text:
Elsőfokú bírósági tárgyalás - dr. Lakatos Ádám büntetőjogi védőügyvéd
A bizonyítási eljárás a vádlott kihallgatásával kezdődik. A vádlottat rendszerint a még ki nem hallgatott vádlott-társai távollétében kell kihallgatni. A vádlott esetében a személyi adatok felvétele után ki kell oktatni jogairól, nevezetesen arról, hogy az ügyben nem köteles vallomást tenni. Amennyiben a vádlott él ezen jogával, úgy a bíróság a vádlott korábbi – általában gyanúsítottként tett – nyomozati vallomását teszi a tárgyalás anyagává oly módon, hogy azt a jelenlévők előtt felolvassa.
Az esetek többségében a tanút – miként a vádlottat – a tanács elnöke hallgatja ki, de adott esetben engedélyezheti, hogy az ügyész, a vádlott vagy a védő az általa indítványozott tanút először saját maga hallgassa meg.
A tanúk kihallgatása után a szakértők meghallgatására, illetve az értesített, de meg nem jelent szakértő szakvéleményének a felolvasására kerül sor. Abban az esetben, ha további kérdések merülnek fel, úgy a bíróság a tárgyaláson is kirendelhet szakértőt.
Bizonyos esetekben a bizonyítás felvétele nehézségekbe ütközhet. Ilyen esetben a bíróság a bizonyítást “kiküldött” vagy “megkeresett” bíró útján is lefolytathatja. A kiküldött bíróság esetében a bíróság hivatásos bíró tagja folytatja le a helyszínen a bizonyítási eljárást, majd az erről felvett jegyzőkönyvet ismerteti a tárgyaláson. Abban az esetben, ha erre nincs lehetőség, a bíróság egy másik bíróságot keres meg a bizonyítási eljárás lefolytatása végett. Ebben az esetben is a megkeresett bíróság jegyzőkönyvének felolvasásával teszi tárgyalás anyagává a lefolytatott bizonyítás eredményét.
Ezt követően a sértett, a magánfél és az egyéb érdekelt szólalhatnak fel, majd a védő a saját álláspontját fejti ki védőbeszédében , a védő perbeszéde után a vádlott is szót emelhet saját védelmére.A vádlottat illeti meg az utolsó szó joga.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
IV/00170/2013
. IV/00170/2013
Első irat érkezett: 02/04/2013
Az ügy tárgya: a 2007. évi II. törvény, és a Kúria Pfv.IV.20.425/2012/4. számú ítélete elleni alkotmányjogi panasz
Az indítványozó - az Abtv. 26. § (1) és a 27. § alapján - a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (a továbbiakban: Harm.tv.), és a kártérítési ügyben hozott Kúria Pfv.IV.20.425/2012/4. számú ítéletének alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó előadja, hogy a jogerős ítélet elutasította - a személyi szabadságának jogellenes korlátozása miatt - kártérítés iránt előterjesztett keresetét, amely ítéletet a Kúria hatályában fenntartotta. Az indítványozó álláspontja szerint a Harm.tv., valamint a támadott kúriai ítélet sérti az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdésében foglalt személyi szabadság megsértése esetén a kártérítéshez való jogát, továbbá a XXIV. cikk (2) bekezdésében fogalt tisztességes hatósági eljáráshoz való jogát, valamint annak megsértése esetén a kapcsolódó kártérítéshez való jogát. .
Kúria Pfv.IV.20.425/2012/4. számú ítélete
A határozat száma: 3143/2013. (VII. 16.) AB végzés
ABH oldalszáma: 2013/1988
Az ABH 2013 tárgymutatója: alapvető alkotmányjogi jelentőségű kérdés (Abtv. 29. §); államigazgatási jogkörben okozott kár; kártalanítás jogellenes fogvatartás miatt; mulasztással előidézett alaptörvény-ellenesség; szabadsághoz és személyes biztonsághoz való jog
1. Az Alkotmánybíróság a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
2. Az Alkotmánybíróság a Kúria, mint felülvizsgálati bíróság Pfv.IV.20.425/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt visszautasítja.
[1]	Az indítványozó jogi képviselője útján, az Alaptörvény 24. cikk (2) bekezdés c) és d) pontjai, valamint az Abtv. 26. § (1) bekezdése és 27. §-a alapján alkotmányjogi panaszt terjesztett elő a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló 2007. évi II. törvény (továbbiakban: Harmtv.) és a Kúria mint felülvizsgálati bíróság Pfv.IV.20.425/2012/4. számú ítélete alaptörvény- ellenességének megállapítása és a Kúria ítéletének az Abtv. 43. § (1) bekezdése szerinti megsemmisítése tárgyában, mivel az indítványozó álláspontja szerint a hivatkozott jogszabály és bírói döntés sérti az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdését és a XXIV. cikk (2) bekezdését.
[2]	1. Az indítványozó beadványában előadta, hogy a Bevándorlási és Állampolgársági Hivatal (továbbiakban: BÁH) a 2009. augusztus 3-án kelt határozatával kiutasította Magyarország területéről, mert megállapította, hogy a törvényben meghatározott tartózkodási feltételeket nem teljesítette, és erre tekintettel a kiutasítás végrehajtásának biztosítása érdekében 72 óra időtartamra elrendelte az indítványozó idegenrendészeti őrizetbe vételét. Az idegenrendészeti őrizetet a Nyírbátori Városi Bíróság három alkalommal, alkalmanként harminc nappal, 2009. november 2-ig hosszabbította meg. Az indítványozó 2009. augusztus 10-én keresetet nyújtott be a kiutasítást elrendelő határozat ellen, amely határozatot a Fővárosi Bíróság 2010. május 13-án hozott ítéletével hatályon kívül helyezte, megállapítva, hogy jogszabálysértő a határozat azon megállapítása, mely szerint az indítványozó nem teljesítette a Harmtv. által meghatározott feltételeket.
[3]	A Fővárosi Bíróság 2010. február 16-án hatályon kívül helyezte a BÁH azon határozatát is, amely elutasította az indítványozó tartózkodási engedély iránti méltányossági kérelmét, megállapítva azt, hogy az eljáró hatóság jogellenesen választotta el a méltányossági ok fennállásának vizsgálatát a tartózkodási engedély iránti kérelemtől.
[4]	Az indítványozó álláspontja szerint, a BÁH több szempontból is jogszabálysértő eljárásának és határozatának folyományaként jogellenesen vonta el személyi szabadságát és ezzel államigazgatási jogkörben eljárva kárt okozott neki, csakúgy, mintha egy büntetőeljárás során előzetes letartóztatásba került volna és utóbb megszüntették volna vele szemben a nyomozást, vagy felmentették volna.
[5]	Az indítványozó ezt követően a polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 76. §-ára, 349. § (1) bekezdésére, valamint 355. § (1) és (4) bekezdésére alapítottan – saját meghatározása szerint – kártalanítási igénnyel lépett fel a BÁH-al szemben. A Fővárosi Bíróság 2011. március 16-án az indítványozó 1 100 000 forint összegű nem vagyoni kár megtérítése iránti igényét – mint megalapozatlant – elutasította, a felróhatóság vizsgálata kapcsán többek között megállapítva azt, hogy a BÁH ugyan nem minden tekintetben járt el a jogszabályoknak megfelelően, azonban az általa elkövetett jogsértés, figyelembe véve azt is, hogy egy szerteágazó, bonyolult részletszabályokat tartalmazó, eltérő jogértelmezést lehetővé tevő jogterületről van szó, semmiképpen sem tekinthető nyilvánvalónak és kirívónak azáltal, hogy egyes kérdésekben a BÁH és a bíróság értelmezése eltérő.
[6]	Az indítványozó fellebbezése alapján, a másodfokon eljáró Fővárosi Ítélőtábla 2011. október 11-én az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta, jogerős ítéletének indokolásában – az első fokú ítélet indokolásától részben eltérően – rámutatva arra, hogy az indítványozó maga sem állította, hogy az idegenrendészeti őrizetbe vételről hozott határozat törvénysértő lett volna, e határozattal szemben kifogással nem élt, az indítványozó ugyanis kérelmét az idegenrendészeti kiutasítás jogsértő jellegére alapította, amely azonban még nem teszi önmagában lehetővé a másik közigazgatási aktus jogsértő voltának megállapítását. Ennek okán – a másodfokon eljárt bíróság szerint – az indítványozó kártérítési igénye a 72 órás idegenrendészeti őrizetbe vétel elrendeléséről hozott határozat jogellenessége hiányában megalapozatlan, míg az őrizetbe vétel 72 órán túli meghosszabbításával elszenvedett hátrányokkal összefüggésben alapvetően azért kizárt a BÁH kártérítési felelőssége, mert nem volt a döntésre is kiterjedő hatásköre.
[7]	Az indítványozó – mindkét eljáró bíróság döntését vitató – álláspontja szerint, egyrészt valamely jogterület komplexitása önmagában nem zárhatja ki, nem csökkentheti a jogszabálysértő jogalkalmazást és jogértelmezést folytató közigazgatási hatóság kártérítési felelősségét, különösen a személyes szabadság elvonása esetén, másrészt a BÁH felelőssége a 72 órán túli őrizet esetén is fennállt, mert a BÁH mint idegenrendészeti hatóság indítványozza az őrizet fenntartását a bírósági eljárásban, továbbá az idegenrendészeti őrizetet a BÁH maga is megszüntethette volna.
[8]	Az indítványozó végül felülvizsgálati kérelemmel fordult a Kúriához, azonban a Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
[9]	A Kúria ítéletének indokolásában kifejtette, hogy az államigazgatási jogkörben okozott kárért való felelősség feltétele a perbeli esetben fennállt, miután az idegenrendészeti őrizetbe vételről hozott határozattal szemben rendes jogorvoslatnak helye nincs, az igénybe vehető kifogás rendes jogorvoslati eszköznek nem tekinthető. Egyebekben, ha a 72 órán belül előterjeszthető kifogás rendes jogorvoslatnak is minősülne, az, az adott esetben a kár elhárítására nem lett volna alkalmas. Mindezek okán pedig nem volt relevanciája annak, hogy az indítványozó az őrizetbe vétel ellen formális kifogást nem terjesztett elő. Ugyanakkor a Kúria álláspontja szerint helyesen állapította meg a jogerős ítélet azt, hogy a BÁH kártérítő felelőssége csak a 72 óra időtartamra elrendelt őrizettel kapcsolatban okozott kárért áll fenn, miután az őrizet 72 óra időtartamon túli meghosszabbítására csak a bíróság jogosult, arra pedig semmilyen adat nem merült fel, hogy a BÁH a bíróságot az őrizet meghosszabbítása érdekében megtévesztette volna.
[10]	Megállapította a Kúria ítéletében azt is, hogy a BÁH a jogszabály téves alkalmazásával bírálta el egymástól elkülönítve az indítványozó tartózkodási engedély iránti kérelme alapjául szolgáló különös méltánylást érdemlő körülmények figyelembe vételére vonatkozó, és a tartózkodási engedély iránti kérelmét, továbbá mulasztott, amikor az indítványozót nem látta el a méltányossági kérelem elbírálásának időtartamára ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolással, a BÁH azonban a Ptk. 339. § (1) bekezdése alapján a vétlensége bizonyításával kimentheti magát a felelősség alól. A Kúria által kifejtettek alapján, az ítélkezési gyakorlat szerint a jogalkalmazó szerv kártérítő felelősségét önmagában a téves jogalkalmazás nem alapozza meg, annak megállapítását csak a kirívóan súlyos jogalkalmazási tévedés teszi lehetővé. A perbeli időszakban az alkalmazandó jogszabályok nem tartalmaztak eljárási rendet arra vonatkozóan, hogyan kell elbírálni a harmadik országbeli állampolgár tartózkodási engedély kiadása iránti kérelmét, ha azt méltánylást érdemlő körülményre hivatkozással kéri. Miután nem álltak még rendelkezésre azok az ítéletek, amelyek a BÁH eljárását kifogásolták, a BÁH jogértelmezése nem volt kirívóan okszerűtlen, és eljárása sem a jogszabályok nyilvánvaló megsértésén alapult. Azt, hogy a vonatkozó jogterület szabályozása nem volt egyértelmű, a jogszabály utóbb történt – méltányossági és tartózkodási engedély egyidejű előterjesztését lehetővé tevő – módosítása is igazolja.
[11]	Mindebből – a Kúria álláspontja szerint – az következik, hogy az idegenrendészeti őrizet téves elrendelése nem volt olyan kirívóan okszerűtlen jogalkalmazás következménye, amely a közigazgatási szerv kártérítési felelősségét megalapozná.
[12]	2. Az indítványozó álláspontja szerint a Harmtv. alapul vételével meghozott ítélettel megsértették az Alaptörvény IV. cikkének (4) bekezdésében (alaptalan, vagy törvénysértő szabadságkorlátozás esetén kártérítési jogosultság) és XXIV. cikkének (2) bekezdésében (hatóságok által feladatuk teljesítése során jogellenesen okozott kár megtérítése iránti jogosultság) biztosított jogait.
[13]	Az indítványozó a hivatkozott alaptörvényi rendelkezésekkel szemben állónak tartja azt, hogy míg, ha egy büntetőeljárás során előzetes letartóztatásba került személy, a vele szemben folyó büntetőeljárás megszüntetése, vagy felmentése esetén az állammal szemben kártalanítási igénnyel lép fel, úgy a kártalanítás őt objektíve megilleti, addig a jogellenesen idegenrendészeti őrizetbe került személy kárának megtérítésére nem tarthat igényt. Az idegenrendészeti eljárásban ugyanis nem létezik a büntetőeljárási kártalanítás intézményével analóg jogintézmény, melynek eredményeképpen, ha az idegenrendészeti őrizet elrendelésének jogalapja utóbb egyértelműen bizonyítható módon megdől, az őrizetben töltött idő után nem részesülhet az őrizetes kártalanításban, ezáltal pedig a jogellenes szabadságelvonás minden jogkövetkezmény nélkül marad. Ennek okán pedig a Harmtv. sérti az Alaptörvény felhívott rendelkezéseit azáltal, hogy nem tartalmaz a büntetőeljárásban szereplő kártalanítás jogintézményével azonos, vagy ahhoz hasonló eszközt.
[14]	Az indítványozó, hivatkozva az AB egyes korábbi határozataira, leszögezte, hogy a jogalkotó szerv jogszabály-alkotási kötelezettségének konkrét jogszabályi felhatalmazás nélkül is köteles eleget tenni, ha azt észleli, hogy a hatás- és feladatkörébe tartozó területen jogszabályi rendezést igénylő kérdés merül fel, továbbá, hogy a jogalkotói feladat elmulasztása akkor állapítható meg, ha valamely alapvető jog érvényesüléséhez magából az Alaptörvényből szükségszerűen következik a jogszabály megalkotásának kényszere. Az állam jogalkotói kötelezettsége következhet az Alaptörvényből kifejezett rendelkezés nélkül is, ha valamely alkotmányos alapjog biztosítása ezt feltétlenül szükségessé teszi.
[15]	Az Alaptörvény IV. cikk (4) bekezdésének és XXIV. cikk (2) bekezdésének – indítványozói álláspont szerinti – helyes értelmezése nemcsak a büntetőeljárás, hanem az idegenrendészeti jog területén is indokolttá tenné a kártalanítás szabályozását, amelyből az következik, hogy ha valakinek alaptalanul, vagy törvénysértően korlátozzák a szabadságát, úgy azt az Alaptörvény szerinti reparációnak kellene követnie. Véleménye szerint alátámasztja ezt az 1976. évi 8. tvr.-rel kihirdetett Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya 9. cikkének 5. pontja is, mely szerint „annak a személynek, aki törvénytelen fogvatartás áldozata volt, kikényszeríthető joga van a kártalanításra”.
[16]	3. Az Abtv. 56. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint az Alkotmánybíróságnak elsődlegesen az alkotmányjogi panasz befogadhatóságáról szükséges döntenie. Ezért az Alkotmánybíróság elsőként azt vizsgálta, hogy az indítvány megfelel-e az alkotmányjogi panasz előterjesztésére vonatkozó, törvényben meghatározott formai követelményeknek.
[17]	3.1. Az indítványozó beadványában az Abtv. 26. § (1) bekezdése és 27. §-a alapján kérte a törvény és az ítélet alaptörvény-ellenességének vizsgálatát és az ítélet megsemmisítését.
[18]	Az Alkotmánybíróság megállapítása szerint az indítványozó indítványtételi jogosultsága az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti panasz esetében teljesen, a 27. § szerinti panasz esetében részlegesen hiányzik. Az indítványozó a 26. § (1) bekezdése szerinti panaszt a jogalkotó mulasztására alapozza, nevezetesen arra, hogy a Harmtv. nem tartalmaz kártalanítási szabályokat a jogellenesen elrendelt idegenrendészeti őrizet esetében. Az Abtv. szerint mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapítására irányuló indítvány nem terjeszthető elő, az Abtv. 46. §-a szerint a mulasztás csak jogkövetkezményként jelenik meg, így az Alkotmánybíróság csak egyéb hatásköreiben eljárva – hivatalból – állapíthat meg alaptörvényt sértő jogalkotói mulasztást. Az Abtv. 27. § szerinti alkotmányjogi panasz esetében az indítványozó panaszát részben ugyancsak a Harmtv. fenti hiányosságára alapozza.
[19]	Tekintettel arra, hogy az Abtv. 26. § (1) bekezdése szerinti alkotmányjogi panasz nem felelt meg a formai követelményeknek, így az Alkotmánybíróságnak csak az Abtv. 27. § szerinti – egyebekben az Abtv. 51–52. §-aiban foglaltaknak megfelelően előterjesztett – alkotmányjogi panasz befogadhatóságának tartalmi feltételeit kellett vizsgálnia.
[20]	3.2. Az Abtv. 56. §-a szerint az Alkotmánybíróság tanácsa, mérlegelési jogkörében vizsgálja az alkotmányjogi panasz befogadhatóságának törvényben előírt tartalmi feltételeit, így mindenekelőtt azt, hogy az indítvány megfelel-e az Abtv. 29. §-a szerinti feltételeknek.
[21]	Megállapítható, hogy az indítványozó egyrészt a saját ügyében, a Kúria felülvizsgálati eljárásában hozott ítéletének vizsgálatát kérte, melynek okán érintettsége nyilvánvalóan fennáll, másrészt, a jogerős ítélet ellen benyújtott – azt hatályában fenntartó – felülvizsgálati eljárásban hozott döntés kézhezvételét követően, a jogorvoslati lehetőségek kimerítése után fordult az Alkotmánybírósághoz.
[22]	Az indítványozó beadványában hosszan fejti ki véleményét egyrészt az első-, és a másodfokú bírói döntések indokolásáról, azok tételes cáfolatát adva, másrészt a Kúria felülvizsgálni kért ítéletéről. Az indítvány részletesen elemzi az idegenrendészeti szerv eljárásának többszörösen is jogszabálysértő voltát, valamint annak bemutatását, hogy az indítványozó álláspontja szerint az államigazgatási szerv eljárása miért volt kétségkívül súlyosan felróható. Hangsúlyozandó azonban, hogy a támadott ítélet (úgyszintén az ügyben hozott első-, és másodfokú bírói döntés) a Ptk. rendelkezésein alapul.
[23]	Az indítványozó a Ptk. 76. §-a, 349. §-ának (1) bekezdése és 355. §-ának (1) és (4) bekezdése alapján – azaz személyes szabadságának jogellenes korlátozásával megvalósult személyhez fűződő jogának megsértése jogkövetkezményeként – kérte nem vagyoni kárának megtérítését. A Kúria, a támadott jogerős bírósági ítélet felülvizsgálata kapcsán – helyesen – azt állapította meg, hogy miután nincs olyan jogszabályi rendelkezés, mint az utóbb jogtalannak bizonyult előzetes fogavatartás esetén az államot felróhatóságtól függetlenül terhelő kártalanítási kötelezettség, így az indítványozóval szemben az idegenrendészeti hatóság kizárólag a Ptk. általános rendelkezései alapján, az államigazgatási jogkörben okozott kár megtérítésének szabályai szerint tartozik felelősséggel. Azt pedig az indítványozó maga sem állítja, hogy a Ptk. rendelkezései, vagy azok ügyében való alkalmazása alaptörvény-ellenes lett volna, kizárólag a bírói döntéseknek a felróhatóság kérdésében való megállapításait vitatta.
[24]	A Harmtv. vonatkozásában az indítványozó kérelme pedig kizárólag mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenesség megállapítására irányul, ebben az esetben azonban az indítványozói jogosultság hiányzik, mint arra fentebb – a formai követelmények vizsgálatakor – a végzés már rámutatott.
[25]	Mindezek alapján az Abtv. 27. §-a szerinti indítvány nem felel meg az Abtv. 29. §-ában foglalt feltételeknek, mivel az Alkotmánybíróság nem veheti át az igazságszolgáltatás szerepét és nem jogosult egy – a bírói mérlegelés körébe tartozó –, egyébként jogerősen elbírált és a Kúria, mint felülvizsgálati bíróság által ítélettel felülvizsgált jogvita ügyében további jogorvoslati fórumként eljárni.
[26]	A fentiekre tekintettel az Alkotmánybíróság a végzés rendelkező részében foglaltaknak megfelelően a Harmtv. alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a)pontja alapján, a Kúria Pfv. IV.20.425/2012/4. számú ítélete alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt az Ügyrend 30. § (2) bekezdés a) és h) pontjai alapján visszautasította.
. 3143/2013. (VII. 16.)

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Bíróság Bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
Download "Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle 2013. 38. hét"
1 Fogyasztóvédő Alapítvány Heti sajtószemle hét Kókleráj BATKA ZOLTÁN Kevés olyan témája van ma a magyar közéletnek, amire ne lehetne hamarjában sitty-sutty pofás kis összeesküvés-elméleteket felépíteni. A fogyasztói csoportok körüli eddigi történések azonban mindet űberelik. A politikai felvilág és a szervezett alvilág szimbiózisáról szóló kocsmai legendák kelnek itt életre, becsapott, kisemmizett emberek állnak szemben ügyvédek hadával körülvett, kigyúrt verőemberekkel bevédett vállalkozásokkal. Ha a kormány szerint a devizahitellel becsapták az ügyfeleket, akkor a fogyasztói csoportokra azt kellene mondania: kirabolták őket. A napokban a kabinet annyi év mismásolás után végre lépett egy picikét, és véglegesen megtiltotta a megszorult, tájékozatlan kisemberekből évtizedeken keresztül milliárdokat kisajtoló fogyasztói csoportok alapítását. Az újakét. Ennek a rendelkezésnek, így a már régóta tevékenykedő csoportok vezetői örülnek legjobban. Ahogy annak is, hogy a rendőrség időközben lecsapott a piac néhány kishalára. Immáron ugyanis konkurencia nélkül pöröghet a bizniszük - igaz, szigorú hatósági kontroll mellett! Hatósági kontrollból eddig sem lett volna hiány. A versenyhivatal és a pénzügyi felügyelet egy évtizeden át figyelmeztette lépten-nyomon a törvényhozókat, hogy milyen súlyos problémát jelent a csoportok terjeszkedése. És azt is nehéz elképzelni, hogy a bűnüldöző-állambiztonsági szervek ne küldtek volna jelzéseket arról, hogy a csoportszervező cégek strómanjai mögött többnyire a honi éjszakai élet kemény legényei állnak. Mindegyik hatóság ugyanarra a következtetésre jutott: sürgősen szigorú szabályozás alá kell fogni a területet. Na, pont ez volt az, ami valamiért a törvényhozásnak az istenért sem ment. Csak címszavakban: az első Orbán-kabinet 2001-ben ugyan hozott egy kormányrendeletet, azonban a hatályba léptetést azon melegében áttolták 2003-ra. A választások után a következő szocialista kormány ezt tovább tologatta, majd 2004-ben mondvacsinált okokkal végleg a papírkosárban landolt a tervezet. Eltelik hat szép év, a csoportok zavartalanul hízhattak a válság nyomán BAR-listára kerültek maradék kis pénzéből ben jött az újabb Orbán-kormány: és a pénzügyi felügyelet (akkor még) Orbán bizalmát élvező elnöke gyors leszámolást ígért a csoportokkal. Azonban a legális pénzügyi vállalkozások, a bankok elleni hadjárat során villámgyorsan jogszabályokat összetákoló kormányt hirtelen elfogta az önmérséklet. Ahelyett, hogy leporolta volna saját, korábbi rendeletét, parkolópályára küldte a PSZÁF javaslatait. Az egyéves aktatologatás alatt a fogyasztói csoportok köszönték szépen, és akit csak lehetett még, beszervezték. Most pedig a piac megtollasodott nagyjai lehetőséget kapnak a legalizálódásra. Néhány év és kis szerencsével néhányukat mint tisztes vállalkozókat viszontláthatjuk valami nemzeti ünnepen, a színpadon biodíszletként. Vagy éppen szónoklás közben. (Népszabadság, szeptember 14., szombat, 11. oldal) Lejár a reményvadászok kora? Egyetlen hatóság, a bíróság sem tudja kártalanítani a fogyasztói csoportok átvert tagjait, ha a pénz eltűnik Hitelképtelenek, nyugdíjasok, BAR-listára tett adósok, kispénzű rászorulók - rájuk utaznak a fogyasztói csoportok, amelyek a gyors hitel reményében hozzájuk forduló embereknek végül
2 csak ígéreteket, de pénzt nem adnak. Jelenleg megtippelni sem lehet az ilyen cégek számát, januártól mindenesetre egy sem alapítható. Ugyanakkor semmi garancia arra, hogy a jövőben nem másolják őket. Piramisjátékhoz hasonló módon szervezik egymást az úgynevezett fogyasztói csoportok, amelyek nehéz anyagi helyzetű emberek, nyugdíjasok, BAR-listás adósok zsebéből csalnak ki pénzt - miközben éppen a legkiszolgáltatottabbak várják tőlük a gyors kölcsönt. Pénzre van szüksége? - szólnak a reklámok, amelyek kezes és jövedelemigazolás nélkül hitelt ígérnek. Miután a rászoruló jelentkezik az ennél többet nem eláruló hirdetésre, gyorsan kiderül: készpénzt nem kap, ráadásul még neki kell befizetnie a regisztrációs díjat - ami a szerződésekben általában 25 ezer forint. Ezzel csak úgynevezett vásárlói joghoz jut, és egy ígérethez, hogy olcsóbban jut majd hozzá álmai termékéhez - legyen az bútor, autó vagy akár egy lakás. A rendszert ugyanis az tartja fenn, hogy a csoport tagjai egymásnak adnak kölcsön, és a felhalmozott megtakarításból finanszírozzák egymás álmait. Elvileg. Ugyanis, ha valaki többet fizet be - avagy, a legtöbb előtörlesztést vállalja a még meg sem kapott összegre -, esélyesebb lesz a vásárlói jogra. És ha több ilyen ember van, köztük végül sorsolás, azaz a vakszerencse dönt, hogy ki juthat előbb hozzá az áhított összeghez. Még az is előfordulhat, hogy 5, 10, 15 évet kell várnia. De akár szerencsével jár egy tag, akár nem, tovább kell fizetnie a számára meghatározott törlesztést egészen addig, amíg a csoport minden tagja hozzá nem jut az általa megszerezni kívánt áruhoz vagy szolgáltatáshoz - hívta fel lapunk figyelmét a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH). Ennek a számos vállalkozást is megtévesztő gyakorlatnak vége, ugyanis a fogyasztóvédelmi törvény már kormány előtt lévő módosítása - kétéves moratórium lejártával januárjától végleg megtiltaná ilyen csoportok létrehozását. A moratóriumot tavaly január elsejétől rendelte el a törvény - azt, hogy a korábban alapított társaságokra ez a moratórium miért nem terjedt ki, nem tudni, lapunknak az NFH az Országgyűlés fogyasztóvédelmi bizottságának ez irányú döntésére hivatkozott. Azt jelenleg megtippelni is nehéz, hogy hány ilyen csoport működhet még, illetve összesen hány károsultat hagynak maguk után - a rendőrség ugyanis elég nehézkesen tud szembenézni velük. A rendőrség nemrégiben zárt le egy két és fél éves nyomozást az egyik ilyen cég, az Invest Holding Solution - korábban Invest Holding System Kft. - százmilliós csalással gyanúsított irányítóival szemben, de mint a Népszabadság arról beszámolt, a sértettek olyan esetről is tudnak, amikor még a feljelentést sem vették át, vagy három napon belül határozatban elutasították azt, mivel a cselekmény nem bűncselekmény. Miután a károsultak a szerződéskötés ellenére is csak szóban kapnak ígéretet arra, hogy kapnak is valamit, ezért a működésük ellenőrzésének is ez a legfőbb akadálya. Mint az NFH saját eljárásából kiderült, egy kérelmezőnek hónapokon át többször ígérték, hogy biztosan fizetnek neki, ami az NFH eljárásának végéig nem teljesült. Problémát jelent az NFH szerint a rendszerből való kilépés is. Ha a fogyasztói csoport tagja az aláírástól számított 30 napon belül meggondolja magát, és szeretné felbontani a szerződést, egy tízezer forint körüli összeg kivételével a már befizetett regisztrációs díjat és havi részletet a csoportot szervező vállalkozás visszatéríti. A 30 napos határidő után a tag csak rendes felmondással léphet ki a szerződésből, ilyenkor azonban a regisztrációs díjat nem, a már befizetett havi részleteket pedig csak a futamidő végén, de kamatok nélkül kapja vissza. Az a tag, aki kiválasztásra került és hozzájutott az általa megszerezni kívánt vagyontárgyhoz, a szerződést rendes felmondással nem szüntetheti meg, amíg a szerződésben meghatározott valamennyi fizetési és egyéb kötelezettségeinek maradéktalanul eleget nem tett - hívta fel a figyelmet az NFH. Az átverés gyakran abban is áll, hogy a cégek mögött nincs bank, amely garanciát vállalhatna. A fogyasztói csoportokba befizetett pénzek esetleges eltűnése esetén sem egyetlen hatóság, sem a bíróság nem tudja kártalanítani a tagokat - tette hozzá az NFH, vagyis, a becsapott ügyfelek lehetősége a saját kockázatra vállalt pereskedés. (Népszava, szeptember 16., hétfő, 11. oldal)
3 Távközlési bírságok - a telkók sötét oldala Ügyfélbarát szemléletben nincs hiány a telekommunikációs cégeknél, legalábbis a reklámokban és sajtóközleményekben. A szektor szereplőit évente mégis százmilliókra büntetik különböző szabálytalanságok és törvénysértések miatt. Július 5-én kirívóan magas összegre, 60 millió forintra büntette a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH) a UPC Magyarországot, mert a cég jogszerűtlenül bontott fel és kötött újra hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket. A hivatal gyakorlatában szokatlanul szigorúnak tűnő büntetés kapcsán felmerül a kérdés, hogy valóban az elkövetett jogsértésnek megfelelő arányban büntetik-e az illetékes szervek és hatóságok a szektor szereplőit, melyek gyakran már akkor tudják, hogy jogszabálysértő módon hirdetnek termékeket, vagy változtatnak a szerződési feltételeiken, mikor még el sem kezdett ellenük vizsgálódni az NMHH vagy a Gazdasági Versenyhivatal (GVH). Damoklész kardjai A távközlési szektor legnagyobb szereplőinek jogkövető működése felett a GVH mellett több hatóság is igyekszik őrködni, így egy vélt törvénysértést a versenyhivatal, az NMHH és a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) egyaránt vizsgálhat - igaz utóbbi jellemzően az NMHH hatáskörébe rendeli az ügyeket. Fontos, hogy mind a hírközlési hatóság, mind a GVH indíthat hivatalból és bejelentésre (kérelemre) vizsgálatot, utóbbi többnyire akkor fordul elő, ha valaki úgy véli, hogy a szolgáltatója - vagy éppen a versenytársa - jogsértést követett el. A versenyfelügyeleti eljárás kérelemre vagy hivatalból indul. A kérelemre indult eljárások alapvetően az összefonódások engedélyezésére irányulnak. A fogyasztói (vagy versenytársi, civil szervezettől érkező, stb.) jelzések vagy a GVH saját észlelései alapján indult eljárások "hivatalból" indulnak. A versenyhivatal és a hírközlési hatóság eljárásai között alapvető különbség, hogy a két szervezet más-más jogszabályi megfelelőségeket vizsgál. Míg az NMHH elsősorban a tavaly módosított, az elektronikus hírközlésről szóló évi C. törvényben (Eht.) foglaltak betartása felett őrködik, addig a Gazdasági Versenyhivatal három törvényi megfelelőséget is vizsgál (ezek a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról szóló évi LVII. törvény, a gazdasági reklámtevékenységről évi LVIII. törvény (korábbi reklámtörvény, hatálytalan március 1-től), a fogyasztókkal szembeni tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tilalmáról szóló évi XLVII. törvény és a a gazdasági reklámtevékenység alapvető feltételeiről és egyes korlátairól szóló évi XLVIII. törvény). A fentiekből következően jellemző, hogy míg a hírközlési hatóság elsősorban a szerződéskötésekkel, illetve a szerződések tartalmával, a szolgáltatás minőségével, a számlázással és az ügyfélszolgálati tevékenységekkel kapcsolatosan vizsgál egy-egy céget, és jogsértés esetén szankcionál, addig a GVH többnyire a jogsértő reklámtevékenységek, az erőfölénnyel való visszaélés, illetve árrögzítés (kartell) és a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat egyéb formái miatt indít eljárásokat, melyek a megállapított jogsértés esetében többnyire bírság kiszabásával zárulnak. A szankciók kiszabásánál mind a hírközlési hatóság, mind pedig a versenyhivatal több tényező figyelembe vételével jár el. Ezek közül az egyik elsődleges szempont a jogsértő magatartás által érintett előfizetők (felhasználók) köre, illetve a jogsértő magatartás gyakorlásának időbeli kiterjedtsége (két hétig, vagy fél évig tartott egy jogsértő reklámkampány), valamint a nyilvánossága (nem mindegy, hogy egy jogsértő reklámot egy kis helyi tévécsatorna sugároz csupán, vagy a legnagyobb nézettségű csatornákon is megjelenik), illetve az a cég súlyosabb szankciókra számíthat, mely a múltban már többször is elkövetett hasonló jogsértést (ismételt jogsértés). Fontos eljárásjogi különbség a két szervezet közt, hogy az NMHH különösen súlyos esetben a cégek vezető tisztségviselőire is kiszabhat bírságot. Az érintettek mindkét szervezet határozatait a bíróságon támadhatják meg. A nagyság ára Az ország EU-csatlakozását követő eseteket vizsgálva nem túl meglepő módon azt a következtetést lehet levonni, hogy a távközlési piac szereplői többnyire a piaci súlyuknak megfelelően lettek bírságolva, mind a bírságok számát, mind összegét tekintve. A megbírságolt
4 távközlési szolgáltatók körében a Magyar Telekom, a UPC, a Telenor, a Vodafone Magyarország és a DIGI mellett több kisebb cég is feltűnik olykor, a kiszabott bírságok tetemes részét ugyanakkor rendszerint a "nagyok" kapják. Erre rímel többek közt az NMHH 2012-es piacfelügyeleti beszámolója, melyben a hatóság leírja, hogy tavaly összesen 53 alkalommal szabott ki bírságot 13 szolgáltatóra - ebből 23 esetben a Magyar Telekom kapott bírságoló határozatot, 18 esetben pedig az ismételt jogsértések miatt a vezető tisztségviselőket is megbírságolták a cégnél. Azt ugyanakkor az NMHH is megjegyzi, hogy a Magyar Telekom esetében a bírsággal szankcionált jogsértések magas számát a piaci pozíció is magyarázza. A GVH ezzel szemben jóval kisebb számban, ám jellemzően sokkal nagyobb összegekre bírságolja a távközlési szektor szereplőit (lásd lenti ábrák). Forrás: GVH A GVH listáján egyébként szintén a Magyar Telekom tartja a rekordot az Invitellel karöltve, már ami a bírságolási összeg maximumát illeti. A GVH 2010-ben és 2011-ben mindkét céget egyenként millió forintra büntette - előbbi egy 2009-es SMS-játék félrevezető elemei miatt kapta, utóbbi pedig egy felvásárolt cég, a Hungarotel jogutódjaként "örökölte" a rekordbüntetést. A GVH szerint a Hungarotel 2002-től 2006-ig saját szolgáltatási területén visszaélt gazdasági erőfölényével - bírság kiszabására azért került sor csak 2011-ben, mert a fellebviteli bíróság új eljárás lefolytatására kötelezte a versenyhivatalt. A megállapított jogsértések jellege a versenyhivatal esetében a legnagyobb arányban megbírságolt távközlési cégek, vagyis a mobilszolgáltatók esetében időszakosan változik. Míg egy időszakban a rendkívül népszerű SMS-játékokkal kapcsolatos jogsértések száma arányait tekintve nagy mértékben megnőtt, addig az utóbbi időszakban már inkább az összehasonlító reklámokkal kapcsolatban emel kifogást a versenyhivatal. Az NMHH-nál a kiszabott bírságok számát tekintve a hibabejelentéshez, a hibaelhárításhoz, a panaszkezeléshez, az ÁSZF-ek módosításának jogszerűségéhez, a kötbérfizetéshez, a számlázáshoz, valamint az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó jogsértések voltak inkább a meghatározóak az elmúlt időszakban. Forrás: GVH Forrás: NMHH A hazánk EU-csatlakozása óta eltelt időszak ügyeit, illetve a bírságoló határozatokat vizsgálva a befolyt összeget tekintve összességében kijelenthető, hogy a GVH jóval keménykezűbbnek bizonyult, mint az NMHH. A versenyhivatal a 2004-től 2012-ig terjedő időszakban több mint 2,3 milliárd forintnyi bírságot szabott ki a távközlési piac szereplőire, míg az NMHH-nál (illetve jogelődjénél, az NHH-nál) ugyanebben az időszakban 916 millió forintra rúgott a piacfelügyeleti érdemi bírságok összege. A hatóság tavaly összesen 86,4 millió forintnyi bírságot szabott ki a teljes szektorra, ezt figyelembe véve a UPC Magyarország júliusi 60 milliós büntetése kirívóan nagynak tűnhet. Aprópénz, ami nagyot csörren Kérdéses ugyanakkor, hogy a szektor éves teljesítményéhez viszonyítva valóban lehet-e jelentős, visszatartó erejű szankciókról beszélni a GVH és az NMHH büntetései kapcsán. Bár az érintett piaci szereplők esetében nem mindegyiknél áll rendelkezésre adat, könnyen kiragadható példa a Magyar Telekomé, mely 36,8 milliárd forintos nyereséggel zárta a tavalyi évet 607 milliárd forintos árbevétel mellett. Ez azt jelenti, hogy a teljes távközlési szektor nyolc évre levetített teljes bírságolási összege (NMHH és GVH összeadva) nem éri el a Telekom tavalyi éves nyereségének a 10 százalékát, árbevételének pedig 5,2 ezrelékét. Az európai uniós versenyjogban - a hazai versenytörvény rendelkezésével megegyezően - egy cég (működjön bármilyen szektorban) különösen súlyos esetben az éves árbevételének legfeljebb tíz százalékát elérő szankcióval is számolhat (ezt az Európai Bizottság versenyjogi szerve szabja ki a jogsértést megvalósító vállalkozásokra), ám természetesen ez esetben jóval nagyobb mértékű jogsérelmekről van szó, mint ami tagállami szinten jellemzően megvalósulhat. A magyar távközlési szektorral tehát látszólag - legalábbis összegszerűen - kesztyűs kézzel bánik mind a hatóság, mind a versenyhivatal, a kiszabott bírság mértékénél ugyanakkor sok esetben sokkal fájdalmasabb lehet a cégek számára az elszenvedett presztízsveszteség és a fokozott médiafigyelem. Más kérdés, hogy a távközlési piacon egyik, nagyobb port kavart jogsértés sem indított be olyan ügyféloldali folyamatokat, mint a tömeges elvándorlás (szolgáltatóváltás), ennek
5 részben a magyar felhasználók alapvetően minimális szolgáltatóváltási-hajlandósága (a mobilszolgáltatóknál) lehet az oka. A cikkben szereplő statisztikai adatok összegyűjtésében a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság és a Gazdasági Versenyhivatal szakemberei voltak a segítségünkre. Köszönjük! (HWSW, szeptember 13., péntek) Gólt rúgott a PSZÁF - K.O. a bankoknak A PSZÁF végzésben ismerte el hitelfelvevők részére a valótlan információk nyújtását és a megalapozott fogyasztói döntéshez szükséges információk elhallgatását!! A Hiteles Mozgalom és az összes civil érdekvédő szervezet a kilakoltatások végrehajtások, árverezések, közjegyzői záradékolások azonnali leállítását követeli!! Fogyasztóvédelmi eljárás keretében ismerte be a Felügyelet, hogy megtévesztő,valótlan információkkal és a kockázatok elhallgatásával csapták be az adósokat a "deviza alapú mintha" hitelek tekintetében! Idézet a PSZÁF végzésből,melyet "fogyasztóvédelmi eljárás keretében" hozott. "Tekintettel arra, hogy a kölcsönszerződés megkötésének időpontjában nem volt hatályban olyan fogyasztóvédelmi rendelkezés, amely tilalmazta volna a fogyasztóknak nyújtott egyedi tájékoztatások tekintetében a valótlan információ nyújtását, illetve a megalapozott fogyasztói döntéshez szükséges információk elhallgatását, a kérelemben jelzett ezen kifogás tárgyában a Felügyelet a Psztv ában biztosított hatáskörben nem járhat el. " A PSZÁF természetesen itt is valótlant állít, hiszen számos magyar és uniós jogszabály rendelkezett a fogyasztóvédelemről a kölcsönszerződések megkötésének időpontjában. Tegnapi hírekben megjelent, hogy a Pénzügy Jogok biztosa szakmai tárgyalást kezdeményezett a Bankszövetséggel és a civil érdekvédőkkel. A tárgyalások alapfeltétele a végrehajtások,kilakoltatások, árverezések, közjegyzői záradékolások leállítása. A türelem elfogyott, a pénzintézetek arroganciája soha nem látott méreteket öltött, még a bíróságokon is! A jogszabályi háttér nélkül randalírozó behajtó cégek egyre pofátlanabbak,úgy gondolják már gyermekeket is lehet terrorizálni,fenyegetni! Az embereknek elég volt a hazudozásból, a megmozdulások egyre hangosabbak és egyre radikálisabbak! A Felügyelet beismerő vallomása megcáfolta azt a valótlan pénzintézeti és Bankszövetségi kommunikációt,mely szerint ők szakmai hibát nem vétettek ezzel a "mintha adtam volna, de nem adtam." alkalmatlan pénzügyi "deviza alapúnak" mondott hibrid termékkel! A Felügyelet megteremtette az indokot, legalább addig az ideig, amíg a megoldás nem születik a kilakoltatások, végrehajtások, árverezések, közjegyzői záradékolások azonnali felfüggesztésére! A 24. órában vagyunk.kérjük a Döntéshozókat,fontolják meg. (fovarosi-hirhatar.hu, szeptember 13., péntek) Újabb trafikos megy neki a fogyasztóvédőknek
6 Újabb dohánybolt jelentette fel a fogyasztóvédőket a próbavásárló miatt. A legtöbb lebukott trafikos egy felnőttnek tűnő, de igazából kiskorú próbavásárlónak köszönheti a bírságot vagy az üzletének átmeneti bezárását elrendelő határozatot. A fővárosi Hollán Ernő utcai dohánybolt tulajdonosa is beállt azok közé, akik nem hagyják annyiban a dolgot. Szerinte a fogyasztóvédők törvényt sértenek, amikor fiatalkorút vesznek rá cigaretta vásárlására. Az Index azonban arra emlékeztet, hogy egy 2009-es, Legfelsőbb Bírósági állásfoglalás jogszerűnek találta a próbavásárlások rendszerét, Dr. Kathi Attila, a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Stratégiai Kabinetjének vezetője pedig azt mondja, az ellenőrök még azelőtt közbe lépnek, hogy a fiatalkorú megvehetné a cigarettát, tehát nem történik törvénysértés. Mint ahogy az sem számít annak, hogy egy 18 év alatti belép egy trafikba, csak az, ha nem tessékelik ki és ki is szolgálják - teszi hozzá. Ennél egyértelműbb következtetést engednek levonni a dohánytermékek forgalmáról érkezett adatok. Ahogyan azt a kurir.hu is megírta az adóhatóság kimutatása értelmében júliusban 28 milliárd volt a szektorból származó jövedelemadó bevétel, miközben tavaly ilyenkor 34 milliárdot kasszíroztak. De a júliusban elmaradt 6 milliárd duplája hiányzik az augusztusi egyenlegből. Az adóhatóság szerint korai bármilyen következtetés levonni két hónap után. (elelmiszer.hu, szeptember 13., péntek) Egymásnak feszülnek a biztosítók és a szervizek Tovább gyűrűzik az Autós Nagykoalíció és a biztosítók közötti harc. Az MNB-salátatörvényben a kgfb-törvény olyan módosítása szerepel, amely szerint a jövőben a biztosítók minden kárkifizetésük esetében kötelesek a kártérítési összeg áfatartalmát is kifizetni. Vagyis praktikusan egy 200 ezer forintos megítélt kár után automatikusan 254 ezer forintot kell utalnia majd a biztosítónak. (Mivel a biztosítók nem igényelhetnek vissza áfát, ez veszteségként keletkezik náluk.) Eddig az áfa összegét csak akkor fizette a biztosító, ha a károsult számlát nyújtott be a javításról. Az autókereskedők és -szervizek képviselői korábban egyenesen azt szerették volna elérni, hogy a biztosítók kizárólag szervizszámlák ellenében fizethessenek autós károkat. Ezt a módosítást ugyanakkor a parlament levette a napirendről, tekintve, hogy a biztosított jogát korlátozta annak kérdésében, hogy eldöntse: megjavíttatja-e autóját, avagy tovább hajt a behorpadt oldalú kocsival. Kis lépéseknek is örülni kell kommentálta a Napi Gazdaságnak a mostani módosítást Gablini Gábor, a Gépjármű-márkakereskedők Országos Szövetségének (Gémosz) elnöke, aki szerint ha a szabályozást elfogadják, a biztosítók mind több esetben mozdulnak el afelé, hogy szervizbe küldjék az autósokat. Piaci vélemények szerint ez ugyanakkor aligha következik be, hiszen a biztosító ügyfele semmilyen esetben nem kötelezhető arra, hogy megjavíttassa a sérült kocsit erre más hatóság is csak akkor kötelezheti, ha közlekedésbiztonsági okokból ez szükséges (például nem megy át a vizsgán). Az egyik vélemény szerint a biztosítók ezentúl bruttó összeget közölnek majd az ügyféllel kártérítés gyanánt, a másik vélemény szerint a mostani lépés nyomán drágul a kötelező biztosítás. A Gémosz érvei szerint azért volna szükség a számlás megoldásra, mert ma az autók 70 százalékát számla nélküli szervizekben, sufnitunninggal javítják. A biztosítók ezzel szemben azt vetik fel, hogy nem rajtuk kell elverni a port amiatt, hogy a gépjárműszervizek nem tudnak rendet tartani a házuk táján. A Napi Gazdaság felvetésére, mely szerint nem lehetne-e egy a fogyasztók bizalmát megalapozó minősítési vagy védjegyrendszert bevezetni az ajánlott szervizek esetében, Gablini úgy válaszolt: nyitott kapukat döngetünk, mivel ilyen rendszert akarnak bevezetni. Németországban és Ausztriában csak ilyen minősítéssel ellátott szervizek dolgozhatnak, ám itthon ehhez jogszabály-módosításra van szükség, mivel jelenleg nincs ilyen védjegy kiadására jogosítványa egyik szervezetnek sem.
7 Az egymásnak feszülő biztosítók és autós szervezetek jelenlegi helyzetét még pikánsabbá teszi az a másik hír, amely szerint a luxemburgi Európai Bíróság (EB) új eljárásra visszautalta a magyar hatóságokhoz azt a pert, amelyet a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) december 21-i döntése miatt indítottak az elmarasztaltak. Akkor a GVH versenykorlátozására alkalmas magatartás miatt az Allianz Hungária Biztosító Zrt.-t 5,32 milliárd, a Generali-Providencia Biztosító Zrt.-t 1,046 milliárd, három gépjárműmárkához kapcsolódó alkuszcéget összesen 88,6 millió forint bírsággal sújtott, míg a Gémoszt 360 millió forint megfizetésére kötelezte. A mostani EB-döntésnek két olvasata van: az egyik szerint Luxemburgban lényegében nemzeti hatáskörbe utalták a kérdést, ám tartja magát az a vélemény, mely szerint az ítélet angol verziója szerint azért kell új eljárást indítani, mert az ítélet nincs kellőképp alátámasztva adatokkal. Mindez azért érdekes, mert számítások szerint a bírság esetleges visszafizetése csaknem tízmilliárd forintra rúghat. Szépíti a képet, hogy míg a gazdálkodó szervezetek a törvény erejénél fogva még a fellebbezés előtt befizették a rájuk kirótt büntetést, addig a Gémosz mindeddig nem fizetett. Lapunk megkeresésére ezt Gondolovics Katalin, a GVH szóvivője is megerősítette. Tájékoztatása szerint a Gémosszal szemben kiszabott bírság behajtása érdekében a GVH megtette a szükséges intézkedéseket. Ez azt jelenti, hogy a bírság adók módjára behajtandó köztartozásnak minősül, amit a GVH az adóhatóságon keresztül érvényesít. Bár a szóvivő szerint ez megtörtént, a Gémosz ellen híreink szerint nem indult adóvégrehajtás. A nemfizetés tényét lapunknak Gablini is megerősítette. Azzal kapcsolatban pedig, hogy mi lehet az oka annak, hogy a szervezet még nincs végrehajtás alatt, arra emlékeztetett, hogy a GVH szerintük a döntés meghozatalakor esetükben törvényt is sértett, mivel a hatályos jogszabály szerint a Gémoszhoz hasonló szervezetek esetében maximum az éves árbevétel 10 százalékát kitevő versenyfelügyeleti bírság kiszabására lett volna lehetőség ez pedig 2,5 millió forint bírság kiszabását tette volna lehetővé. Arra a felvetésre, hogy a szövetség elkerülhetné a tartozás behajtását, ha új szövetségbe tömörítené az autókereskedőket, a Gémosz első embere úgy válaszolt, ez fel sem merült, mivel bíznak igazukban, ezért nem akarnak jogi trükkökkel élni. (Napi Gazdaság, szeptember 17., kedd, 5. oldal) Idén is átadták a Magyar Termék Nagydíjakat Minden eddiginél több pályázat érkezett idén a Magyar Termék Nagydíj elnyerésére, a bírált pályázatok közül, 78-at, az előző évhez képest 32%-kal többet tűntettek ki Magyarország legtekintélyesebb, nem szakma specifikus, minőségtanúsító rendszerében. A kitüntető díjra a gazdaság egész területéről, önkéntes, nyilvános pályázat útján érkeztek jelentkezések. Új pályázati kategóriaként idén már vendéglátás témakörben is pályázhattak a magyarországi vállalkozások, így összesen 24 témakörben lehetett jelentkezni a Magyar Termék Nagydíj elnyerésére. Idén hagyományteremtő céllal először került átadásra a Magyar Termék Nagydíj Pályázat Régiók Díja, külhoni szervezetek számára. Az idei díjazottakkal együtt 16 év alatt összesen 420 nagydíjat ítéltek oda a kiírók. A díjátadó ünnepséget, immár hagyományosan a Parlament Felsőházi Termében rendezték meg. Koszorús László, az Országgyűlés Gazdasági és Informatikai Bizottságának alelnöke (j) átadja a Magyar Termék Nagydíjat Buzánszky Jenőnek, az Ovi-Foci Közhasznú Alapítvány alapítójának, a Nemzet Sportolójának az Országház Felsőházi termében. Ünnepélyes keretek között átadták az idei Magyar Termék Nagydíj kitüntetéseket, amellyel olyan árukat, szolgáltatásokat és gazdasági szervezeteket díjaznak, amelyek tevékenységük során bizonyítottan elkötelezettek a minőség ügye iránt és kiemelt fontosságot tulajdonítanak az egyetemlegesen kiváló minőségű termékek előállításának, illetve szolgáltatások nyújtásának. Az idén bírált közel 100 pályázatból a Kiírók Tanácsa döntése alapján 82%, azaz 65 cég 78 terméke vagy szolgáltatása érdemelte ki a minőségtanúsító elismerést, valamint a tanúsító védjegy
8 egy éves díjmentes használatát. Az elmúlt esztendőhöz képest, 32%-kal nőtt a nagydíjasok száma. A márciusban meghirdetett pályázatra az ország egész területéről érkeztek nevezések: a nyertesek 42%-a budapesti, 58%-a pedig vidéki székhellyel rendelkezik. A Magyar Termék Nagydíj kitüntetéseket Koszorús László úr az Országgyűlés Gazdasági és Informatikai Bizottsága alelnöke adta át. Mérce és útmutató a Magyar Termék Nagydíj, hiszen ezek a pályázatok és előállítóik a kiváló minőségen kívül a magyar munkát és alkotó erőt tekintik legfőbb kincsnek és emelik méltó helyre. A Magyar Termék Nagydíj pályázatot az INDUSTORG-VÉDJEGYIRODA Minőségügyi Kft., a Magyar Export-Import Bank Zrt., a Magyar Exporthitel Biztosító Zrt. (MEHIB), a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság, a Nemzeti Külgazdasági Hivatal, a TERC Kereskedelmi és Szolgáltató Kft. valamint a TÜV Rheinland InterCert Kft. írta ki és valósítja meg a Nemzetgazdasági Minisztérium, valamint a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium szakmai támogatásával. A Parlament Felsőházi Termében tartott ünnepélyes díjátadáson köszöntőt mondott Dr. Kövér László, az Országgyűlés Elnöke, és átadta az Országgyűlés Elnöki Különdíját. A rendezvény fővédnökeként Dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke köszöntötte a megjelenteket. "Azokból a kövekből, melyek utunkba gördülnek, kis ügyességgel lépcsőt építhetünk." "Az, hogy 2013-ban többen pályáztak és egyúttal többen érdemelték ki a Magyar Termék Nagydíj Védjegyét, mint valaha, jelzi, hogy az innovációra nyitott, újításra képes és minőségi termékeket előállító cégek növekedésnek indultak, kezdik maguk mögött hagyni a recesszió éveit" - mondta Dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke. "A legjelentősebb bővülést felmutató ágazatok egyértelműen azok, ahol az innováció és a termékbiztonság egyaránt kulcsfontosságú. Éppen ezért, nem véletlenül ez az a két paraméter, mely a Magyar Termék Nagydíj Védjegy odaítélése során is talán a legfontosabb. A Nagydíjat elnyerő vállalkozások tehát egyértelműen jó úton járnak és innovatív működésükkel nem egy, hanem sok-sok követ tudtak és tudnak hozzárakni a Széchenyi által emlegetett lépcsőhöz, Magyarországhoz is" - tette hozzá. Az esemény során a Magyar Termék Nagydíj mellett külön elismerésekben is részesültek a kiemelkedő pályázatok. A Kiíró Tanács különdíjait, a Magyar Termék Nagydíj Pályázat Gazdaságért Nívódíjat, a Magyar Termék Nagydíj Régiók Díja Különdíjait, a Magyar Termék Nagydíj Kárpát-medencéért Nívódíjat Dr. Latorcai Jánostól, az Országgyűlés alelnökétől vehették át a kitüntetettek. Ezt követően a Magyar Termék Nagydíj Pályázat Innovációért Nívódíjat, a Magyar Termék Nagydíj Klímabarát Termék Nívódíjat és a Magyar Termék Nagydíj Informatikai Nívódíjat Horváth Attila Imre, a Nemzeti Fejlesztési Minisztérium államtitkára adta át. A Magyar Termék Nagydíj Pályázat Sajtókövete Nívódíjat a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság Főigazgatója adta át. "Az elmúlt esztendők alatt tanúsító rendszerünk folyamatosan bővült, korszerűsödött, s büszkék vagyunk arra, hogy napjainkra a Magyar Termék Nagydíj elnyeréséhez kapcsolódó pályázat az ország legrangosabb minősítő rendszerévé vált" - mondta Kiss Károlyné Ildikó, a Magyar Termék Nagydíj Pályázati Iroda Ügyvivő Igazgatója. "A Magyar Termék Nagydíj egyre növekvő népszerűsége nem csak annak tulajdonítható, hogy valós piaci igényre épült, hanem arra is, hogy a pályázatot magas szintű szakmaiság jellemzi, kiemelten segíti a hazai cégek elismertségét, európai szinten is versenyképes vállalatok létrejöttét támogatva. A ránk irányuló pozitív, térségbeli figyelmet arra is kell használnunk, hogy a Magyar Termék Nagydíjat viselő termékeink, szolgáltatásaink számára, ahol csak lehet, új export piacokat hódítsunk meg. "- tette hozzá az igazgató asszony. 16 éves működése során eddig összesen 420 nagydíjat ítéltek meg, közel nemzetközi színvonalú terméknek, szolgáltatásnak. A Magyar Termék Nagydíj értékének garanciája az évenkénti utóellenőrzés, mely a díjazás évétől függetlenül minden díjazottat érint. (veddamagyart.info, szeptember 16., hétfő)
9 Lejár a "reményvadászok" kora? Hitelképtelenek, nyugdíjasok, BAR-listára tett adósok, kispénzű rászorulók - rájuk utaznak a fogyasztói csoportok, amelyek a gyors hitel reményében hozzájuk forduló embereknek végül csak ígéreteket, de pénzt nem adnak. Jelenleg megtippelni sem lehet az ilyen cégek számát, januártól mindenesetre egy sem alapítható. Ugyanakkor semmi garancia arra, hogy a jövőben nem másolják őket. Mint a fogyasztóvédelmi hatóság is elismerte, ellenőrizni nehéz őket. Piramisjátékhoz hasonló módon szervezik egymást az úgynevezett fogyasztói csoportok, amelyek nehéz anyagi helyzetű emberek, nyugdíjasok, BAR-listás adósok zsebéből csalnak ki pénzt - miközben éppen a legkiszolgáltatottabbak várják tőlük a gyors kölcsönt. "Pénzre van szüksége?" - szólnak a reklámok, amelyek "kezes és jövedelemigazolás nélkül" hitelt ígérnek.miután a rászoruló jelentkezik az ennél többet nem eláruló hirdetésre, gyorsan kiderül: készpénzt nem kap, ráadásul még neki kell befizetnie a regisztrációs díjat - ami a szerződésekben általában 25 ezer forint. Ezzel csak úgynevezett vásárlói joghoz jut, és egy ígérethez, hogy olcsóbban jut majd hozzá álmai termékéhez - legyen az bútor, autó, vagy akár egy lakás. A rendszert ugyanis az tartja fenn, hogy a csoport tagjai egymásnak adnak "kölcsön", és a felhalmozott megtakarításból finanszírozzák egymás álmait.elvileg. Ugyanis, ha valaki többet fizet be - avagy, "a legtöbb előtörlesztést vállalja" a még meg sem kapott összegre -, esélyesebb lesz a vásárlói jogra. És ha több ilyen ember van, köztük végül sorsolás, azaz a vakszerencse dönt, hogy ki juthat előbb hozzá az áhított összeghez. Még az is előfordulhat, hogy 5, 10, 15 évet kell várnia. "De akár szerencsével jár egy tag, akár nem, tovább kell fizetnie a számára meghatározott törlesztést egészen addig, amíg a csoport minden tagja hozzá nem jut az általa megszerezni kívánt áruhoz vagy szolgáltatáshoz" - hívta fel lapunk figyelmét a Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH).Ennek a számos vállalkozást is megtévesztő gyakorlatnak vége, ugyanis a fogyasztóvédelmi törvény már kormány előtt lévő módosítása - két éves moratórium lejártával januárjától végleg megtiltaná ilyen csoportok létrehozását. A moratóriumot tavaly január elsejétől rendelte el a törvény - azt, hogy a korábban alapított társaságokra ez a moratórium miért nem terjedt ki, nem tudni, lapunknak az NFH az Országgyűlés fogyasztóvédelmi bizottságának ezirányú döntésére hivatkozott.azt jelenleg megtippelni is nehéz, hogy hány ilyen csoport működhet még, illetve összesen hány károsultat hagynak maguk után - a rendőrség ugyanis elég nehézkesen tud szembenézni velük. A rendőrség nemrégiben zárt le egy két és fél éves nyomozást az egyik ilyen cég, az Invest Holding Solution - korábban Invest Holding System Kft. - százmilliós csalással gyanúsított irányítóival szemben, de mint a Népszabadság arról beszámolt, a sértettek olyan esetről is tudnak, amikor még a feljelentést sem vették át, vagy három napon belül határozatban elutasították azt, mivel a cselekmény nem bűncselekmény.miután a károsultak a szerződéskötés ellenére is csak szóban kapnak ígéretet arra, hogy kapnak is valamit, ezért a működésük ellenőrzésének is ez a legfőbb akadálya. Mint az NFH saját eljárásából kiderült, egy kérelmezőnek hónapokon át többször ígérték, hogy biztosan fizetnek neki, ami az NFH eljárásának végéig nem teljesült. Problémát jelent az NFH szerint a rendszerből való kilépés is. Ha a fogyasztói csoport tagja az aláírástól számított 30 napon belül meggondolja magát, és szeretné felbontani a szerződést, egy tízezer forint körüli összeg kivételével a már befizetett regisztrációs díjat és havi részletet a csoportot szervező vállalkozás visszatéríti.a 30 napos határidő után a tag csak rendes felmondással léphet ki a szerződésből, ilyenkor azonban a regisztrációs díjat nem, a már befizetett havi részleteket pedig csak a futamidő végén, de kamatok nélkül kapja vissza. Az a tag, aki kiválasztásra került és hozzájutott az általa megszerezni kívánt vagyontárgyhoz, a szerződést rendes felmondással nem szüntetheti meg, amíg a szerződésben meghatározott valamennyi fizetési és egyéb kötelezettségeinek maradéktalanul eleget nem tett - hívta fel a figyelmet az NFH.Az átverés gyakran abban is áll, hogy a cégek mögött nincs bank, amely garanciát vállalhatna. "A fogyasztói csoportokba befizetett pénzek esetleges eltűnése esetén sem egyetlen hatóság, sem a bíróság nem tudja kártalanítani a tagokat" - tette hozzá az NFH, vagyis, a becsapott ügyfelek lehetősége a "saját kockázatra vállalt pereskedés. (Nepszava.hu, szeptember 16., hétfő)
10 Ne hagyja magát átverni! Az egészsége múlhat rajta Sokan életmód-változtatás helyett a fogyókúrás készítményekben, étrend-kiegészítőkben látják a kiutat a testtömeggel kapcsolatos problémáikból. Döntés előtt nem árt informálódni a termék engedélyezettségéről, összetevőiről, mellékhatásairól, valamint a termék vásárlása során alkalmazható jogainkról. A csaló vállalkozások által kínált étrend-kiegészítők, fogyást elősegítő termékek közös jellemzője, hogy külföldön bejegyzett honlapokról lehet őket megrendelni, forgalmazásukat a hazai szabályokat megkerülve nem jelentették be. Előfordul az is, hogy egy-egy termék olyan összetevőt tartalmaz, amelyet kifejezetten tilos felhasználni az Európai Unió területén. Magyarországon az étrend-kiegészítő készítményeket legkésőbb a termék első forgalomba hozatalakor az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézeténél (OÉTI) kötelező bejelenteni. A bejelentett készítményekről az OÉTI listát vezet honlapján. A forgalomba hozataltól eltiltott kiegészítők listáját innen töltheti le. A netes felületről rendelt, egy hét alatt tíz kiló fogyást ígérő étrend-kiegészítők forgalmazói általában külföldön bejegyzett cégek, így gyakran beazonosíthatatlanok, s mire a hatóságok a nyomukra bukkannának, megszüntetik a jogsértő állításokat tartalmazó, bejelentés nélkül forgalomba hozott termékeket valótlan állításokkal reklámozó honlapot, és eltűnnek. A legnagyobb hangsúly a megelőzésen van A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság felhívja a fogyasztók figyelmét arra, hogy saját egészségük védelme érdekében kerüljék az olyan étrend-kiegészítőket, amelyek bizonytalan forrásból származnak. Fontos tudatosítani, hogy ha "túl szép, hogy igaz legyen" típusú csodaszerhirdetéseket, honlapokat látnak, akkor nagyon nagy gondossággal járjanak el, mielőtt bármit megrendelnek. Gyanakvásra ad okot, ha az internetes oldalon hirdetett készítmény előállítóját, illetve magyarországi forgalmazóját, bejelentőjét nem lehet nyomon követni, ha a hirdető neve, székhelye, a kapcsolattartásra, elérhetőségre vonatkozó adatok nem azonosíthatók egyértelműen. Mindenképpen olvassák el az étrend-kiegészítő termékeken feltüntetett összetételre, hatásra vonatkozó tájékoztatásokat, valamint a termékekhez kapcsolódó egyéb tájékoztató anyagokon elhelyezett információkat. Sok fogyókúrás készítmény például nem ajánlott magas vérnyomásban szenvedőknek, szívpanaszokkal rendelkezőknek, amiről a vevő sokszor csak akkor értesül, ha már megrendelte a terméket. Gyanúra adhat okot továbbá, ha a termék jelölésén vagy reklámjában utalást találnak a használattól várható testtömegcsökkenés mértékére vagy ütemére, mert ezek az állítások nemcsak jogszabálysértők, de általában nem is bizonyulnak igaznak. Az étrend-kiegészítők élelmiszerek, betegségek gyógyítására, panaszok kezelésére nem alkalmasak, egyebek között ezért is tilos ilyen hatásra hivatkozva reklámozni, árusítani őket. Az étrend-kiegészítők a hagyományos étrendből hiányzó anyagok pótlására hivatottak, ezért ne használja őket gyógyszerként, a hagyományos orvosi kezelés mellett vagy helyett. Azért, mert egy étrend-kiegészítő kizárólag természetes, növényi anyagokból áll, nem biztos, hogy biztonságos. Az étrend-kiegészítőkben alkalmazásra nem javasolt, ismert egészségkárosító hatással, mellékhatással rendelkező gyógynövények listája megtekinthető az OÉTI honlapján. (Mno.hu, szeptember 16., hétfő) MNB-PSZÁF: Mit hoz az integráció?
11 Balog Ádám: az MNB-PSZÁF integrációval javulnia kell a pénzügyi fogyasztóvédelemnek Tovább kell javulnia a pénzügyi fogyasztóvédelemnek a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) és a Magyar Nemzeti Bank (MNB) integrációja nyomán - mondta Balog Ádám, az MNB alelnöke hétfőn az Országgyűlés fogyasztóvédelmi bizottságának ülésén. Hirdetés A bizottság tagjai az ülésen tájékoztatót hallgattak meg a PSZÁF feladatainak az MNB által történő átvételéről és a pénzügyi fogyasztóvédelem területét érintő szervezeti változásokról. Balog Ádám szerint az a legfontosabb, hogy a fogyasztók érezzék, bármikor van kihez fordulniuk, ezért szeretnék, ha zavartalanul folytatódna a munka az integráció után. Hozzáfűzte: a pénzügyi békéltető testületnek akár erősebb szerepe is lehetne. Kolozsi Sándor, a PSZÁF fogyasztóvédelmi igazgatóságának ügyvezető igazgatója az ülésen hangsúlyozta: a felügyelet mindent megtesz, hogy az MNB részére a jogszabályban előírtak szerint, sőt azon túl is átadja az ügyeket, hogy az átállásból, az integrációból az ügyfeleknek semmilyen hátrányuk ne származzon. Hirdetés Nyomtatás (magyarhirlap.hu, szeptember 16., hétfő) Az MNB-PSZÁF integrációval javulnia kell a pénzügyi fogyasztóvédelemnek A Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) és a Magyar Nemzeti Bank (MNB) integrációja nyomán tovább kell javulnia a pénzügyi fogyasztóvédelemnek - mondta Balog Ádám, az MNB alelnöke hétfőn az Országgyűlés fogyasztóvédelmi bizottságának ülésén. A bizottság tagjai az ülésen tájékoztatót hallgattak meg a PSZÁF feladatainak az MNB általi átvételéről és a pénzügyi fogyasztóvédelem területét érintő szervezeti változásokról. Balog Ádám szerint az a legfontosabb, hogy a fogyasztók érezzék, bármikor van kihez fordulniuk, ezért szeretnék, ha zavartalanul folytatódna a munka az integráció után. Hozzáfűzte: a pénzügyi békéltető testületnek akár erősebb szerepe is lehetne. Kolozsi Sándor, a PSZÁF fogyasztóvédelmi igazgatóságának ügyvezető igazgatója az ülésen hangsúlyozta: a felügyelet mindent megtesz, hogy az MNB részére a jogszabályban előírtak szerint, sőt azon túl is átadja az ügyeket, hogy az átállásból, az integrációból az ügyfeleknek semmilyen hátrányuk ne származzon. Balog Ádám kiemelte: a PSZÁF és az MNB összekapcsolásának van egy hatékonysági oka, amelyet az EKB is elismert véleményében. Eszerint egy ilyen kis országban érdemes a szabályozó hatóságokat, erőket minél jobban koncentrálni, hiszen nincs elegendő tudás, infrastruktúra, és pénz arra, hogy túlságosan fragmentáltak legyenek ezek a hatóságok. A devizahitelezés problémája is megmutatta, hogy mindenképpen szükséges egy olyan integráció, ahol az állam pénzügyi tudása koncentrálódik, és egészen a fogyasztóvédelmi szinttől a monetáris politikáig egyetlen szervezet látja ezt el - húzta alá Balog Ádám. Hangsúlyozta: értékelésük szerint a fogyasztóvédelem európai uniós szinten is egyre fontosabb értékké válik. Balog Ádám kifejtette: elsősorban a törvény dönti el, hogy a pénzügyi fogyasztóvédelem hogyan integrálódik majd az MNB-be, emellett a jegybank belső szabályai - monetáris tanács ügyrendje, valamint a szervezeti és működési szabályzat (szmsz) - adnak iránymutatást. Kisgergely Kornél, az NGM helyettes államtitkára elmondta: az integráció nyomán az MNB-hez kerül a pénzügyi szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat igénybe vevők érdekei védelmének és a pénzügyi szervezetekkel szembeni közbizalom erősítésének feladata. A törvényjavaslat átveszi a korábbi felügyeleti eljárásokat, hasonló történik a pénzügyi békéltető testület esetében is. A testület az MNB által működtetett, szakmailag független szervezet, amelyet közvetlenül az MNB elnökéhez kell besorolni, és amelynek elnökét az MNB elnöke nevezi ki 6 évre - jelezte a helyettes államtitkár,
12 hozzátéve, hogy a testület hatásköre kibővül, ezzel lefedi a pénzügyi szolgáltatások teljes spektrumát. Kisgergely Kornél elmondta: fennmaradnak a közérdekű igényérvényesítés szabályai is, a jövőben az MNB indíthat pert a fogyasztók polgárjogi igényeinek érvényesítésére. A korábbi PSZÁF munkavállalói az MNB munkatársai lesznek, kivéve, ha valami összeférhetetlenség áll fenn - mondta Kisgergely Kornél. Simon Gábor (MSZP) szerint politikai döntés volt az MNB és a PSZÁF teljeskörű integrációja, amelyre az EKB ugyan rábólintott, de azt javasolta, halasszák el az egységesítést. Kifejtette: a törvény gyakorlatilag a 40 oldalas, zárószavazás előtti módosítókból alakult ki, ami az előkészítettséget kérdőjelezi meg. Szilágyi György (Jobbik) úgy vélte, hatalomkoncentrációról van szó az összevonás kapcsán. Kiemelte: a békéltető testület sikeres volt az utóbbi időszakban, egyben azt kérdezte, biztosítják-e további működését, zökkenőmentes lesz-e az átállás. Zsigó Róbert (Fidesz) azt emelte ki, hogy a törvény elfogadásával megerősödhet a pénzügyi fogyasztóvédelem, és hatékonyabban működik majd a rendszer. Álláspontja szerint az MNB ugyanolyan jó partnere lehet a fogyasztóvédelmi bizottságnak, mint amilyen a PSZÁF volt. Kisgergely Kornél reagálásában elmondta: az EKB valóban az integráció halasztását kérte, de az átmeneti rendelkezések épp azt szolgálják, hogy az összeolvadás viszonylag rövid határidőn belül is meg tudjon valósulni, illetve a PSZÁF működési folytonossága fennmaradjon; a zárószavazás előtti módosítók pedig éppen az EKB észrevételeire reflektáltak. A kormány továbbra is tiszteletben kívánja tartani az MNB függetlenségét, a pénzügyi békéltető testület pedig a kormány szerint is sikeres, ezért a törvény biztosítja további fennmaradását - jelezte. Balog Ádám a kérdésekre válaszként elmondta: minden szabályzat, szmsz, ügyrend készen áll, de amíg nem születik meg a megfelelő törvény, addig ezeket nem tudják bemutatni. Úgy vélte, még korai megtárgyalni, hogyan fog kinézni a szervezet, ugyanakkor a pénzügyi fogyasztóvédelem tekintetében lényeges változtatásokat nem terveznek. A bírságok kapcsán az alelnök elmondta: nem lehet a szervezet működési költségeit a bírságokból fedezni, ezért egyetértenek azzal a kezdeményezéssel, hogy ezeket az összegeket a pénzügyi fogyasztóvédelem, pénzügyi kultúra terjesztésének területén használják fel. Simon Gábor felvetéseire reagálva Balog Ádám hangsúlyozta azt is, hogy a kapcsolat a civil szervezetekkel megmarad az MNB-nél is, emellett az informatikai infrastruktúrát megfelelő sebességgel, fogyasztóbarát módon fogják átalakítani. A bizottság megvitatta a PSZÁF évi tevékenységéről szóló jelentését is, amelyet a kormánypárti és MSZP-s képviselők 14 igen, és a jobbikos képviselők 2 tartózkodó szavazata mellett találtak általános vitára alkalmasnak. (MTI) Kapcsolódó hírek (profitline.hu, szeptember 16., hétfő) Zűrzavaros az MNB és a PSZÁF összevonása Megszavazta a parlament a jegybank és a pénzügyi felügyelet összevonásáról szóló törvénymódosítást. Fércmunkának nevezte a Magyar Nemzeti Bank (MNB) és a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének (PSZÁF) összevonását megalapozó törvényjavaslatot a szocialisták képviselője aki szerint ezt támasztja alá, hogy a nemzetgazdasági miniszter 40 oldalas zárószavazás előtti módosító indítványt nyújtott be a törvényhez. Az MSZP-s politikus szerint megengedhetetlen, hogy a második Orbán-kormány immár másodszor mentesíti Szász Károlyt, a PSZÁF-elnökét a 98 százalékos különadó alól, aki így - vezetőtársaival együtt - csaknem egy évi járandóságának megfelelő végkielégítést vehet fel adómentesen. A különadót a "pofátlan végkielégítések" megfékezésére találta ki a Fidesz. A testület az MNB által működtetett, szakmailag független szervezet, amelyet közvetlenül az MNB elnökéhez
13 kell besorolni, és amelynek elnökét a jegybank vezetője nevezi ki 6 évre - jelezte tegnap a parlament fogyasztóvédelmi bizottságának meghallgatásán Kisgergely Kornél a nemzetgazdasági helyettes államtitkára, hozzátéve, hogy a testület hatásköre kibővül, ezzel lefedi a pénzügyi szolgáltatások teljes spektrumát. Az összevonás miatt javulnia kell a pénzügyi fogyasztóvédelemnek - mondta ugyanitt Balog Ádám, a jegybank alelnöke. Balog kiemelte: a PSZÁF és az MNB összekapcsolásának hatékonysági oka is van, amelyet az Európai Központi Bank (EKB) is elismert véleményében. Eszerint egy ilyen kis országban érdemes a szabályozó hatóságok erőit minél jobban koncentrálni, hiszen nincs elegendő tudás, infrastruktúra, és pénz arra, hogy túlságosan elaprózottak legyenek ezek a hatóságok. Az EKB ugyan rábólintott az egyesítésre, de javasolta az elhalasztását - hívta fel a figyelmet Simon Gábor, az MSZP elnökségi tagja, aki szintén úgy véli, hogy a 40 oldalas zárószavazás előtti módosító indítvány megkérdőjelezi a törvény előkészítettségét. Az MSZP kíváncsi volt, hová fordulhatnak októbertől a fogyasztók, mi lesz a PSZÁF honlapján eddig működő információs felületekkel és hogyan alakul a szervezeti struktúra. Simon Gábor szerint az illetékesek nem adtak a bizottság ülésén érdemi választ, s úgy véli teljes a zűrzavar az MNB-PSZÁF fúzió körül. (Nepszava.hu, szeptember 17., kedd) Kiengedték a szellemet a palackból Nincs kétsége Barabás Gyulának, hogy a devizahitel egy alkalmatlan termék. Alapvetően nem ért egyet azzal, hogy arra a szektorra - a pénzintézetekre - bízza a kormány a megoldás kidolgozását, amelyiknek ez egyértelműen terhet jelent és ellenérdekeltek. Ám a Széchenyi Hitelszövetség elnöke úgy véli, ma már nem a felelősséget, hanem a terméket kell vitatni. Felteszi a kérdést, hogy miért pont a választások előtt néhány hónappal lett ez az ügy ennyire égetően sürgős és fontos a kormány számára, hiszen ebben a ciklusban már háromszor-négyszer "megmentették" a devizaadósokat, amiből - leszámítva egy szűk csoportot - döntő többségük semmit nem érzékelt. - Nem szeretném patikamérlegen kimérni az arányokat, de úgy vélem, az állam és a pénzintézetek felelőssége jóval nagyobb, mint az átlagos hitelfelvevőké. Természetesen voltak olyan ügyfelek, akik túlterhelték magukat hitelekkel. Ebben az esetben mindegy, hogy deviza-, vagy forinthitelesekről beszélünk. A legnagyobb hibát azonban a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete (PSZÁF) követte el a 2009 előtti időszakban, amikor nem állt a fogyasztóvédelmi feladatok csúcsán. Tagadhatatlan, hogy a PSZÁF-nak hiányoztak a hatékony fogyasztóvédelemhez elengedhetetlen jogosítványai, de nem is nagyon törekedtek ezek megszerzésére. Ha kiürül a fogyasztóvédelmi felügyelet, akkor bármilyen vállalkozás olyan üzletpolitikát tud folytatni - jelen esetben akár a pénzügyi szektor is -, amelyet bízvást nevezhetünk felelőtlennek. - Igen, hiszen a bankok éles versenyben álltak egymással és emellett mindegyik az OTP Bankot akarta megszorítani, legyőzni, minél több ügyfelét megszerezni. - Már 2010-ben, amikor a svájci frank tartósan átlépte a 190 forintos szintet. Akkor azonban a kommunikáción kívül semmi sem történt. Pedig sok civil társammal együtt már korábban figyelmeztettük a politikusokat, hogy a devizahitelek ügye lesz az ország legnagyobb problémája. Sajnos, nem tévedtünk; ez ma már egyszerre társadalmi, politikai és gazdasági kérdés. És már akkora gond, hogy láthatóan a kormányzat sem tudja, mit csináljon. - Érdemi megoldás biztosan nem születhet, de hozzáteszem, ez már a harmadik végső határidő. Az első augusztus 28., a második szeptember 30. volt. Most itt a harmadik, közel október 23-ához. Nem nagyon kedvelem, amikor egy-egy ilyen határidő közel esik valamilyen politikai dátumhoz. Alapvetően nem értek egyet azzal, hogy arra a szektorra bízza a kormány a megoldást, amelynek ez egyértelműen terhet jelent és ellenérdekelt. Egy felelős kormánynak tudnia kell, hogy mit szeretne és mi a dolga. Ha nagyon érdekelné az a helyzet, ami mára kialakult, akkor azt gondolom, nem csak ötletelne. Ebben a ciklusban már háromszornégyszer "megmentették" a devizaadósokat, amiből - leszámítva egy szűk csoportot - döntő
14 többségük semmit nem érzékelt. Csányi Sándort OTP-vezér arról beszélt, hogy az érintett parlamenti képviselők 73 százaléka élt a végtörlesztéssel, súlyos milliókat takarítva meg, vagy másként szólva, nyerve ezen az intézkedésen, ebből sokan gondolhatnak sok mindenre, hogy kiknek is szólt ez a lehetőség. Ezt az óriási gondot nem lehet varázsütésre megoldani. Ez egy több évre elhúzódó folyamat, mérhetetlenül sok áldozattal, akiknek nem kellett volna azzá válni.- Mindaddig, amíg ennek a pénzügyi terméknek a jogi, fogyasztóvédelmi vizsgálata nem történik meg, nem lehet olyan megoldást találni, amit a társadalom, az állam és a bankok is elfogadnak. Nekem semmi kétségem afelől, hogy a devizahitel egy alkalmatlan - jogi értelemben már több esetben is kimondott semmis szerződéshez kapcsolódó - termék. Amíg ezt a bíróság általános értelemben nem mondja ki, a törlesztő részleteket az eredeti szintre kellene csökkenteni. A végrehajtást, árverést és a követelésértékesítést fel kellene függeszteni, és akit ez érint, az eredeti törlesztő részlet felét legyen köteles fizetni. Ezt a vizsgálatot minél gyorsabban le kellene zárni és a verdiktet a bíróságnak kellene kimondania. A jegybank feladata lenne, hogy a semmisségi szabályok alapján gondoskodjon a bankok számára megfelelő forrásokról, amiből visszafizethetnék az ügyfeleknek 6-10 év alatt a "túlfizetéseket", és ezeket az összegeket visszafizetéskor részben leírhatnák az adójukból, illetve a tranzakciós illetékből is az adott összeg egy bizonyos mértékéig. A bankok kamatmentesen kaphatnák meg ezt a pénzt a jegybanktól, mint most a növekedési hitelprogramban. Így a bankok "vesztesége" is évek alatt "porladna el" és a nemzeti bank is visszakapná a pénzét. Egyébként ma - mert erre már nincs idő - nem a felelősséget, hanem a terméket kell vitatni. Amíg ez a vizsgálat nem zárul le, minden más megoldás a jogállamiság keretein kívül zajlik. A Kúria devizahiteles perben hozott július 4-i döntése után másnap az államnak már közérdekű keresetet kellett volna benyújtania. - Hát ez a nagy kérdés. Annak a legfőbb ügyésznek, aki szakvéleményében a semmisségéért indított perrel kapcsolatosan helytelen, pontatlan tájékoztatást adott a Kúriának? Vagy annak a PSZÁF elnöknek kellett volna a keresetet benyújtania, aki olyan bevezetővel tájékoztatta a Kúriát, hogy bankpánik és államcsőd veszélye fenyeget, ha a szerződések semmisségét "sommásan" kimondja a testület? Nem látni olyan állami intézményt, amelyik egy ilyen pert magáénak szeretné tudni, és azt meg is akarná nyerni. Itt is tetten érhető a bizalomvesztés. A kormány előbb lerontotta a forint árfolyamát, most meg a megmentő szerepében tetszeleg. Az emberek nem ostobák és tudnak számolni. Milyen érdekes, hogy most hirtelen alkalmatlan termék lett a devizahitel, miközben csak a lakáscélú hitelekről esik szó, a többi hitel - akár alkalmatlan, akár nem - "érvényes". Vajon miért pont a választások előtt néhány hónappal lett ez a kérdés ennyire égetően sürgős és fontos? Azt is látni kell, hogy Magyarországon az elmúlt évtizedekben a politika és a gazdaság annyira összefonódott, hogy amikor ilyen nagy baj van, nem igazán tudnak egymással mit kezdeni. - Vannak, akik arra törekszenek, a forint- és a devizahitelesek között is legyen valamiféle ellentét. Ügyes taktika úgy beállítani a devizahitelesek megsegítését, mintha ezzel valamiféle hátrány érné a forintban eladósodott ügyfeleket. Úgymond ők nem járhatnak rosszabbul, mint a devizahitelesek. Én úgy tudom, egyetlen devizahiteles érdekvédő szerveződés sem kért állami forrásokat, még annyit sem, mint amennyit a kamattámogatott forinthitelekre a költségvetés kifizet, gyakran 20 éves futamidőre. Ezekre a támogatott forinthitelekre 4,5-6 százalékos kamatot fizetnek az adósok. Akinek pedig semmilyen hitele sincsen, miért nem kéri számon a kormányzattól a forinthitelek kamattámogatására kifizetett milliárdokat? Ők miért kapnak ilyen állami mankót azok "zsebéből", akik semmilyen hitelt sem vettek fel? Tudatlanságból, vagy nagyon is tudatosan akarnak összeugrasztani társadalmi csoportokat. Ez alapvető hiba. Kiengedik a szellemet a palackból, de nem fogják tudni visszagyömöszölni. - Valóban vannak radikálisabb, hangosabb csoportok, de nem lehet elvitatni azt, hogy vannak közöttük jó zándékú emberek és persze olyanok is, aki meglovagolják mások tragédiáját. Ezeknek a megmozdulásoknak inkább csak jelzés-, és üzenetértéke van. Sok olyan ember van, aki másként nem tudja hallatni a hangját, nem tudja másként felhívni magára a figyelmet. Sok a lecsúszott egzisztencia, aki már a törlesztőrészlet mellett a rezsit sem tudja fizetni, mert elveszítette az állását, vagy lehet, hogy megmaradt a munkahelye, de a jövedelme csökkent. - A kormány szerint valóban emelkedtek a reálbérek, én meg úgy gondolom, hogy ezek a statisztikai adatok úgy születtek, hogy rengeteg alacsony jövedelmet nyújtó munkahely szűnt meg, így az aránypárok emelkedtek, nem a reálbérek. Egyébként sem tudok olyan statisztikákkal vitatkozni, ahol például a foglalkoztatottak számába beszámítják a külföldön munkát vállaló honfitársainkat is. Ma statisztikai adatokra támaszkodva értelmetlen "helytálló"
15 számokra hivatkozni. - A kisebb-nagyobb hátralékot felhalmozók, illetve a 90 napon túli tartozással rendelkezők a teljes hitelállomány 60 százalékát tehetik ki. A felmondott, bedőlt hitelek aránya eléri a hitelállomány 28 százalékát. Több mint 110 ezer a kényszerértékesítések száma és 130 ezren lehetnek, akik 90 napon túl tartoznak bankjuknak. Csak ezek a szerződések összességükben legalább 700 ezer embert érintenek - a családtagokat is beleszámítva - és akkor még a kezesekről nem is beszéltünk. - Nem a moratórium idején növekedett a nem fizetők aránya, hanem amikor annak lejárta után a svájci frank árfolyama 260 forint fölé kúszott, vagy ha akkor is kamatokat emeltek a bankok, amikor már nem lett volna indokolt. Ez tehát nem elsősorban morális, sokkal inkább szociális kérdés: valaki tud, vagy nem tud fizetni. A többség igenis fizetné a tartozását, pedig gyakran az ingatlan értéke már alacsonyabb, mint az adósság összege. Az más kérdés, ha a kormány uzsorásnak és csalónak kiáltja ki a bankokat, akkor sokan mondhatják, ha a felelős politikusok szerint a bankok uzsorások és csalók, akkor miért fizessek. A másik oldala az éremnek, amikor a bankok szerint minden rendben van, minden a törvényeknek megfelelő volt, miközben tucatszám születtek a szerződésekre vonatkozó semmisségi ítéletek. A Kúria sem azt kommunikálta, hogy itt minden rendben lenne. Alapvetően semmisnek mondta ki azt a szerződést, amiben nem tüntették fel az árfolyamrés százalékos mértékét. Szóval zűrzavaros az egész. Arra azért felhívom a kormányzat figyelmét, ha állandóan azt sulykolják, hogy a bankok uzsorások, csalók, amit közvetve az emberek úgy is értelmezhetnek, hogy nem kell fizetniük, előbb-utóbb ugyanezt gondolhatják a kormányról is, amikor az adófizetésről van szó.- Aminek a 30 százalékát a bankok leírhatnák a különadóból. Azt gondolom, ez a változat valósul meg, bár ezt sem tartom jogállami megoldásnak. Azt azért tudni kell, hogy a PSZÁF első kockázati jelentése szerint az eddig árfolyamgátat választók 20 százaléka már felmondta a szerződést. Ennél az árfolyamgát 3.0 megoldásnál azért egy kamatplafont, illetve kamatot be kellene vezetni, mert az meglehetősen furcsa, hogy Magyarországon a 3 havi Liborhoz képest 6-9 százalékos kamatfelárak vannak. Ez elfogadhatatlan. Egy referenciaárazásra lenne szükség, mondjuk a 6 havi svájci frank Liborhoz képest, egy 4 százalékos kamattal, átlátható árazással, akkor nagyjából 45 százalékkal csökkenhetne az adós terhe 180 forintos rögzített svájci frank árfolyamon. Ennek a módszernek az lehet a veszélye, hogy hosszú időre bebetonozódnak az ingatlanok, forgalomképtelenekké válnak. Mert ha valaki végtörlesztene, vagy előtörlesztene, akkor az aktuális árfolyam lesz az irányadó. Mellesleg ezt a 180 forintot sem értem, mert aki 145 forintnál vette fel a kölcsönt annál is ugyanez az árfolyam, meg annál is, aki 170 forintnál szállt be a hitelhintába. Az lenne a sportszerű, ha a bankok egyedi eljárásban százalékos árfolyam-emelkedéssel számolnának el az ügyféllel. Aki pedig 180 forint fölött vett fel hitelt, az be se kerülhessen a rendszerbe. (Nepszava.hu, szeptember 17., kedd) Mocskosabbak az okostelefonok, mint a vécéülőkék Több a súlyos fertőzést okozó baktérium az okostelefonokon, a táblagépeken és a számítógépek billentyűzetén, mint az irodai vécék ülőkéjén - derült ki egy brit fogyasztóvédelmi kutatásból. A Which? című független brit fogyasztóvédelmi magazin mikrobiológiai kutatása során 30 érintőképernyős telefonról, 30 tabletről és 30 számítógép-billentyűzetről vettek mintát. Volt olyan ipad, melynek mintájában 600 staphylococcus aureus baktériumot találtak, ez a mikroba az ételmérgezések leggyakoribb okozója. Ugyanezzel a módszerrel az irodai vécéülőkéről vett mintán csak 20, okostelefonról 140, a legkoszosabb billentyűzetről 480 darabot lehetett megszámolni - idézi a The Daily Telegraph online kiadása a tanulmányt. A Which? szerint a szennyezés a mai kapkodó életmód, a gépek előtt ülve, maszatos ujjakkal elfogyasztott falatok és a gyors mosdószünetek számlájára írható. "Hozzájárul a problémához, hogy sokat viszik magukkal az elmaradhatatlan készüléküket a vécére is. A műanyag eszköz felületén
16 talált 600 mikroba hihetetlenül sok. Azt jelenti, hogy egyesek igen ritkán mossák meg a kezüket" - mondta James Francis mikrobiológus, a kutatás vezetője. Ha az élelmiszeriparban egy étellel foglalkozó dolgozó kezéről a mintavételnél ilyen mennyiségű kórokozót találnak, akkor annak el kell hagynia a munkahelyet és meg kell tanulnia az alapvető higiéniai szabályokat - olvasható a tanulmányban. Az enterobaktériumokból 15 ezret találtak egyetlen táblagépen, négy okostelefonon és öt billentyűzeten. Ugyanekkor a tipikus vécéülőkén és a vécéöblítő fogantyúján kevesebb mint tízet. Szerencsére egyetlen kóli- és szalmonella-baktérium sem volt egyik mintában sem. Az Ofcom brit független médiaszabályozó portál egy nyári kutatása kiderítette, az okostelefonés tablettulajdonosok annyira ragaszkodnak a készülékeikhez, hogy 11 százalékuk videótartalmakat tekint meg rajtuk a mosdóban. A év közötti korosztály 20 százaléka viselkedik így. A Which? szerint a készülékeket antibakteriális törlőkendővel szükséges tisztán tartani, a billentyűzeteket pedig meg kell fordítani, hogy kiessenek a régi ételmaradékok és a por. mint_a_veceulokek (nol.hu, szeptember 17., kedd) Megálljt parancsolnak a fogyasztói csoportoknak KÖLCSÖNT IGÉNYELTEK, CSAPDÁBA ESTEK Végleg betiltják a fogyasztói csoportok szervezését, ha a parlament elfogadja az erre vonatkozó törvénymódosítást. A Gazdasági Versenyhivatalhoz már több ezer panasz futott be, a megyei fogyasztóvédők 11 folyamatban lévő közigazgatási eljárásról tudnak. Egy olvasónknak több mint 56 ezer forinttal tartozik a cég, amely átverte.!. 1 millió forint kölcsönt szeretett volna felvenni tavaly a szegedi irodával is rendelkező Best Invest System Kft.-től olvasónk, a meghirdetett havi 3334 forint törlesztő részlettel. Gyanútlanul - még nem tudta, hogy fogyasztói csoporttal került kapcsolatba - be is fizetett 56 ezer 355 forint regisztrációs díjat, de a kölcsönt nem kapta kézhez a megadott időre. Visszaigényelte az összeget, ám hiába futott a pénze után. Az esetét januárban mutattuk be, akkor a rendőrségi feljelentést fontolgatta - Tízen vagyunk, akik feljelentést tettünk. A fogyasztói csoport vezetője már lebukott Pécsett. Azt mondták, maximum attól a két fiatalembertől tudják behajtani a pénzt, akik az irodában voltak, hiszen ők nem világosítottak fel minket rendesen. Megvan, hogy ki volt a két ember, de szerintem akkor látom viszont azt a több mint 56 ezer forintot, amikor ön fizet nekem - sóhajtott a nyugdíjas nő. Neki baromi nagy pénz ez", mivel 70 ezer forint a havi nyugdíja. Úgy tudja, a szegedi Kárász utcán is lebukott egy cég, amelynek a vezetője fizetett, mint a pengős malac". A Best Invest Kft. helyi irodája a Londoni körúton már régen megszűnt, most nemzeti dohánybolt működik a helyén. Véglegesen betiltják a fogyasztói csoportok szervezését, ha a parlament elfogadja a fogyasztóvédelmi törvény kormány előtt lévő módosítását - írta a Magyar Nemzet. A módosítás január 1-jétől végleg megtiltaná új fogyasztói csoportok létrehozását, a január 1-jét megelőzően alakultakat pedig szigorúbb szabályok szerint engedné működni - ismertette a lap a kormany.hu-a közzétett tervezetet. A működő csoportok számára előírt szigorítás lehet például, hogy a vállalkozások kötelesek lesznek ügyfélszolgálatot működtetni a fogyasztói panaszok intézésére, a fogyasztók tájékoztatására. A módosítás bővíti azokat az eseteket is, amikor kötelező bírságot kiszabni: ezek közé tartozik, ha a jogsértés koruk, hiszékenységük, szellemi vagy fizikai fogyatékosságuk miatt különösen kiszolgáltatott ügyfelekkel szemben történik. Ez év január február hónapban témavizsgálat keretében fogyasztói panaszok alapján vizsgáltuk a fogyasztói csoportokat. Ennek keretében összesen 13 kérelem érkezett felügyelőségünkhöz, ebből
17 11 esetben indult közigazgatási eljárás, amelyek jelenleg is folyamatban vannak. A 11 eljárás 4 fogyasztói csoport ellen folyik. További 3 eljárás megtévesztő reklám miatt folyik fogyasztói csoporttal szemben" - közölte Tombáczné Gazsó Éva, a Csongrád Megyei Kormányhivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségének vezetőhelyettese. Sajnos hosszadalmas a fogyasztói csoportokkal szembeni eljárások lefolytatása, mert a vállalkozások nehezen fellelhetőek, sűrűn változtatnak székhelyet, ezzel átkerülve más megye cégbíróságának illetékességi területére, a céginformációs rendszerben meg adott székhely címükön nerc találhatóak" - írta közvéleményében Tombáczné Gazsó Éva. A fogyasztóvédők tanácsokkal látják el az embereket. A szerződéssel kapcsolatos elállás, az eredeti állapot helyreállítása, a befizetett összeg visszakövetelése, mint polgárjogi jogviszony bírósági útra, valamint békéltető testületi eljárási tartozik. A szerződéskötés kor tapasztalt félretájékoztatás, illetve a szerződés valós tartalmával kapcsolatos megtévesztés kivizsgálása viszont a felügyelőség hatáskörébe tartozik. Arról nincs pontos információjuk hogy Csongrád megyében hány fogyasztói csoport van jelenleg, de az ügyfélpanaszok alapján egy-kettő működhet. (Délmagyarország, Délvilág, szeptember 11., szerda, 1+2. oldal) Pert nyert az OFE első fokon a Budavár Tours Kft. ellen Az Országos Fogyasztóvédelmi Egyesület (OFE) közérdekű keresetet indított a Budavár Tours Kft. ellen, miután annak Általános Szerződési Feltételei között olyan pontot talált, mely az egyesület szakértői szerint jogszabályba ütközik. A Fővárosi Törvényszék szeptember 17.-i ítéletében kimondta a kifogásolt szerződési feltétel érvénytelenségét. A Budavár Tours Általános Szerződési Feltételeiben (ÁSZF) rögzíti, hogy az utas - az utazás megkezdését megelőző 60. napnál korábbi szerződéskötés esetén - jelentkezéskor köteles 10% mértékű foglalót, valamint 30%-os előleget az iroda részére befizetni. A foglaló elveszik, amennyiben a teljesítés az utazás megkezdését megelőző 60. nap előtt - a megrendelő hibájából - meghiúsul. Tehát, ha a fogyasztó lemondja az utat. Az ÁSZF előírja továbbá, hogy amennyiben az Utazásszervező szolgáltató partnerrel kötött szerződése 60 napon kívüli elállás esetén is fizetési kötelezettséget ír elő, ez esetben ezt a fizetési kötelezettséget az iroda a megrendelőre átháríthatja. Az utazási szerződésekre vonatkozó jogszabály szerint foglaló nem, csupán előleg követelhető az utastól. A két kategória között lényeges különbség, hogy elállás esetén az előleg igen, a foglaló viszont nem jár vissza. Ugyanakkor a jogszabályban deklarálva van az is, hogy az utazás megkezdése előtt 60 nappal történő elállás esetén nem követelhető bánatpénz az utastól, tehát fizetési kötelezettség nélkül lemondhatja az utat. Mindezek miatt az OFE aggályosnak tartotta és megtámadta az utazási iroda által alkalmazott rendelkezést. Álláspontját a bírósági is osztotta, így az ítélet kimondta a kifogásolt rendelkezés érvénytelenségét. Ahogyan eddig is, az OFE kiemelten fontos feladatának tekinti a cégek Általános Szerződési Feltételeinek vizsgálatát, így a jövőben is folytatni fogja ez irányú tevékenységét. Az Egyesület arra hívja fel a fogyasztók figyelmét, hogy mindig olvassák el a szerződéseket, mielőtt aláírnák azokat, amennyiben pedig nem világos valami számukra, kérjenek tanácsot szakembertől. (euroastra.hu, szeptember 18., szerda)
18 Gyanús "gázkészülék-meghibásodási hullám" Fehérváron - a Jobbik kiderítené, mi történt Szeptember 5-én Székesfehérváron rejtélyes módon egyszerre hibásodott meg több száz gázberendezés, mindenkinél egyszerre történt gázszivárgás, egy lakótömböt kitelepítettek. Az E.ON arra hivatkozott, hogy több "szagos anyagot" kevertek véletlenül a gázba. Valahol nem találtak semmit, viszont lezártak több tucatnyi gázórát, és lakossági panaszosok elmondása szerint teljesen véletlenül E.ON-közeli gázszerelők jelentek meg, hogy jó pénzért felajánlják a javítás lehetőségét. Összehangolt akcióról van szó? Vagy esetleg az E.ON ilyen módon kívánja a rezsicsökkentés hatásait kompenzálni? Mindenesetre az elképzelhetetlen, hogy egyszerre hibásodjon meg több száz gázkészülék... Ennek kiderítése érdekében a Jobbik a közérdeket képviselve vizsgálati kérelemmel fordult a Fogyasztóvédelemhez a szeptember 5-i székesfehérvári szagos gáz ügyében. Akinek panasza, észrevétele van az üggyel kapcsolatban, kérik, juttassa el az alábbi elérhetőségek valamelyikére: , illetve a Fejér megyei Jobbik-irodába személyesen (Székesfehérvár, Piac tér 12-14), előzetes időpontegyeztetés után. (kuruc.info, szeptember 18., szerda) A Google felrobbantaná az online hirdetési piacot Egy belső forrás szerint a cég a harmadik féltől származó sütiket egy saját megoldásra cserélné le. A Google azt tervezi, hogy új módszert vezetnének be a felhasználók online aktivitásának követésére, és ezzel váltanák fel a célzott reklámok elhelyezésében kulcsszerepet játszó harmadik féltől származó sütiket (cookies) állítja a USA Today online kiadásában megjelent riportban egy nevét nem vállaló, állítólag belső forrás. A harmadik féltől származó sütik kiváltására szolgáló technológiáról (anonymous identifier for advertising AdID) nem sokat lehet megtudni a tudósításból, a forrás csak a koncepció fő elemeiről beszélt. Úgy tűnik, a Google azt tervezi, hogy kiszorítaná a külső felektől származó sütiket, a potenciális hirdetőkkel szerződne a saját nyomkövető használatáról, és mindezt azzal indokolják, hogy az egységes, egy kézben lévő AdID magasabb szintű adatvédelmet biztosítana, illetve az eddigiekhez képest nagyobb kontrollt jelentene a felhasználók számára. A forrás szerint a cég egyelőre még nem hozza nyilvánosságra a terveket, mivel a közeljövőben egyeztetnek róla az érintettekkel, a kormányzattal, illetve a fogyasztóvédelmi szervezetekkel. A Google szóvivője csak nagyon röviden kommentálta az értesülést: Rob Shilkin annyit mondott, hogy a cég számára fontos a felhasználók biztonsága, ugyanakkor az is, hogy az internetes gazdaság tovább növekedjék, és e célok érdekében több koncepción is dolgoznak, de ezek még csak a kidolgozás fázisában vannak. Kontroll Az elképzelés egyébként nem új, ugyanis az Apple hasonló módszert alkalmaz az ios-ben, tiltják a harmadik féltől származó sütiket, a hirdetési rendszert saját fejlesztésű technológiával működtetik. Az idei évtől a Mozilla böngészőjében is le vannak tiltva alapértelmezésben a harmadik féltől származó sütik, amivel ki is váltották a hirdetők haragját. Részletek híján csak spekulációkra van most mód. Az bizonyos, hogy a sütik sok gondot okoztak és okoznak, de az is igaz, hogy a sok évi kampány után elterjesztett nyomkövetőtiltás (az úgynevezett "Do not tracking") sem hozott érzékelhető eredményt e téren. Elviekben igaz az, hogy ha egy kézben összpontosul a nyomkövető technológia fejlesztése és működtetése, az átláthatóbbá, számon kérhetőbbé és biztonságosabbá teheti az alkalmazást, viszont az már nem ad okot optimizmusra, hogy az AdID bevezetésével a két nagy technológiai cég még a mostaninál is kedvezőbb helyzetbe kerülne a online hirdetési piacon.
19 (IT Cafe, szeptember 18., szerda) Rendben találta a gyermekírószereket a fogyasztóvédelem A vizsgált 400 gyermekírószer közül csupán egy tartalmazott egészségkárosító anyagot. A Nemzeti Fogyasztóvédelmi Hatóság (NFH) által vizsgált 400 gyermekírószer közül csupán egy tartalmazott egészségkárosító anyagot - tájékoztatott szerdán közleményben az NFH. Egy radír kiegészítő játékelemében találtak tiltott lágyítószert, amely a reprotoxikus anyagot a felső határérték több mint 100-szoros mennyiségében tartalmazta, ezért kezdeményezték a termék kivonását a forgalomból. A tájékoztatás szerint azért fontos, hogy az egyébként gyermekjátéknak minősülő írószerek ne tartalmazzanak mérgező anyagokat, mert a krétákat, radírokat a gyerekek tanuláskor, rajzoláskor sokszor a szájukba veszik. Amennyiben ezek tiltott lágyítószert, pigmenteket vagy nehézfémeket tartalmaznak, akkor egészségkárosodást okozhatnak. Ezért az NFH az idén összesen 400 gyermekírószert, radírt, vízfestéket, aszfaltkrétát és zsírkrétát vetett alá laboratóriumi vizsgálatnak. Az eredmények különösen kedvezőek ahhoz képest, hogy a korábbi években a radírok 50 százaléka tartalmazott tiltott lágyítószert - közölte a NFH. lem/ /?utm_source=rssfeed (delmagyar.hu, szeptember 18., szerda) Az önjelölt álpszichológusok ellen vennék fel a harcot Szakmailag megalapozottnak és társadalmi szempontból hasznosnak tartja a hazai pszichológusok három meghatározó szervezete a Magyar Pszichológus Kamara létrehozására tett kormányzati intézkedéseket - olvasható a Magyar Pszichológusok Érdekvédelmi Egyesülete, a Magyar Pszichológiai Társaság és a Magyar Tudományos Akadémia Pszichológiai Tudományos Bizottsága közös közleményében. Úgy vélik, hogy a köztestület megalakulása gátat vethet a képzetlen és önjelölt álpszichológusok térnyerésének, vagyis a kamara tevékenysége az állampolgárok szempontjából fogyasztóvédelmi jellegű. A három testület Balog Zoltán emberierőforrás-miniszternek a kamara létrehozásáról szóló tervezet kapcsán írt levelében közhasznúnak tartja, hogy a megalakuló pszichológuskamara önszabályozó módon járhat el a csaknem tízezer fős magyar pszichológus-társadalom ügyeiben, kontrollálhatja az érintettek szakmai megfelelőségét, munkájuk minőségét, szervezheti képzésüket, és regisztrálhatja a pszichológus végzettséggel rendelkező szakembereket. Hangsúlyozzák, hogy így a mentális segítséget kérők ellenőrizhetik, hogy a pszichológusként fellépők mindegyike valóban rendelkezik-e a megfelelő képzettséggel. A szervezetek szerint még most is gyakori, hogy a mentális segítséget kérő csaknem hárommillió ember egy része jogosulatlan szakmagyakorlóknál szakszerűtlen válaszokat kap problémájára. A kormány hivatalos oldalán olvasható tervezet szövege szerint Magyar Pszichológus Kamara létrehozását tervezi a köznevelésért felelős államtitkárság. A létrehozandó kamara a pszichológusi
20 tevékenységet végzők szakmai, érdek-képviseleti köztestülete lenne, jogi személy, országos feladatés hatáskörrel. (HVG.hu, szeptember 18., szerda) Kevés cég tesz a hamisítás ellen Magyarországon a vállalkozások negyedének ágazatát rendkívül károsan érinti a hamisítás, ugyanilyen arányban vannak azok is, akiknél nem jelent ez problémát. A hamisítás az átlagosnál nagyobb probléma a textil- és ruházati, valamint a számítástechnikai, elektronikai, optikai iparban működő cégeknek derül ki a Hamisítás Elleni Nemzeti Testület (HENT) több mint 450 vezető megkérdezésével készült kutatásából. Vállalati döntéshozók körében ez volt az első termékhamisítással kapcsolatos felmérés. A kérdésekre cégvezetők, műszaki vezetők és marketingvezetők válaszoltak telefonon és mélyinterjúkon. Az eredmények alapján a gyártással foglalkozó vállalatok 28 százalékának van tudomása arról, hogy termékét hamisítják, közülük minden második már megtapasztalta hamisított termékei internetes értékesítését. A cégek számára a hamisítás elsősorban az okozott gazdasági kár, a vállalati presztízsveszteség és márkájuk értékének csökkenése miatt káros. Bár a jelenség elítélésében szinte teljes az egyetértés és az érintett vállalatok komoly gazdasági kárról számolnak be, a relatív többség (52 százalék) mindeddig semmit sem tett a hamisítás megakadályozása érdekében. Az interneten tapasztalható jogsértésekkel szemben is csak a vállalatok 12 százaléka lép fel. Márkavédelemmel a megkérdezett vállalatok 40 százalékánál nem foglalkozik senki. Ahol működik tudatos márkavédelem, ott ez jellemzően a cégtulajdonos vagy cégvezető feladata. Arra a kérdésre, hogy mit jelent a cégek szerint a hamis termék, elsősorban a jogosulatlan használat, másolás (márkanév, szabadalom, know-how) és a rossz minőség jelenik meg: a válaszadók 39 százaléka hangsúlyozta a márkanévvel, cégnévvel való visszaélést, a szellemi tulajdon ellopását, jogosulatlan használatát 17 százalék, míg a hamis termék gyengébb minőségét 29 százalék. A márkanévvel, cégnévvel való visszaélést hangsúlyozó válaszok az átlagosnál nagyobb arányban érkeztek olyan cégektől, amelyek számítógépet, elektronikai, optikai terméket, bútort, járművet vagy járműalkatrészt gyártanak. A minőségi probléma van a hamisítás definíciójának középpontjában az élelmiszer- és italgyártásban. A termékhamisítással küzdő vállalatok fele nem tudta megbecsülni, hogy mekkora a számára így okozott kár. Tíz százalék alatti kárt csak 11 százalékuk becsül és 50 százalék feletti kárt is hasonló arányban feltételeznek. A legjellemzőbb érdemi válasz (az érintettek 36 százaléka) szerint a becsült kár az árbevételük 10 és 50 százaléka között mozog. A HENT által megkeresett cégek csaknem háromnegyede nem vár változást a közeljövőben a termékeit érintő hamisítás kockázataival kapcsolatban, növekedést 16 százalékuk prognosztizál, csökkenést pedig csak 9 százalék. (Napi Gazdaság, szeptember 20., péntek, 16. oldal) Válaszút előtt a hazai bankok A kormány is pontosan tudja, hogy a november elsejei határidőig nem oldhatják meg a bankok a devizahitelesek problémáját - mondta egy tegnapi konferencián Patai Mihály. A Magyar Bankszövetség elnöke szerint a kormány tudatosan igyekszik átalakítani a hazai bankszektort, ennek következményeként egyes pénzintézetek ki is vonulhatnak az országból.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria