy befektetési szolgáltatásokra vonatkozó rendelkezéseit vagy megbízásait, pénzügyi termékeket ajánl és értékesít és/vagy e termékek vagy szolgáltatások vonatkozásában az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek számára befektetési tanácsokat ad. […]”
12 A TUF 55. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Consob biztosítási intézkedésként határozatot hozhat arról, hogy a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenységének folytatását legfeljebb egyéves időtartamra felfüggeszti, különösen akkor, ha e tanácsadó a büntetőeljárási törvénykönyv 60. cikke értelmében vett vádlott jogállással bír az ezen 55. cikk (2) bekezdésében foglalt bűncselekmények vonatkozásában.
13 A Consob által a 2007. október 29‑i 16190. határozattal elfogadott regolamento recante norme di attuazione del decreto legislativo 24 febbraio 1998, n. 58 in materia di intermediari (a közvetítőkről szóló, 1998. február 24‑i 58. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet végrehajtásáról szóló rendelet) 111. cikkének (2) bekezdés ekként rendelkezik:
„A [TUF] 55. cikkének (2) bekezdése szerinti biztosítási intézkedések esetleges elfogadása során a Consob a törvény által ráruházott hatáskör keretei között értékeli azokat a körülményeket, amelyek miatt a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi […] tanácsadót a hivatkozott rendelkezésben megjelölt bűncselekmények egyikének elkövetésével vádolják, és különösen figyelembe veszi a bűncselekmény jellegét, valamint a fenti körülmények arra való alkalmasságát, hogy megsértsék a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenységének folytatásával összefüggő különös érdekeket.”
14 A. P. Mastromartino székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenységet végez. A Consob a TUF 55. cikkének (2) bekezdésén alapuló 2015. november 11‑i határozatával őt ideiglenesen egy év időtartamra eltiltotta e tevékenység folytatásától azon okból, hogy büntetőeljárás indult ellene.
15 A. P. Mastromartino keresetet nyújtott be e határozattal szemben a Tribunale amministrativo regionale per il Lazióhoz (Lazio tartomány közigazgatási bírósága, Olaszország). E bíróság előtt mindenekelőtt azzal érvel, hogy a TUF 55. cikkének (2) bekezdése, amely az alapügybeli pénzügyi tanácsadó tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás jogalapját képezi, összeegyeztethetetlen a MiFID‑irányelv rendelkezéseivel. Ezenkívül a Consob nemzeti szabályozáson alapuló mérlegelési jogkörének terjedelme az ilyen ideiglenes eltiltás elrendelése során sérti az átláthatóság és objektivitás elvét, amelyet a Bíróság az alapvető szabadságokra vonatkozó ítélkezési gyakorlatában megállapított.
16 A Consob vitatja ezt az érvelést, különösen arra hivatkozva, hogy az említett irányelv nem alkalmazandó az alapeljárásra.
17 E körülmények között a Tribunale amministrativo regionale per il Lazio (Lazio tartomány közigazgatási bírósága) úgy határozott, hogy az eljárást felfüggeszti, és előzetes döntéshozatal céljából a következő kérdéseket terjeszti a Bíróság elé:
„1) A [függő ügynök] (tied agent) személye a [MiFID‑irányelv] által szabályozott harmonizáció hatálya alá tartozik‑e, és ha igen, milyen szempontból?
