text:
1 A Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetségének egységes szerkezetbe foglalt új A l a p s z a b á l y a Az eredeti, a május 7 én elfogadott verzió szerint törlendő: dőlt aláhúzott, új javasolt rendelkezés vastagított és aláhúzott szöveg. A hiánypótlással érintett szöveg a fentiek szerinti (azaz a törlendő esetén dőlt aláhúzott az új szöveg esetén pedig vastagított és aláhúzott, de 16 os betűmérettel szedett szöveg. Az Alapszabály egységes szerkezetben tartalmazza az február 20 án elfogadott Alapszabályt, az október 28 án, az április 18 án és az február 18 án és május 17 én, május 8 án és április 24 én, valamint a május 07 én, valamint október 16 án elfogadott módosítást. Jelen alapszabály a április 24 i május 07 ei 2012 a október 16 ai Küldöttgyűlésen történő elfogadással egyidejűleg lép hatályba. a IV. fejezet 1. pont b. bekezdése első négy mondatában, illetve az 1. pont k. bekezdésében megfogalmazott módosulások kivételével. Az Alapszabály IV. fejezet 1. pont b. bekezdése első négy mondatában, illetve a IV. fejezet 1. pont k. bekezdésében megfogalmazott módosításokat április 24. napját követően összehívott soron következő küldöttgy űlés vonatkozásában kell alkalmazni. Budapest, április május október 16.2 A Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetségének egységes szerkezetbe foglalt új A l a p s z a b á l y a A Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetsége (továbbiakban: Országos Szövetség) a lakás, nyugdíjasházi, üdülő, műhely és üzlet építő és fenntartó szövetkezetek (továbbiakban: lakásszövetkezetek) és társasházak területi és szakmai szövetségei, továbbá a közvetlen tagsággal rendelkező lakásszövetkezetek, társasházak, valamint ezek tagjai érdekeinek védelmére, képviseletére létrehozott, szövetségi rendszerben működő, önálló, a pártoktól független, a pártoktól támogatást nem elfogadó és azoknak anyagi támogatást nem nyújtó, országgyűlési, megyei, illetve fővárosi önkormányzati képviselőjelöltet nem állító és nem támogató, demokratikus, önkormányzati elven alapuló, jogi személyiséggel rendelkező társadalmi civil s zervezet (szövetség). I. Név, székhely, jogállás 1. Név: Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetsége 2. Rövidítve: LOSZ 3. Székhely: 1146 Budapest, Hermina út Jogállás: Az Országos Szövetség jogi személy. Az évi III. törvény alapján létrejött Lakásszövetkezetek Országos Szövetségének átalakulásával, annak jogutódjaként az évi II. törvény a az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Törvény, valamint a Polgári Törvénykönyv egyesületekre vonatkozó szabályai szerint, társadalmi civil szervezet formájában folytatja érdekképviseleti tevékenységét. Az átalakulást a Lakásszövetkezetek II. Kongresszusán megjelent területi és szakmai lakásszövetkezeti szövetségek e döntésre felhatalmazott képviselői határozták el február 20 án. Az Országos Szövetséget a Fővárosi Törvényszék tartja nyilván a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló évi CLXXXI. törvény rendelkezéseinek megfelelően. 5. A LOSZ jelképe (logója): két csuklóban egymás felé néző, Y alakban kifelé fordított, széttárt tenyér tart egy több lakóegységet megjelenítő stilizált házformát) II. Az Országos Szövetség célja és feladata 1. Az Országos Szövetség célja Az Országos Szövetség célja az, hogy: a)feltárja a tagjai érdekeit, érvényesítse, képviselje azokat, elsősorban a jogszabályalkotás során, valamint az országos hatóságok előtt, b) elősegítse a tagok gazdasági tevékenységét, ennek keretében szolgáltatásokat nyújtson, illetve azt megszervezze, segítse a tagokkal összefüggő társadalmi és egyéb feladatok elvégzését. c) 23 2. Az Országos Szövetség feladata Az Országos Szövetség az 1. pontban meghatározott célok elérése érdekében a következő feladatokat látja el: a) Védi és képviseli a tagok érdekeit a gazdaság, a település, a pénzügyi és lakáspolitika körében az állami, önkormányzati és egyéb szerveknél. Fellé p a tagok érdekeit sértő vagy veszélyeztető intézkedések ellen. b) Kezdeményezi a tagokra vonatkozó jogszabályok kiadását, részt vesz előkészítésükben, elősegíti helyes alkalmazásukat, elemzi érvényesülésüket, szükség szerint indítványozza módosításukat. c) Megszervezi és működteti a tagok információs rendszerét. Ellátja a tájékoztatási feladatokat. d) Szolgáltató hálózat létrehozásában és működtetésében működik közre (pl. gazdasági, műszaki, jogi, szervezési, oktatási stb. téren), ilyen szolgáltatásokat saját maga is a tagdíjon kívüli külön térítés ellenében nyújthat. Közvetlen és közvetett tagjai, továbbá minden egyéb lakásszövetkezet és társasház részére nyújtott szolgáltatásként országos koordinációs ellenőrzési irodát működtet és az adott szervezet kérelmére vizsgálatot végez az illető szervezet működésének, gazdálkodásának törvényessége és célszerűsége szempontjából. A területi és országos ellenőrzési tapasztalatokról összegzést készít, valamin t közreműködik a lakásszövetkezeti, társasházi megelőző jellegű ellenőrzések vizsgálati szempontjainak összeállításában. e) Elősegíti a tagok közötti együttműködést, integrációt, gazdasági társaságok alapítását. A tagok tevékenységét előmozdító társaságot alapíthat, illetve ilyen célú gazdasági társaságban részt vehet. f) Célja megvalósítására, gazdasági feltételeinek biztosítása érdekében vagyonával gazdálkodik, valamint gazdasági, vállalkozási tevékenységet is folytathat. g) Kezeli a Lakás é s Üdülőszövetkezeti Biztonsági Alapo t, más központi alapot is létrehozhat és működtethet. h) Együttműködik más érdekképviseleti szervekkel és egyéb civil szervezetekkel a szövetkezeti és lakáságazati közös érdekek érvényesítéséért. i) Szervezi a nemzetközi kapcsolatokat, valamint tagként részt vesz a nemzetközi szövetkezeti és lakáságazati szervezetek munkájában. j) Részt vesz tagjainak testületi ülésein. k) Kitüntetést alapíthat, adományozhat, más által alapított kitüntetés adományozására javaslatot tehet. l) Tagként részt vesz a magyar szövetkezeti és lakáságazati mozgalmak közös országos érdekképviseleti és egyéb civil szerveinek szervezeteinek munkájában. m) Minden lakásszövetkezeti tag és társasházi tulajdonostárs, ezek tisztségviselői és munkavállalói részére oktatást és ismeretterjesztést szervez, attól függetlenül, hogy azok tagjai e az Országos Szövetségnek. n) Kiemelte n foglalkozik a fiatalok, az idős korúak é s a szociálisan rászorulók segítésével, illetve ennek megszervezésével, attól függetlenül, hogy azok tagjai e az Országos Szövetségnek. o) Segíti a lakásszövetkezeti és társasházi lakásokkal, a lakókörnyezettel és a környezetvédelemmel, valamint fogyasztóvédelemmel kapcsolatos tevékenységet, attól függetlenül, hogy az igénybevevők tagjai e az Országos Szövetségnek. p) Az Országos Szövetség fogyasztóvédelmi tevékenysége kiterjed: a fogyasztók gazdasági érdekei és fogyasztói jogai segítésére, a fogyasztói problémák feltárására, a fogyasztói jogok érvényesülésének értékelésére, 34 a lakásszövet kezeti és társasházi ágazathoz t artozó fogyasztók képviseletére az érdekegyeztető fórumokon és testületekben, a fogyasztói jogok vagy fogyasztói érdekek védelme érdekében eljárás, vizsgálat, intézkedés, jogszabályalkotás, vagy módosítás kezdeményezésére, véleményezésére, közreműködésre a fogyasztóvédelmi politika kidolgozásában, a fogyasztók tájékoztatását szolgáló és jogérvényesítésüket elősegítő tanácsadásra, a fogyasztók tájékoztatását szolgáló információs rendszert működtetésére, a fogyasztóvédelmi tevékenység során tapasztaltak nyilvánosságra hozatalával a közvélemény tájékoztatására, a fogyasztói érdekek védelme céljából a nemzetközi szervezetek tevékenységében való részvételre. q) A LOSZ a lakásszövetkezetekről szóló évi CXV. törvény 55 55/B % aiban meghatározottak alapján működik országos lakásszövetkezeti érdekképviseletként, illetve szakmai véleményező, tanácsadó szervezetként. Ebben a körben a LOSZ feladata a lakásszövetkezetek alapításának és működésének támogatása, a lakásszövetkezetek integrációs, területi, regionális vagy szakmai szempontok szerint történő együttműködésének előmozdítása, a lakásszövetkezetek bel és külföldre irányuló gazdasági tevékenységének elősegítése, tanácsadás és oktatás a lakásszövetkezetek, illetve azok tagjai részére, elsősorban gazdasági, pénzügyi és jogi kérdésekben, a lakásszövetkezeti feladatokhoz kapcsolódó oktatási építmények alapítása, működésük támogatása, valamint ismeretterjesztő tevékenység folytatása, kapcsolattartás, együttműködés hasonló célú bel és külföldi szervezetekkel, és megállapodás alapján ezek támogatása, valamint a lakásszövetkezeti tevékenység egyes területeinek kutatása. A LOSZ a fenti feladatok gazdasági, pénzügyi feltételeinek biztosítása érdekében a többi lakásszövetkezeti érdek képviseleti szövetséggel együtt szolidaritási alapot hozhat létre. A LOSZ tagjai, tagjainak tagjai, illetve nem tag tulajdonosai, tulajdonostársai konkrét ügyben szakmai véleményezési eljárást kezdeményezhetnek. A LOSZ szakmai véleményének kialakításához konkrét szakmai véleményezési eljárásban a szükséges iratok rendelkezésre bocsátására az erre vonatkozó kérés átvételétől számított 30 napon belül a tag köteles sort keríteni. A vizsgálatot a LOSZ ezen iratok birtokában indítja meg. A vizsgálat során mind a kérelmező, mind a vizsgálattal érintett tag írásos véleményét be kell szerezni, de a felek együttes igénye esetén a LOSZ köteles a vizsgálat során a szóbeli egyeztetésre lehetőséget biztosítani. A vizsgálatot az iratok megérkezésétől számított 90 nap alatt le kell folytatni, és annak eredményéről az érintetteket írásban a vizsgálat befejezésétől számított 15 napon belül tájékoztatni kell. A LOSZ, mint országos lakásszövetkezeti érdekképviselet az érintett miniszternél jogszabályok meghozatalát kezdeményezheti. 45 III. A tagsági viszony keletkezése és megszűnése 1. A tagsági viszony a felvételt kérőnek az Elnökséghez intézett tagfelvételi kérelmével és az Elnökség ezt elfogadó határozatával keletkezik. Elutasító határozat esetében a Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetsége Küldöttgyűlésétől (továbbiakban: Küldöttgyűlés) lehet kérni annak felülvizsgálatát. Szövetségi tagként történő felvételét kérheti: a területi és szakmai lakásszövetkezeti és társasházi szövetségek (közvetlen tagok), s általuk a képviseleti körükbe tartozó tagszövetkezetek, társasházak (közvetett tagok), a területi szövetségeken kívül álló lakásszövetkezetek és társasházak (közvetlen tagok), olyan magánszemélyek, akik a szövetség általános céljaival, illetve fogyasztóvédelmi tevékenységével egyetértenek, elfogadják annak alapszabályát és hajlandók a magánszemélyek részére meghatározott szövetségi tagdíj megfizetésére, (közvetlen tagság), olyan gazdasági társaságok vagy egyéni vállalkozók, akik (amelyek) lakásszövetkezeti, társasházi ingatlankezelő tevékenységet végeznek, és akik a szövetség céljaival egyetértenek, elfogadják annak alapszabályát és hajlandók a társasházi ingatlankezelő szervezetek részére meghatározott szövetségi tagdíj megfizetésére(közvetle n tagság). A tagsági viszony feltétele a jelen alapszabályban foglaltak elfogadása, valamint a Küldöttgyűlés által (az egyes tagi csoportokra) évenként megállapított tagdíj megfizetésének vállalása. 2. A tagsági viszony megszűnik: kilépéssel, a tag jogutód nélküli megszűnésével, kizárással, az Országos Szövetség jogutód nélküli megszűnésével, elhalálozással egyéni vállalkozó és gazdasági társaság esetén a vállalkozási tevékenység megszüntetésével, illetve a társasházkezelői vagy ingatlankezelői tevékenység megszüntetésével (hacsak az egyéni vállalkozó tag nem kéri a tagsági viszonyának magánszemélyként történő folytatását). 3. Az Országos Szövetségből csak az év végén lehet kilépni. A tag kilépési szándékát l egalább hat hónappal az év vége előtt az Elnökségnek kell írásban bejelentenie. Kizárás az Elnökség, jogorvoslat esetén a Küldöttgyűlés erről szóló határozata meghozatalának a napjá n lép hatályba. A kizáró határozat kézhezvételétől számított 60 napon belül nem halasztó hatályú felülvizsgálatát lehe t kérni a Küldöttgyűléstől. A tag jogutód nélküli megszűnésének, illetve elhalálozásának napján a tagsági viszony megszűnik. A kilépő, a kizárt és jogutód nélkül megszűnt tag addigi befizetéseire, és az Országos Szövetség vagyonából való részesedésre, illetve térítésre nem tarthat igényt. 4. A tagot az Elnökség a tagok sorából kizárhatja: ha tagdíjfizetési kötelezettségének felhívás ellenére sem tesz eleget, ha az Alapszabályban foglaltakkal ellentétes tevékenységet folytat, ha tevékenységével az érdekképviselet és a tagság érdekeit sérti. 56 A tag nem zárható ki, ha a tagdíjfizetési kötelezettség alól gazdasági nehézségeire tekintettel az Elnökségtől fizetési haladékot kapott, feltéve, hogy kötelezettségét a haladék lejártáig teljesítette. A tag joga, hogy küldöttek útján részt vegyen az Országos Szövetség munkájában. Az országos szövetség jelképét (logóját) a szövetség tagjai saját cél szerinti tevékenységük során ellenszolgáltatás nélkül használhatják. 5. A tag a legközelebbi küldöttválasztásra, jogosult testületi ülésén köteles a bármely okból megszűnt (visszahívás, elhalálozás, stb.) küldött helyére új küldöttet választani és erről az Elnökséget soron kívül értesíteni. a) A Szövetség pártoló tagja lehet minden természetes és jogi személy, valamint jogi személyiség nélküli gazdasági társaság, aki, illetve amely az Alapszabályban foglaltakat elfogadja és az Elnökség által meghatározandó pártoló tagsági díj megfizetését vállalja. b) A pártoló tagsági viszony keletkezésére és megszűnésére a III. fejezet 1 5. pontjait kell értelemszerűen alkalmazni. c) A pártoló tag az Elnökség meghívása alapján tanácskozási joggal részt vehet a Küldöttgyűlésen. A tagsági jogok a pártoló tagot egyebekben nem illetik meg. d) A pártoló tag a Szövetség szolgáltatásait, szakmai és informatikai tevékenységet az Elnökség által meghatározott feltételekkel veheti igénybe, illetve elősegítheti azok megvalósítását. IV. Az Országos Szövetség szervezete és működése Az Országos Szövetség szervezeti felépítése a) Küldöttgyűlés b) Elnökség c) Felügyelő Biztos d) Állandó és eseti munkabizottságok e) Ügyintéző szervezet 1. Küldöttgyűlés a) Az Országos Szövetség legfelsőbb szerve a Küldöttgyűlés, a melyet az Elnökség legalább évenként egyszer köteles összehívni. b) A Küldöttgyűlésen a tagok küldöttekkel képviseltetik magukat. A küldötteket az Alapszabály III. fejezet 1. pontja szerinti tagok, az Alapszabály IV. fejezete 1. pontja k) bekezdésében meghatározott elvek szerint az Elnökség által meghatározott létszámban választják meg. Az Elnökség határozza meg a lakásszövetkezeti és társasházi ágazati területi és szakmai szövetséghez nem tartozó tagok küldöttválasztó jogosultságát is a jelen Alapszabályban megállapított korlátok és keretek között. A küldöttek száma 33 főnél kevesebb és 66 főnél több nem lehet. c) A Küldöttgyűlésen minden küldöttnek egy szavazata van, amelyet csak személyesen gyakorolhat. d) A Küldöttgyűlést össze kell hívni akkor is, ha: az Elnökség indítványozza, a küldöttek 20 % a írásban kezdeményezi az ok és a cél megjelölésével, a Felügyelő Biztos indítványozza, a törvényességi felügyelet indítványozza, az Országos Szövetség vagyonvesztése a 10 % ot eléri. 67 e) A Küldöttgyűlés összehívása annak időpontját legalább nyolc nappal megelőzően a küldöttek részére elektronikusan, vagy más igazolható módon eljuttatott a napirendet és az írásos előterjesztéseket is tartalmazó meghívóval történik. Egyebekben a Küldöttgyűlés összehívásának és működésének rendjét az Elnökség a Szervezeti és Működési Szabályzatban határozza meg. f) A Küldöttgyűlés akkor határozatképes, ha azon a küldöttek több mint fele jelen van. Ha a Küldöttgyűlés a megjelentek száma miatt nem határozatképes, a változatlan napirenddel harminc napon belüli időpontra újból összehívott Küldöttgyűlés a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes. g) A Küldöttgyűlés határozatait egyszerű szótöbbséggel, nyílt szavazással hozza. Az általánostól eltérő rendelkezések: Az alapszabály elfogadásához és módo sításához a Küldöttgyűlésen részt vevő küldöttek kétharmados többsége szükséges; A tisztségviselőket titkos szavazással, egyszerű többséggel kell megválasztani, illetőleg felmenteni. Tisztségviselővé a küldötteken kívül más személy is választható; Az Országos Szövetség megszüntetése (feloszlatása, egyesülése) tárgyában hozott határozat meghozatalához az összes küldött kétharmados többségű határozata szükséges. Szavazategyenlőség esetén a feltett kérdést elvetettnek kell tekinteni. h) A Küldöttgyűlés határozatait az Elnökség által meghatározott módon kell közzétenni. i) A Küldöttgyűlés jogosult minden, különösen a LOSZ gazdálkodásával, szervezetével, működésével, érdekképviseleti tevékenységével összefüggő kérdésben dönteni. j) A K üldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik: az Alapszabály megállapítása és módosítása, az Országos Szövetség más társadalmi, civil szervezettel, egyesülettel való egyesülésének, szétválásának, úgyszintén megszűnésének, illetve feloszlásának kimondása, titkos szavazással, egyszerű szótöbbséggel megválasztja, illetőleg felmenti, indokolt esetben felelősségre vonja az Országos Szövetség főállású elnökét (a továbbiakban: Elnök), a társadalmi elnökhelyettesét (továbbiakban: Elnökhelyettes), a Felügyelő Biztost, az Elnökség valamint az Elnökség egy póttagját. az Elnök, az Elnökhelyettes, az Elnökség további tagjai és a Felügyelő Biztos tiszteletdíjának megállapítása. Az Elnökség és a Felügyelő Biztos beszámoltatása, döntés a beszámolók elfogadásáról, A LOSZ fogyasztóvédelmi és érdekképviseleti feladatainak meghatározása, Az éves gazdálkodás számviteli törvény szerinti beszámolójának elfogadása, Az Országos Szövetség éves költségvetésének jóváhagyása, Az Elnökség által beterjesztett, a LOSZ szervezetével, működésével és gazdálkodásával összefüggő kérdések megvitatása, jóváhagyása, a társaság alapítása, gazdasági társaságban való részvételről döntés, az ingatlanvagyon feletti rendelkezés, LOSZ tagsági díj mértékének, fizetési módjának meghatározása. k) Küldötteket a lakásszövetkezeti, társasházi közvetett tagok esetében a regionális (megyei, helyi LOSZ képviseleti) küldöttválasztó gyűlések választják meg, mégpedig oly módon, hogy a lakásszövetkezetek, társasházak, garázsszövetkezetek minden megkezdett8 lakás(garázs)egységére, használati jogú és tulajdon jogú, üdülőszövetkezetek esetében minden megkezdett 5000 használati jogú és tulajdonjogú üdülőegységek tagjaira esően egy küldöttet küldöttválasztó gyűlésen választanak meg. A közvetlen tagok esetében a regionális (megyei, helyi LOSZ képviseleti) küldöttválasztó gyűlést a közvetett tagok küldötteinek megválasztására feljogosított gyűléstől függetlenül, a közvetlen tagok regionális ((megyei, helyi LOSZ képviseleti) gyűlésein minden megkezdett 5000 lakás(garázs, üdülő)egység után kell megválasztani. A magánszemély tagok küldötteiket az Elnökség által e célból összehívott küldöttválasztó gyűlésen válas zthatják meg maguk közül, mégpedig ol y módon, hogy minden megkezdett 200 fő magánszemélyre, esően kell egy fő küldöttet megválasztani. A gazdasági társaság és egyéni vállalkozó tagok küldöttválasztó jogosultságára a küldött(ek) megválasztására a magánszemély tago k küldöttválasztására vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Egy fő küldött megválasztása az érintett regionális (megyei, helyi LOSZ képviseleti) szinten a közvetlen, a közvetett és magánszemély, valamint a gazdasági társaság és egyéni vállalkozó tagok számától függetlenül kötelező. A küldöttválasztást a választást lebonyolító gyűlésen felvett hitelesített jegyzőkönyvvel kell alátámasztani. 2. Az Elnökség a) Az Elnökség az Országos Szövetség vezető, operatív irányító testülete, amely a főállású Elnökkel, a társadalmi Elnökhelyettessel együtt öt tagból és egy póttagból áll. Az Elnökség megválasztott póttagja akkor válik az Elnökség teljes jogú tagjává, ha az elnökség tagjainak száma öt fő alá csökken. Amennyiben a póttag teljes jogú elnökségi taggá válik, akkor a soron következő rendes küldöttgyűlésen elnökségi póttag választást kell napirendre tűzni. b) Az elnökségnek tagja az a személy lehet, aa) aki legalább korlátozottan cselekvőképes, kivéve, ha a cselekvőképességét a bíróság a képviseleti joggal érintett ügycsoportban korlátozta, és bb) a közügyek gyakorlásától nincs eltiltva, és cc) aki cca) magyar állampolgár, vagy ccb) a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvényben meghatározottak szerint a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkezik, vagy ccc) a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozik, és bevándorolt vagy letelepedett jogállású, illetve tartózkodási engedéllyel rendelkezik. c) Az Országos Szövetséget a két Küldöttgyűlés közötti időszakban az Elnökség, mint a Szövetség rendszeresen működő testületi szerve irányítja. Az Elnökség a Küldöttgyűlés hatáskörébe tartozó ügyek kivételével minden kérdésben jogosult dönteni. d) Az Elnökség hatáskörébe tartozik különösen: a Küldöttgyűlés, összehívása, előkészítése, az Országos Szövetség operatív irányítása, az Országos Szövetség Alapszabályszerű működésének biztosítása, a főállású Elnök felett a Küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe nem tartozó munkáltatói jogok gyakorlása, 89 a Küldöttgyűlés által hozott, az Országos Szövetség működésével, gazdálkodásával összefüggő határozatok végrehajtása, az Országos Szövetség éves költségvetésének, egyszerűsített mérleg és eredmény beszámolójának Küldöttgyűlés elé történő beterjesztése, az Országos Szövetség éves költségvetéséne k keretein belül döntés az ügyintéző szervezet felépítéséről, létszámáról, az Országos Szövetség Szervezeti és Működési Szabályzatának és a jogszabályokban előírt további belső szabályzatok megalkotása e) Felhatalmazást kap az elnökség arra, hogy indokolt és szükségszerű körülmények esetén a küldöttgyűlés által megállapított éves költségelőirányzattól a személyi jellegű költségvetési sor kivételével legfeljebb 20% os mértékben a költségvetés végrehajtása során eltérjen. Erről a küldöttgyűlést az éves gazdálkodási beszámoló során az elnökség tájékoztatni köteles. f) Az Elnökség szükség szerint, de évente legalább négyszer tart ülést. Akkor határozatképes, ha le galább három tag jelen van. Határozatait nyílt szavazással, egyszerű többséggel hozza. Szavazategyenlőség esetén a felvetett kérdést elvetettnek kell tekinteni. Tevékenységéről évente köteles beszámolni a Küldöttgyűlésnek. Az Elnökség ülésein a Felügyelő Biztos tanácskozási joggal vesz részt. Az Elnökség működésének részletes szabályait az Alapszabály keretei között maga határozza meg ügyrendjében, mely a Szervezeti és Működési Szabályzat részét képezi. 3. A Felügyelő Biztos a) A LOSZ tagsági és tulajdonosi érdekeinek, valamint az Országos Szövetség törvényes működésének, gazdálkodásának ellenőrzését felügyelő biztos látja el. A Felügyelő Biztos feladata továbbá, hogy az Országos Szövetség költségvetés tervezésének és végrehajtásának az ellenőrzése is. b) A Felügyelő Biztos az Országos Szövetség bármely szervétől, az ügyintéző szervezet bármely dolgozójától felvilágosítást kérhet, önkormányzati, gazdálkodási és ügyviteli kérdésben vizsgálatot végezhet, mindezekről véleményt nyilváníthat. c) Az Országos Szövetség testületei a Felügyelő Biztos indítványait kötelesek megtárgyalni és abban állást foglalni. d) A Felügyelő Biztos tevékenységéről a Küldöttgyűlésnek évente beszámol. 4. Munkabizottságok Az Elnökség egyes érdekképviseleti döntések előkészítésére, feladat ellátására állandó és eseti munkabizottságokat hozhat létre. A bizottság ügyrendjét az Elnökség határozza meg. 5. Ügyintéző szervezet Az Országos Szövetség döntéseinek előkészítésére, a döntések végrehajtására ügyintéző szervezetet hoz létre. Részletes feladatait az Elnökség a Szervezeti és Működési Szabályzatban határozza meg. Az ügyintéző szervezet vezetője a főállású Elnök, aki teljes körben gyakorolja az ügyintéző szervezet dolgozói feletti munkáltatói jogokat. 910 6. Az Országos Szövetség szervezetére és működésére a jelen alapszabályban nem szabályozott kérdésekben az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Törvény, valamint a Polgári Törvénykönyv egyesületekre vonatkozó szabályait kell értelemszerűen alkalmazni. V. Tisztségviselők Az Országos Szövetség tisztségviselői az Elnök, az Elnökhelyettes, Felügyelő Biztos és az Elnökség tagjai. A választott tisztségviselők megbízatása 5 évre szól, a két választási időszak között választott tisztségviselők megbízatása is lejár a választási ciklus végén. A tisztségviselők a küldöttgyűlésen teljes szavazati joggal vesznek rész. A főállású elnökön kívül a tisztségviselők tevékenységüket társadalmi munkában látják el. A tisztségviselők e minőségükben az Országos Szövetségnek okozott kárért a polgári jog szabályai szerint felelősek. VI. Képviselet Az Országos Szövetséget az Elnök, akadályoztatása esetén az Elnökhelyettes képviseli. VII. Gazdálkodás Az Országos Szövetség a jelen alapszabályban meghatározott cél megvalósítása érdekében vagyonával önállóan gazdálkodik, a tartozásaiért saját vagyonával felel. A tagok a tagdíj meg fizetésén túl az Országos Szövetség tartozásaiért saját vagyonukkal nem felelnek. Az Országos Szövetség vagyona oszthatatlan. Az Országos Szövetség éves költségvetés alapján működik. A költségvetési év a naptári évvel azonos. Az éves költségvetési javaslatot az Elnökség a Felügyelő Biztossal egyeztetve terjeszti az Küldöttgyűlés elé jóváhagyás céljából. A Szövetség gazdálkodására egyebekben az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló évi CLXXV. Törvény, valamint a Polgári Törvénykönyv egyesületekre vonatkozó szabályait, illetőleg a 350/2011. sz. a civil szervezetek gazdálkodása, az adománygyűjtés és a közhasznúság egyes kérdéseiről szóló Kormányrendeletben meghatározottakat kell megfelelően alkalmazni. VIII. Megszűnés Az Országos Szövetség megszűnik, ha a) a Küldöttgyűlés döntése alapján átalakul, más egyesülettel egyesül. 1011 b) a Küldöttgyűlés a feloszlásáról határoz, c) a bíróság feloszlatja, d) a törvényességi ellenőrzési eljárás eredményeképpen a bíróság megszűnteti vagy megállapítja megszűnését, e) a fizetésképtelensége miatt indult eljárásban a bíróság megszünteti, és az Országos Szövetséget a nyilvántartásból törlik. A b) e) pontokban foglalt esetekben az Országos Szövetség jogutód nélkül szűnik meg. A b) pontjában foglalt esetben végelszámolási eljárást, a c) d) pontjában foglalt esetekben pedig kényszer végelszámolást kell lefolytatni. A Küldöttgyűlés nem dönthet az Országos Szövetség feloszlásáról, ha a vele szemben lefolytatott végrehajtás eredménytelen volt vagy az Országos Szövetség fizetésképtelenségét a bíróság megállapította. Az Országos Szövetség jogutód nélküli megszűnése esetén függetlenül a VII. pontban megjelölt oszthatatlan vagyon kitételtől vagyonát a megszűnés időpontjában érvényes tagsági viszonnyal rendelkezők alapító tagok és jogutódaik között az előző évi mérleg adatai szerinti tagdíjbefizetés arányában kell felosztani. Az Alapszabály egységes szerkezetben tartalmazza az február 20 án elfogadott Alapszabályt, az október 28 án, az április 18 án és az február 18 án és május 17 én, május 8 án és április 24 én, valamint a május 07. én elfogadott, továbbá a jelenlegi módosítást. Jelen alapszabály a május 07 i, valamint a október 16 ai Küldöttgyűlésen történő elfogadással egyidejűleg lép hatályba. a IV. fejezet 1. pont b. bekezdése első négy mondatában, illetve az 1. pont k. bekezdésében megfogalmazott módosulások kivételével. Az Alapszabály IV. fejezet 1. pont b. bekezdése első négy mondatában, illetve a IV. fejezet 1. pont k. bekezdésében megfogalmazott módosításokat április 24. napját követően összehívott soron következő küldöttgyűlés vonatkozásában kell alkalmazni. Budapest, október 16. Farkas Tamás a LOSZ elnöke 11 Hasonló dokumentumok
ALAPSZABÁLY I. A SPORTEGYESÜLET ALAPADATAI 1. Megnevezése: Veszprémi Utánpótlás Kosárlabda Egyesület Székhelye: 8200 Veszprém, Füredi utca 12. 2. Működési területe: működése kiterjed az ország egész területére. Részletesebben TISZTA LAP. Hódmezővásárhelyért Polgári Egyesület ALAPSZABÁLY. ( a módosítással egységes szerkezetben ) Általános rendelkezések.
ALAPSZABÁLY ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: Háros Rádióklub Egyesület Székhelye: 1222 Budapest, Háros u. 70 sz. Működése kiterjed az ország egész területére. Kiadásait tagdíjakból, valamint Részletesebben A 101. TÜZÉREZRED ÉS DANDÁR BARÁTI KÖR ALAPSZABÁLYA
Kárpát-medencei Családszervezetek Szövetségének ALAPSZABÁLYA Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 1. -ban írt felhatalmazás alapján a 2001. év október 13. napján tartott alakuló közgyűlésen Részletesebben VAGYONÉPITŐ KLUB ALAPSZABÁLYA
SOPRON-FERTŐD KISTÉRSÉG CIVIL SZERVEZETEK SZÖVETSÉGE Alapszabály A Sopron-Fertőd Kistérség Civil Szervezetek Szövetsége alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Részletesebben VeteránOT.Pécs Egyesület Módosított Alapszabálya
VeteránOT.Pécs Egyesület Módosított Alapszabálya A VeteránOT.Pécs Egyesület 2013. január 19. napján (szombaton) tartott alakuló közgyűlésén hozott alapszabályt a következők alapján állapította meg: 1. Részletesebben Alapító okirat. 1. Az egyesület neve, székhelye:
A ETYEKI FUTÓK EGYESÜLETÉNEK ALAPSZABÁLYA 1. Az Egyesület neve: Etyeki Futók Egyesülete Az Egyesület jogi személy. 2. Az Egyesület székhelye: 2091 Etyek, Magyar utca 50. 3. Az Egyesület célja: Az Etyeken Részletesebben Ülést tartott a LOSZ Elnöksége. Küldöttgyűlési előterjesztés a LOSZ szervezeti változásának és alapszabály-módosítási tervezetéről
XX. ÉVFOLYAM 3. SZÁM 2008. MÁRCIUS Lakásszövetkezetek és Társasházak Országos Szövetségének lapja Ülést tartott a LOSZ Elnöksége 2008. február 6.-án ülést tartott a LOSZ Elnöksége. A testületi ülés napirendjén Részletesebben V. FEJEZET A TÁRSASÁGI TAGSÁG, A TAGOK JOGAI ÉS KÖTELEZETTSÉGEI 1. SZAKASZ A TÁRSASÁGI TAGSÁG
ESZME Európai Szülők Magyarországi Egyesülete Alapszabálya Az Európai Szülők Magyarországi Egyesülete alakuló közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Részletesebben A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya
A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabálya A Dél-Zempléni Vidékfejlesztési Szövetség Alapszabályát célkitűzéseinek megfelelően, az egyesület működésének biztosítása, a tagok jogai és kötelezettségei Részletesebben Orvosi és Egészségügyi Vállalkozások Országos Szövetsége EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
Orvosi és Egészségügyi Vállalkozások Országos Szövetsége EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény alapján létrehozták az Orvosi és Egészségügyi Vállalkozások Részletesebben BALKÁN HÍV EGYESÜLET
BALKÁN HÍV EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y A I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az Egyesület neve: BALKÁN HÍV Egyesület Az egyesület idegen (angol) nyelvű elnevezése: BALKAN CALLING Egyesület 2. Az Egyesület Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
Alapszabályzat 2008. március Alapszabályzat I. Általános rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Kreatív Kenese Egyesület 2. Az Egyesület székhelye: 8174 Balatonkenese, Soós hegyi u. 2. 3. Az Egyesület levelezési Részletesebben ARRABO SZABADIDŐSPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
ARRABO SZABADIDŐSPORT EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA l. Az egyesület neve: ARRABO Szabadidősport Egyesület. Rövidítve: ARRABO Sz. E. 2. Székhelye: Szombathely, Malom u. 8. 3. Működési területe országos. 4. Színei: Részletesebben A GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA. 2005. április 27.
A GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA 2005. április 27. 1. A Szövetség adatai Neve: GABONATERMESZTŐK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE Rövidített elnevezése: GOSZ Székhelye: 1054 Budapest, Akadémia u. Részletesebben Alapszabály. I. fejezet. Általános rendelkezések. 3./ Az Egyesület tevékenységét a Magyar Köztársaság területén végzi, az Alkotmány keretei között.
Hegyhát ifjúságáért Egyesület Alapszabálya ALAPSZABÁLY I. Általános rendelkezések: 1. A szervezet neve: Hegyhát Ifjúságáért Egyesület /a továbbiakban Egyesület/ Rövid neve: HI Egyesület Székhelye: 7370 Részletesebben PUSZTA NÉMET - MAGYAR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA I. FEJEZET ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
1 PUSZTA NÉMET - MAGYAR KULTURÁLIS EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA A kecskeméti Puszta Német Magyar Kulturális Egyesület tevékenységébe bekapcsolódó személyek - felismerve a közös Európa megteremtése érdekében Részletesebben FÜGGETLEN VÁROSI SZÖVETSÉG - MAGYAR EGYESÜLET -
A L A P S Z A B Á L Y amely létrejött az egyesülési jogról szóló többször módosított 1989. évi II. törvény alapján, társadalmi szervezet (a továbbiakban: egyesület) önkéntes létrehozatala céljából az alábbiak Részletesebben Café Momus Egyesület A kultúra internetes terjesztéséért ALAPSZABÁLY
A Jánossomorjai Sportegyesület Alapszabálya 1./ A sportegyesület neve: Jánossomorjai Sportegyesület /rövidítve: JSE/ I. Székhelye: Jánossomorja Ibolya u. 1. Színe: Kék-fehér Zászlaja: Kék-fehér Alapításának Részletesebben A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület Szervezeti és Működési Szabályzata. A Magyar Műrepülő Klub Közhasznú Sportegyesület
A MAGYAR HANGFELVÉTEL-KIADÓK SZÖVETSÉGE KÖZÖS JOGKEZELŐ EGYESÜLET (MAHASZ) ALAPSZABÁLYA egységes szerkezetben, a 2012. április hó 18. napján, valamint 2012. december 14. napján a Taggyűlés által jóváhagyott Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Általános rendelkezések
1 ALAPSZABÁLY AZ ÁTMENETI GONDOZÁST ELLÁTÓK ORSZÁGOS ÉRDEKVÉDELMI SZÖVETSÉGE 2004. október 10-én megtartott Közgyűlésén alapszabályát a következőkben állapította meg: I. Általános rendelkezések 1.1. A Részletesebben Alapszabály. 2. Az Egyesület székhelye: 9483 Sopronkövesd, Kossuth L. u. 77.
Az IPA Magyar Szekció Számvizsgáló Bizottságának Ügyrendje I. A Számvizsgáló Bizottság és tagjai 1. Az IPA Magyar Szekció (a továbbiakban: Magyar Szekció) Számvizsgáló Bizottsága (a továbbiakban: Bizottság) Részletesebben AZ UNIVERSITAS SPORT CLUB SZEGED ALAPSZABÁLYA
ALAPSZABÁLY I. fejezet Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Veszprémi Múzeumegylet 2. Az egyesület székhelye: 8200 Veszprém, Erzsébet sétány 1. 3. Az egyesület működési területe: Veszprém megye. Részletesebben ALAPSZABÁLY EGYSÉGES SZERKEZETBEN A MÓDOSÍTÁSOKKAL
ALAPSZABÁLY EGYSÉGES SZERKEZETBEN A MÓDOSÍTÁSOKKAL (A MÓDOSÍTÁSOK A TAGOK 2014/3., 2014/4., 2014/6. ÉS 2014/7.SZÁMÚ HATÁROZATAIN ALAPULNAK. A MÓDOSÍTÁSOKAT DŐLT BETŰS SZEDÉS JELZI.) Franciaországi Ösztöndíjasok Részletesebben SZÍNHÁZ ÉS MŰVÉSZETPÁRTOLÓ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA
Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei LOVASSPORT SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLY Nyíregyháza, 2013. 02. 06. 1 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Lovassport Szövetség (továbbiakban: Szövetség) - a Részletesebben HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE
HAJÓIPARI VÁLLALKOZÓK EGYLETE A L A P S Z A B Á L Y 1. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.1 Az egyesület neve, székhelye, működése 1.1.1 Az egyesület neve: Hajóipari Vállalkozók Egylete 1.1.2 Az egyesület székhelye: Részletesebben VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE
VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Tatabánya, 2012. október 29. VILLAMOSENERGIA-IPARI MUNKAVÁLLALÓK ÉRDEKVÉDELMI SZAKSZERVEZETE (VIMÉSZ) Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
A L A P S Z A B Á L Y amelyben a Banki Adósok Érdekvédelmi Szervezete alakuló közgyűlésén megjelentek a Ptk. egyesületekre vonatkozó szabályai, valamint az 1989. évi II. tv. alapján egyesületet hoznak Részletesebben ALAPSZABÁLY. I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében
ALAPSZABÁLY Az egyesület neve: Állatvédő Egyesület Székhelye: a mindenkori elnök címe I. Az Egyesület kiemelten közhasznú működési céljai és feladatai azok megvalósítása érdekében a.) A közhasznú szervezetekről Részletesebben Módosított és egységes szerkezetbe foglalt EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY
Módosított és egységes szerkezetbe foglalt EGYESÜLETI ALAPSZABÁLY Az egyesület tagjai a Kreateam Egyesület alapszabályát, a 2012. szeptembert 1-i Közgyűlésükön fogadták el kimondva többek között az egyesület Részletesebben A 40-es Cirkáló Osztály Osztályszövetségének Szervezeti és Működési Szabályzata 1.. 2.. 3.. Az Osztályszövetség célja: 4.. Az Osztályszövetség tagja:
A 40-es Cirkáló Osztály Osztályszövetségének Szervezeti és Működési Szabályzata 1.. Az Osztályszövetség arra törekszik, hogy a magyar 40-es hajóflotta önálló versenyosztályként az MVSZ-szel együttműködve, Részletesebben Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület. alapszabálya ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
A Kossuth Gimnázium Baráti Köre Egyesület alapszabálya I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. Az egyesület neve: Debreceni Kossuth Gimnázium Baráti Köre 2. Az egyesület székhelye: 4029 Debrecen Csengő u. 4. 3. Részletesebben NK. TEKE SE SPORTEGYESÜLET
1997. évi CLVI. törvény a közhasznú szervezetekről1 Az Országgyűlés a nem kormányzati és nem haszonelvű szervezetek hazai hagyományainak megőrzése, társadalmi szerepük növelése, közhasznú működésük és Részletesebben Módosított és egységes szerkezetbe foglalt ALAPSZABÁLY
Gyermek Kosárlabda Sportegyesület Szekszárd ALAPSZABÁLYA Általános Rendelkezések 1. Az Egyesület neve: Gyermek Kosárlabda Sportegyesület Szekszárd 2. Az egyesület rövidített neve: GY.K.S.E. Szekszárd 3. Részletesebben SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
A MAGYAR KÖZTISZTVISELŐK, KÖZALKALMAZOTTAK ÉS KÖZSZOLGÁLATI DOLGOZÓK SZAKSZERVEZETE KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI DOLGOZÓK ORSZÁGOS SZAKMAI TANÁCSA /MKKSZ KÖRNYEZET- ÉS TERMÉSZETVÉDELMI OSZT/ SZERVEZETI Részletesebben MAGYAR INGATLAN TANÁCS MAGYAR INGATLAN SZAKMAI SZERVEZETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA. Budapest, 2005. április 1.
MAGYAR INGATLAN TANÁCS MAGYAR INGATLAN SZAKMAI SZERVEZETEK ORSZÁGOS SZÖVETSÉGE ALAPSZABÁLYA Budapest, 2005. április 1. Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvényben (a továbbiakban: Részletesebben A MOTOROS KÖNNYŰREPÜLŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA
ALAPSZABÁLY 1. Az egyesület neve Pozsonyi Piknik Egyesület 2. Az egyesület célja Az egyesület célja: 2.1. Az Egyesület célja a magyar kultúra megismerése és megismertetése, a hagyományok és az anyanyelv Részletesebben Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete
MAGYAR ELEKTROTECHNIKAI EGYESÜLET 1075 Budapest, Madách Imre út 5. III. emelet Magyar Elektrotechnikai Egyesület szervezete SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT Verzió: 1 Készítette: Készítette: Sebestény Részletesebben BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA
A BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA 1 BARANYAI CAMPING CLUB ALAPSZABÁLYA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1.) A Club neve:.. Baranyai Camping Club ( a továbbiakban :.-Club ) 2.) A Club székhelye : Pécs,- 7621.Pécs,-Búza Részletesebben MAGYAR ZENEI TANÁCS ALAPSZABÁLYA
1 A MAGYAR ZENEI TANÁCS ALAPSZABÁLYA 1 2 BEVEZETŐ A Magyar Zenei Tanács a zenei élet szakmai érdekvédelmi egyesületeinek önkéntes társulása, amelyhez köztiszteletben álló, elismert személyiségek csatlakozhatnak. Részletesebben A Rózsavölgy Egyesület Alapszabálya 2. számú módosítása
NEVELÉS- ÉS OKTATÁSKUTATÓK SZÖVETSÉGE HUNGARIAN EDUCATIONAL RESEARCH ASSOCIATION (HERA) * ALAPSZABÁLY BUDAPEST, 2010 EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alulírott Alapítók az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény Részletesebben KERESKEDŐK ÉS VENDÉGLÁTÓK VAS MEGYEI ÉRDEKVÉDELMI SZERVEZETE ( KISOSZ ) ALAPSZABÁLYA ( a módosításokkal egységes szerkezetben ) I.
KERESKEDŐK ÉS VENDÉGLÁTÓK VAS MEGYEI ÉRDEKVÉDELMI SZERVEZETE ( KISOSZ ) ALAPSZABÁLYA ( a módosításokkal egységes szerkezetben ) I. l./ Az egyesület célja: az egyesületbe tömörült kereskedelmi, vendéglátói Részletesebben ÜGYREND. Felügyelő Bizottság Szent András Evangelizációs Alapítvány. Székhelye: 1116 Budapest, Fehérvári út 168-178. Alapítva: 2006. január 12.
Nytsz.: 1/2014 1 EGED FUTÓ KLUB ALAPSZABÁLY Egységes szerkezetbe foglalása Az Eged Futó Klub a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény, az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint Részletesebben JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MÉRNÖKI KAMARA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT
JÁSZ-NAGYKUN-SZOLNOK MEGYEI MÉRNÖKI KAMARA SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT 2009. 1 1. Általános rendelkezések: A Szervezeti és Működési Szabályzat (továbbiakban: Szabályzat) rendelkezéseit a tervező-és Részletesebben A Budapest VI. Kerületi Erkel Ferenc Általános Iskola Intézményi Tanácsának ügyrendje
Preambulum A Bhaktivedanta Hittudományi Főiskola Hallgatói Önkormányzata a nemzeti felsőoktatásról szóló 2011. évi CCIV. törvény, valamint a Főiskola Szervezeti és Működési Szabályzatának figyelembevételével Részletesebben DUNASZEG SE ALAPSZABÁLYA
DUNASZEG SE ALAPSZABÁLYA Kelt, Dunaszeg, 2011. július 8. 1 Alapszabály Az egyesület az alapszabályát a 2011. július 8. napján tartott közgyűlésen hozott határozatok alapján, az alábbiak szerint módosítja Részletesebben Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya
Könnyűszerkezetes Házépítők Egyesülete Alapszabálya Egységes szerkezetbe foglalva a Csongrád Megyei Bíróság Pk.60.107/2008/2. számú végzése alapján történt módosításokkal azzal, hogy a módosításra került Részletesebben A Fodor József Iskolaegészségügyi Társaság Alapszabálya
A Fodor József Iskolaegészségügyi Társaság Alapszabálya 1. A Társaság neve és székhelye (1) A Társaság neve: Fodor József Iskolaegészségügyi Társaság (továbbiakban Társaság) Fodor József Society of School Részletesebben (1) Az Egyesület neve: Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület. (4) Az Egyesület működési területe kiterjed a Magyar Köztársaság egész területére.
s Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület Alapszabály A Magyar Szolárium Üzemeltető Egyesület alakuló Közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetőleg a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről Részletesebben ORSZÁGOS NYUGDÍJ EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y
ORSZÁGOS NYUGDÍJ EGYESÜLET A L A P S Z A B Á L Y - módosításokkal egységes szerkezetben - Budapest, 2014. március 12. Az ORSZÁGOS NYUGDÍJ EGYESÜLET ALAPSZABÁLYA Alapítók a 2010. március 31. napján megtartott Részletesebben Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club Alapszabálya 2013
Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club Alapszabálya 2013 1/5 I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. (1) Az Esztergomi Vitézek Rögbi, Atlétikai és Football Club (a továbbiakban: sportegyesület) az Részletesebben Adyligeti Rendészeti Szakközépiskola Sportegyesület Alapszabálya
Adyligeti Rendészeti Szakközépiskola Sportegyesület Alapszabálya Az Adyligeti Rendészeti Szakközépiskola Sportegyesület közgyűlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, a Sportról szóló 2004. Részletesebben A MAGYAR KÉKKERESZT EGYESÜLET (MKKE) HELYI CSOPORTJAINAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI MINTA SZABÁLYZATA
A MAGYAR KÉKKERESZT EGYESÜLET (MKKE) HELYI CSOPORTJAINAK SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI MINTA SZABÁLYZATA I. A HELYI CSOPORTOK JOGÁLLÁSA A Magyar Kékkereszt Egyesület tagjai az Egyesület 1-1 településen, földrajzi Részletesebben ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA. Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott.
ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB ALAPSZABÁLYA Módosításokkal együtt egységes szerkezetben, amit az egyesület közgyűlése 2014. május 09. én elfogadott. SZERVEZETI FELÉPÍTÉS ALBA REGIA ATLÉTIKAI KLUB KÖZGYŰLÉS Részletesebben FPV Egyesület alapszabálya
FPV Egyesület alapszabálya Az FPV Egyesület a modellezés azon ágával foglalkozik, ahol modell irányítása az élő videó kép alapján történik és támogat minden olyan modellező tevékenységet, mely az irányításhoz Részletesebben Az egyesület alapszabályának adattartalma
A Vasutasok Szakszervezete Felügyelő Bizottságának ÜGYRENDJE 1. Általános rendelkezések A Vasutasok Szakszervezete ( a továbbiakban: VSZ) XVIII. Kongresszusán 2015. 05.16-án megválasztott Felügyelő Bizottság Részletesebben Országos Scleroderma Közhasznú Egyesület. Belső Szabályzata
Országos Scleroderma Közhasznú Egyesület Belső Szabályzata Az Országos Scleroderma Közhasznú Egyesület Adatai Országos Scleroderma Közhasznú Egyesület 7632 Pécs, Aidinger J. u. 40. VIII. em. 31. 1. Az Részletesebben Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetsége ALAPSZABÁLYA. módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva. I. Általános rendelkezések
Pályázati Projektmenedzserek és Tanácsadók Országos Szövetségének ALAPSZABÁLYA módosításokkal egységes szerkezetbe foglalva I. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve és székhelye: Az egyesület neve: Részletesebben Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület. Alapszabály
Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület Alapszabály Az Ebgondolat Állat- és Természetvédő Egyesület alakuló közgyûlése az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény, illetõleg a Magyar Köztársaság Részletesebben Magyar Törpesün Tenyésztők és Tartók Egyesülete (MTTE) Alapszabály
Magyar Törpesün Tenyésztők és Tartók Egyesülete (MTTE) Alapszabály 1 I. fejezet Általános rendelkezések 1./ Az Egyesület neve: MAGYAR TÖRPESÜN TENYÉSZTŐK ÉS TARTÓK EGYESÜLETE 2./ Az egyesület rövid neve: Részletesebben MAGYAR VÁMÜGYI SZÖVETSÉG SZERVEZETI ÉS MŰKÖDÉSI SZABÁLYZAT

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Bíróság


text:
Kvk.IV.37.657/2019/3. számú határozat | Kúria
Kvk.IV.37.657/2019/3. számú határozat
Az ügy száma: Kvk.IV.37.657/2019/3.
A kérelmező képviselője: Harsányi és Baltay Ügyvédi Iroda
ügyintéző: dr. Baltay Levente ügyvéd)
A felülvizsgálni kért jogerős határozat száma: a Nemzeti Választási Bizottság 113/2019. számú határozata
A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 113/2019. számú határozatát – az indokolás részbeni módosításával – helybenhagyja.
[1] A Momentum Mozgalom 2019. május 15-én, míg a Demokratikus Koalíció (a továbbiakban: kérelmező) 2019. május 16-án azonos tartalmú kifogásokat nyújtottak be a Nemzeti Választási Bizottsághoz (a továbbiakban: NVB) a választási eljárásról szóló 2013. évi XXXVI. törvény (a továbbiakban: Ve.) 208. §-a alapján. A kifogásaikban a választási kampányidőszakon belül, 2019. április 26-án Toroczkai László Ásotthalom polgármesterének Facebook közösségi oldalán közzétett, a https://www.facebook.com/laszlotoroczkai/videos/1120542038155103/ oldalon elérhető videofelvétel tartalmát sérelmezték. Álláspontjuk szerint a közzétételre kampányidőszakban került sor azzal a céllal, hogy a Mi Hazánk Mozgalom támogatására szólítsa fel a választópolgárokat, amellyel megsértette a Ve. 2. § (1) bekezdés a), b), c) és e) pontjában foglalt választási alapelveket, továbbá, a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (Ptk.) 2:43. § g) pontját.
[2] A bemutatott videó kapcsán utaltak arra, hogy a felvételen szereplő valamennyi személy (az önkormányzati alkalmazottak kivételével) arcképét és hangját feltehetően az érintettek önkéntes beleegyezése nélkül rögzítették és tették közzé, (egy személy kifejezetten is tiltakozott a felvételkészítés ellen), melynek következtében egy részről a Ptk. 2:43. § g) pontjának sérelme valósult meg, másrészt pedig sérült a Ve. 2. § (1) bek. b) pontja (önkéntes részvétel a választási eljárásban) azáltal, hogy ezen személyek anélkül váltak az európai parlamenti választás kampányának eszközévé, hogy ezt ők kifejezetten kívánták volna. Hozzátették, hogy „az is megállapítható a felvételekből, hogy Toroczkai László kifejezetten polgármesteri minőségében járt el a videóban, és önkormányzati erőforrásokat, munkaerőt, infrastruktúrát használt fel a videó ilyen formában történő elkészítésére és az ekként elkészített videót kampánycélokra használta, használja fel.”, megsértve ezzel a választás tisztasága megóvásának alapelvét. Mindez arra utal a kifogást tevők véleménye szerint, hogy az önkormányzat a polgármester által közzétett videóval részt vett az európai parlamenti választási kampányban egy jelölő szervezet oldalán, mivel a polgármester által közzétett videó egyértelműen a Mi Hazánk Mozgalom támogatására ösztönző kampányeszköznek tekinthető. Fentiek alapján kérték a jogsértés megállapítását, a jogsértő eltiltását a további jogszabálysértéstől és kötelezését arra, hogy a videofelvételt távolítsa el a Facebook oldalról és más felületen se tegye közzé, továbbá a jogsértésekkel arányban álló bírság kiszabását.
[3] Az NVB a Ve. 217. § (1) bekezdése alapján a kifogásokat egy eljárásban bírálta el és azokat a 2019. május 17-én kelt 113/2019. számú határozatával a Ve. 220. §-a alapján elutasította. Indokolásában elsőként azt rögzítette, hogy „a kifogásolt felvételen a Mi Hazánk Mozgalom jelölő szervezet emblémája látható, valamint a jelölő szervezet listavezető jelöltjének, Toroczkai Lászlónak a kampánybeszéde hallható, aki polgármesterként elért sikereiről számol be a választópolgároknak, előre vetítve azok területi kiterjesztését a választási kampányidőszak sikeres lezárását követően. Az elmondottak illusztrálására olyan videó-felvételeket is felhasznál, amelyek során Ásotthalom település jegyzője, illetve mezőőrök társaságában jogcím nélküli lakókkal veszi fel a kapcsolatot és szólítja fel őket a településről való távozásra, illetve higiéniai, állat-egészségügyi állapotokra hívja fel a figyelmet. Ezekben a részletekben a felvételen megjelennek a hatósági feladatot ellátó személyek felismerhető módon, illetve az intézkedéssel érintett személyek arccal, két esetben névről azonosítható módon. Felismerhető módon jelenik meg az a több fős csoport is, akikkel a videó elején a jelölt/polgármester utcai szóváltásba keveredik.”
[4] Az NVB vizsgálta, hogy a jogorvoslati kérelemmel érintett tevékenység az állami, önkormányzati szervek közfeladatukból eredő feladatok ellátásával összefüggő tevékenységként vagy az a jelölő szervezet jogszerű kampánytevékenységeként minősíthető, továbbá értékelte a személyhez fűződő jogok megsértése miatti kérelmet.
[5] A Nemzeti Választási Bizottság jelen ügy megítélése kapcsán részben irányadónak tekintette a 3154/2018. (V. 11.) AB határozatban foglaltakat (a továbbiakban: ABh.), mely döntésében az Alkotmánybíróság az állami és önkormányzati szerveknek, valamint az ő képviselőjüknek, szervüknek a kampányban betöltött szerepéből, és ennek vonatkozásában a kampányidőszakban történő véleménynyilvánítás szabadsága korlátozhatóságának összefüggéseit vizsgálta. Az Alkotmánybíróság az Abh.-ban mindenek előtt azt rögzítette, hogy „(…) a kampányidőszakot megelőző időszak szabályaihoz képest kampányidőszakban kiszélesednek a véleménynyilvánítási lehetőségek”, mindamellett hivatkozott a Kúria a Kvk.III.37.421/2018/8. számú végzésére, mely kimondta, hogy” (…) kampányidőszakban az állami és önkormányzati szervek véleménynyilvánítási szabadsága korlátozás alá eshet.” (ABH 2018, 721, 725)
[6] Az NVB a kifogásolt videofelvételt Toroczkai László képviselőjelölt kampányvideójának minősítette, amelyben pártpolitikus listavezető jelöltként szerepel és saját, illetve jelölő szervezete országos szerepvállalásra alkalmasságát igyekszik erősíteni azokkal a korábbi intézkedésekkel, amelyeket polgármesterként hozott. Ezzel összefüggésben kiemelte, hogy a szabad véleménynyilvánítás jogának megkérdőjelezését jelentené az, ha egy még hivatalban lévő polgármester a választási kampány időszakában akár polgármester-, akár országgyűlési képviselő-, vagy éppen európai parlamenti képviselőjelöltként nem hivatkozhatna eddigi polgármesterként kifejtett politikai tevékenységére.
[7] Az NVB az ügy megítélésénél figyelemmel volt a politikai kommunikáció irányára és a célközönségre, melynek kapcsán azt állapította meg, hogy a polgármester nem a helyi választói közösséget igyekszik befolyásolni egy általános választáson, hanem saját helyi tevékenységére, eredményeire alapozva, mindennapi gyakorlatát bemutatva igyekszik országos ismertségre és népszerűségre szert tenni.
[8] A fentiek miatt az NVB nem találta bizonyítottnak, hogy a támadott jelölt a videóban megjelenő, polgármesteri tisztségből fakadó feladatokat a jelenlegi választási kampány miatt hajtotta volna végre kamera előtt. A jogorvoslati kérelmek sem tartalmaznak arra vonatkozó bizonyítékot, hogy Toroczkai László Ásotthalom polgármestereként kifejezetten az EP választási kampány érdekében használta volna fel az önkormányzat infrastruktúráját és közpénz felhasználásával folytatott volna kampánytevékenységet. A bemutatott korábbi polgármesteri intézkedések során jelölő szervezetét nem népszerűsíti, a választási eljárásra utalást nem tesz. A videofelvételből pedig egyértelműen kiderül, hogy azt európai parlamenti képviselőjelölti minőségében, e választási kampány részeként tette közzé.
[9] Az NVB a Ptk.-beli jogsérelem kapcsán - hivatkozva a Kúria Kvk.III.37.608/2019/4. számú végzésében foglaltakra – megállapította, hogy a Ve.-ben nincs Ptk.-ra utaló rendelkezés, ezért az abban foglaltak vizsgálatára nincs módja.
[10] A kérelmező felülvizsgálati kérelmében a Ve. 231. § (5) bekezdés b) pontja szerint kérte a határozat megváltoztatását és annak megállapítását, hogy az NVB a bizonyítékokat okszerűtlenül mérlegelte és azokból téves következtetéseket vont le.
[11] Álláspontja szerint a szóban forgó videofelvétel elkészítése és közzététele sérti a Ve. 2. § (1) bekezdés a, b) c) és e) pontját és a Ptk. 2:43. § g) pontját.
[12] Indítványozói jogosultságát megalapozó érintettségét abban jelölte meg, hogy az európai parlamenti képviselők 2019. választására nyilvántartásba vett jelölőszervezetként egyenrangú azon jelölőszervezettel, amely a kifogásolt tevékenységből kifolyólag jogtalan előnyre tett szert, ezért az ügy közvetlen kihatással van rá.
[13] Sérelmezte, hogy az NVB a kifogásolt videofelvétel megtekintése nélkül hozta meg döntését az ügyben. A kérelmező ezután a határozat egyes megállapításai kapcsán fogalmazta meg ellenérveit.
[14] Vitatta azt a megállapítást, hogy Toroczkai László polgármesterként elért eredményeiről számol be a videofelvételen. Véleménye szerint a polgármester éppen a lefolytatott eljárásokat használta fel kampányolásra, és irányító szerepét kihasználva, az önkormányzat számára rendelt erőforrások ráfordításával készített kampányeszközt a pártja számára, ezért a videofelvételt mind tartalmában, mind az elkészítésének körülményeiben jogsértőnek minősül. Az NVB az Abh.-ból idézett megállapításokból is okszerűtlen következtetéseket vont le, amikor elismerve azt, hogy az állami és önkormányzati szervek véleménynyilvánítási szabadsága is korlátozás alá eshet, mégsem tartotta irányadónak az ügyben.
[15] A kérelmező álláspontja szerint logikailag hibás az a határozati megállapítás, hogy a videóval nem a helyi választókat igyekezett befolyásolni a polgármester, figyelmen kívül hagyva, hogy ők is választójoggal rendelkeznek az európai parlamenti választásokon. Kiemelte a kérelmező azt is, hogy az önkormányzatnak semlegesnek kell maradnia, ezért nemcsak a területén élőket, hanem semelyik állampolgárt nem befolyásolhatja.
[16] A bizonyítottság hiányát is sérelmezte a kérelmező, amit véleménye szerint több tény is cáfol. Egyrészt a polgármesteri tisztségből fakadó intézkedésekről nem szükséges videofelvételt készíteni, ami arra utal, hogy a felvétel kampánycélokra készült, amit a kampányidőszakban való közzététel is megerősít. Másrészt a jelölt polgármesteri tevékenysége az NVB szerint is részleteiben dokumentált a közösségi oldalán, melyből az következik, hogy az anyagok közzétételére röviddel azok elkészítése után kerül sor.
[17] A kérelmező szerint az NVB érvelése során „önellentmondásba keveredik”, amikor a videofelvételt maga is elismeri a Mi Hazánk Mozgalom parlamenti listavezetője kampányeszközének, ugyanakkor ezen minőség megállapításához többletfeltételeket is szab. Ugyanis közömbösnek tartja a kérelmező, hogy a videó mely részében említi az EP-választásokat vagy buzdít a jelölőszervezet támogatására, különösen úgy, hogy összegzésként hangzik el a felhívás.
[18] Hivatkozott „ az anyagi források” és a „közpénz” indokolatlanul szűkítő értelmezésére. Véleménye szerint az önkormányzati tisztségviselők munkája és a felvételen látható munkagépek működtetése egyaránt költségvetési forrás felhasználásával történik.
[19] Több szempontból is vitathatónak találta a kérelmező azt a megállapítást, hogy a bemutatott polgármesteri intézkedés során a jelölt nem népszerűsíti jelölőszervezetét, hiszen a Mi Hazánk Mozgalom logója a felvételen mindvégig látható, valamint a népszerűsítés a felvétel módon történik explicit módon.
[20] A kérelmező kifogásolta továbbá a határozat azon megállapítását is, hogy a választási eljárásban csak a Ve. szabályai kérhetők számon. Álláspontja szerint az Alaptörvény minden szerv eljárásában közvetlenül hivatkozható. Az NVB a 605/2018. számú határozatában a alapelvi sérelem mellett olyan jogszabálysértésre is hivatkozott, amelyre a Ve. nem utal, vagy az adott jogszabály hivatkozna a Ve.-re. Véleménye szerint a választási eljárásban a Ptk. felhívott rendelkezése tölti meg tartalommal a Ve. 2. § (1) bekezdés a) pontja szerinti önkéntes részvétel alapelvet, mellyel kapcsolatban az NVB nem fejtette ki az álláspontját.
[21] A Kúria megkereste az ellenérdekű Toroczkai Lászlót, hogy nyilatkozzon a felülvizsgálati kérelem tárgyában, aki a bírósági eljárásban nyilatkozattételi jogával nem élt.
[22] 1. A Ve. 222. § (1) bekezdése szerint „... a Nemzeti Választási Bizottság határozata ellen az ügyben érintett természetes és jogi személy, jogi személyiség nélküli szervezet bírósági felülvizsgálati kérelmet nyújthat be”. A fentiek szerint bírósági felülvizsgálatra csak akkor kerülhet sor, ha a felülvizsgálati kérelmet érintettsége folytán az arra jogosult nyújtotta be, ezért a Kúria jelen ügyben is először a kérelmező Ve. 222. § (1) bekezdése szerinti érintettsége fennállását vizsgálta meg. A Ptk. 2:43. § g) pontja szerinti jogsérelem kivételével úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelemben állított minden olyan magatartás, amely a jelöltek és jelölőszervezetek közötti esélyegyenlőség sérelmével járhat, a kérelmező saját jogaira és kötelezettségeire közvetlenül kihat. A kérelmezőnek, mint nyilvántartásba vett jelölő szervezetnek ugyanis érdeke fűződik ahhoz, hogy az EP-választás kapcsán a választási alapelvek maradéktalanul érvényesüljenek a kampány időszakában is, hogy egyik jelölőszervezet se tegyen szert jogszerűtlen előnyre.
[23] A fentiek szerinti közvetlen érintettség nem volt megállapítható a képmáshoz és hangfelvételhez való jog, mint természetél fogva kizárólag természetes személyhez fűződő személyiségi jog megsértése tekintetében, mivel e jogsérelem szenvedője nem a kérelmező, hanem a kifogásolt felvételen látható, intézkedés alá vont magánszemélyek lehetnek.
[24] A polgári jog elsődlegesen rendező, helyreállító szerepkörére tekintettel az alanyi jogok érvényesítése a jogosult akaratától függ. A jogosult belátása határozza meg, hogy személyhez fűződő jogainak érvényesítését szolgáló jogi eszközöket igénybe veszi vagy sem. Ezt az alkotmányjog a fél rendelkezési jogaként nevesíti, amely alapjogi védelem alatt áll [Lásd először 9/1992. (I.30.) AB határozatot, ABH 1992, 59, 67.].
[25] A fentiek alapján tévedett az NVB, amikor nem észlelte, hogy a kérelmező olyan jogszabálysértést is megjelölt a kifogásban, melynek kapcsán igényérvényesítésre nem volt jogosult, ezért azt érdemi vizsgálat nélkül kellett volna elutasítani a támadott határozatában. Ennek okán a Kúria a határozat indokolása [28] pontját az előzőek szerint módosította.
[26] 2. A kérelmező felülvizsgálati kérelmét a Ve. 223. § (3) bekezdése b) pontjára hivatkozással a Ve. 2. § (1) bekezdése a), b), c) és e) pontja szerinti alapelvi rendelkezések megsértésére alapította. A Ve. 223. § (3) bekezdése alapján fellebbezést és bírósági felülvizsgálati kérelmet lehet benyújtani a) jogszabálysértésre hivatkozással, illetve b) a választási bizottság mérlegelési jogkörben hozott határozata ellen. A kérelmező álláspontja szerint a kifogásolt videofelvételt az alapelvek követelményének érvényesülése szempontjából történő vizsgálata során okszerűtlenül mérlegelte, melynek következtében iratellenes és helytelen következtetéseket vont le.
[27] A Ve. 2. § (1) bekezdés a) b) c) és e) pontja szerint a választási eljárás szabályainak alkalmazása során érvényre kell juttatni a választás tisztaságának megóvása, önkéntes részvétel a választási eljárásban, a jelöltek és jelölő szervezetek közötti esélyegyenlősége és a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás alapelvét.
[28] A Kúria a kifogásban megadott linken fellelhető videofelvétel megtekintése alapján azt állapította meg, hogy önmagában a felvétel – egyéb erre utaló adat hiányában – nem alkalmas azon kérelmezői tényállítás bizonyítására, hogy a kampányeszköz elkészítéséhez a listajelölt polgármester közhatalmi pozícióját kihasználva, az önkormányzati célokra rendelt „közpénzt” használta fel. Ilyen következtetést megalapozottan nem lehet levonni a felvételen látható képsorokból. Megállapította továbbá a Kúria, hogy a kérelmező nem bizonyította, hogy a felvételen látható hatósági intézkedések kifejezetten az EP-kampány céljára készültek. A Kúria álláspontja szerint a rögzített képsorok arra utalnak, hogy nem egy időben zajló eseménysorok felvételéről van szó, ahogyan arra a kérelmező hivatkozott. Önmagában ezen felvételek felhasználása a szabad véleménynyilvánítás keretei között nem kifogásolható.
[29] A bizonyítottság kérdést illetően a Kúria rámutat, hogy a választási eljárás sommás jellege és a Ve. által a bírósági jogorvoslatra előírt rövid határidők kizárják annak a lehetőségét, hogy a Kúria bizonyítási eljárást folytasson le, és ennek keretében hiánypótlási felhívást bocsásson ki, ennélfogva a Kúria a felülvizsgálati kérelemmel együtt elé tárt bizonyítékok, dokumentumok alapján hozta meg döntését. [Kúria Kvk.IV.37.990/2014/3., Kúria Kvk.IV.37.316/2014., Kúria Kvk.I.38.024/2014.] A kérelmező sem a kifogásához, sem a felülvizsgálati kérelméhez nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alapján meg lehetett volna állapítani a videofelvétel készítése kapcsán hivatkozott visszaélésszerű eljárást, ezért a felvételen látottak mérlegelése útján okszerűnek tekinthető az a határozati megállapítás, hogy nem igazolt az kérelmezői hivatkozás, mely szerint kifejezetten kampánycélok miatt nyert rögzítést a polgármesterként végrehajtott intézkedés sora és ehhez a polgármester kifejezetten az EP-választás miatt használta fel az önkormányzat infrastruktúráját. Nem igazolja ezt az állítást önmagában az, hogy felvétel végén a polgármester – többek között – odavetve az EP választásra is utal.
[30] A Kúria rámutat arra is, hogy a felülvizsgálati kérelem az alapelvek általános megjelölésén túl nem vezeti le, hogy a Nemzeti Választási Bizottság határozatának egyes elemei milyen választási eljárási alapelveket értékeltek tévesen. A felülvizsgálati kérelem felépítésében saját véleményt fűz egyes határozati megállapításokhoz anélkül, hogy konkrétan valószínűsítené, hogy az általa állított téves értékelés az adott ponton mely konkrét alapelvet sért.
[31] Az alapelvek a törvény szerves részei, a törvény egészét átható zsinórmértékül szolgálnak és adott esetben külön részletszabályok léte nélkül is önállóan alkalmazhatók, hivatkozhatók a döntés meghozatalnál. A rendeltetésszerű joggyakorlás a joggal való visszaélés törvényi tilalmát rögzítő polgári jogi szabályozásból kiindulva az egész jogrendszert átható követelmény. A Ve. nem határoz meg kritériumokat a nem rendeltetésszerű joggyakorlás megállapításához sem, a jogalkalmazóra bízza ennek megítélését, ezért a Kúria Kvk.IV.37.359/2014/2., valamint Kvk.II.37.394/2015/2. és a Kvk.VI.37.942/2016/2. számú határozataiban kifejtett álláspontja szerint a rendeltetésszerű joggyakorlás sérelme több a jogsértés megállapíthatóságánál: abban felismerhetően meg kell nyilvánulnia annak a szándéknak, amely a formális jogkövetés égisze alatt a jogintézményben rejlő tartalom kihasználására irányul, melynek következtében a szervezetek közötti esélyegyenlőség tartósan és súlyosan sérül. (Kvk.III.37.465/2014/2, Kvk. V. 37.540/2014/3.) A kérelmező erre utaló körülményt sem jelölt meg a felülvizsgálati kérelemben.
[32] Összegezve a fentieket, az NVB felülvizsgált határozata a mérlegelési jogkörben hozott határozatok tartalmi követelményeinek megfelelt, annak megváltoztatása nem indokolt, ezért azt a Kúria a Ve. 231. § (5) bekezdése a) pontja alapján helybenhagyta.
[33] A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Ve. 228. § (2) bekezdése és a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 157. § (7) bekezdése alapján alkalmazandó Kp. 124. § (5) bekezdésének megfelelően – figyelemmel a Ve. 229. § (2) bekezdéséből következően alkalmazandó a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény módosításáról és az egyes közigazgatási nemperes eljárásokról szóló 2005. évi XVII. törvény 1. § (2) bekezdésére – tárgyaláson kívül bírálta el.
[34] A Kúria az eljárási illetékről való rendelkezés során a Ve. 228. § (2) bekezdésének megfelelően figyelemmel volt a polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 630. § (5) bekezdése folytán alkalmazandó Kp. 35. § (1) bekezdésére. A Pp. 101. § (1) és 102. § (1) bekezdései alapján fizetendő eljárási illeték az NVB pervesztessége és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 5. § (1) bekezdése c) pontja szerinti személyes illetékmentessége folytán az állam terhére maradt.

matches: Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria Kúria


text:
Tartoznak nekem, mit tegyek?
Felmérések szerint a magánkölcsönöknek csupán a felét fizetik vissza teljes egészében, a másik felét csak részben vagy egyáltalán nem. Hazánkban a magánkölcsönök túlnyomó többségéről még mindig nem készül semmilyen írásos dokumentum és így elszámolási vita miatt évtizedes rokoni vagy baráti kapcsolatok mennek tönkre.
Legyen szó akár egy vissza nem fizetett baráti kölcsönről, akár arról, hogy a bérbe adott lakás után a bérlő nem fizette meg a bérleti díjat vagy, hogy a munkáltató nem hajlandó kifizetni a munkabért, a tartozás behajtásának számos módja van.
Nézzük meg, hogy mit tehetünk azért, hogy bebiztosítsuk magunkat és visszakapjuk a pénzünket!
Előzzük meg a bajt és írjunk szerződést!
Mivel mindig könnyebb a bajt megelőzni, mint a később megjelenő problémát orvosolni, így a legfontosabb, hogy írjunk szerződést, bármiben is állapodunk meg. Még akkor is, ha családtagnak adunk kölcsön!
Természetesen egy szerződés megkötésekor mindkét fél azt reméli, hogy a másik teljesíteni fog, azonban érdemes felkészülni arra, hogy mi történik akkor, ha mégsem így lesz.
A szerződésírást nem kell bizalmi kérdésként kezelni, gondoljunk csak bele, hogyha az illető, akinek pénzt adtunk ne adj’ isten kómába kerül vagy meghal, akkor nem lesz semmilyen bizonyítékunk, hogy pénzt adtunk neki, ha nem írtunk papírt az ügyletről.
A szerződésben szerepeljen legalább a felek személyes adatai (a későbbi követelésbehajtás szempontjából elengedhetetlen), a szerződés tárgya (ki, mire vállal kötelezettséget), a teljesítési határidő (ki mikorra teljesíti, amit vállalt) és a szerződésszegés következményei (felmondás, elállás joga stb.).
A szerződésnek akkor lesz majd jelentősége, ha a másik fél nem teljesíti a kötelezettségeit. Ha nincs szerződés, hiába állítja az egyik fél, hogy a másik tartozik neki, a bíróság jó eséllyel nem fogja megítélni a követelést, mert nincs bizonyíték a tartozás fennállásáról.
Fentiek alapján beláthatjuk, hogy rendkívül fontos az, hogy legyen egy részletes, jól megfogalmazott szerződésünk. Azért, hogy az esetleges követelésbehajtás során sikerrel járjunk, érdemes ügyvéd közreműködését kérni a szerződés megszerkesztésében.
Arra is érdemes figyelni, hogy a pénzt (még, ha baráti kölcsönről is van szó) ne egy félreeső gyorsétteremben, átvételi elismervény nélkül adjuk oda a másik félnek, hanem válasszunk banki átutalást, mert annak nyoma van és ez a későbbiekben még segítségünkre lehet.
A tartozásbehajtás első lépése
A követelés behajtása érdekében érdemes ügyvédi felszólító levet küldeni az adós részére. Az adósok egy része már a felszólítás hatására önként teljesít. Ha az adós nem fizet, esetleg nem is válaszol, akkor további jogi lépésekre lehet sort keríteni.
Tartozáselismerő nyilatkozat, az adós egyoldalú kötelezettségvállalása
Ha olyan szerencsés helyzetben vagyunk, hogy az adós együttműködik és hajlandó aláírni egy tartozáselismerő nyilatkozatot, akkor ezt mindenképpen használjuk ki. Jellemzően ilyen eset akkor áll fenn, ha az adós elismeri tartozását, azonban szorult anyagi helyzetben van és emiatt nem tudja egyösszegben rendezni a hátralékot.
A tartozáselismerő nyilatkozatban az adós elismeri, hogy kinek és mennyivel tartozik, illetve vállalja, hogy ezt az összeget mikor fizeti meg (akár részletekben, akár egyösszegben).
A közjegyző előtt tett tartozáselismerő nyilatkozat egyből végrehajtható, ha az adós nem tesz az abban foglaltaknak eleget, így elkerülhető a hosszas és költséges pereskedés.
A követelésbehajtás alfája és omegája: a fizetési meghagyásos eljárás
Az egyszerű és gyors módja a tartozás behajtásának, ha ügyvéd közreműködésével fizetési meghagyásos eljárást indítunk. Ez egy peren kívüli eljárás, melynek előnye, hogy megindításához nem szükséges csatolni semmilyen bizonyítékot.
Ha a pénzkövetelésünk nem haladja meg a 3 millió forintot, kizárólag csak fizetési meghagyásos eljárást indíthatunk.
Ha a fizetési meghagyás kibocsátása iránti kérelem a közjegyzőhöz hiánytalanul és szabályosan benyújtásra, akkor a közjegyző kibocsátja a fizetési meghagyást és megküldi azt az adós részére.
Az adósnak a fizetési meghagyás kézhezvételétől számítva 15 napja van, hogy ellentmondással éljen, ha vitatja a követelést.
Ha az adós nem él ellentmondással, akkor a fizetési meghagyás jogerőre emelkedik és az végrehajtható lesz.
2019-ben az eljárások több, mint 90%-a néhány héten belül sikerrel végződött és a fizetési meghagyás jogerőre emelkedett.
Ha az adós nem ért egyet a követeléssel és határidőben ellentmondással él, akkor az eljárás perré alakul. Ez esetben kereseti kérelmet kell benyújtani és a bíróság fog dönteni arról, hogy jogos-e a követelésünk.
Ha az adós nem veszi át a fizetési meghagyást és az „nem kereste” jelzéssel érkezik vissza a közjegyzőhöz, akkor kézbesítési fikció alapján úgy kell tekinteni, mintha a fizetési meghagyást az adós átvette volna, tehát a meghagyás akkor is jogerőre emelkedik és végrehajtható lesz, ha az adós nem hajlandó átvenni a levelet.
Ha az adós viszont nem veszi át a fizetési meghagyást, és „elköltözött”, a „címzett ismeretlen” stb. jelzéssel érkezik vissza a levél a közjegyzőhöz, akkor a közjegyző a fizetési meghagyás kibocsátását visszautasítja. Az ismeretlen helyen tartózkodó adóstól bíróság előtt követelhetjük a pénzünket úgy, hogy a bíróság az adós részére ügygondnokot rendel ki (az ügygondnok képviseli az adóst és jogait a bíróság előtt).
Felszámolási eljárás, ha cégtől kell behajtani a tartozást
Ha adósunk nem magánszemély, hanem gazdasági társaság, akkor felszámolási kérelmet is benyújthatunk vele szemben.
A felszámolási kérelem benyújtásához azonban több feltételnek is teljesülnie kell:
legyen szerződésünk,
küldjünk fizetési felszólítást, ha az adós a tartozást az esedékesség napjától számított 20 napon belül nem teljesíti,
követelésünk haladja meg a 200.000,-Ft-ot (ennél kisebb összeg esetén fizetési meghagyásos eljárás indítható).
A felszámolási eljárás előnye, hogy jóval olcsóbb és hatékonyabb, mint a peres eljárás. A felszámolási eljárásban a gazdálkodó szervezet működését megszüntetik, vagyonát értékesítik és a hitelezők követeléseit (a törvényben meghatározott sorrendben) kifizetik.
Ha az adós gazdasági társaságnak van vagyona, akkor általában fizetni fog, hogy elkerülje a felszámolást, ha nem tud fizetni, akkor pedig megspóroltunk egy felesleges pereskedést. A felszámolási eljárás menetéről a következő cikkemben olvashat bővebben: https://drmarkolevai.hu/a-csodeljaras-es-a-felszamolasi-eljaras-menete
Követelés behajtása a munkáltatótól
A munkabért a törvényi előírás szerint a tárgyhónapot követő hónap 10. napjáig kell kifizetni.
Ha a munkabért átutalással fizetik, akkor az összeget úgy kell átutalni, hogy a bérfizetés napján már a munkavállaló bankszámláján rendelkezésére álljon.
Készpénzes munkabér fizetés esetén, ha a bérfizetési nap pihenőnapra vagy munkaszüneti napra esik, akkor legkésőbb az ezt megelőző munkanapon ki kell fizetni a munkabért. Ha a munkavállaló a bérfizetési napon jogos okból nem tartózkodik a munkahelyén, akkor készpénzben fizetendő bérét az utolsó munkahelyen töltött munkanapon kell kifizetni vagy a munkáltató költségére a tartózkodási helyére kell megküldeni.
Szabadság esetén a szabadság megkezdése előtti munkanapon ki kell fizetni a munkabért, ha a bérfizetési nap a szabadság idejére esik.
A munkavállaló eszközei a munkabér behajtására
A munkavállaló – azon túl, hogy munkaviszonyát azonnali hatállyal megszüntetheti - munkaügyi pert indíthat a munkáltatóval szemben. Az elmaradt munkabéren túl a munkavállaló késedelmi kamatra is jogosult attól a naptól fogva, hogy a munkáltató a bérfizetéssel késedelembe esett.
Ha a munkaügyi perben a bíróság kötelezi a munkáltatót az elmaradt munkabér kifizetésére, akkor a munkavállaló végrehajtási eljárást indíthat a munkáltató ellen, ha az önként nem teljesíti fizetési kötelezettségét.
A munkavállalónak arra is van lehetősége, hogy fizetési meghagyásos eljárást kezdeményezzen a munkabér kifizetése iránt.
Ha a munkáltató nem él ellenmondással (azaz nem vitatja a követelést), akkor a fizetési meghagyás jogerőre emelkedik. A jogerős fizetési meghagyás alapján végrehajtási eljárást lehet indítani. Ha a munkáltató a munkabér követelést vitatja, akkor az eljárás perré alakul. Ebben az esetben a munkavállalónak be kell nyújtania keresetét a bírósághoz, ha folytatni akarja az ügyet.
A munkavállaló felszámolási eljárást is kezdeményezhet a gazdálkodó szervezet munkáltatóval szemben (ha követelése a 200.000,Ft-ot meghaladja) vagy ha már a felszámolás folyamatban van, akkor bekapcsolódhat az eljárásba (bekapcsolódni csak a felszámolás Cégközlönyben való közzétételétől számított 40 napon belül lehet).
Ha a munkáltató vagyona nem elegendő az elmaradt munkabér kifizetésére, akkor a felszámoló a Bérgarancia Alaphoz fordul, amelynek segítségével a törvényben meghatározott mértékig a kifizetetlen bért rendezni lehet. 2019-ben ennek felső határa személyenként bruttó 1.485.000,-Ft.
Ha az adós egyéni vállalkozó akkor az illetékes iparkamaránál is bepanaszolható az illető. A fizetési hajlandóságot elősegítheti egy esetleges vizsgálat vagy a működési engedély elvétele.
A végrehajtási eljárás szabályai Ha valaki nem tudja tovább törleszteni a felvett hitelt vagy más pénztartozása áll fe... 2020. 06. 17.

matches: bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság