text:
A rendőrséggel vagy az illetékes hatósággal való első kapcsolatfelvételkor indokolatlan késedelem nélkül, és bármely rendelkezésre álló módon tájékoztatást kap a büntető feljelentés elfogadhatóságának feltételeiről, valamint az arra vonatkozó jogáról, hogy magánfélként a kártérítési igényével csatlakozzon a polgári peres eljáráshoz (politikós enágon); arról, hogy miként és milyen feltételek mellett részesülhet jogi segítségnyújtásban, nyújthat be kártérítési követelést, vagy vehet igénybe fordítási és tolmácsolási szolgáltatást; a rendelkezésre álló helyreállító igazságszolgáltatásról és azon hatóságokról, amelyek az Ön és az elkövető közötti közvetítés útján eljárhatnak a kár helyreállítása érdekében; a büntetőeljárásban való részvétele következtében felmerült költségei megtérítésének módjáról és feltételeiről; valamint arról, hogy miként tehet panaszt valamely hatósággal szemben, amennyiben úgy érzi, hogy a jogait nem tartották tiszteletben.
A büntetőeljárás során Önt megillető jogokon felül a tájékoztatás szintén kitér
az orvosi ellátáshoz és bármely segítő szakszolgáltatáshoz való hozzáférésre, beleértve a pszichológiai segítséget és az alternatív elhelyezést, valamint arra, hogy miként és milyen feltételek mellett alkalmazhatók védelmi intézkedések.
Amennyiben valamely másik uniós tagállamban rendelkezik lakóhellyel, konkrét tájékoztatást kap arról, hogy miként és milyen feltételek szerint gyakorolhatja a jogait.
Az Önnek nyújtott tájékoztatás terjedelme és tartalma a konkrét igényeitől és személyes helyzetétől, valamint a bűncselekmény típusától és jellegétől függően változik. Az eljárás során az illetékes hatóság mérlegelése alapján az igényeitől függően további és még alaposabb tájékoztatásban fog részesülni (a 4478/2017. sz. törvénynek az illetékes hatósággal való első kapcsolatfelvételtől kezdve történő tájékoztatáshoz való jogról szóló 57. cikke [a 2012/29/EU irányelv 4. cikke]).
Amennyiben a bűncselekmény elkövetésének helyétől eltérő uniós tagállamban rendelkezik lakóhellyel, a bűncselekmény bejelentését követően azonnal nyilatkozattételre hívják fel. Erre a büntetőljárásról szóló törvény (Kódikas Poinikís Dikonomías — a továbbiakban: KPD) rendelkezései alapján kerülhet sor, amelyek lehetővé teszik a kommunikációs technológia, mint például videokonferencia, telefon vagy internet alkalmazását.
Amennyiben Görögországban rendelkezik lakóhellyel és a bűncselekményt eltérő uniós tagállamban követték el, a büntető feljelentést benyújthatja a lakóhelye szerinti városi bíróság ügyészének (eisangeléas plimmeleiodikón), aki a feljelentését a fellebbviteli bíróság (eisangeléas efetón) ügyésze útján indokolatlan késedelem nélkül továbbítja az érintett tagállam illetékes bűnüldöző hatóságának, kivéve, ha az ügyben a görög bíróságok rendelkeznek joghatósággal. Az ügyész nem köteles továbbítani a feljelentését annak a tagállamnak, ahol a bűncselekményt elkövették, ha a görög jogot kell alkalmazni és a büntetőeljárást Görögországban indították meg. Ebben az esetben annak biztosítása érdekében, hogy Ön megfelelő tájékoztatásban részesüljön, valamint a kölcsönös jogi segítségnyújtás előmozdítása érdekében a városi bíróság adott ügyben eljáró ügyésze a fellebbviteli bíróság ügyésze útján indokolatlan késedelem nélkül értesíti a bűncselekmény elkövetési helye szerinti tagállamot.
(A 4478/2017. sz. törvénynek a más tagállamban tartózkodási hellyel rendelkező áldozatok jogairól szóló 64. cikke [a 2012/29/EU irányelv 17. cikke]).
A büntető feljelentés benyújtásakor az eljáró tisztviselő köteles Önt tájékoztatni, hogy a feljelentéséből kaphat egy példányt.
(A 4478/2017. sz. törvénynek az áldozatok jogai a feljelentés megtételekor tárgyú 58. cikke [a 2012/29/EU irányelv 5. cikke]).
A büntető feljelentést a benyújtásakor egyedi feljelentési nyilvántartási számmal látják el (arithmós vivlíou mínysis). E szám lehetővé teszi Önnek, hogy az ügyészségen vezetett nyilvántartás használatával vagy a feljelentés ügyében eljáró iroda megkeresésével nyomon kövesse az ügye alakulását. Szintén igényelhet és kaphat egy az ügy előrehaladásáról kiállított igazolást (pistopoiitikó poreías), amely tartalmazza az ügy aktuális állását (például hogy nyomozást folytatnak a feljelentés hitelességének megállapítása érdekében, vagy előzetes nyomozást végeznek) és ismerteti az egyes szakaszok kimenetelét (például hogy az ügyész megszüntette az eljárást; büntetőjogi vádemelésre került sor és az elkövető ügyében bírósági eljárás indul, amely esetben értesítik a tárgyalás helyéről és idejéről, valamint a vádak jellegéről; tárgyalás előtti bírósági vizsgálat (kyría anákrisi) zajlik, vagy végzésben ejtették a felhozott vádakat vagy megszüntették a büntetőeljárást; bírósági határozatot hoztak, amennyiben a kártérítési igényével magánfélként csatlakozott a büntetőeljáráshoz).
(A 4478/2017. sz. törvénynek az üggyel kapcsolatos tájékoztatáshoz való jogról szóló 59. cikke [a 2012/29/EU irányelv 6. cikke])
Amennyiben nem érti vagy beszéli a görög nyelvet, a büntető feljelentését egy Ön által értett nyelven is benyújthatja vagy a benyújtáshoz szükséges nyelvi segítségben részesülhet, ez azonban minden esetben a büntetőeljárásól szóló törvényben meghatározott feltételek függvénye — az illetékes tisztviselők megfelelően tájékoztatni fogják. Ön igényelheti a feljelentése ingyenes fordítását.
(A 4478/2017. sz. törvénynek az áldozatok jogai a feljelentés megtételekor tárgyú 58. cikke [a 2012/29/EU irányelv 5. cikke])
Amennyiben az eljárás bármely szakaszában tanúként hallgatják meg és nem beszéli vagy érti a görög nyelvet kellő mértékben, Önnek haladéktalanul tolmácsot biztosítanak. A tolmácsoláshoz való jog a hallássérüléssel vagy beszédzavarral rendelkező személyek számára nyújtandó megfelelő segítséget is magában foglalja. Indokolt esetben kommunikációs technológia, úgymint videokonferencia, telefon vagy internet is alkalmazható, kivéve, ha az Önt meghallgató személy a tolmács fizikai jelenlétét elengedhetetlennek tartja (a KPD 233. cikkének (1) bekezdése).
A rendőrség vagy más hatóságok az Önnel való első kapcsolatfelvételkor egyszerű és közérthető nyelven fognak kommunikálni Önnel, történjen az írásban vagy szóban, melynek során figyelemmel vannak a személyes jellemzőire, úgymint az életkora, érettsége, intellektuális és szellemi képessége, iskolázottsága, nyelvi készsége, fennáll-e bármilyen hallássérülése vagy beszédzavara, illetve hogy ki van-e téve olyan súlyos érzelmi szenvedésnek, amely amely befolyásolhatja a megértési képességet vagy azt a képességet, hogy megértesse magát. A jogairól szóló útmutató elérhető írásban a leggyakrabban beszélt nyelveken, valamint Braille írásban is (a 4478/2017. sz. törvény 56. cikkének (2) bekezdése [a 2012/29/EU irányelv 3. cikke]. Ezen felül, amennyiben hallássérüléssel vagy beszédzavarral rendelkezik, tolmács részéről megfelelő segítségben fog részesülni (a KPD 233. cikkének (1) bekezdése).
Amennyiben kiskorú (18. életévét még nem töltötte be), a bűncselekményt a nevében a jogi képviselője (szülő vagy gyám) nyújthatja be. A 12. életévének betöltését követően a bűncselekményt bejelentheti a jogi képviselőjével együtt (a büntető törvénykönyv 118. cikkének (2) bekezdése [Poinikós Kódikas — a továbbiakban: PK]).
A büntetőeljárás során Önt a bűncselekmény jellegétől függően illetik meg speciális jogok. Például ha Ön a személyes vagy szexuális szabadsága megsértésének, emberkereskedelem, szexturizmus, elhurcolás, emberrablás vagy szexuális bűncselekmény áldozatává vált, jogosult:
betekinteni az ügye irataiba, akkor is, ha a büntetőeljáráshoz magánfélként nem csatlakozott (a KPD 108A. cikke);
ahhoz, hogy a meghallgatásáról hangfelvétel készüljön a további büntetőeljárás során történő felhasználása érdekében, amellyel elkerülhető, hogy az ügyész vagy a bíróság előtt ismételten meg kelljen jelennie (a KPD 226A. cikke);
pszichológus vagy gyermek pszichiáter segítségét igénybe venni a tanúként történő meghallgatása során;
tájékoztatást kapni arról, hogy az elkövetőt szabadon engedték-e (KPD 108A. cikke);
távoltartó határozatot igényelni az elkövetővel szemben, amely megtiltja az elkövető számára, hogy kapcsolatba lépjen Önnel vagy az otthona közelébe menjen.
Továbbá minden esetben jogosult:
egyéni értékeléshez annak megállapítása érdekében, hogy kell-e különleges védelmi intézkedéseket alkalmazni, amennyiben fennáll az ismételt áldozattá válás kockázata (a 4478/2017. sz. törvénynek az áldozatok egyéni értékelése specifikus védelmi szükségleteik meghatározása érdekében tárgyú 68. cikke [a 2012/29/EU irányelv 22. cikke];
az ügyészi vagy bírósági hatóságoktól kiskorú számára gyám (epimelitís anilikón) kijelölését kérni, aki a büntetőeljárás bármely szakaszában képviselheti Önt, amennyiben a szülei nem tudnak eljárni a képviseletében, nincs kísérője, illetve elszakadt a családjától (a 4478/2017. sz. törvény a specifikus védelmi szükségletekkel rendelkező áldozatok védelemhez való joga a büntetőeljárás során tárgyú 69. cikkének (2) bekezdése [a 2012/29/EU irányelv 23. és 24. cikke];
magánfélként kártérítési igényével a jogi képviselője segítségével az eljáráshoz való csatlakozását kérni (a KPD 82. cikkének (2) bekezdése).
Az eljárás aktuális szakaszáról tájékoztatást kaphat az ügyészségtől, amennyiben az ügy iratait (dikografía) megküldték az ügyész részére.
Amennyiben Ön a büntetőeljáráshoz magánfélként csatlakozott, azt követően, hogy a vádlottat felhívták a védekezési nyilatkozata megtételére (apología), vagy letartóztatási parancsot (éntalma sýllipsis) vagy előállításra vonatkozó parancsot (éntalma viaías prosagogís) bocsátottak ki (a KPD 108. cikke), vagy a hatóságok nyilatkozattételre beidéztek egy gyanúsítottat, Ön megismerheti az ügyiratok tartalmát és az iratokról másolatokat kaphat. Addig az időpontig az eljárás bizalmas.
Az áldozatsegítő és áldozatvédő szolgálatok tájékoztatást, tanácsadást és segítséget nyújtanak azzal kapcsolatban, hogy miként tudja a jogait gyakorolni, ideértve a bűncselekmény következtében Ön által elszenvedett sérelem miatti kártérítési jogosultságot, valamint a büntetőeljárásban magánfélként vagy tanúként betöltött szerepéről (a 4478/2017. sz. törvénynek az áldozatsegítő szolgálatok által biztosított támogatásról szóló 62. cikke [a 2012/29/EU irányelv 9. cikke]).
Amennyiben tanúként történő meghallgatására kerül sor, az előzetes vizsgálatot folytató ügyész vagy rendőrségi tisztviselő, vagy a körzeti büntetőbíró (ptaismatodíkis) vagy a nyomozási bíró (anakritís)idézést kézbesít az Ön számára . Az idézés kézhezvételét követően meg kell jelennie és tanúvallomást kell tennie előttük. Meg fogják kérni, hogy adja elő a történteket, és vélhetően további kérdéseket fognak feltenni. Megtagadhatja a vallomástételt, amennyiben Ön a gyanúsított hozzátartozója (a KPD 222. cikke).
Amennyiben hallássérült vagy beszédében akadályozott, a kihallgatást írásban folytathatják le. Ha nem beszél görögül, joga van ahhoz, hogy ingyenesen tolmácsot biztosítsanak Önnek.
Amennyiben emberkereskedelem áldozata, Ön a tanúk egy különleges csoportjába tartozik: a nyomozást folytató rendőrségi vagy bírósági tisztviselőkkel együttműködő pszichológus vagy pszichiáter részéről előzetesen segítségben részesül, aki megfelelő diagnosztikai módszerek használatával felméri az értelmi képességeit és a pszichológiai állapotát. A pszichológus vagy pszichiáter részt vesz a meghallgatásán. A jogi képviselője szintén elkísérheti, kivéve, ha a nyomozási bíró indokolással ellátott végzésben a jogi képviselő részvételét kizárja.
A tanúvallomását leírják és, lehetőség szerint, audiovizuális módon rögzítik, hogy a bíróság számára elektronikusan benyújtható legyen, amely esetben az eljárás későbbi szakaszaiban nem szükséges fizikailag jelen lennie.
Amennyiben az ügy családon belüli erőszakkal kapcsolatos és Ön a család tagja, a tanúvallomását nem eskü alatt veszik fel. Kiskorúsága esetén nem idézik be tanúként a bíróság elé. Ehelyett írásban nyilatkozatot tehet, amelyet majd a bíróság tárgyaló helyiségében felolvasnak, kivéve, ha a fizikai jelenlétét elengedhetlennek tekintik.
A meghallgatását követően kérheti az esetlegesen felmerült költségei (utazási vagy szállásköltségek) megtérítését attól a hatóságtól, amely Ön tanúként idézte (a KPD 288. cikke).
A bűncselekmény természetétől, valamint a büntetőeljárásban betöltött szerepétől függően különböző típusú védelmi lehetőségek állnak rendelkezésre.
Ha Ön szervezett bűnözés vagy terrorizmus áldozata, és bűncselekmény feltárására irányuló, tárgyalás előtti bírósági nyomozás részeként beidézték, hogy mint fő tanú tegyen vallomást, az esetleges megtorlással vagy megfélemlítéssel szemben különleges védelmet igényelhet. Az ügytől függően a rendelkezésre álló védelem magában foglalhat rendőrségi védelmet, az anonimitása védelmét (a nevét, születési helyét, otthoni és munkahelyi címét, foglalkozását, életkorát stb. minden írásos feljegyzésből törlik), vagy akár a személyazonossága megváltoztatását és másik országba történő áttelepítését. Kérheti, hogy a tanúvallomását audiovizuális technológia segítségével tehesse meg. Amennyiben közintézménynél dolgozik, azt is kérheti, hogy átmenetileg vagy véglegesen helyezzék át egy másik beosztásba. A védelmi intézkedések a hozzájárulásától függnek, és csak a saját biztonságához szükséges mértékben korlátozzák a szabadságát; az intézkedések felfüggeszthetők, ha azt írásban kéri, vagy nem működik együtt a sikerük biztosítása érdekében (a tanúvédelemről szóló 2928/2001. sz. törvény 9. cikke).
Ha Ön családon belüli erőszak áldozata, az ügyében eljáró rendőrségi tisztviselők semmilyen körülmények között nem fedhetik fel az Ön személyazonosságát, az elkövető személyazonosságát, az Ön lakcímét, vagy bármely olyan információt, amelyből az Ön személyazonossága esetleg megállapítható (a 3500/2006. sz. törvény 20. cikke).
Áldozatként Ön írásban kérheti olyan intézkedések megtételét, amelyek megakadályozzák az Ön vagy családtagjai és az elkövető közötti bármely kapcsolatot azokon a helyeken, ahol a büntetőeljárás zajlik. A kérelmét az eljárás bármely szakában a büntetőeljárás helye szerinti háromtagú városi bírósági tanács (trimelés plimmeleiodikeío) bírálja el a bűncselekményekre vonatkozó gyorsított eljárással összhangban in flagrante delicto
(A 4478/2017. sz. törvénynek az áldozat és az elkövető közötti kapcsolat elkerüléséhez való jogról szóló 65. cikke [a 2012/29/EU irányelv 19. cikke]).

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Az Európai Unió Bírósága válaszolt a Szombathelyi Törvényszék által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel kapcsolatosan
Címlap > Az Európai Unió Bírósága válaszolt a Szombathelyi Törvényszék által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelemmel kapcsolatosan
2014. ápr. 24. - 14:54, OBH-Sajto2
Az Európai Unió Bírósága 2014. április 3-án meghozott indokolt végzésében választ adott a Szombathelyi Törvényszék által előterjesztett előzetes döntéshozatal iránti kérelem tárgyában.
Az előzetes döntéshozatal iránti kérelem szempontjából lényeges tényállás szerint a felperes 2008. október 15-én jelzálogkölcsön-szerződést és zálogjogot alapító szerződést kötött a R. Bank Zrt.-vel. Megállapodtak abban, a szerződésekkel összefüggő jogvita esetében – néhány kifejezetten meghatározott kivétellel – a Pénz- és Tőkepiaci Állandó Választottbíróság három választottbírából álló tanácsának kizárólagos illetékességét kötik ki. A szerződés szerint a bank tájékoztatást nyújtott a választottbíróság, illetve a rendes bíróság eljárási szabályainak különbségeiről. Felhívta a fogyasztó figyelmét arra, hogy a választottbírósági eljárás egyfokú, nincs lehetőség fellebbezésre, továbbá kiemelte, a választottbírósági eljárás megindítása, illetve lefolytatása során felmerülő költségek általában meghaladják a rendes bírósági eljárással felmerülő költségeket. E kikötést a felek egyedileg nem tárgyalták meg.
A Szombathelyi Törvényszék előtt folyamatban lévő perben a felperes e szerződési feltételek semmisségének megállapítását is kérte. Álláspontja szerint az említett kikötés a bankot előnyös helyzetbe hozták, másrészt jogorvoslathoz való alkotmányos jogát indokolatlanul korlátozták.
Az Európai Unió Bírósága rámutatott arra, a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 3. cikkének (1) és (3) bekezdéseit, valamint a melléklet 1.pontjának q) alpontját úgy kell értelmezni, hogy az érintett nemzeti bíróság feladata annak megállapítása, hogy az említett szerződés megkötését kísérő körülmények összességére tekintettel tisztességtelennek kell-e tekinteni azt a feltételt, amely a bank és a fogyasztó között létrejött jelzálogkölcsön-szerződésben az e szerződéssel összefüggésben keletkezett jogviták esetére olyan állandó választottbíróság kizárólagos illetékességét köti ki, amelynek határozatai ellen a belső jog szerint nincs helye fellebbezésnek. Az Európai Unió Bírósága a nemzeti bíróság számára szempontokat is meghatározott. Így köteles megvizsgálni, a kérdéses feltétel tárgya vagy hatása az-e, hogy kizárja vagy gátolja a fogyasztó jogainak érvényesítését peres eljárás kezdeményezése vonatkozásában, vagy más jogorvoslati lehetőség igénybe vételében, és figyelembe kell venni azt, hogy a szerződés megkötése előtt a fogyasztó számára a választottbírósági eljárás és a rendes bírósági eljárás közötti különbségre vonatkozóan nyújtott általános tájékoztatás e feltétel tisztességtelen jellegét önmagában nem zárhatja ki. Ha a nemzeti bíróság arra a következtetésre jut, hogy a választottbírósági kikötést tartalmazó feltétel tisztességtelen, úgy feladata az is, hogy határozza meg valamennyi, a belső jog értelmében ebből eredő következményt abból a célból, hogy e feltétel a fogyasztóra nézve kötelezettséget ne jelentsen.
Megjegyzendő, a Szombathelyi Törvényszék előzetes döntéshozatal iránti kérelmét követően 2013. október 15-én meghozott 3/2013. Polgári jogegységi határozatában a Kúria úgy döntött, miszerint fogyasztói szerződésben az általános szerződésen feltételen, vagy egyedileg meg nem tárgyalt feltételen alapuló választottbírósági kikötés tisztességtelen. A bíróság e kikötés tisztességtelenségét hivatalból köteles észlelni, de annak semmisségét csak akkor állapíthatja meg, ha a fogyasztó – a bíróság felhívására – arra hivatkozik.
Forrás webcím: https://birosag.hu/media/aktualis/az-europai-unio-birosaga-valaszolt-szombathelyi-torvenyszek-altal-eloterjesztett

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság


text:
AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET - PDF
AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET
Download "AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET"
1 AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG ÉS A MAGYAR DEMOKRATIKUS ÁTMENET CATHERINE DUPRÉ KÖNYVÉRÔL * I ban példátlan nemzetközi egyetértéssel fogadták el azt a dokumentumot, amely kimondja, hogy az emberiség családja minden egyes tagja méltóságának, valamint egyenlô és elidegeníthetetlen jogainak elismerése alkotja a szabadság, az igazság és a béke alapját a világon. 1 Az Emberi jogok egyetemes nyilatkozatának harminc cikke az emberi méltóság nevében hív fel egy sor emberi jog védelmére. Ahogy Jacques Maritain találóan megjegyezte: hogy az egyetemes nyilatkozat harminc húrján melódiák születnek vagy fals nyikorgás hangzik fel, fôként attól függ, kialakul-e az emberi méltóság kultúrája. 2 A német alaptörvény (1. cikk), az évi izraeli alaptörvény az emberi méltóságról és a szabadságról (2. cikk), a dél-afrikai átmeneti alkotmány (10. cikk) és a demokratikus átmenetet lezáró alkotmány (10. cikk) nagyon különbözô alkotmányos és jogi kultúrában rendelkezik az emberi méltóság védelmérôl. 3 E méltóságklauzulák nem maradtak üres frázisok: a joggyakorlatban az alapjogvédelem és az alkotmányosság sarokköveivé váltak. A német alaptörvénynek a méltóság sérthetetlenségét kimondó cikkét alapelvi igénnyel fogalmazták meg, 4 a német szövetségi Alkotmánybíróság pedig alapjogi gyakorlatának központi elemévé tette az emberi méltóság sérthetetlenségét. 5 A Lüth-ügyben a német bíróság kimondta, hogy az alaptörvény nem értéksemleges, az alapjogi rendelkezések objektív értékhierarchiát képeznek le és védenek. Bár az értékhierarchia elrendezôdése egyes esetek körülményeinek megfelelôen változik, az értékrend középponti eleme a közösségben szabadon kibontakozó személyiség méltósága. 6 A német joggyakorlat tehát nem örök érvényû méltóságfogalomra támaszkodik, a német Alkotmánybíróság teret enged módosulásainak. 7 Az apartheid örökségével nap mint nap szembesülô dél-afrikai Alkotmánybíróság joggyakorlatának szintén hangsúlyos eleme az emberi méltóság védelme. Az emberi méltóság védelmi körének kialakításakor a dél-afrikai alkotmánybírák ötvözték a nyugati alkotmányos gyakorlatban kialakított méltóságfogalom elemeit az afrikai kultúrkörben ismert megközelítések sajátosságaival. A halálbüntetés eltörlését kimondó Makwanyane-határozatban 8 Chaskalson bírónak a bíróság közös álláspontját ismertetô indokolása a méltóságfogalom külföldi és nemzetközi joggyakorlatban ismert elemeire alapoz. Ezt a megközelítést Mokgoro bírónô párhuzamos véleményében az ubuntu elemeivel gazdagította. 9 Az ubuntu általánosságban emberiességet jelent. Legalapvetôbb jelentése: személyiség és moralitás. Átvitt értelemben, mint umuntu ngumuntu ngabantu, hangsúlyozza a közösséghez tartozásnak a közösség fennmaradásában betöltött központi szerepét. Olyan elemeket ötvöz, mint a közösséghez tartozás, könyörület, tisztelet, emberi méltóság, a közösség alapvetô elveinek tiszteletben tartása és a közösségi összetartozás, de legelemibb jelentésében az emberi méltóságot és a moralitást jelöli. 10 A dél-afrikai demokratikus átmenetet lezáró alkotmány szövege nem említi az ubuntut, az Alkotmánybíróság azonban megôrizte joggyakorlatában. 11 Az ubuntu olyan iránytûvé vált, amely az alkotmány egyes rendelkezéseinek értelmezésekor segíti az eligazodást a lehetséges értékválasztások között Dél-Afrika soknemzetiségû, multikulturális politikai közösségében. 12 Eltérôen a német, izraeli és dél-afrikai alkotmányoktól, egy sor alaptörvény köztük Kanada, Franciaország, illetve az Egyesült Államok alkotmánya nem tesz említést az emberi méltóság védelmérôl. Az elmúlt években azonban ezen országok alkotmányjogi gyakorlatában is feltûnt egyes alapjogok méltóság alapú megközelítése. A Law kontra Kanada-ügyben Iacobucci bíró kifejtette: a kanadai alapjogi Charter diszkriminációt tiltó 15. cikkének célja, hogy megakadályozza az alapvetô emberi méltóságnak és szabadságnak a hátrányos megkülönböztetés, sztereotípiák, politikai vagy társadalmi elôítéletek miatt bekövetkezô sérelmét; valamint hogy elômozdítson egy olyan társadalmi rendet, amely- * DUPRÉ: Importing the Law in Post-Communist Transitions (Rendszerváltáskori jogátvétel a posztkommunista országokban), Oxford, Hart Publishing, 2003, 217 oldal. 216 / SZEMLE2 ben a jog mindenkit egyenlô emberi lényként, illetve a kanadai társadalom gondoskodására, megbecsülésére és figyelmére azonos módon képes és érdemes egyenértékû tagjaként ismer el. 13 Kifejezett alkotmányos rendelkezés hiányában a francia alkotmány preambulumában felhívott évi alkotmány preambulumának nyitó gondolataira 14 hivatkozva a francia Alkotmánytanács a bioetika ügyben megállapította, hogy az emberi méltóság védelme alkotmányos jelentôségû elv (principe a valeur constitutionelle). 15 Az emberi méltóság sérthetetlenségét az Egyesült Államok alkotmánya sem említi. Talán ezért is okozott meglepetést Brennan bíró, amikor 1972-ben a Furman kontra Georgia-ügyben az emberi méltóság sérthetetlenségére hivatkozva tartotta alkotmányellenesnek a halálbüntetést. 16 Négy év múlva azonban az emberi méltóság védelmében fellépô Brennan bíró kisebbségben maradt a Legfelsô Bíróságban a halálbüntetés alkotmányosságát támogatók többségével szemben. 17 A méltóság alapú érvelés az 1990-es években jelent meg újra a bíróság alapjogi ítéleteiben. A Casey-ügyben O Connor bírónô kijelentette, hogy a terhesség megszakításáról hozott döntés az ember életében talán az egyik legszemélyesebb döntés, az emberi méltóság és az önrendelkezés megnyilvánulása, és mint ilyen, a 14. alkotmánykiegészítés alapján a szabadság alkotmányos védelmi körébe tartozik. 18 A közelmúltban pedig a Lawrence kontra Texas-ügyben a Legfelsô Bíróság többségi álláspontja egyértelmûen kimondta: az alkotmány biztosítja, hogy nagykorú személyek személyi szabadságuk és méltóságuk megôrzése mellett magánéletük részeként homoszexuális kapcsolatot létesítsenek. 19 Az emberi méltóság védelme az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) joggyakorlatában is egyre hangsúlyosabb szerephez jut. Kezdeti gyakorlatában a testület az emberi méltóság védelmét a kínzás és az embertelen bánásmód tilalmának (3. cikk) kontextusában említette. 20 Néhány elejtett hivatkozás 21 nyomán a Pretty-ügyben az emberi méltóság védelmét a magánszféra-védelem meghatározó elemévé emelte 22 Ezt követôen az EJEB többször is megerôsítette a magánszféra védelme és az emberi méltóság kapcsolatát, ismételten kiemelve, hogy az emberi méltóság és szabadság védelme az egyezmény lényege. 23 E példák ismeretében nem meglepô, hogy a nizzai alapjogi karta 1. cikkében rendelkezik az emberi méltóság sérthetetlenségérôl. 24 II. Catherine Dupré könyve az emberi méltóság védelmének a demokratikus átmenetben betöltött szerepét vizsgálva betekintést nyújt az emberi méltóság kultúrájának egyik dimenziójába. A magyar Alkotmánybíróságnak az emberi méltósághoz való jogra vonatkozó joggyakorlata Dupré szerint úgy érthetô meg, mint az importált külföldi jog magyar viszonyokra történô alkalmazása. Feltevése szerint igazolható, hogy az AB a természetjogi érvelés mintájára szelektíven adaptálta a német szövetségi Alkotmánybíróság méltóságfogalmának egyes elemeit (154). A magyar alkotmánybírák külsô forrásból származó, ám történeti és nemzeti közegükbôl kiszakított értékválasztásokkal itatták át a magyar alkotmány szövegét (11 12, ), s az így létrehozott méltóságfogalmat használta fel aztán az AB a kommunista örökség lebontására (6. fejezet). Amint Dupré megjegyzi, a posztkommunista alkotmányokban az emberi méltósághoz való jog nem közönséges alapjog, sokkal inkább jelképes kijelentés egy eljövendô társadalmi berendezkedésrôl (7, 25 26). Bár az emberi méltóság védelmének nyelvén szólnak, a posztkommunista alkotmányokat olvasva nem árt az óvatosság: nem könnyû különbséget tenni ígéret és reflex között. A kommunista alkotmányfelfogás szerint egy alkotmány legyen programadó [... az] az alkotmány, mely a jövôrôl lázálmodik [...] képtelen a társadalmat, a polgárokat megvédeni az államhatalomtól [...] Az alkotmányosságot szolgáló, mûködô [...] alkotmányok nem egy megvalósítandó jövôbeli társadalmat írnak elô, másról szólnak. A mindenkori elôzô rendszerrel kapcsolatos félelmekrôl, és hogy ezek alapján miként kellene gyakorolni a hatalmat. 25 Egy új demokrácia játékszabályait kialakító alkotmánybíróságnak számos kihívással kell szembenéznie; ilyenkor a külföldi joggyakorlatból vett minták megbízható megoldási lehetôségekkel kecsegtetnek. Dupré úgy találja, hogy ilyen pillanatokban a magyar AB a modern alkotmányok szabályozási megoldásaira hivatkozva valójában a német alkotmányjogi gyakorlat egyes elemeit importálta (89 95). Ez a választás egyrészt a német szövetségi Alkotmánybíróság értelmezési gyakorlatának presztízsével és sikerével indokolható, másrészt annak tudható be, hogy a magyar bírák a szóba jöhetô külföldi példák közül a német alkotmányjogot ismerték a legjobban (95 101). Nem elhanyagolható szempont továbbá, hogy a német Alkotmánybíróság egyes döntései valóban jól alkalmazhatónak bizonyultak a magyar AB elôtt megforduló ügyekben ( ). Dupré elemzése számos ponton mutat ki rokonságot (például 92 94), illetve szövegszerû egyezéseket (66 68, 96 97) a német és a magyar alkotmánybírósági határozatok indokolásában. Nem lép túl azonban az egybeesések bemutatásán, így az olvasóra bízza, összefüggésbe hozhatók-e ezek az egyezések, s ha igen, SZEMLE / 2173 mennyiben, a német és a magyar jogrendszer és jogi kultúra közös hagyományaival. A könyv központi kérdése, hogy miként járult hozzá a magyar AB által szelektíven importált német méltóságfogalom a demokratikus átmenet során a magyar alkotmányosság megteremtéséhez. A német és a magyar abortusz határozatok 26 összehasonlító elemzése egyértelmûen kimutatja, hogy bár vannak hasonlóságok a két alkotmánybíróság méltóságfelfogásában, a bíróságok gondolatmenete lényegesen eltér egymástól (114). Dupré úgy találja, hogy a magyar AB az emberi méltóság liberális koncepcióját vallja magáénak, az egyéni önrendelkezést hangsúlyozva, miközben háttérbe szorítja a méltóságfogalomnak a német joggyakorlatban közismerten meghatározó szerepet betöltô közösségi és társadalmi vonatkozását (149). Dupré szerint ez a liberális-individualista méltóságfelfogás 27 a magyar halálbüntetés határozat egyik gyenge pontja, mivel a magyar AB az egyén méltóságára hivatkozva figyelmen kívül hagyta a társadalom büntetés iránti igényét és más bûnmegelôzési szempontokat (124). Ez a megközelítés kétségkívül eltér a magyar szakirodalomban ismert álláspontoktól. Szinte közhely, hogy a magyar alkotmánybírósági gyakorlatban az emberi méltóság több szinten és formában élvez védelmet. Az emberi méltóság védelmének ezen összetett rendszerét az AB évtizedes munkával alakította ki, olyan határozatok hosszú sora révén, amelyeknek csupán töredéke jutott el az idegen nyelvû szakmai közönséghez. Az emberi méltósághoz való jognak az élethez való joggal egységben alkotott sérthetetlensége a magyar méltóságvédelem építményének legmagasabb az eutanázia határozatban 28 nemrég kissé megbillent szintje. A magyar alkotmányos méltóságvédelemnek a külsô megfigyelô számára talán legtalányosabb eleme a rendszer legalacsonyabb szintje: az egyenlô méltóságú személyként kezelés elve. Az AB ennek segítségével terjesztette ki az alkotmány 70/A. -ának védelmi körét a hátrányos megkülönböztetés mindazon eseteire, amelyeket az alkotmány nem nevesít. Mivel kisegítô jogvédelmi mechanizmus, az egyenlô méltóságú személyként kezelés elve igen különbözô esetekben merül fel, gyakran olyan kérdésekben, amelyek megválaszolását látszólag más, hangsúlyosabb alkotmányjogi megfontolások határozzák meg. A kárpótlási ügyek jól példázzák, mennyire összetett feladat a méltóságfogalom megragadása az AB érvelésében. Az életüktôl és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlása kapcsán az AB vizsgálta, alkotmányos-e a törvényben a koncentrációs táborok és a munkatáborok áldozatainak megkülönböztetése a kárpótlási eljárásban. 29 A törvényi különbségtétel alkotmányosságát az AB az egyenlô méltóságú személyként kezelés mentén vizsgálta. Az emberi méltóság védelmén túl azonban az érdemi elbírálás során az AB kárpótlási ügyekben kialakított joggyakorlatának alapelvei bizonyultak meghatározónak; így például a kárpótlás ex gratia természete, valamint a törvényhozó mérlegelési szabadsága. A kárpótlási ügyekbôl ismert joggyakorlat alapelveinek következetes alkalmazása, valamint az egyenlô méltóságú személyként kezelés kisegítô jellege tehát legalább részleges magyarázatot adhat az ügyben a méltóság alapú érvelésnek Dupré szerint megfigyelhetô sutaságaira ( ). Az emberi méltósághoz való jogot érintô magyar joggyakorlat központjában az emberi méltóságot mint anyajogot, általános személyiségi jogot, illetve mint önrendelkezési szabadságot tételezô ügyek állnak (66 68). 30 Az általános személyiségi jog vonzáskörében az AB olyan jogi tárgyaknak biztosít védelmet, amelyeket az alkotmány nem nevesít alapjogként, a jogkorlátozás mércéje pedig az AB által rendszeresen alkalmazott alapjogi teszt (szükségesség-arányosság). Dupré téziseinek erényei épp ezen ügyek vizsgálata során mutatkoznak meg (75 86, ). Itt mutatható ki a legélesebben, hogyan használta fel az AB a 1990-évek közepén az emberi méltósághoz való jogból, illetve az általános személyiségi jogból levezetett jogokat az állam hatalmának korlátozására. Ebben az idôszakban az AB gyakorlatában a szubszidiárius alapjogok perifériára szorították az alkotmánynak az évi módosításokat megelôzô idôkbôl származó, kétes pedigréjû rendelkezéseit ( ). Dupré szerint az AB felszámolta ugyan a szocialista alkotmányosság maradványait, de a múlt örökségével nem nézett szembe (191). Mindez igazolni látszik Hannah Arendtnek az emberi jogokról és az emberi méltóságról tett megfigyeléseit, valamint megfelel annak a szerepfelfogásnak, amelyet az AB az igazságtételi és kárpótlási ügyekben nyíltan kifejtett. Arendt A totalitarizmus gyökerei 31 címû mûvében nem foglalja ugyan rendszerbe az alkotmányosságról és az emberi jogokról alkotott nézeteit, hangsúlyozza azonban, hogy az alkotmányos demokrácia intézményeinek elsôdleges feladata, hogy védelmet nyújtsanak a totalitárius államok szabadságkorlátozó eszközeivel és törekvéseivel szemben. 32 Ebben a megvilágításban az AB individualista méltóságfelfogása nem tûnik megfontolatlan alapjog-értelmezési stratégiának. A magyar AB nem tekintette feladatának, hogy ítélkezzen a múlt és az elmúlt politikai rendszerek felett. A Zétényi Takács-ügyben hozott határozat emlékezetes szavaival: A rendszerváltás a legalitás alap- 218 / SZEMLE4 ján ment végbe [...] A régi jog továbbra is hatályban maradt. Az elmúlt fél évszázad különbözô rendszereinek legitimitása ebbôl a szempontból közömbös, illetve a jogszabály alkotmányossága tekintetében nem értelmezendô kategória. 33 Sólyom László, az AB elsô elnöke egyértelmûvé tette, hogy az AB a jogfolytonosság és a jogállamiság alapjain, az alapjogi aktivizmus eszközeivel építette fel joggyakorlatát. 34 Az elmúlt rendszer maradványainak felszámolása és az új, demokratikus alkotmányos berendezkedés kialakítása során az AB tehát bevallottan az alapjogvédelem eszközeire támaszkodott. Ahogy a demokratikus átmenetek mélyebb összefüggéseit vizsgálva Ruti Teitel is megállapította, a legalitáshoz való néhol esetleges ragaszkodás a liberális állam olyan sajátossága, mely az átmeneti alkotmányosság idôszakában a politikai identitás kialakításának a jogok és kötelezettségek nyelvén ad jogi keretet. 35 III. Az Emberi jogok egyetemes nyilatkozata korában a nyugati kultúrkörben az emberi méltóság védelme elválaszthatatlanul kapcsolódik az emberi jogok tiszteletben tartásához. A nyugati emberi jogi kánon védelmezôi aprólékos vizsgálódás tárgyává tesznek minden olyan kísérletet, amely az emberi méltóságot vagy az emberi jogokat más szempontok szerint láttatja. 36 Innen szemlélve az iszlám tanításai, az ázsiai értékek vagy a demokratikus átmenet alkotmányossága csupán eltérések az elfogadott egyetemes mércétôl. Nem kizárható azonban, hogy ezen eltérések némelyike az emberi jogok védelmezôi számára sem tanulság nélkül való alternatív megközelítési lehetôségeket rejt magában. Hiszen amint azt a fenti példák is igazolják, az emberi méltóság fogalma nem ragadható meg egy örök idôkre szóló egyetemes definícióval. Az alkotmánybíráskodásban használt méltóságfogalom megértésének elôfeltétele az adott bíróság joggyakorlatát övezô történelmi, társadalmi, jogi és politikai kontextus alapos ismerete. Az emberi méltóság fogalmának megismerése nem pusztán úri passzió egy olyan korban, amelyben a valóság egy mûködôképes megoldás reményében egy napon szállítja a biotechnológia legújabb kihívásait és a frissen legyôzött diktátortól megszabadított sokvallású politikai közösség problémáit az emberi jogok védelme iránt érdeklôdô közösség színe elé. Catherine Dupré könyve e napi kihívások árnyékában kínál lehetôséget az emberi méltóság és a demokratikus átmenet viszonyának újragondolására. Uitz Renáta JEGYZETEK 1. Emberi jogok egyetemes nyilatkozata, Idézi Mary Ann GLENDON: Knowing the Universal Declaration Of Human Rights, Notre Dame Law Review, 1998, 1153, Lásd Emberi jogok, szerk. HALMAI Gábor, TÓTH Gábor Attila, Budapest, Osiris, 2003, (a továbbiakban Emberi jogok). 4. Ernst BENDA: The Protection of Human Dignity (Article 1 of the Basic Law), SMU Law Review, 2000, 443, A német joggyakorlat ismertetése magyarul: Emberi jogok, BVerfGE 7, 198 (1958). 7. Lásd például BVerfGE 45, 187 (1977). 8. S. versus Makwanyane and Another, CCT/3/94; 1995(3)SA 391 (CC); 1995(6) BCLR 665 (CC) (a továbbiakban S. versus Makwanyane). 9. Az ubuntu szó zulu nyelven olyan fogalmat jelöl, amelynek megfelelôje egy sor más afrikai nyelvben is megtalálható, az angol nyelvû szótárak azonban nem tartalmaznak ehhez hasonló kifejezést. Peter Norbert BOUCK- AERT: Shutting Down the Death Factory. The Abolition of Capital Punishment in South Africa, Stanford Journal of International Law, 1996, 287, S. versus Makwanyane, para 38 (Mokgoro bírónô párhuzamos véleménye). 11. Például Hoffmann versus South African Airways (CCT17/ 00), 2001 (1) SA 1 (CC); 2000 (11) BCLR 1235 (CC). 12. Lourens M. du PLESSIS: The Evolution of Constitutionalism and the Emergence of a Constitutional Jurisprudence in South Africa, An Evaluation of the South African Constitutional Court s Approach to Constitutional Interpretation, Saskatchewan Law Review, 1999, 2999, Law and Canada (Minister of Employment and Immigration). 14. Annak a gyôzelemnek a másnapján, amelyet a szabad emberek arattak az emberi nem szolgasorba kényszerítése és a lealacsonyítására törekvô rendszerek felett, a francia polgárok ismételten kijelentik, hogy az emberi lét, tekintet nélkül a faji, vallási vagy meggyôzôdésbeli különbségekre, elidegeníthetetlen és szent jogokat élvez. (Saját fordítás.) 15. Décision n /344 DC du 27 juillet 1994, 2. Considerant. Megerôsítésére lásd Décision n DC du 16 juillet Furman versus Georgia, 408 US 238, 257 (1972) (Brennan bíró párhuzamos véleménye). 17. Gregg versus Georgia, 428 US 153 (1976). 18. Planned Parenthood versus Casey, 505 US 833 (1992). A tizennegyedik alkotmánykiegészítésben védett szabadság, valamint az önrendelkezés és méltóság kapcsolatá- SZEMLE / 2195 ra lásd még O Connor bírónô párhuzamos véleményét: Cruzan versus Director, Missouri Department of Health, 497 US 261, 289 (1990). 19. Lawrence versus Texas, 123 S. Ct. 2472, 2478 (2003) (Kennedy bíró). 20. Mark JANIS, Richard KAY, Anthony BRADLEY: European Human Rights Law, Text and Materials, Oxford, Oxford University Press, 20012, Lásd C. R. versus United Kingdom, application no /92, 22 November 1995; Kokkinakis versus Greece, application no /88, 25 May 1993 (Martens bíró részbeni különvéleménye); Cossey versus United Kingdom, application no /84, 27 September 1990 (Martens bíró különvéleménye). 22. Pretty versus United Kingdom, application no. 2346/02, 29 April I. versus United Kingdom, application no /94, 11 July 2002; Goodwin versus United Kingdom, application no /95, 11 July 2002; Van Kück versus Germany, application no /97, 2 June Az alapjogi karta teljes szövegét lásd Fundamentum, 2001/1, vagy Emberi jogok, SAJÓ András: Az önkorlátozó hatalom, Budapest, KJK MTA Állam- és Jogtudományi Intézet, BVerfGE 39, 1 (197) és BVerfGE 88, 203 (1993), illetve 64/1991. (XII. 17.) és 48/1998. (XI. 23.) AB határozat /1990. (X. 23.) AB határozat /2003. (IV. 28.) AB határozat /1996. (VI. 26.) AB határozat /1990. (IV. 23.) AB határozat. 31. Hannah ARENDT: A totalitarizmus gyökerei [1973], ford. BRAUN Róbert, Budapest, Európa, 1992, különösen Jeffrey ISAAC: A New Guarantee on Earth, Hannah Arendt on Human Dignity and the Politics of Human Rights, American Political Science Review, 1996, /1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, SÓLYOM László: Az alkotmánybíráskodás kezdetei Magyarországon, Budapest, Osiris, 2001, 113, Ruti TEITEL: Transitional Justice, Oxford, Oxford University Press, 2000, Jack DONNELY: Human Rights and Human dignity, an Analytic Critique of Non-Western Conceptions of Human Rights, American Political Science Review, 1982, / SZEMLE Hasonló dokumentumok
A Yogyakarta alapelvek és a magyar jog: Nemzetközi kötelezettségek, alkotmányos alapértékek Polgári Eszter Közép-európai Egyetem Jogi Tanszék AZ ALAPELVEK NEMZETKÖZI JOGI ALAPJA széles körben elfogadott, Részletesebben Drinóczi Tímea. A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján
Pázmány Law Working Papers 2015/14 Drinóczi Tímea A személyi biztonsághoz való jogról egy hatáskör-módosítás apropóján Pázmány Péter Katolikus Egyetem Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben Alapvető jogok az Európai Unióban, Európai Polgárság
Nemzetpolitikai továbbképzés 2014. október 16. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK
Egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség ELTE ÁJK Az előítélet Előítéletesség ma, Magyarországon Krémer Ferenc: az előítéletről szóló minden elmélet csak adott korban és társadalomban igaz multikulturalizmus? Részletesebben MELLÉKLETEK. a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK. A jogállamiság erősítésére irányuló új uniós keret
EURÓPAI BIZOTTSÁG Strasbourg, 11.3.2014 COM(2014) 158 final ANNEXES 1 to 2 MELLÉKLETEK a következőhöz A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK A jogállamiság erősítésére irányuló új Részletesebben Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén
Hagyomány és megújulás a környezethez való jog alkotmánybeli elismerése terén Prof. Dr. Fodor László DE ÁJK, Agrárjogi, Környezetjogi és Munkajogi tanszék Budapest, 2011. február 15. A hatályos normaszöveg Részletesebben 2. előadás Alkotmányos alapok I.
2. előadás Alkotmányos alapok I. Jog fogalma: a jog olyan norma, magatartásszabály, amely az emberi cselekvések irányításának, illetve a magatartásokat befolyásoló körülmények szabályozásának eszköze. Részletesebben MAGYAR ALKOTMÁNYJOG II. (EMBERI JOGOK) c. tantárgyból 2012/13-as tanév őszi szemeszter
NEMZETI KÖZSZOLGÁLATI EGYETEM RENDÉSZETTUDOMÁNYI KAR ALKALMAZOTT RENDÉSZETTUDOMÁNYI TANSZÉK TÁJÉKOZTATÓ TEMATIKA MAGYAR ALKOTMÁNYJOG II. (EMBERI JOGOK) c. tantárgyból 2012/13-as tanév őszi szemeszter A Részletesebben A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL
A SÚLYOS VÁLSÁGHELYZET INDIKÁCIÓJÚ ABORTUSZOK SZABÁLYOZÁSÁNAK ALKOTMÁNYELLENESSÉGÉRŐL 2012. január 1. előtt Magyarország Alkotmánya [1], azóta pedig Magyarország Alaptörvénye [2] az állam elsőrendű kötelezettségeként Részletesebben Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról
Kizáró klauzulák: Háttéranyag a menekültek helyzetére vonatkozó 1951. évi Genfi Egyezmény 1. cikk F pontjának alkalmazásáról Tartalom Oldal I. BEVEZETÉS A. A háttér 3 B. Célok és általános alkalmazás 3 Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Balogh Részletesebben Tájékoztató és tematika Magyar alkotmányjog II. (Emberi jogok) c. tantárgyból 2010/2011-es tanév II. félév
RENDŐRTISZTI FŐISKOLA Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és tematika Magyar alkotmányjog II. (Emberi jogok) c. tantárgyból 2010/2011-es tanév II. félév A Tájékoztató célja, hogy a Részletesebben Az élethez és az emberi méltósághoz való jog
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog Áttekintés A védett értékek: élet és méltóság Alkotmányjogi szabályozás A jog jellege, jelentősége, funkciója Tartalom, anyajogi jelleg Korlátohatatlanság Különös Részletesebben Az alapjogok védelme és korlátozása
Az alapjogok védelme és korlátozása Dr. Smuk Péter, egyetemi docens Az alapjogvédelmi intézményrendszer Nemzetközi egyezmények fórumok Hazai általános szervek speciális szervek Az alapjogvédelmi intézményrendszer Részletesebben Emberi jogok védelme a nemzetközi jog területén
1. félév: alkotmányjog, közjogi berendezés 2. félév: alapvető jogok és kötelezettségekhez tartozó alkotmánybírósági döntések Alkotmány: constitutio közös állapot, közös megegyezés, hogy milyen szabályok Részletesebben Történeti áttekintés
Nemzetközi menekültjog Nemzetközi jog 2012 tavasz dr. Lattmann Tamás Történeti áttekintés 1918-ig: menekültek a migráció részeként két világháború között: szerződések egyes konkrét üldözött csoportok tekintetében Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Nemzetközi Közszolgálati Továbbképzési Program A kisebbségi jogok védelmének magyar vonatkozásai Dr. Pákozdi Csaba (PhD, egyetemi docens) főosztályvezető Külügyminisztérium, Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
2013. július 2. 2013. 14. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 16/2013. (VI. 20.) AB határozat a Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény 269/C. Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A Bírónők Egyesülete Regionális Konferenciát rendez 2011. április 14-16. között Budapesten Európa és a Közel-Kelet térségére kiterjedően
A BÍRÓNŐK EGYESÜLETE (A BÍRÓNŐK NEMZETKÖZI SZERVEZETÉNEK TAGJA) levelezési cím: 1055 Budapest, Markó utca 16. e-mail: bironok.egyesulete@gmail.com web: www.bironokegyesulete.hu A Bírónők Egyesülete Regionális Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: 1039/B/2006 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Paczolay Péter Dr. alkotmánybíró: Támadott jogi aktus: Határozat száma: 4/2007. (II. 13.) AB határozat ABH oldalszáma: Részletesebben Az alkotmányos demokrácia
Az alkotmányos demokrácia Az alkotmányos demokrácia Demokrácia meghatároz rozása A nép uralma, a nép által, a népért való kormányzás (Lincoln: government of the people, for the people, by the people ) Részletesebben Cím: 1014 Budapest, Szentháromság tér 6. Telefon: +36 1 795 6590 E-mail: npki@bgazrt.hu Web: www.bgazrt.hu/npki
Semmi új a nap alatt: kisebbségi jogok, kettős állampolgárság, autonómia A mostani kormányzati ciklus nemzetpolitikai alapvetéseként is értelmezhető Orbán Viktor beiktatásakor elhangzott kijelentése: A Részletesebben Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz
Válogatott bibliográfia Az emberi jogok szerepe a nemzetközi kapcsolatokban c. tárgyhoz Összeállította: Dr. Kiss Barnabás egyetemi docens I. Ajánlott alapirodalom az alapjogok tanulmányozásához 1. Alkotmányjog Részletesebben Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen
Küzdelem a gyermekek szexuális kizsákmányolása és szexuális bántalmazása ellen Bevezetés A gyermekek szexuális kizsákmányolása, szexuális bántalmazása Európa és a világ minden országában létező probléma, Részletesebben Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez
Új távlatok az európai alapjogvédelemben - az EU csatlakozása az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez Szalayné Sándor Erzsébet PTE ÁJK Nemzetközi- és Európajogi Tanszék Európa Központ Szeged, 2010. november Részletesebben KIK VAGYUNK? Tudj meg többet az Amnesty International Magyarország kampányairól!
KIK VAGYUNK? Az Amnesty International kormányoktól, pártoktól és egyházaktól független civil szervezet, amely világszerte 150 országban, több mint 3 millió taggal és aktivistáival küzd az emberi jogokért. Részletesebben Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre
Pázmány Law Working Papers 2011/24 Lévay Miklós: A büntető hatalom és lehetséges korlátai egy alkotmányban, különös tekintettel a bűncselekménnyé nyilvánításra és a büntetésekre Pázmány Péter Katolikus Részletesebben Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán
Pázmány Law Working Papers 2013/1 Csink Lóránt Fröhlich Johanna: A régiek óvatossága. Megjegyzések az Alaptörvény negyedik módosításának javaslata kapcsán Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Részletesebben ALKOTMÁNYJOG II. Tárgy neve: Alkotmányjog II. Szak: jogász Neptun kódja: Számonkérés módja: kollokvium
ALKOTMÁNYJOG II. Tárgy neve: Alkotmányjog II. Szak: jogász Neptun kódja: 10101 Helye a mintatantervben: IV. szemeszter Meghirdetés: tavaszi félév Tárgy besorolása: kötelező Tárgy jellege: előadás Kreditértéke: Részletesebben Családjogi perek és a gyermeki jogok
VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben 2016/2017. tanév II. (tavaszi) félév. Neptun kódja: 10103M
TEMATIKA ÉS KÖVETELMÉNYRENDSZER 2016/2017. tanév II. (tavaszi) félév ALKOTMÁNYJOG 3. Neptun kódja: 10103M Előfeltétele: 10102M és 10101, Helye a mintatantervben: 8. szemeszter Meghirdetés: tavaszi szemeszter Részletesebben A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás
A közösségi jog korlátai: Nemzeti és alkotmányos identitás Dr. Stumpf István alkotmánybíró, egyetemi tanár HBLF Pénzügyi Csúcstalálkozó Kitörés Breakout Brexit 2016. szept. 22., Budapest, Sofitel Budapest Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT
TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0042 PROJEKT Esélyegyenlőségi program III. rész Jogszabályi környezet Nyíregyháza, 2014. február 3-4 Kiskunfélegyháza, 2014. február12-13 Nyíregyháza, 2014. február 17-18 Szeged, Részletesebben A MUNKAHELYI NEMEN ALAPULÓ KÜLÖNBSÉGTÉTEL FELSZÁMOLÁSÁNAK ELŐFELTÉTELE A NEMEN ALAPULÓ RÉSZREHA JLÁS FELSZÁMOLÁSA A SZÜLŐI SZEREPEK TEKINTETÉBEN
A HIVATÁS ÉS A CSALÁDI ÉLET ÖSSZEEGYEZTETÉSE Várandós munkavállalók védelme; szülési szabadság; szülő i szabadság Kollonay-Lehoczky Csilla JÓ MUNKAVÁLLALÓ kontra JÓ GONDOZÓ még meddig? A MUNKAHELYI NEMEN Részletesebben Egység a sokféleségben beszélgetés Ján Figel európai biztossal
23. Egység a sokféleségben beszélgetés Ján Figel európai biztossal Egység a sokféleségben - 2008 a Kultúrák Közötti Párbeszéd Európai Éve A KultúrPont Iroda munkatársa a 2008: a Kultúrák Közötti Párbeszéd Részletesebben Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXV/2. (2007), pp. 415-429 AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG KORLÁTOZHATÓSÁGA PAULOVICS ANITA*
Sectio Juridica et Politica, Miskolc, Tomus XXV/2. (2007), pp. 415-429 AZ ÉLETHEZ VALÓ JOG KORLÁTOZHATÓSÁGA PAULOVICS ANITA* I. Bevezető A mai modem polgári demokratikus berendezkedésű államokban az élethez Részletesebben Rapport national / National report / Landesbericht / национальный доклад HONGRIE / HUNGARY / UNGARN / ВЕНГРИЯ
XVI e Congrès de la Conférence des Cours constitutionnelles européennes XVI th Congress of the Conference of European Constitutional Courts XVI. Kongress der Konferenz der Europäischen Verfassungsgerichte Részletesebben V. C. Szlovákia elleni ügye1
Az Emberi Jogok Európai Bíróságának legutóbbi döntéseibôl Az Egyezmény 3. cikke. A kínzás tilalma V. C. Szlovákia elleni ügye1 Az ügy körülményei. A kérelmező szlovákiai roma. 2000. augusztus 23-án egy Részletesebben Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos
Közoktatás: nem minden megkülönböztetés tilos Az Országgyűlés 2014 decemberében módosította a köznevelési törvényt. A módosítás alapján a kormány rendeletben szabályozhatja az oktatás területén az egyenlő Részletesebben Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében
Reiderné Bánki Erika * Az élettársi kapcsolat az új Polgári Törvénykönyv tükrében 1. A család fogalmának változása Ha az élettársi kapcsolat jogi megítélését vizsgáljuk, az első kérdés, amit tisztázni Részletesebben Nemzetpolitikai továbbképzés november 28.
Nemzetpolitikai továbbképzés 2016. november 28. A definíció hiánya Dilemma: - a szuverén állam ismeri/dönti el - az identitásválasztás szabadsága Az ET Parlamenti Közgyűlésének 1201 (1993) sz. ajánlása: Részletesebben A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA
Tóth Gábor Attila A MÁSODIK ABORTUSZDÖNTÉS BÍRÁLATA Túlzás nélkül állíthatjuk, hogy az utóbbi évek legjelentôsebb alkotmánybírósági határozata az 1998 novemberében kihirdetett abortuszdöntés. Elsôsorban Részletesebben A büntetı törvénykönyv módosítására vonatkozó T/25. számú törvényjavaslatról
A Társaság a Szabadságjogokért jogvédı szervezet véleménye A büntetı törvénykönyv módosítására vonatkozó T/25. számú törvényjavaslatról Készítette: dr. Simon Éva Politikai szabadságjogok programvezetı Részletesebben kommentárjához 1. Chronowski Nóra Drinóczi Tímea
Chronowski Nóra Drinóczi Tímea kommentár Az Alkotmány kommentárjához 1. 2009-ben, a rendszerváltó alkotmányozás kezdetének huszadik évfordulóján jelent meg Jakab András szerkesztésében, a Századvég Kiadó Részletesebben A mulasztásos alkotmánysértés
KARSAI Dániel A mulasztásos alkotmánysértés I. fejezet: Az Alkotmánybíróság szerepe a jogállamban Az egyik legérdekesebb alkotmánybírósági jogosítvány a mulasztásos alkotmánysértés vizsgálata és orvoslása. Részletesebben MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET
MISKOLCI MAGISTER GIMNÁZIUM ETIKA TANMENET Készítette: Varga Enikő 1 EMBER-ÉS TÁRSADALOMISMERET, ETIKA Célok és feladatok Az etika oktatásának alapvető célja, hogy fogalmi kereteket nyújtson az emberi Részletesebben Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében
Nemzeti és európai identitás az Iránytű Intézet 2014. márciusi közvélemény-kutatásának tükrében Közvélemény-kutatásunk március 21-25. között zajlott 1000fő telefonos megkeresésével. A kutatás mintája megyei Részletesebben Nemzeti Választási Iroda Elnök. A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata
Nemzeti Választási Iroda Elnök A Nemzeti Választási Iroda elnökének 18/2015. NSz. számú határozata A Nemzeti Választási Iroda elnöke Miczán József (a továbbiakban: Szervező) magánszemély által benyújtott Részletesebben Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései
Pázmány Law Working Papers 2011/13 Kiss Barnabás: Az alapjogok alkotmányi szabályozásának általános kérdései Pázmány Péter Katolikus Egyetem / Pázmány Péter Catholic University Budapest http://www.plwp.jak.ppke.hu/ Részletesebben L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa
L u x e m b o u r g i j o g g y a k o r l a t 2013/4 JeMa Várnay Ernő Az Európai Bíróság ítélete a Magyarország kontra Szlovákia ügyben* Sólyom László uniós polgár és/vagy államfő? Hivatalos hivatkozás: Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben KÖZIGAZGATÁSI MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR. Államtudomány Közigazgatás
Államtudomány Közigazgatás 1. A kameralisztika, az abszolutizmus kormányzati változatai 2. Jogi irányzatok a közigazgatás-tudományban 3. A közigazgatás politikatudományi megközelítése 4. A közigazgatás Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ
Közszolgálati Nemzetközi Képzési Központ Az Európai Corpus Juris és intézményrendszere, változások és a jövő Európa Tanács és az emberi jogok védelme Dr. Lattmann Tamás, PhD Nemzeti Közszolgálati Egyetem Részletesebben a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálatát
Tilk Péter az alkotmánybíróság És a pénzügyi tárgyú törvények vizsgálati lehetõsége* Már az Alkotmány szövegében szerepelt (igaz, csak az utolsó éveiben) olyan kitétel, mely szerint az Alkotmánybíróság Részletesebben Az Európa Tanács és az emberi jogok
EURÓPA TANÁCS Az Európa Tanács és az emberi jogok 50 éves az Emberi Jogok Európai Egyezménye A z Európa Tanács szilárd meggyôzôdése, hogy az emberi jogok egyetemesek, oszthatatlanok és minden demokratikus Részletesebben Előszó... 9 I. Bevezetés. A szimbolikus elemek szerepe a rendszerváltás utáni kelet-közép-európai alkotmányfejlődésben II. A nemzeti jelképek
Tartalom Előszó... 9 I. Bevezetés. A szimbolikus elemek szerepe a rendszerváltás utáni kelet-közép-európai alkotmányfejlődésben... 12 II. A nemzeti jelképek helye a hatályos magyar Alkotmányban kelet-közép-európai Részletesebben Irodalomjegyzék. Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (angolul) elérhető: http://www.un.org/en/documents/udhr/ a letöltés napja: {2009.11.30.
Irodalomjegyzék ENSZ (hivatalos) dokumentumok Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (angolul) elérhető: http://www.un.org/en/documents/udhr/ a letöltés napja: {2009.11.30.} Polgári és Politikai Jogok Egyezségokmánya Részletesebben AZ ÉLETHEZ ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG DÖNTÉSEIBEN. TERSZTYÁNSZKYNÉ VASADI ÉVA mestertanár (PPKE JÁK)
Iustum Aequum Salutare V. 2009/2. 93 102. AZ ÉLETHEZ ÉS AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG DÖNTÉSEIBEN mestertanár (PPKE JÁK) Az élethez és az emberi méltósághoz való jog az Alkotmánybíróság Részletesebben Jegyzet. Az OKJ képzésben részt vevő tanulók részére. Emberi jogok
Jegyzet Az OKJ képzésben részt vevő tanulók részére Emberi jogok Az emberi jogok tantárgy óraszáma 4 tanóra, ezért csak néhány emberi jogi dokumentummal tudunk tanulmányink során megismerkedni. A tanórákon Részletesebben A/1. Alkotmányfogalmak és az alkotmányosság alapelvei: népszuverenitás, hatalommegosztás, jogállam, demokrácia
A. A/1. Alkotmányfogalmak és az alkotmányosság alapelvei: népszuverenitás, hatalommegosztás, jogállam, demokrácia 2/1993. ABh (népszuverenitás gyakorlása) A/2. Alkotmányozási eljárások: alkotmányos átalakulás Részletesebben AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS
AZ EURÓPAI UNIÓRÓL SZÓLÓ SZERZŐDÉS ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y - s o r o z a t Károli Gáspár Református Egyetem Állam- és Jogtudományi Részletesebben 3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem
3. Állampolgárság, honosság, külföldiek jogállása, kisebbségvédelem 2011. február 24. Nemzetközi jog II. 1. Állampolgárság Állam területén tartózkodó emberek: állampolgárok vagy külföldiek Állampolgárság-emberi Részletesebben Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014
MTA Law Working Papers 2014/39 Sarkalatos átalakulások A bíróságokra vonatkozó szabályozás átalakulása 2010-2014 Darák Péter Magyar Tudományos Akadémia / Hungarian Academy of Sciences Budapest ISSN 2064-4515 Részletesebben Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból. LEVELEZŐ MUNKAREND részére. 2012 tavaszi szemeszter
Nemzeti Közszolgálat Egyetem Rendészettudományi Kar Alkotmányjogi és Közigazgatási Jogi Tanszék Tájékoztató és Tematika MAGYAR ALKOTMÁNYJOG c. tantárgyból LEVELEZŐ MUNKAREND részére 2012 tavaszi szemeszter Részletesebben először is vitatkoznék a rákényszerít szó használatával
az alapjogok, a jogállamiság És a demokrácia ÉrtÉkeire ÉpÜló igazi unió van születó be n. rui tavares európai parlamenti képviseló v e l halmai gábor beszélget A Journal de Negócios című portugál lap 2013. Részletesebben Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék
Miskolci Egyetem Állam-és Jogtudományi Kar Alkotmányjogi Tanszék SZAKDOLGOZAT Az élethez való jog alkotmányos problémái Név: Szilas Boglárka Viola EA1K8Q J-504 Jogász Nappali tagozat Konzulens: Prof. Dr. Részletesebben Az alapjogi teszt a nyelv fogságában
BLUTMAN: AZ ALAPJOGI TESZT A NYELV FOGSÁGÁBAN 145 Az alapjogi teszt a nyelv fogságában TANULMÁNY Blutman László egyetemi tanár, Szegedi Tudományegyetem (Szeged) A magyar alkotmányos gyakorlatban az alapjogok Részletesebben Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás
Jogszabályi háttér bemutatása Devecseri Járás Nemzetközi jogi kitekintés Az egyes nemzetállamok közötti kapcsolatok rendezését a nemzetközi egyezmények, nemzetközi szerződések szolgálják, melyek az államok Részletesebben Tartalomj egyzék. Előszó 13
Tartalomj egyzék Előszó 13 I. KÖNYV: A KÖZIGAZGATÁSI JOG ÉS A KÖZIGAZGATÁS ALKOTMÁNYOS MEGHATÁROZOTTSÁGA (VARGA ZS. ANDRÁS) 15 1. Hatalom és hatalomgyakorlás 17 2. Jogállam-joguralom, az elv hatása az Részletesebben EURÓPAI ÉS NEMZETKÖZI IGAZGATÁS MESTERKÉPZÉSI SZAK ZÁRÓVIZSGA TÉTELSOR
A nemzeti, az uniós és a globális nemzetközi intézményrendszer (az államtudományi és közigazgatási szempontból) 1. Az államtudomány fogalma. Az állam fogalmának alakulása kezdetektől napjainkig. 2. Az Részletesebben Összehasonlítás az alkotmányértelmezésben *
Halmai Gábor Összehasonlítás az alkotmányértelmezésben * A z a l kot m á n yos e sz m é k migrációja Az alkotmánybíráskodás feladatát ellátó nemzeti bíróságok saját alkotmányaik értelmezése során egyre Részletesebben A FELSŐOKTATÁS-IGAZGATÁS ÚJ
dr. Kocsis Miklós PhD, MBA A FELSŐOKTATÁS-IGAZGATÁS ÚJ TRENDJEI ÉS AZOK INNOVATÍV HATÁSAI A tudásgyárak technológiaváltása és humánstratégiája a felsőoktatás kihívásai a XXI. században Kiindulópont ( ) Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
EURÓPAI BIZOTTSÁG Brüsszel, 2011.6.14. COM(2011) 327 végleges ZÖLD KÖNYV A kölcsönös bizalom megerősítése a jog érvényesülésén alapuló európai térségben Zöld könyv az őrizetre vonatkozó uniós büntető igazságszolgáltatási Részletesebben Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete
Sulyok Tamás Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzete PhD értekezés doktori tézisei I. A kutatási téma előzményeinek rövid összefoglalása: Az ügyvédi hivatás alkotmányjogi helyzetéről a kelet közép - Részletesebben Egyenlő bánásmód és diszkrimináció. A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik
Egyenlő bánásmód és diszkrimináció A megkülönböztetés- mentességi jog alapfogalmai Uszkiewicz Erik A magyar szabályozás I. Alaptörvény XV. cikk (1) A törvény előtt mindenki egyenlő. Minden ember jogképes. Részletesebben A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában. Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013
A diszkrimináció tilalma, egyenlő bánásmód és esélyegyenlőség Európában Komanovics Adrienne PTE ÁJK 2013 Áttekintés I. A diszkrimináció fogalma II. A diszkrimináció tilalmának tárgyi hatálya az EEJE ben Részletesebben Az erkölcsi nevelés. Dr. Nyéki Lajos 2016
Az erkölcsi nevelés Dr. Nyéki Lajos 2016 Bevezetés Az erkölcsi nevelés lényegében magatartásformálás, amelynek során a társadalom igényeinek megfelelő tartós magatartásformák kialakítására törekszünk. Részletesebben Az az uralkodó, aki egyetlen nyelvet akar
Ernszt Ildikó ÉBRESZTÕ A (LÁTSZÓLAGOS) CSIPKERÓZSIKA ÁLOMBÓL? NYELVI JOGOK A NEMZETKÖZI JOGBAN Az az uralkodó, aki egyetlen nyelvet akar ráerőszakolni minden alattvalójára, ostobaságot csinál, ráadásul Részletesebben Az új Alaptörvény és a jogélet reformja. Egy új nemzet születése? Az alaptörvényi nemzetfogalom értelmezésének progresszív megközelítése
Szegedi Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Doktori Iskola Az új Alaptörvény és a jogélet reformja 2011. 11. 26. Egy új nemzet születése? Az alaptörvényi nemzetfogalom értelmezésének progresszív megközelítése Részletesebben ÁROP-1.A Csurgó és járási települések területi együttműködésének megerősítése. Jogszabályi keretek november 20.
Jogszabályi keretek 2015. november 20. Tartalomjegyzék 1 Előzmények... 3 2 Alapvető fogalmak... 5 3 Nemzeti szintű jogszabályi keretek... 6 3.1 Nemzeti hitvallás... 6 3.2 Alaptörvény... 6 3.3 Stratégiák... Részletesebben TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ
TÁMOP-5.5.7-08/1-2008-0001 Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ. Ellátotti jogok tartalma, értelmezése I. előadó: Juhász György Én magam 32 évet töltöttem intézetekben, Részletesebben Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára*
Hat pontban az alkotmányjogi panaszról VITAIRAT az Eötvös Károly Intézet Résnyire zárt ajtó című konferenciájára* 2012-től az Alaptörvény és az ahhoz kapcsolódóan elfogadott alkotmánybírósági törvény bevezette Részletesebben Előszó az abortuszról
Előszó az abortuszról Magyarországon ma minden harmadik várandósság végződik abortusszal [1]. A pontos százalékarány az Európai Unió tagországai között a 3., világviszonylatban a 8. legmagasabb [2]. Az Részletesebben Politikai kérdések doktrínája
Antal Attila Politikai kérdések doktrínája There is broader reason for a relatively uncritical approach to constitutional courts within the postcommunist world. While these courts are esentially political Részletesebben A szuverenitás összetevői. Dr. Karácsony Gergely PhD Egyetemi adjunktus
A szuverenitás összetevői Dr. PhD Egyetemi adjunktus Szuverenitáselméletek Kit illet a főhatalom? Abszolút monarchiák: Jean Bodin: fejedelmi szuverenitás Thomas Hobbes: az alattvalók lemondanak bizonyos Részletesebben A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei
A.1) A büntetőjog fogalma, feladata; az állami büntetőhatalom korlátai; a büntetőjog alapelvei Záróvizsga-felkészítő konzultáció Büntetőjog c. tárgyból Jogász alapszak Miskolc, 2016. A büntetőjog fogalma Részletesebben MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE
MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG ETIKAI KÓDEXE 2011 1. Az Etikai Kódex célja és alapelvei 1.1 A MÜTF ALUMNI SZAKMAI KÖZÖSSÉG (továbbiakban: MASZK) Etikai Kódexe a Közösség etikai önszabályozásának dokumentuma. Részletesebben Design. Marketing és innováció határán?
Design Marketing és A vállalati értékalkotás változásai Az értékalkotó tényezők köre változik: a megfogható tényezőket kiegészítik ill. felváltják a megfoghatatlan tényezők A S&P 500 vállalat értékelésénél Részletesebben 15/2011. számú vélemény a hozzájárulás fogalommeghatározásáról
A 29. CIKK ALAPJÁN LÉTREHOZOTT ADATVÉDELMI MUNKACSOPORT 01197/11/HU WP187 15/2011. számú vélemény a hozzájárulás fogalommeghatározásáról Elfogadva 2011. július 13-án Ez a munkacsoport a 95/46/EK irányelv Részletesebben AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG DOGMATIKAI PROBLÉMÁI
Gyôrfi Tamás AZ EMBERI MÉLTÓSÁGHOZ VALÓ JOG DOGMATIKAI PROBLÉMÁI SZÉLJEGYZETEK AZ EUTANÁZIA-INDÍTVÁNYHOZ * Jogelméleti közhely, hogy egy bírói döntés magyarázata és nyilvános igazolása nem szükségképpen Részletesebben 156. sz. Egyezmény. a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról
156. sz. Egyezmény a férfi és női munkavállalók egyenlő esélyeiről és egyenlő elbírálásáról: a családi kötelezettségekkel bíró munkavállalókról A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet Általános Konferenciája, Részletesebben Budapest Főváros IX. kerület. 12. számú Országgyűlési Egyéni Választókerületi Választási Bizottság. Tisztelt Választási Bizottság!
Budapest Főváros IX. kerület 12. számú Országgyűlési Választókerületi Választási Bizottság Tisztelt Választási Bizottság! Alulírott (személyes adatok) és a Political Capital Szolgáltató Korlátolt Felelősségű Részletesebben Az Alaptörvény felépítése. ELSŐ RÉSZ Az állam szabadsága - A Szabadság Alkotmánya 1. -ának irányelvei 2. oldal A. fejezet Általános rendelkezések
Az Alaptörvény felépítése Előszó (Preambulum) 1. oldal ELSŐ RÉSZ Az állam szabadsága - A Szabadság Alkotmánya 1. -ának irányelvei 2. oldal A. fejezet Általános rendelkezések I. szakasz Alapvető rendelkezések Részletesebben KÜLPIACI TÁRSADALMI, KULTURÁLIS KÖRNYEZET

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság Bíróság Kúria


text:
EVDSZ - Kúria: Kevés elbocsátott dolgozó lesz pernyertes
Kúria: Kevés elbocsátott dolgozó lesz pernyertes
A munkaügyi perek 70 százalékában munkaviszonyuk megszüntetését támadják a munkavállalók jogellenességre hivatkozva, ám csupán húsz százalékuk lesz pernyertes. A bíróságok ilyen arányban ítélik meg úgy, hogy a dolgozó elbocsátásakor a munkáltató megvalósította a joggal való visszaélést, vagy megsértette az egyenlő bánásmód követelményét. Ennek a meglepően alacsony számnak pedig leginkább a hibás jogértelmezés miatt rosszul megfogalmazott keresetlevelek nagy száma és a bizonyítás nehézsége az oka – derül ki a Kúria ez irányú joggyakorlat-elemzéséből.
A közelmúltban a Kúria két joggyakorlat-elemző csoportja foglalkozott a munka világát érintő ítélkezés áttekintésével, az egyik a joggal való visszaélés vonatkozásban, míg a másik az egyenlő bánásmód követelményének megvalósulásával kapcsolatban vizsgálta azt. Az előbbit dr. Hajdu Edit, míg az utóbbit Sipőczné dr. Tánczos Rita kúriai bíró irányította. Munkájuk eredményét egy minapi sajtó-háttérbeszélgetésen ismertették. Mint elhangzott, a két csoport nagyjából 300-300, első- vagy másodfokon jogerősen lezárult pert tekintett át, viszonylag nagy idősávban, a 2011-2015 közötti évekre vonatkozóan. A két vezető példák sorával mutatta be az ítélkezési gyakorlat tapasztalatait.
A joggyakorlat-elemzés általános ismertetésével kapcsolatban dr. Tálné dr. Molnár Erika, a Kúria Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumának helyettes vezetője rámutatott, munkaügyi területen különösen nagy jelentősége van a legfőbb bírói fórum jogegységesítő tevékenységének, amelynek egyik alapja a joggyakorlat-elemzés. A vizsgálat tárgya ez esetben két olyan alapvető munkaügyi jogintézmény volt, melyek sok tekintetben határterületek, de sok tekintetben szétválaszthatók. A joggyakorlat-elemzésnek tehát azt kellett vizsgálnia, hogy e két jogintézmény hol ér össze és hol lehet elkülöníteni őket. A csoportok összefoglaló véleményükben lefektették az irányadó elveket.
Ennek azért van jelentősége, mert a két jogintézmény elhatárolásában a bíróságok részéről is mutatkozik egyfajta bizonytalanság, de jóval több esetben ugyanez elmondható a keresetet benyújtókra, illetve azok jogi képviselőire is. Gyakori az is, hogy a bonyolult jogi megítélés miatt az igazukat keresők „biztos, ami biztos” alapon több jogellenességi okra hivatkoznak, melyek együtt nem állják meg a helyüket: tételes jogszabályba ütközést hiányában lehetséges a diszkrimináció és ennek hiányában a joggal való visszaélés megállapítása.
Az egyenlő bánásmód követelménye nemcsak alkotmányos védelmet élvez, de a részletes szabályokról konkrét törvény is rendelkezik, azaz az ilyen típusú jogvita eldöntésekor egyszerre kell vizsgálni ezt a jogszabályt és a munka törvénykönyvét
A Kúria általános tapasztalata, hogy munkaügyi pert a vizsgált két jogcímen túlnyomó többségében munkavállalók indítanak, elenyésző ama esetek száma, amikor valamiért a munkáltató keres jogorvoslatot. A munka törvénykönyve érthető módon elsősorban a munkavállalók „oldalán áll”, ellensúlyozandó az alá-fölérendeltségi viszonyból óhatatlanul származó kiszolgáltatott helyzetüket. Csakhogy ennek ellenére az is beszédes adat, hogy a munkaügyi perek 70 százalékában a foglalkoztatottak – jogellenességre hivatkozva – munkaviszonyuk megszüntetését támadják, ám csupán húsz százalékuk lesz pernyertes. Magyarán: a bíróságok ilyen arányban ítélik meg úgy, hogy a dolgozó elbocsátásakor a munkáltató megvalósította a joggal való visszaélést, vagy megsértette az egyenlő bánásmód követelményét.
Ennek a meglepően alacsony számnak leggyakrabban a hibás jogértelmezés miatt rosszul megfogalmazott keresetlevelek és a bizonyítás nehézsége az oka. A joggal való visszaélésnél a bizonyítási teher a felperes dolgozóé, ám az egyenlő bánásmód megsértésekor ez megfordul, amit – ahogy Sipőczné dr. Tánczos Rita fogalmazott – egyfajta „misztifikált bizonyítási teherként” nevesítenek a jogalkalmazók. Ez azt jelenti, hogy a felperesnek mindössze két dolgot kell megjelölnie a keresetében: azt, hogy jogsérelem érte őt, valamint hogy olyan védett tulajdonsága van, amit az egyenlő bánásmód követelményéről szóló törvény tételesen nevesít. Innentől kezdve pedig a munkaadónak kell bebizonyítania, hogy törvényesen járt el, nem diszkriminált.
A munkaügyi perekben a bizonyításnak van egy másik fontos aspektusa is, ez pedig annak eldöntése, hogy a munkaadó – a képviseletében eljáró joggyakorló személyiségi jogainak védelemére hivatkozva – kérheti-e a munkavállaló által engedély nélkül beszerzett kép- és hangfelvétel bemutatásának kizárását a bizonyítékok sorából egy-egy munkajogi vitában. A Kúria álláspontja az, hogy személyiségi jogainak sérelmére nem hivatkozhat sikerrel az, aki hamis tényállását akarja leplezni, s az igazságot tartalmazó nyilatkozatának a felhasználását kizárja személyiségi jogvédelem tárgyává teszi. Fontos megjegyezni azt is, hogy a joggal való visszaélés esetében a munka törvénykönyve kizárja „az eredeti állapot helyreállítását”, azaz a törvényellenesen elbocsátott dolgozót pernyertesség esetén sem helyezheti vissza a bíróság az eredeti munkakörébe, míg ugyanez az egyenlő bánásmód megsértésekor az egyik kártalanítási forma lehet. Bár az előbbivel kapcsolatban hangzottak már el jogalkotói ígértek, ám e tilalom feloldása a munkaügyi kollégium kérése ellenére sem került be egyelőre a törvénybe.
A vizsgált időszakban fontos változás volt, hogy az új polgári törvénykönyv (Ptk.) hatályba lépésével összefüggésben 2014. március 15-ével történt módosítás folytán a korábbi rendeltetésellenes joggyakorlás tilalmát kimondó szabályozás helyébe a joggal való visszaélés tilalma került az új munka törvénykönyvébe, miközben a jogalkotó változatlanul hagyta az alapul szolgáló tényállások példálózó felsorolását – emlékeztetett dr. Hajdu Edit. Hozzátette, a módosított rendelkezés alkalmazásával hozott ítéletekből következtetés vonható le arra, hogy a munkaügyi bíráskodás figyelemmel volt a joggal való visszaélés értelmezésének polgári jogi gyakorlatára, továbbá hogy – mint korábban a rendeltetésellenes joggyakorlást – a joggal való visszaélést is objektív alapon vizsgálták-e a bíróságok.
A másik jogintézményt vizsgálva Sipőczné dr. Tánczos Rita kiemelte, hogy az egyenlő bánásmód követelménye nemcsak alkotmányos védelmet élvez, de a részletes szabályokról konkrét törvény is rendelkezik, azaz az ilyen típusú jogvita eldöntésekor egyszerre kell vizsgálni ezt a jogszabályt és a munka törvénykönyvét. Ezért is fontos a fogalmak tisztázása, mint például a „megtorlásé”, ami ebben az esetben mást értelmezést kap.
A Jogászvilág kérdésére dr. Hajdu Edit elmondta azt is, a Kúria szabályzata alapján csak az alsóbb bíróságok ítélkezési gyakorlatát vizsgálhatják, de a téma érzékenységére és az összehasonlításra tekintettel a legfőbb bírói fórumon hozott ítéleteket is áttekintették. Itt ugyanazt a 70/20 százalékos arányt tapasztalták, mint amilyet az első- és másodfokú, jogerősen zárult perek esetében.
a cikk forrása: http://jogaszvilag.hu
a fotó forrása: https://www.drbenedek.hu

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria


text:
IV/01481/2013
. IV/01481/2013
Első irat érkezett: 10/08/2013
Az ügy tárgya: a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K.28.960/2013/4. számú ítéletével, valamint az ügyben alkalmazott önkormányzati rendelettel összefüggő alkotmányjogi panasz (telekadó-Budapest XX. Kerület)
Előadó alkotmánybíróra szignálás napja: 12/20/2013
Azt indítványozó - az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján - Budapest Főváros XX. Kerület Pesterzsébet Önkormányzata Képviselő-testületének a helyi telekadóról szóló, már nem hatályos 37/2008. (XI. 28.) Ök. számú rendelete (Ör.) 6. és 7. §-ai alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését, illetve konkrét ügyben való alkalmazhatóságának kizárását, valamint a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K.28.960/2013/4. számú ítéletének megsemmisítését kéri az Alkotmánybíróságtól.
Az indítványozó - mint temető fenntartó - szerint az Ör. támadott rendelkezései ellentétesek az Alaptörvény XXX. cikk (1) bekezdésében foglaltakkal, mivel azok nem veszik figyelembe teherbíró képességét, illetve a közfeladatok ellátásában betöltött szerepét. Az indítványozó az adó mértékét konfiskatórius jellegűnek tartja. Az indítványozó szerint a támadott rendelkezések sértik a hátrányos megkülönböztetés tilalmának alkotmányos elvét is, mert a fővároson kívül fel sem merül a temetők területének telekadó kötekzettség általi érintettsége..
Budapest Főváros XX. Kerület Önkormányzat képviselőtestületének a helyi telekadóról szóló 37/2008. (XI. 28.) önkormányzati rendelete 6. § 7. §
Kuria_Onkorm._Tanacs_Hatarozata_.pdf IV_1481_0_2013_inditvany.pdf IV_1481_2_2013_ind_kieg.pdf
A határozat száma: 3093/2016. (V. 12.) AB végzés
2014.07.07 16:00:00 3. öttagú tanács
3093_2016 AB végzés.pdf
Az Alkotmánybíróság a Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet Önkormányzata Képviselő-testületének 2012. december 31. napjáig hatályban volt, a helyi adókról szóló, többször módosított 37/2008. (XI. 28.) Ök. számú rendelete 6–7. §-a alaptörvény-ellenessége megállapítására és megsemmisítésére, alkalmazásának kizárására, továbbá a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K.28.960/2013/4. számú ítélete, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala V-B-007/03427/3-4/2012. számú telekadót megállapító jogerős határozata, Budapest Főváros XX. Kerület Pesterzsébet Önkormányzat jegyzője AD-11461/12/2012., és AD-11461/15/2012. számú határozatai alaptörvény-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panasz tárgyában az eljárást megszünteti.
[1]	A temetkezéssel foglalkozó gazdasági társaság (továbbiakban: indítványozó) az Alkotmánybíróságról szóló 2011. évi CLI. törvény (a továbbiakban: Abtv.) 26. § (1) bekezdése, valamint 27. §-a alapján alkotmányjogi panasszal fordult az Alkotmánybírósághoz. Az indítványozó többször kiegészített alkotmányjogi panaszában az Abtv. 26. § (1) bekezdése alapján a Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet Önkormányzata Képviselő-testületének a – 2012. december 31. napjáig hatályban volt – helyi adókról szóló 37/2008. (XI. 28.) számú rendelete (a továbbiakban: Ör.) 6–7. §-a alaptörvény-ellenessége megállapítását és megsemmisítését, valamint ez alapján az érintett rendelkezések egyedi ügyében való alkalmazhatatlanságának megállapítását kérte az Alkotmánybíróságtól. Az Abtv. 27. §-a alapján kérte továbbá a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 28.K.28.960/2013/4. számú ítélete, valamint Budapest Főváros Kormányhivatala V-B-007/03427/3-4/2012. számú telekadót megállapító jogerős határozata, és Budapest Főváros XX. Kerület Pesterzsébet Önkormányzat jegyzője AD-11461/12/2012., és AD-11461/15/2012. számú határozatai alaptörvény-ellenességének megállapítását és megsemmisítését is. Az indítványozó az Ör. és a támadott bírósági ítélet (valamint a korábban született hatósági határozatok) kapcsán az Alaptörvény XXX. cikk (1) bekezdésének, valamint a XV. cikk (2) bekezdésének sérelmére hivatkozott.
[2]	Az indítványozó – közvetetten, egy Zrt.-n keresztül – Budapest Főváros kizárólagos tulajdonában álló vállalatként a főváros több kerületében köztemetőket tulajdonol és tart fent. Ezen köztemetők területe után, a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Hatv.) telekfogalmának változásai következtében az indítványozónak 2012. január 1-től május 14-ig terjedő időszakra jelentős mértékű telekadó fizetési kötelezettsége keletkezett a helyi (telek)adókat megállapító, érintett kerületi önkormányzatok felé. Ez alól a peres iratokból feltárt nyilatkozata alapján – a közigazgatási per idején – csak a kőbányai Újköztemető, és a XII. kerületi Farkasréti Temető volt kivétel, amelyek tekintetében az érintett önkormányzati adóhatóságok a telekadót addig még nem vetették ki.
[3]	Budapest Főváros XX. kerület Pesterzsébet Önkormányzat jegyzője, mint elsőfokú hatóság AD-11461/12/2012. számú határozatában 71 163 925 forint éves telekadó megfizetésére kötelezte az indítványozót, melynek mértékét utóbb AD-11461/15/2012. számú határozatában – tekintettel a Hatv. 2012. május 15-től hatályba lépő újabb módosítására, mely alapján a temető fogalma alá tartozó földterület kikerült a telek fogalma alól – időarányosan 26.248.989. forintra módosította. Indítványozó ezen határozatok ellen fellebbezéssel élt, melynek eredményeképpen Budapest Főváros Kormányhivatala V-B-007/03427/3-4/2012. számú határozatában az elsőfokú határozatokat – azok indokolásának megváltoztatása mellett – helybenhagyta.
[4]	Indítványozó a Kormányhivatal döntésének felülvizsgálata iránt kereseti kérelmet nyújtott be a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bírósághoz. A bíróság megvizsgálta a telekadó kivetésének jogszerűségét, és 28.K.28.960/2013/4. számú ítéletében a keresetet elutasította.
[5]	Az indítványozó a jelen ügyben előterjesztett alkotmányjogi panasza mellett az ítélettel szemben felülvizsgálati kérelmet is benyújtott a Kúriához.
[6]	Az Alkotmánybíróság a Kúria felülvizsgálati eljárására tekintettel az Ügyrend 46. § (2) bekezdésében foglaltak alapján, a (3) bekezdésben írtak szerint külön végzés hozatala nélkül, az eljárási határidők meghosszabbításával az eljárását szüneteltette, továbbá az Abtv. 57. § (2)–(3) bekezdésében, valamint az Ügyrend 46. § (4) bekezdésben foglaltak szerint intézkedett a Kúria felülvizsgálati döntéséről való tudomásszerzés érdekében.
[7]	A Kúria eljáró tanácsa – tekintettel arra, hogy véleménye szerint a 2013. január 1-ig hatályban volt Ör. 7. §-a a Hatv. 6. § c)–d) pontjaival nem volt összhangban – figyelemmel a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 48. § (3) bekezdésére, Kfv.V.35.578/2013. számú végzésével a Pp. 155/C. §-a alapján felfüggesztette az előtte folyamatban lévő per tárgyalását és az (1) bekezdés szerinti nemperes eljárást kezdeményezett, amelyben indítványozta a Kúria Önkormányzati Tanácsánál az Ör. 2012. január 1. és május 14. között hatályos 7. §-ának vizsgálatát, a jogszabálysértés megállapítását, a rendelkezés megsemmisítését, valamint a perben való alkalmazás tilalmának kimondását.
[8]	Az indítvány alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsa a 2015. április 14. napján kelt Köf.5066/2014/4. számú határozatában megállapította, hogy az Ör. 2012. január 1. és 2012. május 14. között hatályos 7. §-a törvényellenes volt, továbbá, hogy az nem alkalmazható a Kúria Kfv.V.35.578/2013. számú folyamatban lévő perében, valamint valamennyi, a törvényellenesség megállapítása időpontjában valamely bíróság előtt folyamatban lévő egyedi ügyben.
[9]	A Kúria eljáró tanácsa az Önkormányzati Tanács fenti határozatára tekintettel a 2016. március 3-án kelt Kfv.V.35.337/2015/3. számon hozott felülvizsgálati ítéletében a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság támadott ítéletét hatályon kívül helyezte, valamint a per alperesének, Budapest Főváros Kormányhivatalának V-B-007/03427/3-4/2012. számú határozatát – az elsőfokú határozatra is kiterjedően – megváltoztatta akként, hogy az indítványozót 2012. január 1. és 2012. május 14. között telekadó fizetési kötelezettség nem terheli. A Kúria a felülvizsgálati eljárásban meghozott döntést 2016. március 22-én megküldte az Alkotmánybíróságnak.
[10]	Az Abtv. 59. §-a értelmében az Alkotmánybíróság kivételesen, nyilvánvalóan okafogyottá vált ügyek esetében a folyamatban levő eljárást megszüntetheti. Az Ügyrend 63. § (2) bekezdés d)–e) pontjai alapján az indítvány okafogyottá válik, ha rendkívüli jogorvoslat folytán a bíróság a megtámadott bírói döntést hatályon kívül helyezte, továbbá ha az eljárás folytatására okot adó körülmény már nem áll fenn, illetve az indítvány egyéb okból tárgytalanná vált.
[11]	A fentiek értelmében az alkotmányjogi panasz – a Kúria Kfv.V.35.337/2015/3. számon hozott felülvizsgálati ítélete alapján az Abtv. 27. §-a alapján előterjesztett része tekintetében, a Kúria Önkormányzati Tanácsa Köf.5066/2014/4. számú határozatára tekintettel pedig az Abtv. 26. § (1) alapján előterjesztett része tekintetében – nyilvánvalóan okafogyottá vált.
[12]	Mindezekre tekintettel az Alkotmánybíróság az Abtv. 59. §-ában és az Ügyrend 67. § (1) bekezdésében foglaltak szerint, az Ügyrend 67. § (2) bekezdés d)–e) pontja alapján az alkotmányjogi panasz tárgyában az eljárást megszüntette.
. 10/08/2013
. 3093/2016. (V. 12.)

matches:
Bíróság
Bíróság
§ 7
Bíróság
Bíróság
bíróság
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
Kúria
bíróság
Kúria
Bíróság
Kúria
bíróság
Kúria
Kúria