2) Ellentétes‑e a [MiFID‑irányelv], valamint különösen az [ezen] irányelv 8., 23. és 51. cikkének, továbbá a Szerződéseknek a hátrányos megkülönböztetés tilalmára, az arányosságra, a szolgáltatásnyújtás és a letelepedés szabadságára vonatkozó elveinek és rendelkezéseinek helyes alkalmazásával a [TUF] 55. cikkének (2) bekezdésében, [a TUF későbbi módosításaiban], valamint a [Consob által a 2007. október 29‑i 16190. határozattal elfogadott, a közvetítőkről szóló, 1998. február 24‑i 58. sz. felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet végrehajtásáról szóló rendelet] 111. cikkének (2) bekezdésében foglalt nemzeti szabályozás, amely:
a) lehetővé teszi, hogy »szabadon mérlegelve« megtiltsák a »[függő ügynök]« (a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező tanácsadó – pénzügyi értékesítő) tevékenységének gyakorlását olyan tényállás esetén, amely nem vezet a jóhírnév elvesztéséhez, ahogyan azt a nemzeti jog meghatározza, és amely ezzel együtt nem vonatkozik az irányelvet átültető rendelkezések tiszteletben tartására sem;
b) lehetővé teszi, hogy »szabadon mérlegelve« legfeljebb egy évre megtiltsák a »[függő ügynök]« (a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező tanácsadó – pénzügyi értékesítő) tevékenységének gyakorlását egy olyan eljárásban, amelynek célja a rendszerint egy évnél jóval hosszabb ideig tartó büntetőeljárás keretében felhozott vádból eredő negatív közvélemény kialakulásának megelőzése?”
18 A kérdést előterjesztő bíróság a kérdéseivel, amelyeket együtt célszerű vizsgálni, lényegében arra vár választ, hogy a MiFID‑irányelvet, különösen annak 8., 23., 50. és 51. cikkét, az EUM‑Szerződés letelepedési szabadságra és szolgáltatásnyújtási szabadságra vonatkozó rendelkezéseit, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és az arányosság elvét úgy kell‑e értelmezni, hogy azokkal ellentétes az olyan, székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás, mint amely az alapeljárásban szerepel.
A MiFID‑irányelvről
19 E kérdések megválaszolása érdekében először azt kell megvizsgálni, hogy egy ilyen eltiltás a MiFID‑irányelv hatálya alá tartozik‑e.
20 A MiFID‑irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében az szerepel, hogy ez az irányelv a befektetési vállalkozásokra és a szabályozott piacokra vonatkozik. Ezen 1. cikk (2) bekezdésének megfelelően az említett irányelv egyes rendelkezéseit a 2000/12 irányelv alapján engedélyezett hitelintézetekre is alkalmazni kell, amennyiben azok egy vagy több befektetési szolgáltatást nyújtanak és/vagy befektetési tevékenységet végeznek.
21 Mivel az alapügybeli, „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás semmiképpen nincs összefüggésben a MiFID‑irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontja értelmében vett szabályozott piac irányításával, és nem érint ilyen hitelintézetet, csak az a kérdés merül fel, hogy egy ilyen tanácsadó az ezen irányelv értelmében vett „befektetési vállalkozás” fogalmába tartozik‑e.
22 Az ezen irányelv 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának első albekezdése szerint e fogalom azon jogi személyekre vonatkozik, amelyek rendes üzleti tevékenysége harmadik személyek részére egy vagy több befektetési szolgáltatás nyújtása és/vagy egy vagy több befektetési tevékenység üzletszerű végzése. Noha valamely természetes személy ezen 1. pont második és harmadik albekezdésében meghatározott feltételek mellett szintén befektetési vállalkozásnak tekinthető, nem ez a helyzet akkor, ha e személy egyetlen befektetési vállalkozás felelősségére és nevében jár el.
23 Egy ilyen személy nem a MiFID‑irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett „befektetési vállalkozásnak” minősül, hanem az e 4. cikk (1) bekezdésének 25. pontja szerinti „függő ügynök” önálló fogalma alá esik. Ez utóbbi rendelkezés a „függő ügynököt” úgy határozza meg, hogy az „olyan természetes vagy jogi személy, aki az általa képviselt egyetlen befektetési vállalkozás teljes körű és feltétel nélküli felelősségére segíti elő a befektetési és/vagy kiegészítő szolgáltatások nyújtását ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára; az ügyféltől utasításokat vagy megbízásokat fogad és továbbít befektetési szolgáltatások vagy pénzügyi eszközök tekintetében, pénzügyi eszközöket helyez ki, és/vagy tanácsot ad ügyfelek vagy jövőbeni ügyfelek számára az ilyen pénzügyi eszközök vagy szolgáltatások tekintetében”.
24 Ezen irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 1. és 25. pontjából következik, hogy az irányelv egyértelmű különbséget tesz a „befektetési vállalkozás” és a „függő ügynök” fogalma között, amely utóbbit alapvetően az a tény jellemez, hogy a függő ügynök egyetlen befektetési vállalkozás felelősségére és nevében jár el. Ugyanezen irányelv (36) preambulumbekezdése e tekintetben kimondja, hogy „azon személyeket, akik egynél több befektetési vállalkozás nevében nyújtanak befektetési szolgáltatásokat, nem meghatalmazottnak, hanem befektetési vállalkozásnak kell tekinteni”.
25 A jelen esetben, noha egyedül a kérdést előterjesztő bíróság feladata, hogy a „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadók” minősítéséről az előtte folyamatban lévő ügy konkrét körülményeire tekintettel határozatot hozzon, a Bíróság hatáskörébe tartozik az, hogy megállapítsa azokat a szempontokat, amelyeket e célból e bíróságnak alkalmaznia kell (lásd ebben az értelemben: 2017. november 16‑i Robeco Hollands Bezit és társai ítélet, C‑658/15, EU:C:2017:870, 25. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat).
26 Az előzetes döntéshozatalra utaló határozatban szereplő információk szerint az alapügybeli nemzeti szabályozás értelmében vett „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” befektetési szolgáltatásokat és/vagy kiegészítő szolgáltatásokat ajánl és nyújt, valamint befektetési tanácsokat ad az ügyfelek vagy potenciális ügyfelek számára, kizárólag egyetlen befektetési vállalkozás érdekében. Úgy tűnik, hogy egy ilyen tanácsadó az általa végzett feladatokra tekintettel a MiFID‑irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 25. pontja értelmében vett „függő ügynöknek”, nem pedig az e rendelkezés 1. pontja szerinti „befektetési vállalkozásnak” tekintendő.
27 Azon kérdést illetően, hogy a MiFID‑irányelv 8., 23. és 51. cikke – amelyekre a kérdést előterjesztő bíróság hivatkozik – alkalmazandó‑e az alapjogvitára, meg kell állapítani mindenekelőtt, hogy ezen irányelv 8. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek alapján az illetékes hatóságok valamely befektetési vállalkozástól visszavonhatják azon engedélyt, amelyet a tagállamoknak a befektetési szolgáltatások és befektetési tevékenységek ilyen befektetési vállalkozás általi végzéséhez feltételül kell szabniuk. Márpedig ez az irányelv nem köti a függő ügynökök tevékenységét előzetes engedélyezéshez, így az alapügybeli „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás nem tartozik e 8. cikk hatálya alá.
28 Továbbá, amint a Bizottság az írásbeli észrevételeiben megjegyezte, a MiFID‑irányelv 23. cikke nem a függő ügynökök konkrét tevékenységét szabályozza, hanem azokat a feltételeket határozza meg, amelyek mellett a befektetési vállalkozások ilyen ügynököket vehetnek igénybe. Így különösen az ezen irányelv – 13. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben – értelmezett 23. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése előírja a befektetési vállalkozások számára, hogy vezessenek be politikákat, eljárásokat és ellenőrzéseket annak biztosítása érdekében, hogy ők maguk megfeleljenek az említett irányelvből eredő kötelezettségeknek, amikor függő ügynökök útján járnak el, anélkül hogy meghatározná azokat a feltételeket, amelyek mellett ezen ügynökök végezhetik a tevékenységüket.
29 Hasonlóképpen, amint a MiFID‑irányelv 23. cikkének (3) és (5) bekezdéséből következik, az a követelmény, hogy a függő ügynököket nyilvános jegyzékbe kell bejegyezni, olyan feltételként van kialakítva, amelyet a befektetési vállalkozásoknak be kell tartaniuk ahhoz, hogy ilyen ügynököket vehessenek igénybe. Továbbá meg kell állapítani, hogy az ilyen bejegyzés többek között azt feltételezi, hogy a bejegyzett személy kellően jó hírnévvel rendelkezik. Márpedig az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben szereplő információk szerint az alapügyben szereplő tevékenység gyakorlásától való eltiltás nem A. P. Mastromartino jó hírnevének állítólagos hiányán, hanem azon a körülményen alapult, hogy büntetőeljárás indult ellene.
30 Ezenkívül a MiFID‑irányelv 23. cikke nem szabályozza azokat a feltételeket, amelyek mellett a nemzeti hatóságok ideiglenesen megtilthatják a függő ügynöki tevékenységet. E tekintetben e 23. cikk (6) bekezdése kifejezetten úgy rendelkezik, hogy a tagállamok az említett 23. cikkben meghatározott követelményeket szigoríthatják, vagy további követelményeket írhatnak elő a területükön nyilvántartásba vett függő ügynökökre vonatkozóan, amely követelmények között szerepelhet többek között az ilyen ideiglenes eltiltás.
31 Továbbá ez az ideiglenes eltiltás a MiFID‑irányelv 50. cikkének hatálya alá sem tartozik. Ugyanis, jóllehet e cikk (1) bekezdése és (2) bekezdésének g) pontja értelmében az illetékes hatóságoknak rendelkezniük kell a szakmai tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás előírására vonatkozó joggal, a fenti megfontolásokból ugyanakkor az következik, hogy ez az irányelv nem szabályozza a függő ügynökök tevékenységét. Így különösen az említett irányelv (38) preambulumbekezdése kimondja, hogy ezen irányelv hatálya nem terjed ki a befektetési vállalkozás telephelyén kívül történő tevékenységek végzésének feltételeire. Márpedig az alapügybeli ideiglenes eltiltás kifejezetten olyan tevékenységre vonatkozik, amelyet a MiFID‑irányelv hatálya alá nem tartozó, „székhelyen kívül” eljáró pénzügyi tanácsadók végeznek.
32 Végül ezen irányelv 51. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a tagállamoknak megfelelő közigazgatási szankciókat kell előírniuk az említett irányelv alapján elfogadott rendelkezések megsértéséért felelős személyekkel szemben. Márpedig az előzetes döntéshozatal iránti kérelemben szereplő információk szerint az a tényállás, amely az alapügybeli „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás alapjául szolgált, nincs összefüggésben az említett irányelv átültetését biztosító szabályok megsértésével. Olyan tényekről van tehát szó, amelyekre nem alkalmazandó ezen 51. cikk (1) bekezdése.
33 Ezért az alapügybeli „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás nem tartozik a MiFID‑irányelv hatálya alá, aminek vizsgálata azonban az ügy konkrét körülményei alapján a kérdést előterjesztő bíróság feladata. Az említett irányelv tehát – e vizsgálatra vonatkozó fenntartással – nem bír jelentőséggel az ilyen eltiltás szempontjából.
Az EUM‑Szerződés letelepedési szabadságra és szolgáltatásnyújtási szabadságra vonatkozó rendelkezéseiről, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvéről és az arányosság elvéről
34 E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az EUM‑Szerződés letelepedési szabadságra és szolgáltatásnyújtási szabadságra vonatkozó rendelkezései nem alkalmazandók azokra a helyzetekre, amelyeknek minden eleme egyetlen tagállamra korlátozódik (lásd ebben az értelemben: 2016. november 15‑i Ullens de Schooten ítélet, C‑268/15, EU:C:2016:874, 47. pont, valamint az ott hivatkozott ítélkezési gyakorlat; 2018. november 14‑i NKBM‑ítélet, C‑215/17, EU:C:2018:901, 41. pont).
35 E tekintetben meg kell jegyezni, hogy az előzetes döntéshozatal iránti kérelem kérdéseket vet fel azzal kapcsolatban, hogy az olyan „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás, mint amely az alapeljárásban szerepel, összeegyeztethető‑e azon alapvető szabadságokkal, amelyeket a nemzeti bíróság – úgy tűnik – az alapügybeli helyzetben alkalmazandónak tekint, figyelembe véve különösen azokat a hatásokat, amelyeket a szóban forgó eltiltás gyakorolhat az érintett tanácsadó tevékenységére, függetlenül attól, hogy e tevékenység határokon átnyúló jellegű‑e, vagy sem.
36 Bár nem lehet eleve kizárni, hogy valamely nemzeti szabályozás, amely megkülönböztetés nélkül alkalmazandó egy ilyen tanácsadó belső és határokon átnyúló tevékenységeire, az ügy körülményeitől függően olyan hatásokat eredményezhet, amelyek nem egyetlen tagállamra korlátozódnak, a Bíróság ilyen tényállási helyzetben már kimondta, hogy nem állapíthatja meg, hogy a kérdést előterjesztő bíróság előtt folyamatban lévő jogvita elbírálásához szükséges az EUM‑Szerződés alapvető szabadságokra vonatkozó rendelkezéseinek értelmezésére irányuló előzetes döntéshozatal iránti kérelem, amennyiben e bíróság e nemzeti szabályozás megkülönböztetés nélküli alkalmazhatóságán kívül mást nem jelölt meg (lásd ebben az értelemben: 2016. november 15‑i Ullens de Schooten ítélet, C‑268/15, EU:C:2016:874, 50. és 54. pont; 2018. november 14‑i NKBM‑ítélet, C‑215/17, EU:C:2018:901, 42–44. pont).
37 Márpedig a jelen esetben az előzetes döntéshozatal iránti kérelemből nem tűnik ki egyetlen olyan konkrét elem sem, amelyből megállapítható lenne az alapjogvita tárgya vagy körülményei, valamint a 49. és 56. cikkben biztosított alapvető szabadságok A. P. Mastromartino általi – akár csak esetleges – gyakorlása közötti kapcsolat.
38 Ezen túlmenően, noha A. P. Mastromartino az írásbeli észrevételeiben azt hangsúlyozza, hogy milyen következményekkel járhat – teljesen absztrakt módon – az olyan, „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás, mint amely az alapeljárásban szerepel, e tevékenységnek az Unió egész területén való gyakorolhatóságára, az észrevételeiből nem derül ki, hogy az ilyen következmények bármilyen jelentőséggel bírnának az alapjogvita megoldása szempontjából.
39 Következésképpen az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikkben biztosított alapvető szabadságok nem vonatkoznak az olyan, „székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó” tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltásra, mint amely az alapeljárásban szerepel, és ezért nem bírnak jelentőséggel az ilyen eltiltás szempontjából.
40 A fenti megfontolások összességére tekintettel az előterjesztett kérdésekre azt a választ kell adni, hogy a MiFID‑irányelvet, különösen annak 8., 23., 50. és 51. cikkét, az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikket, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy olyan helyzetben, mint amely az alapeljárásban szerepel, a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás nem tartozik sem ezen irányelv, sem az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk, sem a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, sem pedig az arányosság elvének hatálya alá. Ilyen helyzetben sem ezen irányelv 8., 23., 50. és 51. cikkével, sem az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikkel, sem a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvével, sem pedig az arányosság elvével nem ellentétes az ilyen eltiltás.
A 2010. november 24‑i 2010/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, a pénzügyi eszközök piacairól, a 85/611/EGK és a 93/6/EGK tanácsi irányelv, és a 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 93/22/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 21‑i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet, különösen annak 8., 23., 50. és 51. cikkét, az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikket, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy olyan helyzetben, mint amely az alapeljárásban szerepel, a székhelyen kívüli ajánlattételre engedéllyel rendelkező pénzügyi tanácsadó tevékenység folytatásától való ideiglenes eltiltás nem tartozik sem ezen irányelv, sem az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikk, sem a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének, sem pedig az arányosság elvének hatálya alá. Ilyen helyzetben sem ezen irányelv 8., 23., 50. és 51. cikkével, sem az EUMSZ 49. és EUMSZ 56. cikkel, sem a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvével, sem pedig az arányosság elvével nem ellentétes az ilyen eltiltás.

matches: bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság