text:
miért nem kapok az ítéletből? - eljárási kérdésforrás főoldal vissza
guba 2011.03.14. 11:30
Előfordult már, hogy adva volt egy sértett, és nem tudtad volna megmondani, hogy milyen bűncselekmény az, amely neki valamely jogát, vagy jogos érdekét sértette? HA igen, akkor az nem sértett volt, hanem károsult, és akkor nem büntetőeljárásban kell vagy lehet rendezni a polgári jogi igényét, hanem egy kártérítési perben.
lakatosviktor 2011.03.14. 11:15
Szerintem az lenne a helyes, ha a sértett fogalmát tágabban értelmeznénk és megadnánk a sértetti jogok gyakorlásának lehetőségét azok számára, akik valamely jogát, vagy jogos érdekét egy bűncselekmény sértette, vagy veszélyeztette. A határt meghúzni nehéz, de a jelenlegit túl szűken húzza meg a gyakorlat adminisztratív, (számára) praktikus okokból.
guba 2011.03.14. 11:05
Itt max azon lehet- de értelmesen azon se nagyon - hogy jól, vagy rosszul minősítette a bíróság a cselekményt.
guba 2011.03.14. 11:03
Továbbra is azt mondom, hogy van sértett, vagy nincsen sértett, az nem eljárási, hanem anyagi jogi kérdés. A minősítés és a halmazat is az. Ezen a gyakorlaton szerintem nincsen mit vitatkozni.
lakatosviktor 2011.03.13. 20:19
Ja és persze igazad van, nem ezzel akartam vitatkozni, hanem azzal a gyakorlattal, amely szerint ez így van jól :)
lakatosviktor 2011.03.13. 20:18
Guba: na, pont ez az amit annyira nem szeretek. Általános gyakorlat és visszaköszön a határozatokból, hogy "nincs sértettje" egyes bűncselekményeknek. Hogy miért? Mert így pl. kilőhető "sokszor" a pótmagánvád. Ebben csak az a hiba, hogy a sértett eljárásjogi fogalom és ez alapján egyáltalán nem kizárt, hogy bárki bármely bűncselekmény sértettje lehesen. Csak éppen "kényelmetlen".
Olyan szívesen leírnám a részletes véleményem erről, ha ez lenne a téma... :D
guba 2011.03.12. 19:30
A törvényi tényállásból derül ki, hogy egy bűncselekménynek van-e sértettje. A garázdaságnak nincsen. Ezen nincs tovább mit ragozni. Ha rongálásnak minősítette volna a bíróság akkor lenne.
kismukk 2011.03.12. 16:38
Ez érdekes kérdést vet fel: mikor sértett a sértett?A Be.51.§ szerint: Sértett az, akinek a jogát vagy a jogos érdekét a bűncselekmény sértette vagy veszélyeztette.Ha az utcán valakinek a kezéből kilopják a táskáját, az illető feltehetőleg sértett lesz? A sértetti minőséget tartalmaznia kell a rendőrségi tanúkihallgatási jegyzőkönyvnek vagy nem?Ha valakit gazdasági bűncselekmény miatt vagyoni hátrány, kár ér, sértett lesz? Ha ezt a valakit rendőrség az általa tett feljelentés nyomán tanúként kihallgatja, de a jegyzőkönyv tetejére a kihallgató tiszt azt írja, hogy gazdasági adatszolgáltatás mulasztásának vétsége ügyében folyó nyomozásban stb., noha az illető állítja, hogy nem adatszolgáltatási vétség hanem az őt ért vagyoni hátrány miatt tett feljelentést, akkor sértett vagy nem sértett?A kérdés: írásba kell-e foglalnia valamely bűnügyi eljárásban keletkezett dokumentumnak azt, hogy az illető sértett? És ha ez nem történik meg, továbbá nyomozó hatóság, bíróság nem ismeri el, nem jelenti ki, kinél és hogyan lehet indítványozni a sértetti mivoltjának megállapítását?
guba 2011.03.12. 09:24
„ guba # e-mail 2011.03.07. 15:44
Szabályosan semmit. Sem iratbetekintési sem jogorvoslati jogod nincsen.
manila # e-mail 2011.03.07. 15:33
Oké, nem adják ki az aktát. Ezt értem. De mit lehetne tenni, hogy elolvassam az ítéletet??
guba # e-mail 2011.03.07. 15:27
Formálisan tanú vagy, ezért nem adják ki neked az aktát.”
Szerintem elég világosan fogalmaztam. Az meg, hogy szerintem lehetett volna sértettként kezelni az ügyben, még nem jelenti azt, hogy gyakorolhatja is a sértett jogait.
kismukk 2011.03.11. 19:15
...pedig guba szakértő szemmel felfedezte, hogy sértett!
Rexor 2011.03.11. 15:31
Csakhogy itt nincs sértett...
kismukk 2011.03.11. 14:57
és még:Be.262.§(4) Az ügyész, a vádlott, a védő, a pótmagánvádló és a sértett részére az ügydöntő határozat indokolást is tartalmazó kiadmányát akkor is kézbesíteni kell, ha velük a határozat rendelkező részét kihirdetés vagy kézbesítés útján már közölték,...
kismukk 2011.03.11. 13:22
manila,ha sértett vagy, akkor:"A bírósági eljárásban ...a sértett...részére...a másolat kiadása nem korlátozható."10/2003. (V.6.) IM-BM-PM együttes rendelet a büntetőeljárás során keletkezett iratokból másolat adásáról, 2.§ (5) bek.A 3.§ nem adható másolat-ban felsorolt iratok között nem szerepel az ítélet.
Gabicsek 2011.03.11. 12:00
mármint ha el nem rendeli a bíróság a zárt tárgyalást, így gondoltam.
Gabicsek 2011.03.11. 11:59
halleluja! Gratula guba:)manilának üzenem, ez egy fórumozgatás, beszélgetés, és kaphat tanácsot, vagy jogásztól, vagy nem jogásztól.Ha tuti jogászt keresel manila, akkor szánj rá egy kis zsebpénzt, és fáradj el egy ügyvédi irodába jogi tanácsért. Az ítéletbe nincs beleszólásod, és ahogy itt mondták, megkaptad a kártérítést. És szintén ahogy KBS mondta, beülhettél volna a tárgyalásra az ítélethirdetéskor, akkor rögtön megtudtad volna az ítéletet a GARÁZDASÁG-ban. Ugyanis -hacsak el nem rendeli a bíróság - minden tárgyalás NYILVÁNOS.Off.
guba 2011.03.08. 16:00
Mindig erre a napra vártam, hogy valaki végre fölfedezzen. :))))
manila 2011.03.08. 14:50
Tévedsz. Nem kaptam választ.
Aki érdemben hozzászólt (lényegében ez Guba volt, s szvsz jogi diplomával csak ő rendelkezhet itt az eddigi hozzászólók között) az észrevette, hogy én az ügyben sértett (és magánfél) vagyok, de ennek ellenére széttette a kezét, hogy nem lehet semmit sem csinálni, el kell fogadni a bírónő hülyeségét. Szerinted ez megoldás.
Többi hozzászóló sajnos nem tudott segíteni, csak beírt valami teljesen felesleges dolgot. Ha meg ezt szóbahozom, akkor én vagyok a hisztis. :)
Szerintem ez egy jogi fórum. Egy jogi probléma - főleg egy érdekes jogi probléma, mint az én ügyem - felcsigázza a jogászokat, és keresnek rá valami megoldást. Ezt nem kaptam meg eddig.
Rexor 2011.03.08. 13:45
Szerintem pontos választ kaptál a kérdéseidre. Egyébként KBS-nek igaza van, de ha ekkora agy vagy nem is tudom mit keresel a magunkfajta tudatlanok között. Egyébként konrétan azt csinálsz amit akarsz :)
manila 2011.03.08. 13:18
Ezt a szép cizelált jogi levezetést inkább a tartsd meg a zsebedben. Szvsz neked nincs helyed egy jogi topicban. Ennyi. End of. Istenveled.
Ugye ez nem egy lelkisegélyszolgálat? :) De azért kösz a nyugtatgatást. Én tudni akarok, nem akarok a Mátrixban élni. Főleg ha kbs is ott van. :)
HELP!HELP!HELP!HELP!Van itt olyan aki ért az eljárásjoghoz?
....És megmondja hogy konkrétan mit csináljak?
Kovács_Béla_Sándor 2011.03.08. 12:01
"Bölcs belátás többet ér minden más adománynál..."
Rexor 2011.03.08. 11:59
Ahogy a Mátrix című filmben is mondják a tudatlanság néha áldás is lehet. Mivel úgysem tudsz változtatni az ítéleten ha látnád, hogy enyhe ítéletet kapott a srác csak jobban felhúznád magad és semmit se tudnál tenni. Én mondjuk nem foglalkoznék olyan dologgal, amivel nem tudok mit kezdeni, de nem vagyunk egyformák.
Kovács_Béla_Sándor 2011.03.08. 11:37
Mi ez a hiszti? Elmentél volna a tárgyalásra, hallottad volna az ítéletet. Ennyi.
guba 2011.03.08. 11:14
„nem vagyok sértett, nem vagyok magánfél, elmehetek a picsába…nem ismerhetem meg azt az ítéletet ami valószínűleg 2000 forint pénzbírságra ítél egy elkényeztetett milliomos kölköt!”
Az nyugtasson meg, hogy ha magánfélként kezelt volna a bíróság, akkor is csak a polgári jogi igény vonatkozásban lenne fellebbezési jogod.
manila 2011.03.08. 10:36
Köszi a hozzászólást.Azt látom hogy nem érted az egész lényegét.
Te szereted a tudatlanságot? Gondolom nem. Én sem. Ezért akarom megtudni hogy mi van az ítéletben.
Tudod mi "munkám" van ebben az egészben. És akkor egy idióta bírónő (eddig nem akartam megsérteni, most is csak a düh beszél belőlem) elküld a pi*ba.
Rexor 2011.03.08. 10:20
Kedves Manila
Én csak azt nem értem (még ha be is tekinthetnél az aktákba) mi hasznod lenne ebből? Azzal úgysem tudsz mit kezdeni, ha te túl enyhének tartod az ítéletet, de a bíróság másképp gondolta a dolgot. Ha jól értem a dolgot, akkor a károdat megtérítették, eddig tartott a Te történeted. Röviden: Te semmiképpen nem tudod "seggbebillenteni" a bíróságot.
manila 2011.03.08. 10:12
Persze bemehetnék a bíróságra (egy óra út legalább) és kicsalhatnám az aktát, de én nem akarok ilyet csinálni.
Elképesztő dolognak tartom ezt az egészet. Elkaptam a csirkefogót, ezzel kockáztattam a testi épségem, a fél éjszakámat a rendőrségen töltöttem, majd még egyszer beidézett a rendőrség, azzal is elment egy fél napom. Majd a tárgyalásra is beidéztek, azzal is elment fél munkanapom. Erre a tisztelt bíróság azt mondja nekem, hogy nem vagyok sértett, nem vagyok magánfél, elmehetek a picsába....nem ismerhetem meg azt az ítéletet ami valószínűleg 2000 forint pénzbírságra ítél egy elkényeztetett milliomos kölköt!
Normáliis?
Egy jogi fórum abban adjon tanácsot, hogyan lehetne seggbebillenteni ezt a bíróságot!
manila 2011.03.08. 10:04
Kedves Gabicsek!Nem vagyok elégedett a válaszoddal.Több ponton is vitatkoznék veled:Egy eljárásban nemcsak tanú és vádlott van, hanem számos más szereplő is, például magánfél is. S gondolom hogy egy magánfelet meg kell idézni a tárgyalásra, mint magánfél. Szóval hogy nem idéztek meg a tárgyalásra, az már intő jel kellett volna legyen számomra. (azt írtad egyébként hogy gyanúsított, de hát olyan szereplő Magyarországon nincsen bírósági eljárásban)
Csodálkozol hogy miért nem emeltek vádat a rongálás miatt. Gondolom azért mert az beleolvad (látszólagos halmazat) a garázdaságba.
guba 2011.03.08. 09:52
„az a baj, hogy ha be is írták a vádirati tényállásba magát a rongálást, de azzal a bűncselekménnyel külön nem vádolták meg, csak a garázdasággal, akkor a vád tárgya a garázdaság,”
A vádirati minősítés sem köti a bíróságot. BH2005. 5. II. Nem tekinthető a vádelv sérelmének, ha a bíróság olyan - valóságos alaki halmazat körébe tartozó - bűncselekmény miatt is megállapítja a vádlott bűnösségét, amelyre az ügyész - a minősítés vonatkozásában képviselt téves álláspontja miatt - kifejezetten nem tett indítványt [Btk. 12. § (1) bek.; 1998. évi XIX. törvény 2. § (2) bek.].
„Egyébiránt nem értem, miért is nem lett rongálás vétségével is megvádolva a garázdaság mellett, ha a tényállásban leírják.”
Ez egyébként jogos kérdés tényleg, mert igaz ugyan, hogy ha a rongálás súlyosabban büntetendő, akkor nem alkot halmazatot, viszont akkor meg a rongálásnak kellene elnyelni a garázdaságot, és nem fordítva. :)Ez egy eléggé elszúrt ítélet.
Gabicsek 2011.03.07. 21:30
az a baj, hogy ha be is írták a vádirati tényállásba magát a rongálást, de azzal a bűncselekménnyel külön nem vádolták meg, csak a garázdasággal, akkor a vád tárgya a garázdaság, és annak tényleg nincs sértettje. Egyébiránt nem értem, miért is nem lett rongálás vétségével is megvádolva a garázdaság mellett, ha a tényállásban leírják. El lehet követni garázdaságot rongálás nélkül, és rongálással is, ha pedig van rongálás, azzal is meg kellett volna szerintem vádolni, sok ilyen ügy van. Akkor lett volna sértett manila, és akkor teljes iratbetekintési joga lehetett volna.
Gabicsek 2011.03.07. 21:21
és ha tanú volt az ügyben, megkapja a saját jegyzőkönyvét. Pont. Ítéletet akkor sem adnak ki. Meg kell próbálni legfeljebb csak érdeklődni, hogy milyen ítélet született (akár bíróságtól, akár ügyészségtől), lehet, hogy az sikeresebb, mint egy ítéleti példány kikérése. (az úgysem fog menni)
manila!Ezt írod:
„(Tanúként idéztek be, az igaz, ennek már gyanúsnak kellett volna lenni.)”
Egy büntetőeljárásban vagy tanú, vagy gyanúsított van, harmadik variáns nincs. Olyan sincs, hogy sértettként idéznek be valakit, ugyanis a sértett is tanú. (pontosabban van még variáns, mint szakértő, stb., de ez itt nem jön szóba)Tehát nem tudom, mi lehetett ebben neked gyanús, mert gondolom, nem gyanúsítottkénti idézést vártál.
kismukk 2011.03.07. 20:00
Véleményem szerint, ha kártérítést kaptál, akkor károd volt, ergo vagyoni jogod sérült, ebben a vonatkozásban sértett vagy. Gyakorlatilag az iratbetekintés úgy megy, hogy az irodavezető megkérdi a neved és hogy milyen minőségben mentél, aztán ha az akta iratai között felfedez, odaadja. Legjobb, ha viszel bírósági értesítést, azon rajta van az ügyszám és a neved, gyorsan elő fogja keresni.
guba 2011.03.07. 19:11
„A vád tárgyát nem képező rongálás vonatkozásában a tárgyaláson a kárt megtérítették önnek.”
Ezen a mondaton lehetne vitatkozni. Mindaz a magatartás a vád tárgyát képezi, amelyet a vádirat tartalmaz. Ha tehát a vádiratban leírta az ügyész, hogy az így -úgy elkövetett rongálással ennyi kárt okozott, akkor ez is a vád tárgya. Akkor is, ha nem "rongálást" írt esetleg, hanem azt, hogy a vádlott összetörte a kaput, például. Az egy más kérdés, hogy a halmazat csak látszólagos, de ez csak a minősítési és büntetéskiszabási kérdéseket érinti. De nincsen értelme a vitának, mivel a károd megtérült, a kíváncsiságod meg nem érdekel senkit, mivel a büntetőeljárás nem abból a célból folyik, hogy neked elégtételt szolgáltasson. És ez még a vagyon elleni bűncselekmények esetében is igaz, bár ott a sértett (magánfélnek) korlátozott jogorvoslati joga azért van.
manila 2011.03.07. 16:10
Egy dolog elleni erőszakkal párosuló garázdaságnak nincs sértettje? Hogy van ez? Hát én mi a szösz vagyok?
Guba első hozzászólásában levezeti hogy én sértett vagyok, de aztán rögtön hozzáteszi, hogy ennek ellenére mégsem vagyok sértett, és kár próbálkoznom, soha nem fogom megkapni az ítéletet.
manila 2011.03.07. 16:06
Előterjesztettem anyagi igényt az ügyben. Azt hittem magánfél lettem.
(Tanúként idéztek be, az igaz, ennek már gyanúsnak kellett volna lenni.)
Na de olyan világon nincs, hogy a tárgyaláson elismeri és megtéríti a károm a csirkefogó, és akkor én nem vagyok magánfél!!!!
guba 2011.03.07. 15:44
manila 2011.03.07. 15:33
guba 2011.03.07. 15:27
Formálisan tanú vagy, ezért nem adják ki neked az aktát.
manila 2011.03.07. 14:08
Kedves Kismukk! Köszi a gyors választ.Iratbetekintés? Várjunk egy pillanatot!Ki vagyok én most az ügyben? Magánfél vagy sértett? Nem. Tanú? Igen
Betekinthet egy tanú az ítéletbe?
manila 2011.03.07. 14:03
Kedves Guba! Először is köszi a választ. Rengeteg energiám van ebben az ügyben, szeretném látni, hogy mit kapott a csirkefogó.Nem tudom megnézni annak az ügynek az ítéletét, amibe én - legalábbis azt hittem - sértett és magánfél vagyok?
Próbáljatok egy kicsit jogászkodni!
kismukk 2011.03.07. 13:43
Menj be a bíróság iratbetekintő szobájába, vidd magaddal az ügyiratszámot és kérd ki az aktát.Lefényképezheted az ítéletet (ingyen) vagy kérhetsz helyben másolatot (pénzért).
guba 2011.03.07. 10:32
Hát, igen, ezen lehetne vitatkozni. A vád tárgya az a magatartás, amelyet a vádirat tényállásában körülírt, és nem törvényi tényállás, aminek minősítette a bíróság. Itt a garázdaság nem alkot valódi - csak látszólagos - halmazatot a rongálással, de ettől függetlenül a rongálásnak te sértettje vagy, amit egyértelművé is tesz, hogy a magánjogi igényt sikeresen érvényesítetted az eljárásban.Ezzel együtt szerintem ez ellen nem nagyon tudsz és értelme sem nagyon van fellépned.
manila 2011.03.07. 10:18
Egy vagyontárgyam megrongálása miatt szóltam a rendőrségnek. Elkaptuk a tetteseket a helyszíntől 100 méterre. Feljelentést tettem. Nyomozás sikeres. Vádirat megvolt. Vád garázdaság bűncselekménye. Nekem az ügyben volt 44 ezer forint károm, amit érvényesítettem is, a vádlott megfizette, amikor az egyik tárgyaláson tanúként jelen voltam.
Az ítélethirdetésen nem voltam jelen, de meg akartam tudni hogy a csirkefogók mit kaptak az igen tiszteltbiróságtól.
Szóltam a bíróságnak, hogy szeretnék kapni egy ítéletet, mert én úgy gondoltam, hogy magánfél (vagy sértett?) vagyok az ügyben.
A tisztelt bíróság válasza: ítéletkiadányt megküldeni nem tud, mert a vád garázdaság bűncselekménye volt, melynek nincs konkrét magánszemély sértettje. A vád tárgyát nem képező rongálás vonatkozásában a tárgyaláson a kárt megtérítették önnek. Fellebbezési jog ezen ügyben csak az ügyészséget, a vádlottat és a védőt illette meg, ez ügyben más személynek ilyen joga nincs.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
2012. évi CXCVII. törvény - 1.oldal - Törvények és országgyűlési határozatok
2012. évi CXCVII. törvény
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény és a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosításáról
2. A Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosítása
1. melléklet a 2012. évi CXCVII. törvényhez
2. melléklet a 2012. évi CXCVII. törvényhez
a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény és a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosításáról *
1. § A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 57. § (2) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
aa) a munkaviszony megszűnésekor járó végkielégítést, valamint a kollektív szerződésben, illetve a munkaszerződésben meghatározott juttatásokat,
ab) az adós által a kölcsönbeadóval kötött munkaerő-kölcsönzési szerződésben foglalt, az adóst, mint kölcsönvevőt terhelő díjból az adóshoz kölcsönzött munkavállalók részére járó, a kölcsönbeadó által fizetendő munkabért és egyéb bérjellegű juttatásokat, és
ac) az adós által az iskolaszövetkezettel megkötött szerződésben foglalt, az adóst, mint az iskolaszövetkezet szolgáltatását igénybevevőjét terhelő díj 85%-át - amely az iskolaszövetkezetnek járó díjból az iskolaszövetkezeti tag munkavállalók részére járó munkabér, egyéb bérjellegű juttatás összegét foglalja magában -, továbbá
ad) ha a felszámolás kezdő időpontját megelőzően esedékessé vált munkabért és egyéb bérjellegű juttatásokat a felszámoló a felszámolás kezdő időpontja után fizette ki, az ezeket terhelő adó- és járulékfizetési kötelezettséget is (ideértve az egészségügyi hozzájárulást);”
2. § (1) A Cstv. 66. §-a a következő (2a) és (2b) bekezdéssel egészül ki:
„(2a) Az állami felszámoló ideiglenes vagyonfelügyelőkénti kirendelése kötelező, az adós meghallgatását a bíróság mellőzheti. A kirendelés iránt a bíróság a felszámolást kezdeményező kérelem vagy értesítés benyújtásától számított 3 munkanapon belül intézkedik. Az ideiglenes vagyonfelügyelőként eljáró állami felszámoló díja legalább nettó 500 000 Ft, de legfeljebb nettó 5 000 000 Ft. A bíróság az ideiglenes vagyonfelügyelői feladatok várható munkaterhe figyelembe vételével rendelkezik a díj megelőlegezéséről, és a díjat a ténylegesen teljesített munkateher figyelembe vételével állapítja meg. A díjat - a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatalának kezdeményezésére - a központi költségvetés előlegezi meg, és az adós viseli. A központi költségvetés által megelőlegezett díjat az adós általi megfizetését követő 3 munkanapon belül a központi költségvetés számára a Fővárosi Törvényszék Gazdasági Hivatala visszapótolja.
(2b) Az ideiglenes vagyonfelügyelőkénti kirendelést akkor lehet megszüntetni, ha
a) a hitelező a felszámolási eljárás iránti kérelemtől elállt, és nincs más olyan kérelem vagy értesítés, amely az adós ellen felszámolási eljárás megindítását kezdeményezi, vagy
b) a bíróság a felszámolási eljárás iránti kérelmet jogerősen elutasította, vagy
c) ha a bíróság az adós felszámolását elrendelte, és felszámolóként jelölte ki az állami felszámolót.”
(2) A Cstv. 66. §-a a következő (3a) és (3b) bekezdéssel egészül ki:
„(3a) A bíróság, ha a Kormány rendeletével új állami felszámolót jelöl ki, a korábbi állami felszámoló felmentéséről és a Kormány által meghatározott új állami felszámoló kijelöléséről az erre vonatkozó kormányrendelet hatálybalépésétől számított 8 munkanapon belül végzést hoz. A végzésében rendelkezni kell a korábbi állami felszámoló számlával igazolt költségeinek megtérítéséről és arányos díjazásáról is. A felmentett állami felszámoló haladéktalanul köteles az adós iratanyagát és vagyonát átadni a kijelölt új állami felszámolónak, tételes kimutatást készíteni a szerződésekről, az átadás időpontjában folyamatban lévő eljárásokról, értékesítésekről, közbenső mérleget készíteni és arra vonatkozó nyilatkozatot tenni, hogy a mérleg az adós vagyoni helyzetéről valós és megbízható képet ad. A felmentett állami felszámoló ezen kötelezettségeinek elmulasztása esetén a bíróság a felmentett állami felszámolót 900 000 forintig terjedő bírsággal sújthatja.
(3b) A (2a) és (3a) bekezdés szerinti végzés fellebbezésre tekintet nélkül végrehajtható. Fellebbezésnek csak a végzés díjmegállapító rendelkezése ellen van helye a végzés közlésétől számított 8 munkanapon belül. A (2a) és (3a) bekezdés szerinti fellebbezést soron kívül, de legfeljebb 15 munkanapon belül kell elbírálni.”
(3) A Cstv. 66. § (5) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
„(5) Az állami felszámoló az e törvényben meghatározott tevékenységen kívül más gazdasági tevékenységet nem végezhet.”
3. § A Cstv. a következő 66/A. §-sal egészül ki:
„66/A. § A stratégiailag kiemelt jelentőségű gazdálkodó szervezet csődeljárásában a vagyonfelügyelőként eljáró állami felszámoló is kezdeményezheti a fizetési haladék meghosszabbítását. A csődeljárásban a 18. § (9) bekezdését azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy az adóst - a fizetési haladék meghosszabbításakor - fizetési haladék a csődeljárás kezdő időpontjától számított legfeljebb 365 napig illeti meg, ha ehhez a szavazati joggal rendelkező hitelezőktől a biztosított és a nem biztosított hitelezői osztályokban egyaránt, a követelésekre vonatkozóan az igenlő szavazatok legalább többségét külön-külön megkapta.”
4. § (1) A Cstv. 67. § (8) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(8) A felszámolási zárómérleg elkészítésére nyitva álló határidő 270 nap, kivéve ha ezt a határidőt a bíróság indokolt esetben meghosszabbította vagy a hitelezői választmány az adós tevékenységének a felszámolási eljárás alatt történő továbbfolytatásához hozzájárult, továbbá az 52. § (2) bekezdése szerinti esetben. A bíróság a felszámolási zárómérleget és vagyonfelosztási javaslatot - az 56. § (1) bekezdésének alkalmazásával - a felszámolási zárómérleg kézhezvételétől számított 21 napon belül küldi meg a hitelezőknek.”
(2) A Cstv. 67. §-a a következő (9b)-(9h) bekezdéssel egészül ki:
„(9b) Ha az adós gazdálkodó szervezet környezetkárosításért vagy környezetveszélyeztetésért való felelősségét megállapították, vagy környezetet veszélyeztető tevékenységet folytat, az állami felszámoló az adós vagyonát a további környezetkárosodás megelőzését is szem előtt tartva, az adós tevékenységének folytatásához fűződő közérdeket is figyelembe véve kezeli.
(9c) Az adós vagyonának értékesítésekor az értékesítési pályázati feltételeket - a környezetvédelmi hatóság bevonásával - az állami felszámoló oly módon alakítja ki, hogy az adós vagyona működő üzemként olyan szakmai befektetőnek kerüljön értékesítésre, aki biztosítja a környezeti kárelhárítás, illetve a további környezetveszélyeztetés megelőzésének feltételeit is. Az állami felszámolónak meg kell kísérelnie az ingatlan- és ingó vagyont, valamint az ezek hasznosításával összefüggő immateriális javakat működő üzemként, a forgalomban elérhető legmagasabb áron értékesíteni.
(9d) Ha a (9b) és (9c) bekezdésében meghatározott célok érdekében szükséges, az állami felszámoló az adós vagyonát nem nyilvánosan, zártkörű pályázattal értékesíti. Az állami felszámoló a nem nyilvános értékesítésre vonatkozó döntése előtt a hitelezői választmány véleményét kéri. Az értékesítés módjához és a pályázati feltételek meghatározásához nincs szükség a hitelezői választmány hozzájárulására. Az állami felszámolónak a nem nyilvános értékesítésre vonatkozó döntése ellen kifogás nem nyújtható be.
(9e) Ha az állami felszámoló az adós vagyonát nem nyilvánosan értékesíti, előzetesen legalább három független értékbecslő szakértőtől származó értékbecslést kell beszereznie. A hitelezői választmány a becsérték felülvizsgálatát a 49. § (2) bekezdése szerint kezdeményezheti. Nem nyilvános értékesítés esetén a 49/A. §-t és a 49/B. §-t azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a pályázati felhívást nem kell a Cégközlönyben közzétenni, de a hitelezők és a hitelezői választmány (hitelezők képviselője) számára megismerhetővé kell tenni. Az értékesítés során a 49/A. § (5) bekezdését és a 49/B. § (7) bekezdését nem kötelező alkalmazni.
(9f) A pályázati ajánlatok felbontását és az ártárgyalást közjegyző jelenlétében kell lefolytatni. A közjegyző által készített jegyzőkönyv tartalmazza a nem nyilvános értékesítés indokait, a részletes pályázati feltételeket és a pályázatok értékelésének szempontjait is. A nem nyilvános értékesítés eredményeként megkötött szerződésben meghatározott vételárat és az értékesített vagyon leírását az állami felszámoló az értékesítésről szóló szerződés megkötését követő 5 munkanapon belül megküldi a Cégközlönynek, és a honlapján is közzéteszi.
(9g) Ha valamely vagyoni elemre vonatkozóan elővásárlási jog áll fenn, az állami felszámoló az elővásárlásra jogosulttal előzetesen közli, hogy az elővásárlási joggal érintett vagyonrész nem nyilvánosan kerül értékesítésre. A felszámoló a nem nyilvános értékesítésen kapott ajánlatot köteles közölni az elővásárlásra jogosulttal. Az elővásárlásra jogosult elővásárlási jogának gyakorlásáról a közlés kézhezvételétől számított 8 munkanapon belül dönt és döntéséről a felszámolót haladéktalanul tájékoztatja. Az elővásárlásra jogosult az értékesítésre kerülő vagyonrész (dologösszesség) egészére vonatkozó ajánlat tartalmát csak teljes egészében fogadhatja el.
(9h) A 49. § (5) és (6) bekezdése szerinti keresetindítási határidő a (9e) bekezdés szerinti közzétételtől számítandó.”
5. § (1) A Cstv. a következő 83/F. §-sal és 83/G. §-sal egészül ki:
„83/F. § (1) A csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény, valamint az azzal összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2009. évi LI. törvénnyel (a továbbiakban: 2009. évi LI. törvény) megállapított 7. § (3) bekezdés b) pontját a 2009. szeptember 1-jét követően kezdeményezett csődeljárásokat követő újabb csődeljárásoknál kell alkalmazni.
(2) E törvénynek a 2009. évi LI. törvénnyel megállapított 11. § (3) bekezdését a 2009. szeptember 1-jét megelőzően kikötött óvadékokra azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a fizetési haladék nem érinti az óvadék érvényesíthetőségét, ha az óvadéki jogosult a 11. § (3) bekezdés a)-i) pontja szerinti szervezet.
83/G. § (1) E törvénynek a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény és a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXCVII. törvénnyel (a továbbiakban: 2012. évi CXCVII. törvény) megállapított 66. § (2a) bekezdését a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor már kezdeményezett felszámolási eljárásban azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a bíróság a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépését követő 8 napon belül rendeli ki ideiglenes vagyonfelügyelőként az állami felszámolót. Ha az eljárásban korábban a bíróság már rendelt ki ideiglenes vagyonfelügyelőt, az állami felszámoló ideiglenes vagyonfelügyelőkénti kijelöléséről szóló végzésben a bíróság a korábbi ideiglenes vagyonfelügyelőt felmenti, és a munkaterhével arányos díjazást állapít meg számára.
(2) E törvénynek a 2012. évi CXCVII. törvénnyel megállapított 66. § (3a) és (3b) bekezdését, 66. § (5) és (7) bekezdését és 67. § (8) bekezdését a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő csődeljárásban és felszámolási eljárásban is alkalmazni kell.
(3) E törvénynek a 2012. évi CXCVII. törvénnyel megállapított 67. § (9b)-(9h) bekezdését a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor már kezdeményezett vagy elrendelt felszámolási eljárásban is alkalmazni kell, ha a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor még nem került sor a pályázati, illetve az árverési értékesítési hirdetmény Cégközlönyben történő közzétételére.”
(2) A Cstv. 83/G. §-a a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
„(4) E törvénynek a 2012. évi CXCVII. törvénnyel megállapított 57. § (2) bekezdés a) pontját a 2013. január 1-jén folyamatban levő olyan felszámolási eljárásban is alkalmazni kell, amelyben az 52. § szerinti zárómérleg elkészítésére 2013. január 1-jéig még nem került sor.”
6. § A Cstv.
a) 66. § (2) bekezdésében a „Vagyonfelügyelőként,” szövegrész helyébe a „Az e fejezet alkalmazásában vagyonfelügyelőként,” szöveg
b) 66. § (7) bekezdésében a „A 66. § (2) bekezdés szerinti felmentésének nincs helye” szövegrész helyébe a „A 66. § (2) bekezdés (2) bekezdés szerinti felszámoló felmentésének a 27/A. § (7) vagy (8) bekezdésében meghatározott okból történő felmentésének nincs helye” szöveg
7. § (1) Hatályát veszti a Cstv. 57. § (2) bekezdés b) pontjában az „(ideértve a magán-nyugdíjpénztári tagdíjat is)” szövegrész.
(2) Hatályát veszti a Cstv. egyes törvényeknek és törvényi rendelkezéseknek a jogrendszer túlszabályozottságának megszüntetése érdekében szükséges technikai deregulációjáról szóló 2012. évi LXXVI. törvénnyel megállapított 83/E. §-a.
8. § (1) A Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény (a továbbiakban: Bgat.) 1. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkező lép:
„(1) A bérgarancia-eljárás keretében
az e törvény által meghatározott összeg előlegezhető meg.”
(2) A Bgat. 1. § (2) bekezdése a következő d)-f) ponttal egészül ki:
„d) kölcsönbeadó: a munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény (a továbbiakban: Mt.) 214. § (1) bekezdés b) pontjában és 215. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott munkáltató,
e) kölcsönvevő: az Mt. 214. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott munkáltató,
f) felszámolási eljárás: a Cstv. szerinti felszámolási eljárás.”
(3) A Bgat. 1. §-a a következő (5) bekezdéssel egészül ki:
„(5) Az (1) bekezdés b) és c) pontjában foglaltakkal kapcsolatos támogatásra az e törvényben foglaltakat a 11-13. §-ban meghatározott eltérésekkel kell alkalmazni.”
9. § A Bgat. 2. § (2) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
„(2) Az (1) bekezdés szerinti kérelem nem terjeszthető elő a felszámolás alatt álló gazdálkodó szervezet olyan munkavállalója tekintetében, aki
c) a felszámolónak, vagy a felszámoló szervezet (1) bekezdés b) pontjában meghatározott munkavállalójának a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény szerinti közeli hozzátartozója.”
10. § A Bgat. a következő 11-13. §-sal egészül ki:
„11. § (1) A kölcsönbeadó, illetve az iskolaszövetkezet az esedékesség lejártát követő 10 munkanapon belül kérelmet nyújthat be az állami foglalkoztatási szervhez visszatérítendő támogatás iránt, ha a felszámoló a felszámolás alatt álló kölcsönvevőnél foglalkoztatott munkavállaló után járó kölcsönzési díjat vagy az iskolaszövetkezet szolgáltatásának fogadójánál foglalkoztatott iskolaszövetkezeti tag után járó díjat (a továbbiakban együtt: szolgáltatási díj) a felszámolás kezdő időpontját követően - a felszámolás fedezetét jelentő bevételek hiánya miatt - az esedékesség napján nem tudja megfizetni és tartozását elismeri.
12. § (1) A felszámoló tájékoztatja a kölcsönbeadót és az iskolaszövetkezetet arról, hogy a kölcsönzési díj a szolgáltatási díj elmaradása mely munkavállaló, illetve szolgáltatást nyújtó iskolaszövetkezet tagját érinti.
13. § (1) Ha a kölcsönbeadó, illetve az iskolaszövetkezet 11. § (1) bekezdése szerinti kérelme az e törvényben foglaltaknak megfelel, az állami foglalkoztatási szerv a kölcsönbeadó, illetve az iskolaszövetkezet részére a 11. § (1) bekezdésében meghatározott támogatást megállapítja.
(3) A 11. § (1) bekezdése szerinti kérelmet a kölcsönbeadónak, illetve az iskolaszövetkezetnek a 3. és 4. melléklet szerint kitöltött formanyomtatványon, 3 példányban kell benyújtania az állami foglalkoztatási szervhez.”
11. § A Bgat. 15. §-a a következő (1) bekezdéssel egészül ki:
„(1) E törvénynek a csődeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény és a Bérgarancia Alapról szóló 1994. évi LXVI. törvény módosításáról szóló 2012. évi CXCVII. törvénnyel (a továbbiakban: 2012. évi CXCVII. törvény) megállapított rendelkezéseit a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő felszámolási eljárás alatt álló kölcsönvevő és iskolaszövetkezet szolgáltatását igénybevevő gazdálkodó szervezet, továbbá a vele szerződéses kapcsolatban álló kölcsönbeadó, illetve iskolaszövetkezet tekintetében is alkalmazni kell, ha a felszámolási eljárásban a Cstv. 52. §-a szerinti zárómérleg elkészítésére a 2012. évi CXCVII. törvény hatálybalépésekor még nem került sor.”
12. § A Bgat. az 1. melléklet szerinti 3. melléklettel és a 2. melléklet szerinti 4. melléklettel egészül ki.
(2) Az 1. §, a 2. § (2) bekezdése és a 2. alcím 2013. január 1-jén lép hatályba.
„3. melléklet az 1994. évi LXVI. törvényhez
a kölcsönbe adó cégszerű aláírása”
„4. melléklet az 1994. évi LXVI. törvényhez
Melléklet: - A felszámoló Bgat. 12. § (1) bekezdése szerinti tájékoztatása.”

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
AB: Alkotmányos követelmény, hogy az Állami Számvevőszék megállapításai bíróság előtt vitathatók | Mandiner
Múlt csütörtökön hozott döntést az Alkotmánybíróság abban az ügyben, amelyben a Jobbik az Állami Számvevőszék (ÁSZ) több mint 600 millió forintos fizetési felszólítása kapcsán az Állami Számvevőszékről szóló törvény, illetve két bírósági döntés alkotmányosságát vitatta.
Ugyan az Alkotmánybíróság a konkrét indítványokat elutasította, fontos alkotmányos követelményt fogalmazott meg az ÁSZ jelentések vitathatósága kapcsán.
A határozat lényege, hogy az ÁSZ ugyan továbbra is hivatali típusú szervként működik, tehát megállapításai ellen közvetlenül, közigazgatási úton nincs helye jogorvoslatnak, azonban a döntések végrehajtására irányuló cselekmények vitathatók. Ez az jelenti, hogy „közvetett” módon mégis van lehetőség az ÁSZ megállapításai és fizetési felszólítása ellen jogorvoslattal élni.
Az Alkotmánybíróság ezzel nagy horderejű és a demokratikus közélet számára üdvözlendő döntést hozott: egyértelműsítette, hogy a pártok támogatását csökkentő, illetve befizetését elrendelő döntések – habár közvetetten – vitathatók bíróság előtt.
A Jobbik keresetét elutasították a bíróságok
Az ügy előzménye, hogy egy ÁSZ ellenőrzést követően a Jobbik több mint 600 millió forintos fizetési felszólítást kapott az ellenőrző szervtől, amely miatt a párt bírósághoz fordult. A Jobbik keresetét azonban első, majd másodfokon is visszautasította a bíróság, ugyanis véleményük szerint az ügyben nincs hatáskörük. A Jobbik viszont az Alkotmánybírósághoz fordult, ahol többek között a jogorvoslathoz való jog sérelmére, illetve az ÁSZ törvény egyes rendelkezéseinek alkotmányellenességére hivatkozott.
Alkotmányos hagyomány, hogy az Állami Számvevőszék hivatali típusú intézmény
Az Alkotmánybíróság határozatában először az ÁSZ-ra vonatkozó alkotmányos hagyományokat vizsgálta, az első, 1870-ben létrehozott Számvevőszéktől kezdődően.
Kitért arra, hogy az ÁSZ kezdetektől fogva önálló, a kormánytól szervezetileg független, illetve önálló hatáskörrel rendelkezik. Az intézményt 1949-ben felszámolták, majd a rendszerváltáskor az Alkotmány már akként rendelkezett, hogy az „Állami Számvevőszék az Országgyűlés pénzügyi-gazdasági ellenőrző szerve”, illetve ekkortól felhatalmazást kapott a pártok gazdálkodásának ellenőrzésére is a régi ÁSZ törvény alapján.
A régi ÁSZ törvény alapján az ÁSZ-t nem illette meg hatósági jogkör, ellenőrzése tapasztalatairól jelentést készített és az ellenőrzött szerv észrevételeivel együtt ezt a jelentést tárta az Országgyűlés elé. Nem volt hatásköre arra, hogy intézkedéseket tegyen, szankciót alkalmazzon. Bűncselekmény vagy egyéb jogsértés észlelése esetén az arra hatáskörrel rendelkező szervhez fordulhatott.
Az új ÁSZ törvény ezt a modellt tartotta fent: az ÁSZ-t továbbra sem ruházta fel hatósági jogkörrel, hivatali típusú szervként kezeli, amely jelentésben összegzi megállapításait a vizsgált szervre vonatkozóan, szankció kiszabásának lehetősége nélkül.
Az Alkotmánybíróság mindezeknek megfelelően megállapította, hogy Magyarországon alkotmányos hagyományai vannak annak, hogy a mindenkori Állami Számvevőszék hatósági jogkör nélküli hivatali típusú intézményként működik.
Az Alkotmánybíróság korábban már állást foglalt
A fentiek kapcsán egyébként az Alkotmánybíróság már két ízben is határozott: először 1995-ben rögzítette, hogy az ÁSZ nem hatóságként jár el, nem hoz a vizsgált szervre kötelező határozatot. Megállapításai csupán vélemények, nem hatósági aktusok, így nincs is értelme jogorvoslatot biztosítani.
2004-es határozatában megerősítette, hogy az ÁSZ feladata hagyományosan az, hogy az Országgyűlés számára lásson el ellenőrző tevékenységet, illetve az Országgyűlés nagy szabadsággal rendelkezik abban, hogy milyen konkrét feladatokat bíz a Számvevőszékre e tevékenység körében.
Az Alkotmánybíróság ezeket a megállapításokat mostani határozatban megerősíttette, ugyanis az Alaptörvény az ÁSZ Alkotmány szerinti, régi modelljét fenntartotta.
Az ÁSZ megállapításai ellen közvetlenül nincs jogorvoslat, de közvetetten vitathatók
Az Alkotmánybíróság mostani döntésében ismét megerősítette azt a nézetet, miszerint az ÁSZ által hozott megállapítások nem tekinthetők sem közigazgatási, sem bírósági döntésnek, ennek megfelelően ezek bírósági felülvizsgálatát sem kell biztosítani.
Így van ez az Alkotmánybíróság szerint a pártok gazdálkodásának ellenőrzése tekintetében is, hiszen az e körben elfogadott jelentés sem minősül hatósági döntésnek. A Párttörvény értelmében amennyiben az ÁSZ észleli, hogy a párt gazdálkodása jogellenes, az ÁSZ nem jogosult közvetlen intézkedések alkalmazására, csupán az ügyészhez fordulhat.
A Párttörvény ugyanakkor tartalmaz egy olyan rendelkezést is, amely szankcionálja a tiltott támogatások elfogadását: az ilyen hozzájárulások értékét a támogatott párt köteles a központi költségvetésbe befizetni az ÁSZ felhívására, illetve ezzel az összeggel csökkenteni kell a költségvetésből juttatott támogatást.
Ezzel kapcsolatban mondta ki az Alkotmánybíróság azt az újdonságot, amely az eddigi határozatokban nem szerepelt: az ÁSZ által kibocsátott fizetési felhívások közvetlen, önálló közigazgatási perben történő vitathatóságának hiánya nem jelenti azt, hogy az ÁSZ által kibocsátott ezen felhívás utóbb, közvetetten ne lehetne bíróság előtt megtámadható.
A Magyar Államkincstár döntését kell ilyen esetben támadni
A gyakorlatban a „közvettet vitathatóság” a következőt jelenti: a pártnak nem az ÁSZ jelentését kell megtámadnia, hanem azt a Magyar Államkincstár által hozott határozatot, amelyet a csökkentett támogatásról, illetve az adóhatóság befizetés kikényszerítése iránti megkereséséről hoz. Más néven, az ÁSZ jelentésében foglaltak utóbb a MÁK által annak végrehajtására hozott határozaton keresztül válnak vitathatóvá közigazgatási perben.
Az Alkotmánybíróság rögzíti, hogy a hatályos szabályok alapján a közigazgatási perben a szabad bizonyítás elve érvényesül és a közigazgatási bíróságot más hatóság döntése nem köti, tehát van lehetősége felülírni az ÁSZ megállapításait. Az Alkotmánybíróság szerint „egyetlen jogszabályi rendelkezés sem tartalmazza, hogy az ÁSZ megállapításai közigazgatási perben önmagában megdönthetetlen kötőerővel rendelkeznének a tényállás megállapítása során a bíróság számára.” A bíróság vizsgálata továbbá nem korlátozódhat pusztán formális vizsgálatra, tehát érdemben kell vizsgálnia a határozatban foglaltakat, így az kiterjed a jogalap és az összegszerűség vizsgálatára is.
Az Alkotmánybíróság határozata alapján tehát a Jobbiknak a Magyar Államkincstár döntését kellett volna megtámadnia, közvetett úton elérve az ÁSZ jelentésekben foglaltak felülvizsgálatát.
Az ÁSZ jelentés kérdésében született bírósági ítéletek, illetve az ÁSZ törvény vonatkozó rendelkezései elleni panaszokat így a testület elutasította, azonban a jövőre nézve nagy jelentőséggel bíró, a bírósághoz való fordulás jogát egyértelműsítő alkotmányos követelményt határozott meg.
A teljes határozat itt elérhető.
| Jobbik | Alkotmánybíróság | Állami Számvevőszék | bíróságok | jogorvoslat | alkotmányos követelmény
Berecskereki 2019. november 5. 18:39
Ebben semmi új nincs, mert eddig is bírósági perben - ahogy sok más - támadható volt az ÁSZ döntése.
Csigorin 2019. november 5. 20:15
Leforditom koznapibb esetre: valakirol egy orvos kiallit egy szakvelemenyt hogy o rokkant/nem rokkant.
Ertelme ezt tamadni nincs. De birosagtol lehet kerni a nyugdijfolyosito (adott szakvelemenyre alapult) dontesenek felulvizsgalatat, es a birosag eldonti hogy helyt ad e a szakvelemenynek vagy sem (esetleg ujat ker).
Node kene vki a jobbiknal aki minimalisan konyit a joghoz...
OberEnnsinnen 2019. november 5. 20:51
"AB: Alkotmányos követelmény, hogy az Állami Számvevőszék megállapításai bíróság előtt vitathatók"
Minden vitatható, bíróságok előtt.
Egy kivétellel: a bírósági ítéletek, azok nem.
Bírókat, bíróságokat, teljesen abszurdul téves ítélete miatt sem lehet perelni!!!
"– Még mindig rémálmaim vannak. Csak sokára nyugszom meg, hogy tényleg senki nem akar bántani – mesélte a lapnak a panziós. – Öt gyerekem van, de egyik sem akar beszélni a múltról. Majdnem hét évig ültem fegyházban azért, mert az otthonomban védeni próbáltam a feleségemet és a saját életemet. Amikor kiengedtek, a gyerekem nem akart megismerni. 2001 januárjában szalagcímben hozták a lapok, hogy Sashalmon a Fekete Sereg nevű bűnbanda két tagja rátámadt a vállalkozóra, aki lelőtte őket.
– Sosem felejtem el, január 5-én, hajnalban két férfi betört az otthonunkba – folytatta Szántai Attila. – Megverték a feleségemet, Icukát, majd amikor védeni próbáltam őt, engem is. A pisztolyomat riasztófegyvernek hitték a támadóim. Egyikük el akarta venni, dulakodás közben elsült a pisztoly, ő meghalt. Társát az utolsó golyóval találtam el, neki megmentették az életét. Szántai Attila elmondta: harminc védője volt, mégis 13 év fegyházra ítélték, ebből majdnem hét évet ült. – A Fekete Sereg elítélt tagjai bent is megtaláltak, többször ájultra vertek. Közben a gyerekeim külön nevelkedtek, hogy a bűnbanda ne állhasson bosszút rajtuk."

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
Köf.5.014/2018/4. számú határozat | K Ú R I A
Köf.5.014/2018/4. számú határozat
Az ügy száma: Köf.5014/2018/4.
A tanács tagja: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, Dr. Dobó Viola bíró
(3300 Eger, Barkóczy u. 1.)
Az érintett önkormányzat: Lőrinci Város Önkormányzata
(3021 Lőrinci, Szabadság tér 26.)
- a Lőrinci Város Önkormányzata Képviselő-testületének 21/2015. (X. 29.) önkormányzati rendelete a telekadóra vonatkozó 4. § (2) bekezdése és 5. § (2) bekezdése jogszabály-ellenességének megállapítására és megsemmisítésére irányuló bírói indítványt elutasítja;
[1] Az ügyben felperes tulajdonát képezi a Lőrinci belterület ... hrsz.-ú, kivett ipartelep megnevezésű ingatlan 736/10000-ed tulajdoni hányada. A Heves Megyei Kormányhivatal, mint az alapügyben alperes a HE/HAT/695-5/2017. számú határozatával – Lőrinci Város Jegyzője 888/2017. számú határozatát megváltoztatva – a felperest 2017. január 1. napjától évi 927 690 Ft telekadó megfizetésére kötelezte. Az első- és másodfokú határozatok a felperesre kivetett telekadó mértékét a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény (a továbbiakban: Htv.), valamint Lőrinci Város Önkormányzat Képviselő-testülete 21/2015. (X. 29.) önkormányzati rendeletének (a továbbiakban: Ör.) a telekadóra vonatkozó 4. és 5. §-ai alapján állapították meg. A felperesnek 2017. január 1. napjától keletkezett helyi adófizetési kötelezettsége.
[2] A bíróság az előtte folyó eljárásban igazságügyi környezetvédelmi szakértőt rendelt ki, aki szakvéleményében megállapította, hogy a perbeli ingatlan adott állapotában ipari célú hasznosításra nem alkalmas, az ingatlan környezeti kármentesítése csak jelentős kiadással valósítható meg. A vizsgált ipari területen az egészségveszélyeztetési kockázat sem zárható ki. A szakvélemény szerint a területen az ingatlanok jelen állapotukban lényegében forgalomképtelennek tekinthetők. A felperes által csatolt igazságügyi szakértői iroda által készült szakvélemény szerint a perbeli ingatlan teljes értéke, tehát nem csak a felperes tulajdoni hányadát képező része, 58 723 870 Ft. Eszerint a felperes tulajdoni hányadának megfelelő forgalmi érték 4 323 000 Ft.
[3] A bíróság mindezek alapján 2018. április 26-án kelt 8.K.27.119/2017/27. számú végzésében kezdeményezte az Ör. 4. § (2) bekezdésének és 5. § (2) bekezdésének vizsgálatát a Kúria Önkormányzati Tanácsa előtt és indítványozta jogszabálysértés megállapítását, valamint a rendelkezés megsemmisítését és alkalmazása tilalmának kimondását. A bíróság egyidejűleg a per tárgyalását felfüggesztette.
[4] Az indítvány szerint az Ör. nem értékelte az adóztatott vagyontárgy és környezete, az ipari terület elégtelen kármentesítésének tényét, a terület hasznosításra alkalmatlan voltát. Az Ör. nem veszi figyelembe a helyi sajátosságokat a korábban kialakult súlyos azbeszt-szennyezettséget, annak kármentesítést követően is fennmaradt állapotát, az ebből eredő forgalmi értékcsökkenést. Ebből következően a helyi adó konfiskáló jellegű, ami nem veszi figyelembe a helyi sajátosságokat és az adóalanyok teherbíró-képességét. Az adó mértéke alkalmas arra, hogy az adóztatott vagyontárgyat rövid időn belül feleméssze.
[5] Az indítvány szerint az Ör. hivatkozott rendelkezései sértik a Htv. 6. § d) pontját és 7. § g) pontját.
[6] Az önkormányzat védiratot terjesztett elő. Ebben kérte a bíróság indítványának elutasítását. Az érintett önkormányzat szerint szakértői értékbecslés értelmében a perbeli ingatlan forgalmi értéke 160 700 000 Ft. A perbeli ingatlan tulajdonostársa által jegyzett szakértői értékbecslés értelmében a telek forgalmi értéke 132 000 000 Ft és egy további közigazgatási eljárásban készült értékbizonyítvány szerint az érték 148 964 000 Ft-ban állapítható meg. Hivatkozással a Kúria gyakorlatára jelzi, hogy az az adómérték minősül súlyosan aránytalannak, amely évente a vagyontárgy értékének közel 60-70%-át teszi ki. Tekintettel az értékbecslésekre, akár ha figyelembe véve az ügyben a felperes által hivatkozott értékbecslést is, megállapítható, hogy ez az arány távolról sem valósul meg, tehát aránytalanság nem valósul meg. A felperest terhelő éves adófizetési kötelezettség mértéke ugyanis 927 690 forint, miközben a felperes tulajdoni hányadának értéke legalább 4 323 000 Ft. Az tulajdon értékének 21%-a nem tekinthető a felperes által hivatkozott bírói gyakorlat szerint túlzottnak. A fentiek szerinti legnagyobb becsült értéknek pedig ez mindössze 0,8%-a.
[7] Az önkormányzat hivatkozott arra is, hogy a Htv. 7. § g) pontját nem sértette meg, ugyanis a helyi sajátosságokat és az adóalanyok teherbíró-képességét a rendeletalkotás során figyelembe vette. Hivatkozott arra is, hogy a felperes az ingatlan befektetési céllal szerezte meg. Jövedelmi és vagyoni helyzetét nem tárta az adóhatóság elé, esetleges fizetési nehézségről nem tájékoztatott, fizetési könnyítést nem kért.
[8] Az önkormányzat szerint a felperes a környezetszennyezésre nem a perbeli telek kapcsán utalt és azt érdemben nem bizonyította. Hivatkozással a szakhatósági véleményekre megállapította, hogy környezeti kockázat a környéken már nem merül fel. A korábbi azbeszt-kármentesítés elégtelen voltáról az önkormányzatnak nincs tudomása. A tulajdonos az ingatlanszerzést mindezen körülmények ismeretében határozhatta el. Az önkormányzat szerint adóztatási gyakorlata a Htv. szabályainak megfelelő, kellően differenciált az adómérték, az adóalanyok, a telkek jellege és elhelyezkedése alapján. A felperes által csatolt igazságügyi környezetvédelmi szakértő szakvéleményét az önkormányzat a fentiek alapján vitatta. Az önkormányzat szerint a telekérték lényegesen magasabb, mint azt a felperes állítja, környezeti kockázatok a perben hivatkozott módon nem merülnek fel, tehát azok nem csökkentik az ingatlanok értékét. Mindezek alapján az önkormányzati adómegállapítás teljes mértékben törvényesnek tekinthető.
[10] A Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 141. § (2) bekezdése szerint bírálta el.
[11] Az Ör. indítvánnyal érintett rendelkezései a következők:
„4. § (2) Mentes az adó alól a Ht.-ben foglaltakon túl a magánszemély, társasház tulajdonában lévő vállalkozási (üzleti) célt nem szolgáló, a közhiteles ingatlan-nyilvántartásban „kivett, beépítetlen terület”, „kivett, beépített terület”, „kivett lakóház, udvar”, „kivett épület, udvar”, „kivett horgásztanya”, „kivett út”, „saját használatú út”, „kivett árok”, „kivett parti sáv”,”kivett major”, „kivett vízállás”, „kivett vízmű”, „kivett víztároló”, „kivett zagytározó”, „kivett üdülő”, valamint „kivett vízfolyás”, -ként nyilvántartott terület.”
„5. § (2) Az adó mértéke:
a) A 4 §. (1) bekezdés a) pontja szerinti I. övezetben: 100 Ft/m2/év
b) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti II. övezetben: 75 Ft/m2/év.
c) A 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti II. övezetben lévő, ingatlan-nyilvántartásban bejegyzett „kivett út", „kivett saját használatú út", „kivett magánút", és „kivett kerékpárút”-ként nyilvántartott földterület esetén 0 Ft/m2/év.”
[12] Az indítvány vizsgálata alapján először a megállapítás során az adóterhelés jogszerűségének, majd abszolút mértéke elfogadhatóságának, végül a megállapítás legitimitása kérdésére kellett választ adni.
[13] 1. A Htv. 6. § c) pontja szerint az önkormányzat adómegállapítási joga arra terjed ki, hogy az adó mértékét a törvényben meghatározott felső határokra, illetőleg a törvényben meghatározott adómaximumra figyelemmel megállapítsa.
[14] A Htv. 6. § d) pontja szerint a helyi önkormányzat a törvényben meghatározott mentességeket, kedvezményeket további mentességekkel, kedvezményekkel bővítheti.
[15] A Htv. 7. § g) pontja alapján az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy az adóalap fajtáját, az adó mértékét, a rendeleti adómentességet és adókedvezményt úgy állapíthatja meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének.
[16] Jelen esetben az indítványban megfogalmazott kezdeményezés az, hogy a helyben tapasztalt és az ingatlant vélhetően érintő azbesztszennyezést mint helyi környezetszennyezési sajátosságot az Ör.-nek mentességi okként figyelembe kellene vennie a Htv. alapján.
[17] Az indítványozó bíróság a perben kirendelt igazságügyi környezetvédelmi szakértő véleményére alapította azon álláspontját, hogy a perbeli ingatlan adott állapotában ipari célú hasznosításra nem alkalmas, az ingatlan környezeti kármentesítése csak jelentős kiadással valósítható meg, ezért az érintett ingatlanok jelen állapotukban lényegében forgalomképtelennek tekinthetők.
[18] A Kúria a periratok alapján megállapítja, hogy az ingatlant magában foglaló terület tekintetében a környezeti kár fennállása vitatott. A kár esetleges megállapítása viszont nem jelen ügy tárgya. Az igazságügyi környezetvédelmi szakértő állítása a forgalomképtelenséget illetően ugyanakkor ingatlanforgalmi szempontból nem okszerű, hiszen feltételezett káros hatások léte esetén is lehet az ingatlannak forgalmi értéke, ami – akár ha negatív értékű is – csak ingatlanforgalmi módszerek alkalmazásával határozható meg.
[19] Az ingatlannal összefüggésben az okozott környezeti kárral kapcsolatos kártérítési ügyet mindenképpen el kell választani a jelen, közigazgatási perrendtartás szerinti eljárás tárgyát képező normakontrolltól. A külön peres eljárásban, a károkozó és a károsult közötti polgári jogi jogvita elbírálása során, a bíróság által megállapított kárfelelősség alapján megítélt kártérítés és az önkormányzat adómegállapítási hatásköre alapján kivetett adó kérdése eltérő jogviszonyokon keresztül realizálódik. Az esetlegesen megalapozott, de végül nem megítélt, harmadik fél károkozóval szemben kárigény, önmagában (közvetlenül) aligha lehet normatív mentességi ok. Ha van e helyzetből adódóan sérelem, az más, polgári bírósági eljárásra tartozik.
[20] A Htv. mentességi szabályainak a hivatkozott ok alapján való sérelmére vonatkozóan ezért a Kúria a jelen indítvány alapján, az adott tényállás mellett, az igényt nem tartja megalapozottnak.
[21] 2. A továbbiakban a Kúria vizsgálta, hogy abban az esetben, ha megállapíthatónak tekintjük a telekértéket, az adóterhelés mértéke ahhoz képest eltúlzott-e.
[22] Az alapügyben a Heves Megyei Kormányhivatal által kirendelt igazságügyi szakértői iroda által adott 2018. február 9. napján kelt nyilatkozata szerint felvett ingatlanforgalmi szakértői vélemény 58 723 875 Ft-ban állapította meg a perbeli ingatlan forgalmi értékét. Az Önkormányzat védirata alapján megállapítható, hogy más ügyekben ugyanerre az ingatlanra, egyaránt 2016-ban készült értékbecslések 160 700 000 Ft, 132 000 000 Ft, illetve 148 964 000 Ft összegről szólnak.
[23] A Kúria Köf. 5024/2016/5. számú határozatában a telek értékének 64%-át kitevő éves adómértéket minősítette konfiskálónak arra tekintettel, hogy a következő adóévekben az adóteher összege meghaladta a telek értékét. A Köf.5081/2013. számú ügyben pedig az adótárgy értékének 70%-át kitevő adóteher minősült túlzónak azzal, hogy az eloldódott a vagyontömeg értékétől.
[24] A terhelés mértéke tehát még a legkisebb becsült értékre vonatkozóan sem minősül túlzónak a joggyakorlat alapján. A felperest terhelő éves adófizetési kötelezettség mértéke 927 690 Ft, miközben a felperes tulajdoni hányadának értéke legalább 4 323 000 Ft, ami a tulajdon értékének 21%-a. A Kúria szerint az Önkormányzat védiratának érvelése a kérdést illetően helytálló.
[25] Az adómérték alapján a Htv. mentességi szabályainak a sérelmét az Ör.-re vonatkozóan ezért a Kúria szintén nem tartja megállapíthatónak.
[26] 3. Végezetül a Kúria azt a kérdést is vizsgálta, hogy az Ör. szabályozása normatív-e, illetve figyelemmel van-e az adóalanyok megfelelően széles körének teherbíró képességére [Htv. 7. § g) pontja].
[27] Az Alaptörvény 32. cikk (1) bekezdés h) pontja szerint a helyi önkormányzat dönt a helyi adók fajtájáról és mértékéről. A Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 13. § (1) bekezdés 13. pontja alapján a helyi adóval kapcsolatos feladatokat a helyi önkormányzat látja el a helyi közügyek körében. A Htv. 1. § (1) bekezdése szerint pedig a települési önkormányzat képviselő-testülete rendelettel az illetékességi területén helyi adókat és települési adókat vezethet be. A képviselő-testületnek tehát törvény keretei között elvonhatatlan mérlegelési joga van.
[28] E mérlegelési jog határait különösen a Htv. 6–7. §-a jelöli ki. Jelen ügyben lényeges korlátot a Htv. idézett 6. § c) pontja, illetve 7. § g) pontja állítja. A helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez, illetve az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének körében ugyanis a prioritások meghatározása a mérlegelési jog körébe tartozik, és annak jogszerű keretek között való gyakorlása a bíróság által nem bírálható felül.
[29] Az a körülmény tehát, hogy a képviselő-testületi döntés a helyi önkormányzati gazdasági érdekre figyelemmel van, és ezzel érinti természetesen az adózók teherviselését, külön sérelem híján, nem jogellenes. Sem a Htv. 6. § c) pontja, sem 7. § g) pontja ezt a lehetőséget nem zárják ki.
[30] Megállapítható ezzel kapcsolatban először is, hogy jelen ügyben az ingatlan szabályozása nem egyedi, hanem vele területi egységet képező további ingatlanokra terjed ki. A szabályozás ezért nem tekinthető jogellenesen megkülönböztetőnek, hanem normatívnak minősül.
[31] A települési önkormányzat képviselő-testülete helyi ügyek körébe tartozó mérlegelése keretében – törvény szabta határok között – szabadon differenciálhat, akár közös szabály általánosságának kiterjesztése (azaz a különbözőkre szóló differenciálás mentesség útján való megállapításának mellőzése) útján is. Az Ör. korábbi mentességi szabályának szűkítése tehát az indítvány által hivatkozott alapokon nem kifogásolható.
[32] Összefoglalva, mivel az indítvánnyal érintett Ör.-rendelkezések az indítványban hivatkozott törvényi szabályok szerint nem ellentétesek a Htv.-vel, ezért a Kúria Önkormányzati Tanácsa az indítványt a Kp. 142. § (2) bekezdése alapján elutasította.
[33] A Kúria az indítványt a Kp. 141. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[34] Jelen eljárásban a Kp. 141. § (4) bekezdése alapján az önkormányzati rendelet törvényességének vizsgálatára irányuló eljárásban a feleket teljes költségmentesség illeti meg és saját költségeiket maguk viselik.
[35] A határozat helyben történő közzététele a Kp. 142. § (3) bekezdésén alapul.
[36] A határozat elleni jogorvoslatot a Kp. 116. § d) pontja és a 146. § (5) bekezdése zárja ki.

matches: bíróság bíróság Kúria bíróság bíróság Kúria Kúria bíróság Kúria bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria bíróság Kúria Kúria


text:
A törvényszékbíróságok és jogérvényesítésről szóló 2007. évi törvény egységes egységes struktúrát hozott létre a legtöbb törvényszék számára, amelyet az elsőfokú bíróság és a felső törvényszék elé terjesztettek. Az elsőfokú bíróság és a felső törvényszék egyenként különböző ügyekkel foglalkozó külön kamarákat működtetnek, amelyek hasonló joghatóságot biztosítanak. A döntőbíróságok elérhetőségei a Her Majesty’s Courts and Tribunals Service honlapján találhatók.
Elsőfokú közigazgatási döntőbíróság (first-tier tribunal)
Az elsőfokú közigazgatási döntőbíróság általános hatáskörű közigazgatási döntőbíróság. Fő feladata a kormányzati határozatok ellen benyújtott keresetek tárgyalása mindazokon a területeken, ahol a közigazgatási döntőbíróság illetékes. A bíróság illetékessége néhány tekintetben az egész Egyesült Királyságra kiterjed. Az elsőfokú közigazgatási döntőbíróság jelenleg hat kamarára tagolódik:
Bevándorlási és menekültügyi kamara
Ingatlantanács
Másodfokú közigazgatási döntőbíróság (upper tribunal)
Elsősorban, de nem kizárólag a felsőbíróság dönt az elsőfokú bíróságon hozott döntésekből eredő fellebbezésekről. Ez a Bíróság felsőbb szintű bírósága, és bizonyos körülmények között hatáskörrel rendelkezik a bírósági felülvizsgálat ügyében is.
A felső törvényszék a következőket foglalja magában:
A törvényszékek jellemzője a fellebbezések tárgyát képező szakértelem. A rendszer olyan jellegű, hogy a bíróságok bírái a joghatóságuk alá tartozó területen jártas szakértők, és a nem jogi képesítéssel rendelkező bírák szakterületükön szakmai képesítéssel vagy szakmai képesítéssel rendelkeznek. Az egyes fellebbezési módokhoz használt panelek a fellebbezés tárgyától függően változnak.
Foglalkoztatási és munkaügyi fellebbviteli bíróságok
A munkaügyi bíróság és a munkaügyi fellebbviteli bíróság az egységes döntőbíróságok szervezetén kívül helyezkedik el, de a HMCTS támogatja. A választottbíróság feladata, hogy elvégezze az ahhoz szükséges adminisztratív feladatokat, hogy lehetővé tegye a munkaügyi törvényszékek és az azt követően a munkaügyi fellebbviteli bíróság elé terjesztett keresetek elbírálását.
Angliában és Walesben a közigazgatási bíróság a közigazgatási jogot is magában foglalja Anglia és Wales felett, valamint felügyeleti joghatóságot gyakorol az alsóbb szintű bíróságok és törvényszékek felett.
A Halottkémi Bíróság ( Coroners’Courts), amelyben a halottkémek – időnként esküdtszék közreműködésével – az erőszakos, nem természetes és gyanús vagy ismeretlen okból bekövetkezett hirtelen haláleseteket vizsgálják.
A Gondnoksági Bíróság ( Court of Protection) a cselekvőképtelen felnőttek (és egyes esetekben gyermekek) vagyonával és ügyeivel, egészségügyi ellátásával és személyes jólétével kapcsolatos kérdésekben határoz. Ez a bíróság dönthet a cselekvőképesség kérdésében is. A bíróság a közös jog (common law) szerint működő felső szintű bíróság (court of record), amelynek ítéletei precedenst alkotnak.
A Haditörvényszék ( Courts Martial) előtt nyújtják be a fegyveres erők tagjai elleni, katonai jogszabályok hatálya alá tartozó kereseteket.
Az egyházi bíróság az angliai és az egyházi törvényhez kapcsolódó ügyekben határoz.
Kereskedelmi ügyekben a kereskedelmi/kereskedelmi bíróságok foglalkoznak
A technológiai és építési bíróságok az építési munkálatokkal vagy az informatikai szerződésekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkoznak.

matches: bíróság bíróság bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság Bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság


text:
HITELES MOZGALOM - Bíróság - 2 levél a Kúriának
2 levél a Kúriának
Sajnáljuk, hogy nem találtak módot arra, hogy a devizahiteles konferenciáról tájékoztatást adjanak, ez irányú kérésünk hiábavalónak bizonyult.
Nekünk, átlagembereknek a Kúria, a legfelsőbb bíróság egy olyan szerv, ahol hivatalból, beosztásuknál fogva is az ország legtapasztaltabb, legfelkészültebb, legokosabb jogászai dolgoznak.
Pereink során nap mint nap tapasztaljuk, hogy a városi és megyei szinten működő bíróságok bírói sajnos nem mindig felkészültek. A bankok ügyvédei sikeresen vezetik félre őket, még mindig sikert tudnak elérni olyan átlátszó megtévesztéssel is, mint a deviza árfolyamának változásának összekeverése a bankok által létrehozott árfolyamréssel, a vételi és eladási árfolyam közti különbséggel. A bírók egy részének ráadásul alapelve, hogy a pénzügyekhez a bankok értenek és mérlegelés, gondolkodás nélkül a banknak adnak igazat a perekben, bármit is tartalmazzon a kereset.
Nekünk a Kúria az a hely, ahol reményeink szerint a megtévesztések és az előítéletek hatása szertefoszlik, ahol győz az igazság, érvényesül a jog.
Pár hete elküldtük a Legfőbb Ügyész és a PSZÁF szakmai véleményének elemzését a Kúriának. Tényekkel, számolásokkal, banki adatokkal cáfoljuk az ügyészség és a felügyelet valótlan állításait.
A PSZÁF elnöke bankcsődöket és államcsődöt helyezett kilátásba, ha a Kúria elmarasztalja a folyamatban lévő per során az OTP-t. A Legfőbb Ügyész valótlan állításaival olyan helyzetet teremtett, hogy a Kúriának ellent kell mondania az ügyészségnek, ha jogszerűen, a tényeket figyelembe véve kíván dönteni.
Egyáltalán nem kellett volna, hogy idáig fajuljanak a dolgok.
Mindez elkerülhető lett volna, ha mi , érintett banki károsultak is lehetőséget kaptunk volna, hogy elmondjuk és ütköztessük álláspontjainkat, adatainkat. Sajnos sem a bankok, sem a Bankszövetség, sem a PSZÁF, sem a Kormány, se az illetékes Minisztérium , se az illetékes Parlamenti bizottságok nem kíváncsiak véleményünkre, álláspontunkra. A Kúriánál is hiába kezdeményeztünk több alkalommal is devizahiteles konferenciát.
https://hitelesmozgalom.eoldal.hu/cikkek/kerdeseink-es-a-kapott-valaszok/a-kuria-elnokenek-valasza-2013-02-05.html
Ha nem is jött létre az általunk igényelt párbeszéd, attól még van közölni való véleményünk, álláspontunk. Szerény eszközeinkkel készítettünk több rövid filmecskét, ahol bemutatjuk és cáfoljuk a Legfőbb Ügyész állításait…
devizahitel -- valótlan legfőbb ügyészi állítások – 5
http://www.youtube.com/watch?v=EDvNQ33svZk
….és a PSZÁF állításait….
devizahitel -- valótlan PSZÁF állítások 3
http://www.youtube.com/watch?v=hY7SuN-Uws0
….melyek a Kúriának írt levelekben találhatók.
A Kúria július 4.-i döntését hasonló módon fogjuk elemezni, bármi is lesz a döntés. Ha a valóságon fog alapulni, akkor tényekkel fogjuk alátámasztani a döntés helyességét, amennyiben az Ügyészség és a Felügyelet valótlan állításain és téves következtetésein fog alapulni a Kúria döntése, akkor be fogjuk mutatni a széles nyilvánosságnak hogy mely mondat, mely összefüggés nem igaz az indoklásban. Közzé tesszük, hogy hol van valótlanság és hol van csúsztatás, megtévesztés, félrevezetés.
Úgy véljük, egy esetleges alaptalan döntésével a Kúria rendkívül kellemetlen helyzetbe hozza magát, ugyanis a folyamatban lévő perek hónapokon belül a Kúrián köthetnek ki. Ezek a perek már tartalmazni fogják a tényeket és a Kúriának akkor a tények alapján kell majd döntenie és elég nehéz lesz megmagyarázni majd a hazai és a nemzetközi közvélemény és a jogász szakma előtt, hogy miként és hogyan döntött korábban.
Érdeklődéssel és nagy figyelemmel várjuk a Kúria július 4.-i döntését.
Budapest, 2013.07.01.
ui: előző levelünk
Szeretnénk érdeklődni a június 24.-én megtartott konferencia eseményeiről, előadásairól. Kik vettek rajta részt? Kialakultak-e eltérő álláspontok? Napvilágra kerültek-e az egymásnak homlokegyenest ellentmondó bírósági ítéletek? Született-e valami közös állásfoglalás a konferencia végén?
Szeretnénk jelezni, hogy a korábban ismertetett valótlan állítások a tegnapi tárgyaláson is elhangzottak. Ezek egy részét összesítettük:
http://www.youtube.com/watch?v=2sEglVkj5Do
Megismételjük a korábbi javaslatunkat, elengedhetetlenül szükséges konzultálni a devizahiteles érdekvédőkkel is. Lehetőséget kell hogy kapjunk arra, hogy a tényeket ismertethessük Önökkel, szembe állítva a félrevezető alaptalan állításokkal.
Szabó József - a Hiteles Mozgalom egyik alapítója
Budapest, 2013.06.26.

matches: Bíróság bíróság Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria