text:
Az új magyar médiaszabályozás: vádak és a valóság - PDF
Az új magyar médiaszabályozás: vádak és a valóság
Download "Az új magyar médiaszabályozás: vádak és a valóság"
1 Az új magyar médiaszabályozás: vádak és a valóság Tekintettel arra, hogy a Velencei Bizottság küldöttsége ezen a héten Magyarországon járt, vizsgálva az előző ciklusban elfogadott új médiaszabályozást az Alapjogokért Központ indokoltnak tartotta újból megvizsgálni a médiát érintő jogszabályok legfontosabb rendelkezéseit. A 2010-ben elfogadott új médiaszabályozást az elmúlt években számos politikai és jogi kritika érte. Míg a politikai jellegű kritikákról kiderült, hogy alaptalanok, addig a konkrétan felmerült jogi kifogásokra a jogalkotó maradéktalanul reagált. Így az Európai Bizottság, az Európa Tanács kritikáinak, illetve az Alkotmánybíróság határozatának megfelelően az Országgyűlés számos alkalommal módosította a vonatkozó törvényeket. Az új szabályozási koncepció lényegét érintő vádak azonban semmilyen hivatalos fórumon nem nyertek bizonyítást, tekintettel arra, hogy azok jogilag nem voltak megalapozottak. Így alaptalannak bizonyultak azon kritikák, melyek az új médiahatósági struktúra konvergens tehát a hírközléssel kapcsolatos hatásköröket is felölelő jellegét érintették. Alaptalannak bizonyultak a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményével kapcsolatok kifogások is, de a korábban politikai elfogultsággal vádolt Médiatanács konkrét, gyakorlati működését sem érte érdemi kritika. Azon pontok tekintetében pedig, melyek kapcsán valóban megfogalmazódott jogi ellenérv így az újságírói forrásvédelem vagy az írott sajtóra vonatkozó egyes tartalmi követelmények kapcsán, ott a jogalkotó lépett és változtatott. Bár az Alapjogokért Központ szerint az új médiaszabályozás eredeti formájában is megfelelt a demokratikus, jogállami követelményeknek, a módosítások következtében a törvényi keretrendszer most már azokra a kifogásokra is választ ad, melyek legalább meghaladták a politikai vádaskodás szintjét. Mindemellett azonban érzékelhető, hogy számos olyan félreértésen alapuló kritika kelt önálló életre a téma kapcsán, melyet időről időre cáfolni érdemes. Ezért az Alapjogokért Központ részletes összefoglalót készített az elmúlt években a médiaszabályozás kapcsán konkrétan felmerült kérdésekről és az azokra adható válaszokról. Az új médiaszabályozást konzultáció és társadalmi párbeszéd nélkül, gyorsan és körültekintés nélkül fogadta el a magyar Országgyűlés 2010-ben. A magyar politikai nyilvánosságban évek óta folytak viták és egyeztetések egy új, átfogó médiaszabályozásról, tekintettel arra, hogy a korábbi médiatörvényt 1995-ben fogadták el, a sajtótörvény pedig 1986-os volt et megelőzően például 2009-ben az akkori kisebbségi MSZP-kormány nyújtott be törvényjavaslatot a médiaszolgáltatásokról, az azonban az MSZP és az SZDSZ között is tapasztalható érdekellentétek, valamint az akkori kormányoldal kétharmadának hiánya miatt hamar elbukott. A 2010-ben kétharmados felhatalmazást kapott Fidesz-KDNP kormánytöbbség az új médiaszabályozás elfogadásával tehát egy évek óta húzódó vita végére tett pontot. A jogalkotási döntésre azért is szükség volt, mert az évtizedekkel korábbi törvények felett a technikai fejlődés következtében egész egyszerűen eljárt az idő. Az azonban nem igaz, hogy a jogszabályok elfogadása rohamtempóban, vita és párbeszéd nélkül zajlott volna 2010-ben. Az alapszabályokat tartalmazó ún. médiaalkotmányt (Smtv.) közel négy és fél hónapos vitát követően fogadta el az Országgyűlés, a szervezeti, eljárási és technikai előírásokat 12 tartalmazó médiatörvény (Mttv.) rendelkezéseinek megvitatására pedig összességében két és fél hónap állt rendelkezésre a törvényhozásban. Miért volt szükség új szabályozási keretrendszerre? A hír- és távközlésben, az információtechnológiában és a médiakommunikációban nem hogy 1986-hoz, de 1995-höz képest is paradigmatikus változások történtek. A korábbi szabályozás egy olyan környezetre volt szabva, ahol a kommunikáció a tartalomszolgáltatók (tv, rádió, sajtó) és a fogyasztók között egyirányú volt, valamint, ahol az egyes tartalmak az egyes felületeken egymástól jól elválasztható módon kerültek továbbításra. Ehhez képest a 21. század elejére az internet és a digitalizáció robbanásszerű fejlődésével a fenti séma jelentős mértékben átalakult, a hír- és távközlés, valamint a médiaszolgáltatások egyre inkább egybefonódnak, ugyanaz a tartalom számos, különböző felületen jelenhet meg. Ezt a változást a jogalkotásnak is le kellett követnie, ezért volt szükség az új, konvergens médiahatósági struktúra létrehozására, mely egyszerre látja el a média és a hírközlés felügyeletét. A konvergens hatóság egyszerre őrködik a kommunikációval összefüggő jogok és kötelezettségek érvényesülésének a tartalommal, illetve a hordozó infrastruktúrával kapcsolatos vonatkozásai felett. Az új, mamutszervezetként működő és politikai kontroll alatt tartott médiahatóság struktúrája az előző szabályozáshoz képest centralizált és antidemokratikus ( a korábbi struktúra demokratikusabb volt ) Az új, konvergens struktúrában a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság (NMHH), valamint a Médiatanács azonos szervezetrendszerben, de egymástól jól elkülöníthetően működik. A Hatóság alapvetően az elektronikus hírközlés és frekvenciagazdálkodás területéért, míg a Médiatanács elsősorban a médiatartalmakért, valamint azokkal összefüggésben a sajtószabadság érvényesüléséért felel. A Hatóság a korábbi Nemzeti Hírközlési Hatóság jogutóda, azonban míg az NHH egy, a kormány alá rendelt és kormány által irányított hivatal volt, addig az NMHH önálló szabályozó szerv, amely kizárólag a törvényeknek van alárendelve. Emellett az NHH elnökét az illetékes miniszter javaslatára a miniszterelnök nevezte ki tehát a jelölés és kinevezés teljes egészében a végrehajtó hatalom kezében volt, míg az NMHH elnökét a miniszterelnök javaslatára a köztársasági elnök nevezi ki. A Médiatanács a korábbi Országos Rádió és Televízió Testület jogutódjaként az NMHH önálló hatáskörű, az Országgyűlés felügyelete alatt álló szerve, mely kizárólag a törvénynek van alárendelve és nem utasítható. Főszabály szerint az NMHH döntései ellen a Médiatanácsnál lehet fellebbezni, a Médiatanács határozata ellen pedig a bírósághoz lehet fordulni felülvizsgálati kérelemmel. 23 Az NMHH, illetve a Médiatanács vezetői politikai kinevezettek A hírközlési felügyeletet ellátó NHH és NMHH vezetők kinevezésének tartalmi feltételei lényegében megegyeznek (min. 5 éves szakmai tapasztalat). A fentebb említettek szerint azonban az NMHH elnökét nem a miniszterelnök, hanem az államfő nevezi ki; nagyobb függetlenségének további biztosítéka pedig, hogy mandátuma a korábbiaktól eltérően nem egy, hanem két parlamenti ciklust is meghalad (5 helyett 9 év). A viták kereszttüzében azonban főleg nem is az NMHH, hanem a Médiatanács állt, a vádak azonban végigtekintve a konkrét választási szabályokat, illetve a korábbi ORTT-re vonatkozó rendelkezéseket és gyakorlatot nem állják meg a helyüket. Az új szabályok szerint a Médiatanács egy 5 főből az elnökből és 4 tagból álló testület, akiket az Országgyűlés választ. Az NMHH elnöke kinevezésével egyidejűleg a Médiatanács elnökjelöltjévé válik, a többi tagot egy parlamenti jelölőbizottság jelöli, majd az Országgyűlés kétharmados többséggel szavaz az elnök- és tagjelöltekről, a testület mandátuma 9 év. Ezzel szemben a min. 5 fős ORTT tagjait 4 évre, feles többséggel választották, tehát kevésbé ciklusokon átívelő mandátummal, ráadásul kisebb legitimációval. Az elnököt a miniszterelnök és a köztársasági elnök együttesen jelölte, egy-egy tagot pedig a parlamenti frakciók. Azonban ha a kormányoldal mindösszesen egy frakcióból állt, akkor 2 tagot jelölhetett. Ezzel, valamint azzal, hogy az elnök szükségszerűen kormánypárti többséggel került megválasztásra és hogy az ORTT bonyolult belső szavazási rendje úgy volt kialakítva, hogy legrosszabb esetben az elnök szavazatával ott a kormánypárti jelöltek szavazata érvényesült, egyáltalán nem beszélhettünk független testületről. Azt is hangsúlyozni szükséges, hogy az ORTT tagjai újraválaszthatóak voltak, míg a Médiatanács tagjai nem, tehát előbbi tagjairól sokkal inkább feltételezhető volt, hogy újraválasztásuk reményében inkább igazodtak az őket jelölő párt érdekeihez. Mindennek ellenére számos szakmai kritika érte a most hivatalban lévő Médiatanács megválasztását 2010-ben, arra hivatkozva, hogy végül csak a kormánypártok jelöltjeit választották meg. Ennek háttere azonban nem jogi-szakmai ok volt, hanem az ellenzéki pártok között politikai ellentétek. A jelölőbizottságban ugyanis a 3 ellenzéki frakció nem tudott konszenzusra jutni, ki legyen az a 2 jelölt (az összesen 4 tagjelöltből), akit javasolnak. Így egyhangúság hiányában végül valóban kétharmaddal a jelölőbizottság 4 kormánypárti jelöltet javasolt, akiket azután meg is szavazott az Országgyűlés. Ugyanezen a napon, október 11-én azonban az Országgyűlés egy másik fontos testületet is választott. A Közszolgálati Közalapítvány a magyar közmédia tulajdonosa, annak vezetését egy 6 tagú, szintén az Országgyűlés kétharmadával választott kuratórium látja el a testületet szintén az új médiatörvény hozta létre. Miközben pedig az ellenzéki frakciók az új médiaszabályozás tarthatatlanságára hivatkozva hirdettek bojkottot a Médiatanács tagjainak megválasztása kapcsán, addig ugyanazon a napon, az ugyanazon törvény által létrehozott kuratóriumba már vállaltak a jelölés felelősségét nyilvánvalóan azért, mert a 6 fős testület fele, 3 tag ellenzéki jelölt lehet(ett), és éppen ennyi ellenzéki frakció is volt akkor az Országgyűlésben. 34 Bár számos nemzetközi és magyar szervezet bírálta élesen az új médiaszabályozást, a kormány vonakodott megfogadni a tanácsokat és nem módosított érdemben a szabályozáson. Az új törvényeket valóban számos kritika érte, azonban azok döntő többsége így például, hogy blogokat tilthatnak be vagy, hogy súlyos büntetéseket szabhatnak ki a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének megsértése miatt teljesen alaptalannak bizonyult. Mindettől függetlenül azonban a kialakult politikai környezet miatt a kormány, illetve az Országgyűlés kormánypárti többsége többször módosította a vonatkozó szabályokat az Európai Bizottság, az Európa Tanács javaslatai, valamint az Alkotmánybíróság döntése miatt. A szabályozás azonban koncepcionálisan nem változott ti. a valóban szakmai alapokon nyugvó kritikák a törvények ilyen részét nem érintették tavaszán a Bizottsággal folytatott levelezés, valamint a testület indokolt véleménye alapján megelőzendő a kötelezettségszegési eljárást módosítottak a médiatörvény több pontján. Így pontosításra került a kiegyensúlyozott tájékoztatás fogalma, a nyomtatott és online sajtóra vonatkozó regisztrációs követelményrendszer, valamint a más EU-s tagállami médiaszolgáltatóval szemben alkalmazható szankciók köre decemberében az Alkotmánybíróság úgy az Smtv., mint az Mttv. egyes rendelkezéseit alkotmányellenesnek nyilvánította és megsemmisítette. A határozat legfontosabb pontja szerint egyes tartalmi korlátozások így például az emberi méltósággal, az emberi jogokkal vagy a magánélettel összefüggésben nem vonatkozhatnak (print és online) sajtótermékekre. A testület emellett hiányosnak találta az újságírói információforrások védelmére, valamint a médiabiztosra vonatkozó szabályokat, így azokat is megsemmisítette. A döntést követően, 2012 nyarán az Országgyűlés a határozatban foglaltaknak megfelelően sőt, több esetben még szélesebb körben módosította a kifogásolt részeket, így a sajtótermékeket felszabadította a legtöbb, túlzottan szigorúnak ítélt, tartalomkorlátozásra vonatkozó előírás alól, egyértelműsítette az újságírói információforrások védelmét garantáló és az adatszolgáltatásra vonatkozó szabályokat és lényegében teljesen újraírta-szűkítette a médiabiztos hatásköreit. Mindezt követően 2013 tavaszán az Európa Tanáccsal folytatott konzultáció hatására változott az NMHH elnökének jelölésére vonatkozó eljárásrend is: immáron nem a miniszterelnök nevezi ki, hanem utóbbi javaslatára a köztársasági elnök. Arra szükséges azonban felhívni a figyelmet, hogy az Alkotmánybíróság hivatkozott határozatának médiatartalmak szigorúságára vonatkozó részét melyet az Országgyűlés maradéktalanul átvezetett a szabályozáson számos kritika érte utólag. E kritikák arra hívták fel a figyelmet, hogy az Alkotmánybíróság a televíziók, rádiók, illetve az (online és) print sajtó közötti különbségtétel kapcsán miszerint előbbiek a társadalom sokkal szélesebb köréhez jutnak el, így hatásuk is nagyobb, tehát megengedhető esetükben a szigorúbb tartalomszabályozás valójában idejétmúlt, hiszen a 21. század elejére az online sajtónak ( az internetnek ) minimum ugyanakkora, ha nem nagyobb befolyásoló képessége van, mint a hagyományos médiafelületeknek. 45 A törvények valamennyi, a nyilvánosságban megjelenő tartalomra vonatkoznak, így a blogokra, magánoldalakra és a Facebook-posztokra is, általában lehetetlenítve el a véleménynyilvánítás szabadságát. Az Smtv. és az Mttv. eredeti (fentiek szerint mára már többször módosított) tárgyi hatálya sem vonatkozott a magánblogokra, oldalakra vagy a közösségi médiára. A félreértések, illetve a téves kritikák alapvetően a törvények fogalom-meghatározásainak nem (vagy hibás) ismeretéből fakadtak. Az Smtv. eredeti hatálya ugyanis médiatartalmakra, az Mttv-é pedig a médiatartalom-szolgáltató által nyújtott médiaszolgáltatásra és kiadott sajtótermékre terjedt ki. A generális kategória a médiatartalomszolgáltatás, illetve médiatartalom-szolgáltató, melyeken belül megkülönböztethető a médiaszolgáltatás és médiaszolgáltató (alapvetően tévé, rádió, mint lineáris médiaszolgáltatások, valamint a lekérhető médiaszolgáltatások (pl. UPC/T-Online videótár)) és a sajtótermék fogalma. Valamennyinek közös, konjunktív feltétele azonban a jogszabályok szerint a gazdasági szolgáltatás-jelleg, a szerkesztői felelősség, a tájékoztatási, szórakoztatási vagy oktatási cél, valamint a nyilvánossághoz történő eljuttatás, mint elsődleges cél. Tehát csak ezen 4 kategória együttes megléte esetén beszélhetünk és beszélhettünk korábban is arról, hogy az adott médiatartalom-szolgáltatásra kiterjed az új médiaszabályozás. Ebből fakadóan magánblog, magán vagy céges honlap, közösségi médiatartalom sohasem tartozott az új törvények hatálya alá, tekintettel arra, hogy fenti feltételek valamelyike ilyen esetekben bizonyosan hiányzik (gazdasági-üzletszerű jelleg, szerkesztői felelősség stb.) A szabályozás hatálya a fentebb is ismertettek szerint az elmúlt években tovább szűkült, figyelembe véve például, hogy számos tartalomszabályozási elem sajtótermékekre már nem vonatkozik, valamint, hogy például enyhültek a sajtótermékekre vonatkozó regisztrációs szabályok. Az újságok, online lapok, blogoldalak regisztrációhoz kötése egyrészről előzetes politikai szűrésre ad lehetőséget a médiapiacon, másrészről antidemokratikus módon lehetetleníti el az internet nyilvánosságát. A televíziók, rádiók és újságok nyilvántartásba vétele önmagában egyáltalán nem újdonság a magyar jogban, a fentiekben ismertettek szerint pedig blogokra értelemszerűen nem vonatkozhat, hiszen azokra a törvények hatálya nem terjed ki. A magyar jogrendben ahogy számos külföldiben is az ilyen jellegű regisztráció alapvetően azt a célt szolgálja, hogy a hatóságok naprakész információkkal rendelkezzenek a sajtó- és médiapiac szereplőiről; valamint nem utolsósorban azt, hogy esetleges magánjogi igények (pl. sajtó-helyreigazítás) esetén pontosan beazonosítható legyen az adott orgánum. A lineáris médiaszolgáltatók (tévé, rádió) előzetes regisztrációs kötelezettségét nem is érte kritika, az a korábbi szabályozásban is megtalálható volt. Újdonságot valójában az hozott, hogy tekintettel a technológiai változásokra az új szabályozás a sajtótermék fogalma alá értelemszerűen bevonta az internetes újságokat, hírportálokat is (kodifikálva egyébként a 2010-ig kialakult bírósági gyakorlatot, melyek 56 alapján 2011-ig szintén előzetes regisztrációs kötelezettség alá estek utóbbiak). Azt azonban hangsúlyozni szükséges, hogy egészen 2010-ig a korábbi, 1986-os sajtótörvény, illetve az annak végrehajtására kiadott minisztertanácsi (!) rendelet alapján formálisan a nyomtatott sajtótermékek korábban is előzetes bejelentési kötelezettség alá estek: ezt a kulturális tárca alá tartozó kormányhivatalnál, a Kulturális Örökségvédelmi Hivatalnál volt szükséges megtenni. Eredetileg e rendszert váltotta fel az, hogy a print és online sajtótermékeket az új médiatörvény alapján előzetesen az NMHH Hivatalánál kellett nyilvántartásba vetetni, azonban a megtagadási okok roppant szűkek és technikai jellegűek voltak (pl. hiánypótlás elmulasztása, azonos elnevezés stb.). Tekintettel azonban arra, hogy az Európai Bizottság e rendelkezéseket is túl szigorúnak ítélte annak ellenére, hogy formailag a print újságokra vonatkozóan ennél jóval előnytelenebb szabályozás volt hatályban egészen 2010-ig, az Országgyűlés április 6-ai hatállyal módosított az eredeti előírásokon, melyek azóta sajtótermékek esetében mindösszesen bejelentési kötelezettséget írnak elő, mely hangsúlyozottan nem előzetes, hanem utólagos: a nyilvántartásba vétel nem feltétele e szolgáltatás, illetve tevékenység megkezdésének. A nyilvántartást az NMHH Hivatala vezeti. Abban az esetben, ha a Hivatal az adott sajtótermékre vonatkozó nyilvántartásba vételt visszavonja vagy törli (melyre szintén csak nagyon szűk körben van lehetősége), az érintett fellebbezhet a Médiatanácshoz, illetve a Médiatanács döntése ellen bírósági jogorvoslattal élhet. Mivel az újonnan bevezetett kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye valamennyi tévére, rádióra és sajtótermékre kiterjed, a kilátásba helyezett büntetésekkel ellehetetleníti a véleményszabadságot és szükségtelen (ön)cenzúrának teszi ki az újságírókat, szerkesztőket. A kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye kapcsán merült fel az elmúlt években a legtöbb félreértés és jogtalan kritika. A követelményt 1996 óta tartalmazza a hazai médiaszabályozás, azt hasonló, de valójában enyhébb formában vették át az új jogszabályok is. Hasonlóan, ugyanis majdnem azonos tartalommal került meghatározása maga a követelmény, azonban enyhébben, mivel annak megsértése esetén szemben a 2010 előttiekkel nem szabható ki pénzbírság sem egyéb súlyos szankció. A korábbi médiatörvény (Rttv.) is előírta, hogy a közérdeklődésre számot tartó hazai és külföldi eseményekről, vitatott kérdésekről a tájékoztatásnak sokoldalúnak, tényszerűnek, időszerűnek, tárgyilagosnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie. Nagyon hasonló megfogalmazást emelt át az Smtv. is 2010-ben, mely szerint: a közérdeklődésre számot tartó helyi, országos, nemzeti és európai ( ) jelentőséggel bíró eseményekről, vitatott kérdésekről ( ) sokoldalúan, tényszerűen, időszerűen, tárgyilagosan és kiegyensúlyozottan tájékoztatni. Bár a két megfogalmazás között szembeötlő a hasonlóság, az Európai Bizottság mégis kifogásolta e rendelkezést, így az szűkítésre került és 2011 tavasza óta a lekérhető médiaszolgáltatásokra nem, csak a lineárisokra (tévé, rádió) vonatkozik. A hatálya mellett az Európa Tanáccsal folytatott konzultációt 67 követően 2013 tavaszán a tartalmi követelmények is redukálódtak: a sokoldalúan, tényszerűen, időszerűen, tárgyilagosan és kiegyensúlyozottan szövegrész helyébe a kiegyensúlyozottan szöveg lépett. Mindennél talán lényegesebb, hogy a korábbi Rttv. a követelmény megtartásának ellenőrzését, valamint az azzal kapcsolatos panaszok elbírálását az ORTT Panaszbizottsága elé utalta, mely adott esetben az érintett, követelményt megsértő műsorszolgáltató pénzbírságolását is kezdeményezhette. Ezzel szemben az új médiatörvények sem hatályba lépésükkor, sem most nem engednek ilyen szankciót: jogsértés esetén mindösszesen arra kötelezhetik az adott médiaszolgáltatót, hogy adjon helyet a hatóság vagy a panaszos nyilatkozatának, és még ezen döntés ellen is rendelkezésre állnak a rendes jogorvoslati eszközök. A törvény deklaratív módon kizárja, hogy bármilyen egyéb szankció alkalmazására sor kerülhessen. A médiaszabályozás nem garantálja az újságírói információforrások védelmét, ezzel lényegében megszűnhet az oknyomozó újságírás, az újságírókat illetve informátoraikat bármikor büntetőeljárás alá vonhatják. A korábbi sajtószabályozáshoz képest az új médiaszabályozás eredeti formájában is előrelépést jelentett e téren, tekintettel arra, hogy a korábbi sajtótörvénnyel szemben a médiaalkotmány általános felhatalmazást adott és ad a médiamunkásoknak információforrásaik titokban tartásához az egyes polgári és büntető eljárásokban. A büntetőeljárási törvény korábbi szabályaival összeolvasva az látható, hogy a 2011 előtt hatályos sajtótörvény alapján az újságíró kötelezhető volt az eljárásban kiadni információforrását, mivel az orvossal vagy ügyvéddel szemben nem foglalkozásánál fogva kötelezte a titoktartás. Ezzel az állapottal szakítva a médiaalkotmány deklarálta az információforrás védelmének általános szabályát, egyedüli szabályként azt állapítva meg, hogy bizonyítani kellett, hogy az adott információ nyilvánosságra hozatalához közérdek fűződött (mely fogalmat a Ptk. vagy a Btk. évtizedek óta ismeri és jelentős bírósági joggyakorlat áll mögötte). Az érintett ilyen esetben megtagadhatta az információforrás kilétének felfedését, leszámítva a valóban kivételes eseteket, mint amilyen a minősített adat, nemzetbiztonsági ok vagy bűncselekmény felderítése/megelőzése. Az eljárást természetesen kizárólag a bíróság a vagy nyomozó hatóság döntése alapján lehet(ett) lefolytatni, ahhoz a Médiatanácsnak vagy NMHH-nak semmi köze nem volt. Mindennek ellenére az adott szakasz közérdek bizonyítására vonatkozó részét az Alkotmánybíróság alkotmányellenesnek találta és megsemmisítette. Az Országgyűlés a határozatnak, valamint Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által január 25-én elfogadott számú ajánlásnak, valamint a Miniszteri Bizottság 2000-ben elfogadott ajánlásának megfelelően módosította nem csak a kérdéses paragrafust, de az azzal összefüggő, büntető, polgári és közigazgatási eljárásrendre (azon belül is a tanúvallomásra) vonatkozó szabályokat. Az új, 2012 júliusában hatályba lépett szabályozás mindennek megfelelően még a korábbiaknál is hatékonyabb védelmet ad az újságírói információforrások védelmére. Egyrészről egyértelműbben 78 konkretizálta az információforrás fogalmát és kivette a közérdek bizonyítására vonatkozó kitételt a törvényszövegből. Az új szabályok alapján nem csak az információforrás kiléte maradhat titokban, hanem az azonosítására esetlegesen alkalmas dokumentum, irat, adathordozó is. A Pp., a Ket. és a Be. módosításával azt is rögzítette a jogalkotó, hogy a mentességi ok azaz a információforrás kilétének felfedésére szolgáló tanúvallomás megtagadásának lehetősége az annak alapjául szolgáló újságírói jogviszony megszűnése után is fennmarad (kivéve természetesen a büntetőeljárást). Az új szabályok alapján kivételes esetben (nemzetbiztonság, bűncselekmény stb.) továbbra is csak és kizárólag a bíróság vagy nyomozó hatóság kötelezheti az érintettet a felfedésre, kizárólag abban az esetben, ha a bűncselekmény felderítése érdekében az információforrás ismerete nélkülözhetetlen, és az ettől várható bizonyíték mással nem pótolható (szubszidiaritás követelménye). Az új médiahatóság bírságolási jogköre túlzottan széleskörű, nagymértékű bírságok kiszabását teszi lehetővé, nem beszélve arról, hogy a hatóság döntései ellen sem ilyen, sem más téren nem áll rendelkezésre hatékony jogorvoslat. A médiahatóság (az ORTT) a korábbi médiatörvény alapján is szabhatott ki bírságot akár a kiegyensúlyozott tájékoztatás követelményének megsértése esetén is, azonban mivel a törvény vonatkozó paragrafusa 1996 óta (!) változatlan volt, a bírságok nominális összege (így visszatartó ereje) a mintegy másfél évtized inflációs változásait figyelembe véve a 21. század elejére jóformán nullára redukálódott. Az új médiaszabályozás valóban megemelte a bírságok általában kiszabható összegeit, azonban a legtöbbet kritizált pontok esetén (pl. kiegyensúlyozott tájékoztatás követelménye) ki is zárta azok alkalmazását. Emellett a szabályozás kodifikált alapelve a fokozatosság és arányosság, azaz a hatóság (a Médiatanács vagy az NMHH Hivatala) a jogsértés mértékéhez, súlyához és rendszerességéhez igazodva szabhatja csak ki azokat (jellemzően hatósági-adminisztrációs, adatszolgáltatási, médiapiaci koncentrációs stb. ügyekben). Emellett az is limitálva van, hogy az egyes médiatartalom-szolgáltatók esetében mekkora lehet a bírság maximális összege: pl. országos napilap esetében 25, országos hetilap esetében 10 millió forint stb. Az persze tény, hogy az ún. jelentős befolyásoló erővel rendelkező tévé- és rádiócsatornák esetében (a fogalmat a versenyjogi szabályozásból emelte át a jogalkotó) a bírság 200 millió forintig is terjedhet, azonban ez elengedhetetlen feltétele annak, hogy az érintettek a médiaszabályozás tartalmi rendelkezéseik (pl. kiskorúak védelme, reklámokra vonatkozó előírások stb.) be is tartsák. Mindezzel összefügg, hogy az általános rend szerint úgy a bírságokat megállapító, mint az egyéb döntésekkel szemben hatékony jogorvoslati rendszert biztosítanak a szabályok melyek értelmezéséhez természetesen minimális jogi értelmezés szükséges (ezek félreértelmezése okozta ugyanis a vonatkozó 89 kritikákat). A belső tehát a hatóság belső struktúrájára vonatkozó eljárási szabályozás ugyanis az egyéb közigazgatási eljárásrendeket is figyelembe véve jellemzően kétfokú. Főszabály szerint az NMHH Hivatalának, mint elsőfokú hatóságnak a döntései ellen a Médiatanácshoz lehet fellebbezni, kivéve azon döntéseket, melyek alapján a médiatörvény vagy a Ket. szabályai alapján nincs helye fellebbezésnek azonban ezen döntések ellen is önálló jogorvoslattal lehet élni a nemperes eljárás szabályai ellen a bíróságnál. A Médiatanács másodfokú, illetve elsőfokú hatósági hatáskörében hozott hatósági határozata ellen valóban nem lehet élni fellebbezéssel, tekintettel arra, hogy ezekben az esetekben a médiarendszeren belül a Médiatanácsnak mint másodfokú szervnek nincs felettes szerve. Ettől függetlenül azonban főszabály szerint úgy a másodfokon, mint az elsőfokon hozott médiatanácsi határozattal szemben az ügyfél és egyéb érintett a közigazgatási ügyekben eljáró bíróságtól kérhet jogorvoslatot. 9 Hasonló dokumentumok
Sajtószabadság, médiafelügyelet A tananyag alapjául szolgáló kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program című kiemelt projekt keretében zajlott; a projekt az Európai Unió támogatásával, Részletesebben Érintett jogszabály szövege
Érintett jogszabály szövege Smtv. 13. A tájékoztatási tevékenységet végz lineáris médiaszolgáltatások kötelesek a közérdekldésre számot tartó helyi, országos, nemzeti és európai, valamint Magyarország Részletesebben 2013. évi törvény a választási eljárásról
2013. évi törvény a választási eljárásról (a médiával kapcsolatos részek kivonata) (Forrás: az elfogadott törvénynek az Ogy elnöke által aláírt és a köztársasági elnöknek aláírásra megküldött szövege) Részletesebben 2010. évi CIV. törvény. a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól
2011. július 1-én hatályos szöveg 2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól Abból a felismerésből, hogy a közösség és az egyén érdekének, illetve a társadalom Részletesebben Bevezetés... 3 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5
TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés... 3 A jogok generációi...3 A hatalmi ágak elválasztása... 4 Az Alaptörvény és a korábbi Alkotmány kapcsolata... 4 1. Az alapjogok korlátozásának általános szabályai... 5 1.1. Részletesebben A magyar médiaszabályozás és az információforrások védelme
67 Kóczián Sándor A magyar médiaszabályozás és az információforrások védelme Az újságírók információforrásainak védelme, a forrásvédelemhez való jog a sajtószabadság egyik legfontosabb eleme. Biztosítása Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1464/2012. (VII. 25.) számú HATÁROZATA
Iktatószám: MN/15130-10/2012. Tárgy: a gyermekek és kiskorúak védelmére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése Ügyintéző: Melléklet: személyes adat a hatósági eljárás tárgyát képező honlap másolata Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1018/2012. (V.30.) számú V É G Z É S E
Ügyiratszám: MN/12207-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Telefonszám: Személyes adat E-mail: személyes adat Tárgy: eljárás megszüntetése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1018/2012. Részletesebben A Freedom House jelentésének 25 állításáról
A Freedom House jelentésének 25 állításáról Az Egyesült Államokban székelő Freedom House 2012. május elején tette közzé szokásos éves jelentését, amelyben a sajtószabadság állapotát méri fel az egyes országokban Részletesebben 2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól
2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól Abból a felismerésből, hogy a közösség és az egyén érdekének, illetve a társadalom integritásának előmozdítása, a demokratikus Részletesebben a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1331/2011. (X. 5.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/27101-6/2011. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Melléklet: a kifogásolt műsorszám tartalmának szöveges ismertetése a NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1250/2014. (XII.16.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/26124-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a támogatás közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 1250/2014. (XII.16.) Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság határozatát helybenhagyja.
A Fővárosi Ítélőtábla a Néző Gabriella Ügyvédi Iroda (cím, ügyintéző: dr. Néző Gabriella ügyvéd) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. szeptember Részletesebben A MÉDIATÖRVÉNY ALKALMAZÁSÁNAK TAPASZTALATAI. Lehóczki Zsófia - Nagy Krisztina
A MÉDIATÖRVÉNY ALKALMAZÁSÁNAK TAPASZTALATAI Lehóczki Zsófia - Nagy Krisztina A médiatörvény alkalmazásának vizsgált területei Frekvenciapályáztatás Tartalomkontroll A MÉDIATANÁCS FREKVENCIAPÁLYÁZTATÁSI Részletesebben V É G Z É S T : Ezt meghaladó mértékben a felülvizsgálati kérelmet elutasítja. I N D O K O L Á S :
BÁCS-KISKUN MEGYEI BÍRÓSÁG KECSKEMÉT A Bács-Kiskun Megyei Bíróság kérelmezőnek,- a Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 47/2006. (VIII.28.) TVB határozata ellen benyújtott felülvizsgálati kérelme Részletesebben ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 669/2009.(III. 25.) sz. HATÁROZATA
ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 669/2009.(III. 25.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény (a továbbiakban: Részletesebben HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON
HELYI ÖNKORMÁNYZATOK TÖRVÉNYESSÉGI FELÜGYELETE AUSZTRIÁBAN ÉS MAGYARORSZÁGON Összehasonlító elemzés DR. SZABÓ KÁROLY GYŐR-MOSON-SOPRON MEGYEI KORMÁNYHIVATAL TÖRVÉNYESSÉGI ELLENŐRZÉSI ÉS FELÜGYELETI FŐOSZTÁLYÁNAK Részletesebben 2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól évi CIV. törvény
2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól 2013.08.01 11 2010. évi CIV. törvény a sajtószabadságról és a médiatartalmak alapvető szabályairól 1 Abból a felismerésből, Részletesebben Általános jogi ismeretek. Tematika:
Általános jogi ismeretek Tematika: 1 Általános közigazgatási jog, közigazgatási alapismeretek 2 A közigazgatás intézményrendszere 3 Közigazgatási hatósági eljárás, hatáskör, illetékesség Budapest, 2014 Részletesebben Tárgy: Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 54/2015. (I.13.) számú HATÁROZATA
Iktatószám: Tárgy: Ügyintéző: Melléklet: MN/30592-7/2014. a gyermekek és kiskorúak védelmére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése személyes adat a hatósági eljárás tárgyát képező sajtótermék másolata Részletesebben A bírság szankció. A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban. dr. Pap Szilvia. főosztályvezető. 2012. március 13.
A bírság szankció dr. Pap Szilvia főosztályvezető A bírság szankció alkalmazásának elvei a médiaigazgatásban 2012. március 13. 2 1. A szankció alkalmazásának funkciói OBJEKTÍV FELELŐSSÉG JOGÉRVÉNYESÍTÉS Részletesebben Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.017/2014/3. A Fővárosi Ítélőtábla a N G Ügyvédi Iroda (cím) által képviselt Lehet Más a Politika (cím) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság (1052 Budapest, Városház Részletesebben Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. Végzése
Médiaszolgáltatás Szabályozás Főosztály Ügyiratszám: 15611-3/2011. Pályáztatási és Jogi Osztály Ügyintéző: dr. Szalai Anita Telefon: (06-1) 4577-959 Tárgy: értesítés eljárás megindításáról és hiánypótlásra Részletesebben FÖLDES KÖZSÉGI KÖNYVTÁR IGAZGATÓJA. 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 6. /Fax: (54) 531-041; 531-042 E-mail: fkonyvtar@gmail.com
FÖLDES KÖZSÉGI KÖNYVTÁR IGAZGATÓJA 4177 FÖLDES, Karácsony Sándor tér 6. /Fax: (54) 531-041; 531-042 E-mail: fkonyvtar@gmail.com Iktatószám: 1410-1/2015. 31. T Á J É K O Z T A T Ó a Képviselő-testülethez Részletesebben HATÁROZAT. határozatot.
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatal Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: 4807-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK
ÁLTALÁNOS JOGI ISMERETEK KÖZIGAZGATÁSI ISMERETEK Országos Betegjogi, Ellátottjogi, Gyermekjogi és Dokumentációs Központ 2015. MÁRCIUS 20. TÁMOP 5.5.7-08/1-2008-0001 Betegjogi, ellátottjogi és gyermekjogi Részletesebben Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság MUNKADOKUMENTUM 3
EURÓPAI PARLAMENT 2009-2014 Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 17.1.2013 MUNKADOKUMENTUM 3 az alapvető jogok helyzetéről Magyarországon: normák és gyakorlatok (az EP 2012. február 16-i állásfoglalása Részletesebben Döntéshozatal, jogalkotás
Az Európai Unió intézményei Döntéshozatal, jogalkotás 2012. ősz Lattmann Tamás Az Európai Unió intézményei intézményi egyensúly elve: EUSZ 13. cikk az intézmények tevékenységüket az alapító szerződések Részletesebben POLYÁK GÁBOR KÉTHARMADOS JOGALKOTÁSI TÁRGYKÖRÖK A KERESKEDELMI TELEVÍZIÓZÁS SZABÁLYOZÁSÁBAN
POLYÁK GÁBOR KÉTHARMADOS JOGALKOTÁSI TÁRGYKÖRÖK A KERESKEDELMI TELEVÍZIÓZÁS SZABÁLYOZÁSÁBAN Az Alkotmány a hazai médiaszabályozás sajátosságává teszi annak részben kétharmados országgyűlési többséghez Részletesebben Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK
Ügyiratszám: TA/2925-12/2011 NEMZETI MÉDIA - ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 499/2011. (IV.14.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa (továbbiakban: Médiatanács) a Szabó Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN! h a t á r o z a t o t:
Ügyszám: 1746/B/2010 Keltezés: Budapest, 2011.12.19 Előadó bíró: Paczolay Péter Dr. Közlöny információ: 165/2011. (XII. 20.) AB határozat Közzétéve a Magyar Közlöny 2011. évi 155. számában AB közlöny: Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 935/2015. (VII.24.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/9575-29/2014. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: a Budapest 90,3 MHz médiaszolgáltatási jogosultság hasznosítására irányuló pályázati eljárás eredménye A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Részletesebben Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét
Az Európa Tanács szerve is kifogásolja a romániai magyarok helyzetét Az Alapjogokért Központ üdvözli az Európa Tanács szaktestületének, a Rasszizmus és Intolerancia Elleni Európai Bizottságnak (ECRI) Romániával Részletesebben MÉRTÉK MÉDIAELEMZŐ MŰHELY NAVRATIL SZONJA SAJTÓSZABADSÁG 2012
MÉRTÉK MÉDIAELEMZŐ MŰHELY NAVRATIL SZONJA SAJTÓSZABADSÁG 2012 CÉLJAINK Felmérni a 2010- ben kialakított médiaszabályozás hatásait Feltárni a szabályozás megváltoztatásának sajtószabadságra gyakorolt hatását Részletesebben BEVEZETÕ A Médiatörvény 1x1 a TASZ tematikus füzete a 2011. január 1-jén hatályba lépett médiatörvényrõl.
2 BEVEZETÕ A a TASZ tematikus füzete a 2011. január 1-jén hatályba lépett médiatörvényrõl. Az 1x1 füzet célja elsõsorban az újságírók tájékoztatása a médiát érintõ legfõbb jogi változásokról. Az 1x1 füzetben Részletesebben Az Országos Rádió és Televízió Testület. 814/2006. (IV. 19.) sz. Határozata
Az Országos Rádió és Televízió Testület 814/2006. (IV. 19.) sz. Határozata Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a TIÉD Egyesület panaszos által a Mágus Média Bt. (Telekeszi Részletesebben HATÁROZATA. határozatot.
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala Tartalomfelügyeleti főosztály Ügyiratszám: TA/4801-1/2011. Tárgy: törvénysértés megállapítása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK
AZ INGATLAN-NYILVÁNTARTÁSI BEJEGYZÉSEK különös tekintettel a vagyonkezelői jogra Vagyongazdálkodási napok Siófok, dr. Tóth Balázs osztályvezető, Fm Ingatlan-nyilvántartási Osztály Ingatlan-nyilvántartást Részletesebben AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET. 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA
AZ ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 915/2009. (IV. 22.) számú HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról
Új változat a T/57 helyett 4n1v.3? 3Y T ~ G4 2006 MAJ 3 0. T/.... számú törvényjavaslat a Magyar Köztársaság minisztériumainak felsorolásáról Budapest, 2006. május 2006. évi... törvény a Magyar Köztársaság Részletesebben A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA. v é g z é s t :
Kvk.V.37.869/2009/5.szám A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG LEGFELSŐBB BÍRÓSÁGA A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a... kérelmezőnek az Országos Választási Bizottság 2009. október 30. napján kelt 424/2009. számú Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás Részletesebben Beszámoló az Iparjogvédelmi Szakértői Testület évi működéséről
Beszámoló az Iparjogvédelmi Szakértői Testület 205. évi működéséről I. Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület szervezeti és működési rendje; a működési költségek fedezete. Az Iparjogvédelmi Szakértői Testület Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 328/2009. (II. 11.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t : A Kúria a Nemzeti Választási Bizottság 134/2014. számú határozatát helybenhagyja.
KÚRIA Kvk.V.37.198/2014/2.szám A Kúria az ügyvéd által képviselt Magyar Szocialista Párt I. rendű, Együtt a Korszakváltók Pártja II. rendű, Demokratikus Koalíció III. rendű, Párbeszéd Magyarországért Párt Részletesebben XXX. Gazdasági Versenyhivatal
XXX. Gazdasági Versenyhivatal I. A célok és elvárt eredmények meghatározása, felsorolása A Gazdasági Versenyhivatal (a továbbiakban: GVH vagy Hivatal ) státuszát és jogosítványait a tisztességtelen piaci Részletesebben v é g z é s t: A Fővárosi Ítélőtábla a Fővárosi Választási Bizottság 298/2014. (X.17.) FVB számú határozatát helybenhagyja.
Fővárosi Ítélőtábla 12.Pk.50.058/2014/5. A Fővárosi Ítélőtábla a Ügyvédi Iroda (címe., ügyintéző: ügyvéd neve) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek, a Fővárosi Választási Bizottság 2014. Részletesebben MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE
MOZGÁSSÉRÜLTEK MEZŐKÖVESDI EGYESÜLETE FEGYELMI SZABÁLYZATA Érvényes: 2011. január 2. Készítette: Monoki László FB. elnök Jóváhagyta: Bukta László elnök 1 1. Szabályzat célja és hatálya (1) A szabályzat Részletesebben Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 8630 Balatonboglár, Erzsébet u. 11. Balatonboglár Városi Önkormányzat Képviselő-testülete
Városi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala 8630 Balatonboglár, Erzsébet u. 11. Ügyiratszám: 1-3/2011. Sorszám: 20. E LŐTERJESZTÉS Balatonboglár Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2011. március 31. Részletesebben EZ AZ ELŐTERJESZTÉS A KORMÁNY ÁLLÁSPONTJÁT NEM TÜKRÖZI TERVEZET
Gazdasági és közlekedési miniszter TERVEZET az üzletek működésének rendjéről, valamint az egyes üzlet nélkül folytatható kereskedelmi tevékenységek végzésének feltételeiről szóló 133/2007 (VI. 13.) Korm. Részletesebben ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
ISMERTETŐ az alapvető jogok biztosának intézményéről és tevékenységéről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu I. Az alapvető jogok biztosának intézménye Magyarország Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 73. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. június 18., hétfõ. Tartalomjegyzék
MAGYAR KÖZLÖNY 73. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. június 18., hétfõ Tartalomjegyzék Magyarország Alaptörvényének elsõ módosítása (2012. június 18.) 11856 2012. évi LXVI. törvény A médiaszolgáltatásokkal Részletesebben Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében
Dr. Szalma Mária Szerbia Legfelsőbb Kasszációs Bíróságának hatásköre az új polgári eljárásjogi jogszabályok tükrében I. A Szerb Köztársaság Bíróságokról szóló törvénye 1 értelmében az ország legfelsőbb Részletesebben Változunk és változtatunk: A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság szerepe a gyermekvédelemben
Változunk és változtatunk: A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság szerepe a gyermekvédelemben Szalai Annamária elnök 2010. 09. 21. A 15-24 éves korosztály 84 százaléka rendszeresen internetezik Internetezési Részletesebben Alkotmányjog. előadó: dr. Szalai András
Alkotmányjog előadó: dr. Szalai András 1 A jog fogalma, a magyar jogrendszer tagozódása KÖZJOG MAGÁNJOG Alkotmány, Alaptörvény az alkotmány fogalma és típusai az 1949. évi XX. törvény Alaptörvény jellemzői Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 430/2014. (V.13.) számú
Ügyiratszám: MN/7843-8/2014. Ügyintéző: személyes adat Email: személyes adat Tárgy: politikai reklám közzétételére vonatkozó törvényi rendelkezés megsértése A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben 9. Az elítéltek jogai és kötelességei. Az elítélt nevelése*...59 9.1. Az elítéltek jogai...59 9.1.1. A szabadságvesztés végrehajtása alatt szünetelő
TARTALOMJEGYZÉK A Kiadó előszava...3 I. Büntetés-végrehajtási jog...4 1. A büntetés és intézkedés végrehajthatósága, intézkedés a végrehajtás iránt és a végrehajtást kizáró okok. A szabadságvesztés végrehajtásának Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 766/2012. (IV. 25.) számú HATÁROZATA. elutasítja. Indokolás
Iktatószám: MN/10001-7/2012. Tárgy: eljárás megszüntetése Ügyintéző: Személyes adat Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 766/2012. (IV. 25.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG. A Nemzeti Választási Bizottság 1394/2014. számú határozata
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG A Nemzeti Választási Bizottság 1394/2014. számú határozata A Nemzeti Választási Bizottság a Farmos Község Önkormányzata (2765 Farmos, Fő tér 1.) nevében eljáró Horváth László Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 610/2009. (III. 18.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (a továbbiakban: Testület) a rádiózásról és televíziózásról szóló 1996. évi I. törvény Részletesebben NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL
NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG JEGYZŐKÖNYV A NEMZETI VÁLASZTÁSI BIZOTTSÁG 2015. ÁPRILIS 10-I ÜLÉSÉRŐL Az ülés helyszíne: Nemzeti Választási Iroda székháza (1054 Budapest, Alkotmány u. 3.) Az ülés ideje: Részletesebben SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása
SZEGEDI ÍTÉLŐTÁBLA POLGÁRI KOLLÉGIUM 3/2003. (XI. 6.) számú Kollégiumi ajánlása I. Az adóhatóság által a felszámolási eljárásban érvényesített, az államháztartás valamely alrendszerét megillető követelések, Részletesebben 1. oldal, összesen: 5 oldal
1. oldal, összesen: 5 oldal Ügyszám: IV/00788/2014 Első irat érkezett: 2014.04.14 Az ügy tárgya: a Kúria Kvk.I.37.441/2014/2. számú végzése elleni alkotmányjogi panasz (politikai reklámfilm közlésének Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE
TÁJÉKOZTATÓ az alapvető jogok biztosához fordulás lehetőségéről és feltételeiről ALAPVETŐ JOGOK BIZTOSA AZ ENSZ NEMZETI EMBERI JOGI INTÉZMÉNYE 2015 www.ajbh.hu Az Országgyűlés az alapjogok védelme érdekében Részletesebben A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja
Minősített többség A Tolna Megyei Önkormányzat Közgyűlésének 2014. február 21.-i ülése 4. számú napirendi pontja Javaslat a Tolna Megyei Önkormányzati Hivatal alapító okiratának módosítására Előadó: dr. Részletesebben Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola)
81 Spiegler Tamás, jegyzői referens (Budapest Főváros XXIII. kerület Soroksári Polgármesteri Hivatal) Doktorandusz (PTE ÁJK Doktori Iskola) A társasházak törvényességi felügyelete a gyakorlatban Az egyes Részletesebben A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI
A KÖZBESZERZÉSI SZERZŐDÉSEK ÉRVÉNYTELENSÉGÉRE IRÁNYULÓ EGYSÉGES PEREK TAPASZTALATAI, AZ ÉRVÉNYTELENSÉG ÚJ SZABÁLYAI Dr. Szecskó József bíró Fővárosi Törvényszék Közigazgatási és Munkaügyi Kollégium JOGSZABÁLYI Részletesebben PÁPA VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZABÁLYZATA. a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről
PÁPA VÁROS POLGÁRMESTERI HIVATALÁNAK SZABÁLYZATA a közérdekű adatok megismerésére irányuló igények teljesítésének rendjéről A személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 767/2012. (IV. 25.) sz. HATÁROZATA
Ügyiratszám: MN/10556-6/2012. Ügyintéző: személyes adat Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 767/2012. (IV. 25.) sz. HATÁROZATA A Nemzeti Részletesebben HATÁROZAT. kötelezi, Továbbá a Hatóság a jelen határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napos határidő tűzésével kötelezi
Pécsi hatósági iroda Iktatószám: CP/16921-4/2012 Tárgy: Kötelezés. Ügyintéző: HATÁROZAT A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala (a továbbiakban: Hatóság) hivatalból indított általános hatósági Részletesebben 1. A BÜNTETŐ TÖRVÉNY HATÁLYA,
1. A BÜNTETŐ TÖRVÉNY HATÁLYA, A BÜNTETŐ TÖRVÉNY VISSZAMENŐLEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI Btk. 2-4., 1/1999. Büntető jogegységi határozat A törvény hatálya arra a kérdésre ad választ, hogy mikor, hol és kivel Részletesebben OTT tartalomszolgáltatások hazai is nemzetközi jogi útvesztője
OTT tartalomszolgáltatások hazai is nemzetközi jogi útvesztője Dr. Bartóki-Gönczy Balázs Trendek, szabályozási kihívások Hírközlési Igazgatóság 2014.10.09. Az átalakuló médiarendszer 2 Átalakuló tartalomfogyasztás Részletesebben AZ EMBERI ERÕFORRÁSOK MINISZTÉRIUMA HIVATALOS LAPJA
AZ EMBERI ERÕFORRÁSOK MINISZTÉRIUMA HIVATALOS LAPJA IV. ÉVFOLYAM, 15. SZÁM Ára: 2415 Ft 2012. AUGUSZTUS 3. TARTALOM oldal JOGSZABÁLYOK 2012. évi LXVI. törvény a médiaszolgáltatásokkal és a sajtótermékekkel Részletesebben A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.)
A diasort hatályosította: dr. Szalai András (2016. január 31.) 1 Az előadás tartalmi felépítése 1. A közigazgatási szervek hatósági jogalkalmazói tevékenysége, a közigazgatási eljárási jog és a közigazgatási Részletesebben Közbeszerzési referens
Közbeszerzési referens OKJ 52 343 01 TEMATIKA 2017. FEBRUÁR I. A közbeszerzés alapjai 100 óra 1. Közbeszerzési szabályozás A közbeszerzési kötelezettség meghatározása, a közbeszerzési jogszabályok A közbeszerzési Részletesebben Pécsi Ítélőtábla Pk.VI /2014/2. szám
A Pécsi Ítélőtábla a kérelmező neve (kérelmező címe) kérelmezőnek a Megyei Területi Választási Bizottság 2014. október 21. napján kelt, 90/2014.(X.21.) TVB számú határozata ellen benyújtott bírósági felülvizsgálat Részletesebben POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON FAX:
SIÓFOK VÁROS ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER 8600 SIÓFOK, FŐ TÉR 1. TELEFON +36 84 504100 FAX: +36 84 504103 Az előterjesztés törvényességi szempontból megfelelő. Siófok, 2016. február 11. Kónyáné dr. Zsarnovszky Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1677/2015. (XII.15.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/1704-29/2015. Ügyintéző: személyes adat Telefon: 06-1-457-7994 Fax: 06-1-457-7124 Tárgy: a helyi kisközösségi rádiós médiaszolgáltatási lehetőségek elvi hasznosítására irányuló pályázati Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE
Ügyiratszám: MN/10492-4/2011. Tárgy: eljárás megszüntetése Ügyintéző: személyes adat A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 773/2012. (IV. 25.) számú VÉGZÉSE A Nemzeti Média- és Hírközlési Részletesebben 2010. évi CIII. törvény. a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról
2010. évi CIII. törvény a médiát és a hírközlést szabályozó egyes törvények módosításáról Az Országgyűlés a hírközlési- és a médiafelügyelet integrált hatósági rendszerének kialakítása érdekében, biztosítva Részletesebben 1. oldal, összesen: 6 oldal Ügyszám: 141/E/1999 Első irat érkezett: Az ügy tárgya: Előadó Harmathy Attila Dr. : Támadott jogi aktus: Határozat száma: 60/2003. (XI. 26.) AB határozat ABH oldalszáma: 2003/620 Részletesebben Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala Tartalomfelügyeleti Főosztály
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Hivatala Tartalomfelügyeleti Főosztály Ügyiratszám: 4822-5/2011. Tárgy: kiegyensúlyozottsági kérelem elbírálása Ügyintéző: személyes adat HATÁROZAT A Nemzeti Média- Részletesebben ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTER J/1893. Jelentés
ÖNKORMÁNYZATI ÉS TERÜLETFEJLESZTÉSI MINISZTER J/1893. Jelentés kisebbségi önkormányzati képviselők 2006. október 1-i választásának megszervezésével és lebonyolításával kapcsolatos állami feladatok végrehajtásáról Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 2209/2012. (XII. 12.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: MC/25365-10/2012. Tárgy: a Hír Televízió Zrt. képviseletében eljáró drszemélyes adat ügyvéd fellebbezésének elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 2209/2012. (XII. Részletesebben Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában
Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Bizottság 53/2014. (IX.20.) határozata H.M. által benyújtott fellebbezés tárgyában 53/2014. (IX. 20.) TVB. H A T Á R O Z A T A Bács-Kiskun Megyei Területi Választási Részletesebben KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE
KÖZÉRDEKŰ ADATOK EGYEDI IGÉNYLÉSÉNEK RENDJE A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 61. (1) bekezdése értelmében A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, Részletesebben KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK. Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról
KÖNYVELŐI MOZGÁSTEREK Etikai szabályzat és titoktartás könyvelői oldalról Fegyelmi vétség Kkt. 174.. 174.. (1) Fegyelmi vétséget követ el az a kamarai tag könyvvizsgáló, könyvvizsgáló cég, aki/amely a) Részletesebben T/17968/10. szám. Az Országgyűlés. a j á n l á s a
T/17968/10. szám Az Országgyűlés Kulturális és sajtó bizottságának Alkotmány- és igazságügyi bizottságának Emberi jogi, kisebbségi és vallásügyi bizottságának Önkormányzati bizottságának a j á n l á s Részletesebben KÚRIA. v é g z é s t: Kötelezi a szervezőt, hogy fizessen meg az államnak külön felhívásra 10.000 (tízezer) forint eljárási illetéket.
KÚRIA Knk.IV.37.487/2015/2.szám A Kúria a dr. Tordai Csaba ügyvéd által képviselt szervezőnek (a továbbiakban: szervező), a Nemzeti Választási Bizottság országos népszavazási kezdeményezés tárgyában meghozott Részletesebben JEGYZŐKÖNYV, amely a Médiatanács tárgyalótermében szeptember 6-án (kedden) megtartott Médiatanács ülésről készült.
JEGYZŐKÖNYV, amely a Médiatanács tárgyalótermében 2016. szeptember 6-án (kedden) megtartott Médiatanács ülésről készült. A Médiatanács részéről jelen vannak: dr. Karas Monika a Médiatanács elnöke /1-18. Részletesebben az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 343/2010. (II. 24.) sz. HATÁROZATA
az ORSZÁGOS RÁDIÓ ÉS TELEVÍZIÓ TESTÜLET 343/2010. (II. 24.) sz. HATÁROZATA Az Országos Rádió és Televízió Testület (továbbiakban: Testület) J. L., a Reális Zöldek Klub elnökének (a továbbiakban: Panaszos) Részletesebben A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye
A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának közleménye Ajánlás a kiskorúak védelmében a lineáris és lekérhető médiaszolgáltatók által alkalmazandó hatékony műszaki megoldásokra I. Az ajánlás Részletesebben A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK. 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám:MC-24299-18/2011. Tárgy: fellebbezés elbírálása A NEMZETI MÉDIA- ÉS HÍRKÖZLÉSI HATÓSÁG MÉDIATANÁCSÁNAK 1706/2011. (XI.23.) számú HATÁROZATA A Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa Részletesebben Az új magyar választási rendszer
Az új magyar választási rendszer Dr. Smuk Péter, egyetemi docens Széchenyi István Egyetem, Győr a demokratikus rendszer "a politikai döntéshozatal céljával létrehozott olyan intézményes berendezkedés, Részletesebben PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT. a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére
PANASZKEZELÉSI SZABÁLYZAT a Willis Magyarország Biztosítási Alkusz és Tanácsadó Kft. Ügyfelei részére Melléklet: Panaszbejelentõ lap Budapest, 2013. április 10. Hatályos: 2013. április 10. Jóváhagyta: Részletesebben v é g z é s t: Az ítélőtábla a Heves Megyei Területi Választási Bizottság 98/2014.(IX.20.) számú határozatát helybenhagyja.
DEBRECENI ÍTÉLŐTÁBLA A Debreceni Ítélőtábla Dr. Pápai Ákos ügyvéd ügyintézése mellett a Megyesi és Pápai Ügyvédi Iroda (címe) által képviselt kérelmező neve (címe) kérelmezőnek a Heves Megyei Területi Részletesebben Hatékony műszaki megoldások lineáris és lekérhető médiaszolgáltatások esetén Ajánlástervezet ismertetése
Hatékony műszaki megoldások lineáris és lekérhető médiaszolgáltatások esetén Ajánlástervezet ismertetése Tarcsai Zoltán Szabályozási szakértő Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Infomédia szabályozási Részletesebben A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának. 1313/2016. (XI. 15.) számú HATÁROZATA
Ügyiratszám: PJ/3835-31/2016. Tárgy: a kisközösségi rádiós médiaszolgáltatási lehetőségek elvi hasznosítására irányuló pályázati eljárás eredménye A Nemzeti Média-és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának Részletesebben Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa évi 45. heti ülésszakának napirendjére november 9.
Javaslat a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa 2011. évi 45. heti ülésszakának napirendjére 2011. november 9. (szerda) Kezdési időpont: 9.00 óra Helyszín: Médiatanács ülésterem Tájékoztató: Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés

matches: bíróság bíróság BÍRÓSÁG Bíróság Kúria KÚRIA Kúria Kúria KÚRIA Kúria


(7)8 A XLIII. Az állami vagyonnal kapcsolatos bevételek és kiadások fejezet, 2. cím, 2. alcím, 4. jogcímcsoport, 2. A Magyar Nemzeti Filmalap Zrt. támogatása jogcím előirányzat tartalmazza a mozgóképről szóló 2004. évi II. törvény 9/A. § (2) bekezdése szerinti kiadást, mely előirányzat a hatoslottó szerencsejáték játékadója pénzforgalmilag teljesült összege 100%-ának mértékéig az államháztartásért felelős miniszter engedélyével túlléphető.
(8)12 A kötelező legkisebb munkabér és a garantált bérminimum rendezéssel összefüggő támogatás fel nem használt részéből legfeljebb 3000,0 millió forint munkahelyek megőrzése és bővítése céljából aktív foglalkoztatáspolitikai célokra használható fel, a további fel nem használt részt a Nemzeti Foglalkoztatási Alap 2013. október 31-ig befizeti a központi költségvetésbe.
(3)13 Irányító szervi hatáskörben végrehajtott fejezeten belüli előirányzat-átcsoportosítással 2013. június 30-áig fejezeti tartalékot kell létrehozni
(4)14 Az I. Országgyűlés fejezet, 10. Közszolgálati médiaszolgáltatás támogatása cím, 1. Közszolgálati hozzájárulás alcím kiadási előirányzatából 2000,0 millió forint fejezeten belüli – államháztartásért felelős miniszteri hatáskörű –átcsoportosításával Média tartalékot kell létrehozni.
(5)15 A (3) és (4) bekezdés szerint képzett tartalék az Országgyűlés határozatban adott jóváhagyásával használható fel.
25. § (1)16 A Kormány az önkormányzati, valamint az állami feladatellátásban 2012. évben bekövetkezett és a 2013. évben bekövetkező változásokkal – ideértve az egyházi jogi személyt, a társadalmi szervezetet, az alapítványt, a közalapítványt, a civil szervezetet, az országos nemzetiségi önkormányzatot, a nonprofit gazdasági társaságot, a gazdasági társaságot és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozót érintő feladat-, és intézmény-átadást is – összefüggő valamennyi, a Kormány irányítása alá tartozó, a feladat-, és intézmény-átadással érintett fejezetek közötti átcsoportosítást az Áht. rendelkezéseitől eltérően saját hatáskörben végrehajthat.
(18)17 A Nemzeti Választási Iroda feladatellátása érdekében a Kormány átcsoportosítást hajthat végre azon előirányzatok terhére, amelyek a Nemzeti Választási Iroda hatáskörébe tartozó feladatok kiadásait tartalmazzák.
(19)18 A Köztársasági Elnöki Hivatal főigazgatója a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 2. cím 2. alcím 3. Államfői protokoll kiadásai jogcímcsoport terhére átcsoportosítást hajthat végre a II. Köztársasági Elnökség fejezet, 1. Köztársasági Elnöki Hivatal cím javára.
29. § (1)19 Az Országgyűlés a helyi önkormányzatok, valamint a települési és területi nemzetiségi önkormányzatok működéséhez és ágazati feladatainak ellátásához a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény (a továbbiakban: Mötv.) 117. § (1) bekezdésében meghatározottak szerint nyújtandó támogatások jogcímeit és előirányzatait a 2. melléklet szerint állapítja meg.
(2)20 Az Országgyűlés további költségvetési támogatást állapít meg
(2a)21 Az Országgyűlés által a (2) bekezdés szerint megállapított költségvetési támogatásból a 3. melléklet 1–14., 16. és 18. pontja szerinti támogatás és a vis maior támogatás felhasználási kötöttség mellett nyújtható.
32. § (1)22 A települési önkormányzatot illeti meg
(5)23 Az államháztartásról szóló jogszabályokban foglaltak szerint meghatározott, a helyi önkormányzatok, nemzetiségi önkormányzatok általános működésének és ágazati feladatai feladatmutatók szerint járó támogatásai jogtalan igénybevételéhez kapcsolódó kamatfizetési kötelezettség kiszámítása szempontjából a 2. melléklet II., III. 3, III. 4 pontja szerinti előirányzatok együttes összegét kell figyelembe venni, a (4) bekezdésben foglaltakra tekintettel.
(6)24 Ha az állam a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény 74. §-ában foglaltaknak megfelelően hozzájárulás megfizetésére kötelezi a települési önkormányzatot, annak befizetését az önkormányzat havonta, minden hónap 5. napjáig köteles teljesíteni. A hozzájárulás összege a XLII. A költségvetés közvetlen bevételei és kiadásai fejezet 5. Költségvetési befizetések cím 3. Köznevelési intézmények működtetésével kapcsolatos önkormányzati befizetések alcím előirányzatának bevételét növeli.
(9)25 Ha a helyi önkormányzatot a (2) bekezdés alapján a nettó finanszírozás keretében megillető adott havi források a (8) bekezdés szerint levonandó összegekre nem nyújtanak fedezetet, a kincstár az Áht. 83. § (3) bekezdése alapján jár el. Ha az önkormányzatnak 2013. december 15-én bármilyen elmaradása van a (6) bekezdés szerinti befizetési kötelezettsége tekintetében, a kincstár a meg nem fizetett összegre a kötelezett fizetési számlájára azonnali beszedési megbízást nyújt be.
16.26 Az egyházi jogi személyek és társadalmi önszerveződések közcélú és egyéb tevékenységének támogatása
35. § (1)27 Az Országgyűlés a köznevelési közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy, társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, civil szervezet, országos, területi, települési nemzetiségi önkormányzat, nonprofit gazdasági társaság, gazdasági társaság és a köznevelési feladatot alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a továbbiakban együtt: nem állami köznevelési intézmény fenntartója) részére normatív és egyéb hozzájárulást állapít meg a következők szerint:
a)28 a nem állami köznevelési intézmény fenntartóját 2013. szeptember 30-áig – a b) pontban meghatározott 5. melléklet szerinti támogatások esetén 2013. december 31-éig – megillető normatív és egyéb hozzájárulásra a Magyarország 2012. évi központi költségvetéséről szóló 2011. évi CLXXXVIII. törvény (a továbbiakban: 2012. évi költségvetési törvény) 2012. december 31-én hatályos 38. § (1) bekezdés a)–e) és h) pontjának, (2), (3) és (5)–(9) bekezdését a b)–s) pontban meghatározott eltéréssel kell alkalmazni azzal, hogy
aa) az óvodai, iskolai, kollégiumi étkeztetés támogatására a nem állami köznevelési intézmény fenntartóját az általa étkeztetett gyermekek, tanulók után a támogatás nem a 2012. évi költségvetési törvény szerint, hanem a 2. melléklet II. pont 3. b) alpontban meghatározott támogatással azonos összegben és azonos feltételek mellett illeti meg,
ab) a települési nemzetiségi önkormányzat és a területi nemzetiségi önkormányzat támogatást a 2. melléklet II. pontja szerinti feladatokhoz az 1. melléklet IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetből igényelhet, e feladatok támogatása esetében a nem állami köznevelési intézmény fenntartójára vonatkozó szabályokat nem lehet alkalmazni,
b)29 a 2012. évi költségvetési törvénynek az a) pont szerinti rendelkezései alkalmazása során a 2012. évi költségvetési törvény 2012. december 31-én hatályos 3. és 8. mellékletében meghatározott normatív hozzájárulás időarányos részét kell figyelembe venni, a 2012. évi költségvetési törvénynek a 2012. december 31-én hatályos 5. melléklet 5. pontjában, 11. pontjának a)–c) alpontjában, továbbá a 11. d) pontjának da)–de) és dg) alpontjában meghatározott támogatásokat pedig az oktatásért felelős miniszter rendeletében meghatározottak szerint kell biztosítani,
t)30 a nem állami köznevelési intézmény finanszírozására 2013. október 1-jétől a (2) bekezdése szerinti törvényben meghatározott szabályokat kell alkalmazni.
(2)31 A Kormány a nem állami köznevelési intézmény 2013. október 1-jétől alkalmazandó törvényi finanszírozási szabályait 2013. szeptember 1-jéig dolgozza ki és nyújtja be az Országgyűlés részére.
(3)32 Az Országgyűlés a szociális, gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt, szolgáltatást fenntartó egyházi jogi személy, társadalmi szervezet, alapítvány, közalapítvány, civil szervezet, országos nemzetiségi önkormányzat, nonprofit gazdasági társaság, gazdasági társaság és a humánszolgáltatást alaptevékenységként végző, a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó egyéni vállalkozó (a továbbiakban együtt: nem állami szociális fenntartó) részére támogatást állapít meg a következők szerint:
a)33 a támogatás a nem állami szociális fenntartót a települési önkormányzatok 2. melléklet II. pont 3. a) alpontja és a III. pont 3. b)–l) alpontjában meghatározott támogatásaival azonos jogcímeken, összegben és feltételek mellett illeti meg,
(4)34 A Szoctv. 4. § (1) bekezdés m) pont mb) alpontjában és a Gyvt. 5. § s) pont sb) alpontjában meghatározott szociális és gyermekjóléti, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézményt fenntartó egyházi jogi személy az egyházak hitéleti és közcélú tevékenységének anyagi feltételeiről szóló törvény szerinti kiegészítő támogatásra jogosult. E kiegészítő támogatás mértéke a (3) bekezdés a) és b) pont szerinti támogatás 57,9%-a.
(6)35 Az egyházi jogi személy a (4) bekezdés szerinti kiegészítő támogatást köteles elkülönítetten nyilvántartani és a támogatás teljes összegét a humánszolgáltatást ellátó intézményei, illetve azok humánszolgáltatásai támogatására fordítani.
(8)36 A nem állami szociális fenntartó – ha 2012. december 31-én működési engedéllyel rendelkezett és normatív állami hozzájárulásra volt jogosult – 2013. január és február hónapra a Kormány rendeletében meghatározott eljárási szabályok szerinti elszámolás mellett a 2012. évi december hónapra tekintettel folyósított normatív állami hozzájárulással azonos összegű támogatásra jogosult. Az egyházi jogi személy e támogatás után járó kiegészítő támogatására a (4) és (6) bekezdést alkalmazni kell.
(9)37 Az önkormányzati tűzoltóság a fenntartásához és működéséhez az átvállalt feladattal arányos költségvetési támogatást a tűz elleni védekezésről, a műszaki mentésről és a tűzoltóságról szóló 1996. évi XXXI. törvény 41. § (5) bekezdése és 34. § (1) és (3) bekezdése alapján a XIV. Belügyminisztérium fejezet, 20. cím, 10. Önkormányzati tűzoltóságok normatív támogatása alcím előirányzatából a következő feltételek és normatívák szerint veheti igénybe:
(5)38 A (2) bekezdés szerinti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó állami kezesség után az állam javára felszámítandó kezességvállalási díj mértékét a Kormány határozatban állapítja meg.
(3)39 A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. az (1) bekezdés szerinti viszontgaranciával
(7)40 A Garantiqa Hitelgarancia Zrt. által az (1) bekezdés szerinti állami viszontgaranciával vállalt készfizető kezesség érvényesítése esetén – törvény eltérő rendelkezésének hiányában – a társaság köteles minden szükséges jogcselekményt megtenni a (3) bekezdés szerinti kötelezettekkel szemben fennálló, reá átszálló követelés behajtására. A központi költségvetést illeti meg a társaság által behajtott – a behajtási költségekkel csökkentett – összegnek az érvényesített állami viszontgarancia mértékével megegyező százalékban kifejezett arányos része.
44/A. §41 (1) Az állam készfizető kezesként felel az MVM Magyar Villamos Művek Zártkörűen Működő Részvénytársaság vevőnek az E.ON Ruhrgas International GmbH és az E.ON Gas Storage GmbH eladókkal az E.ON Földgáz Trade Földgázkereskedő Zrt. és az E.ON Földgáz Storage Földgáztároló Zrt. megvásárlására kötött adásvételi szerződésben meghatározott fizetési kötelezettségei 80%-ának, de összesen legfeljebb 256 milliárd forint megfizetésének teljesítéséért.
44/B. §42 (1) Az állam – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – készfizető kezesként felel a KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díj fizetését szolgáló kölcsönnyújtás céljára pénzügyi intézményektől hitelszerződés alapján felvett kölcsöneiből eredő fizetési kötelezettsége 100%-ának teljesítéséért.
44/C. §43 (1) Az állam – jogszabályban meghatározott feltételek mellett – készfizető kezesként felel a KAVOSZ Vállalkozásfejlesztési Zrt. által a (2) bekezdés szerinti kölcsönfelvevők számára az autópályák, autóutak és főutak használatáért fizetendő, megtett úttal arányos díj fizetését szolgáló hitelszerződés alapján kihelyezett kölcsönökből eredő fizetési kötelezettség 80%-ának teljesítéséért.
a)44 az I. Országgyűlés fejezeten belül az Országgyűlés Hivatala főigazgatójának – mint a fejezetet irányító szerv vezetőjének – az I. Országgyűlés fejezet, 5. Közbeszerzési Hatóság cím, a 8–9., 10. címben megjelölt támogatások, valamint a 20. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím, 21. Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság cím, 22. Egyenlő Bánásmód Hatóság cím, 23. Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal cím, 24. Nemzeti Választási Iroda cím,
aa)45 5. Közbeszerzési Hatóság cím tekintetében a Közbeszerzési Hatóság elnöke,
ab)46 20. Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyelete cím tekintetében a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének elnöke,
ac)47 21. Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság cím tekintetében a Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság elnöke,
ad)48 22. Egyenlő Bánásmód Hatóság cím tekintetében az Egyenlő Bánásmód Hatóság elnöke,
ae)49 23. Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal cím tekintetében a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal elnöke,
af)50 24. Nemzeti Választási Iroda cím felett a Nemzeti Választási Iroda elnöke
b)51 a XI. Miniszterelnökség fejezet 6. Kormányzati Ellenőrzési Hivatal cím tekintetében a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal elnöke
(7)52 Az európai uniós források maradéktalan felhasználása érdekében az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével vállalható tárgyévi előirányzatot meghaladó vagy éven túli fizetési kötelezettség, mely az (1)–(4) és (6) bekezdésben foglalt programok esetében az ott meghatározott mértéket is meghaladhatja.
58. §53 (1) A kárpótlási jegyek életjáradékra váltásáról szóló 1992. évi XXXI. törvény (a továbbiakban: Éltv.) 7. § (1) bekezdése és a termőföld állam által életjáradék fizetése ellenében történő megszerzésének ötödik üteméről szóló 259/2009. (XI. 23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: TéR.) alapján az életjáradék összege 2013. március 1-jétől az előző évben megvalósult átlagos nyugdíjemelés százalékos mértékével emelkedik.
71/A. §55 A szerencsejáték szervezéséről szóló 1991. évi XXXIV. törvény 29/E. § (1) bekezdése szerinti koncessziós díj jogszabályi minimuma
72. § (1)56 Az állam az 5000 fő lakosságszámot meghaladó település települési önkormányzatának – ideértve a fővárosi önkormányzatot és a kerületi önkormányzatokat is – (a továbbiakban: átvállalással érintett önkormányzat) a (2) és (3) bekezdés szerinti adósságelemei nélkül számított 2012. december 31-én fennálló adósságállománya és ezen adósságnak az átvállalást követően esedékessé váló járulékai összegéből – a 74. § (3) bekezdésében meghatározott kivétellel – a 74. § (5) bekezdés szerinti megállapodás alapján számított összeget átvállalja.
a)57 a települési önkormányzatok fekvőbeteg-szakellátó intézményeinek átvételéről és az átvételhez kapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi XXXVIII. törvény (a továbbiakban: fekvőbeteg intézmények átvételét szabályozó törvény) 1. mellékletében meghatározott egészségügyi intézmény tulajdonos és fenntartó települési önkormányzatának és a fekvőbeteg intézmények átvételét szabályozó törvény 2. mellékletében meghatározott egészségügyi intézmények által használt vagyon tulajdonos települési önkormányzatának azon működtetéshez és fejlesztéshez kötődő 2012. december 31-én fennálló adósságállománya és ezen adósságnak az átvállalást követően esedékessé váló járulékai összegének megfelelő összeget, amely kifejezetten és igazolhatóan a fekvőbeteg intézmények átvételét szabályozó törvény 1. § 2. pontjában meghatározott átvett vagyonhoz kapcsolódóan keletkezett, és
b)58 az egyes szakosított szociális és gyermekvédelmi szakellátási intézmények állami átvételéről és egyes törvények módosításáról szóló 2012. évi CXCII. törvény (a továbbiakban: szociális és gyermekvédelmi intézmények átvételét szabályozó törvény) 2. § (1) bekezdése alapján átvett intézmény tulajdonos és fenntartó települési önkormányzatának azon működtetéshez és fejlesztéshez kötődő 2012. december 31-én fennálló adósságállománya és ezen adósságnak az átvállalást követően esedékessé váló járulékai összegének megfelelő összeget, amely kifejezetten és igazolhatóan a szociális és gyermekvédelmi intézmények átvételét szabályozó törvény 1. § 2. pontjában meghatározott átvett vagyonhoz kapcsolódóan keletkezett.
(5)59 Az átvállalással érintett önkormányzat az átvállalással érintett folyószámlahitel állományát az (1) és (2) bekezdés szerinti átvállalás érdekében – a (8) bekezdés szerinti költségvetési támogatással érintett ügyletek kivételével – a 74. § (6) bekezdése szerinti tételes átvállalásról szóló megállapodás előtt legalább 15 nappal – a kölcsön- vagy hiteljogviszonnyal azonos feltétekkel – működési vagy fejlesztési hitellé alakítja át.
(6)60 Az átvállalással érintett adósság részét képező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és váltókat az átvállalással érintett önkormányzatok az átvállalást megelőzően – az adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírban, illetve az adott váltóban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos feltételekkel – kölcsönjogviszonnyá alakíthatják át. Ennek hiányában az állam az adott hitelviszonyt megtestesítő értékpapír, illetve az adott váltó lejárat előtti visszaváltásából, visszafizetéséből eredő fizetési kötelezettséget vállalja át és teljesíti. E fizetési kötelezettségét az állam az értékpapír-, illetve váltótulajdonostól történő, az adott értékpapírban, illetve váltóban foglalt pénzügyi kötelezettségek tekintetében azonos feltételekkel rendelkező hitel felvételével is kiválthatja.
(7)61 Ha az átvállalással érintett önkormányzatnak az átvállalás időpontjában fennálló, (1) és (2) bekezdés szerinti átvállalással érintett adósságállománya nem éri el az (1) és (2) bekezdés szerint az állam által átvállalandó adósság összegét, úgy az állam az önkormányzat átvállaláskor fennálló adósságállománya erejéig hajtja végre az adósságátvállalást.
(8)62 A 72. § (1)–(2) és (4) bekezdése szerinti adósság egyes elemeinek átvállalását az állam úgy is teljesítheti, hogy 250 millió forintnál kisebb összegű adósságelemből átvállalandó adósságrész visszafizetéséhez az állam egyszeri, vissza nem térítendő költségvetési támogatást nyújt. A törlesztési célú támogatásnak a hitelezők számlájára történő közvetlen folyósításáról az államháztartásért felelős miniszter legkésőbb 2013. június 28-áig gondoskodik.
(9)63 A hitelező az államháztartásért felelős miniszternél írásban kezdeményezheti a 2012. évi költségvetési törvény 76/C. §-a alapján egyszeri, vissza nem térítendő költségvetési támogatással történt előtörlesztést követően az érintett önkormányzatoknál a 2012. december 12-ei adósságból fennmaradt, és a (8) bekezdés, továbbá a 74. § (6) bekezdése alapján átvállalással érintett önkormányzat (1)–(2) bekezdés szerinti, a 2012. december 31-ei adósságából az átvállalást követően fennálló adósságállománya állam általi átvállalását, az érintett önkormányzat írásos engedélyével.
(10)64 A (9) bekezdés szerinti kezdeményezés leadásának határideje a 2013. június 28-án adósságrendezés alatt nem álló önkormányzatok adóssága tekintetében 2013. szeptember 30-a, az állam a kezdeményezett átvállalást 2013. december 31-éig hajtja végre. Az átvállalás feltétele, hogy a hitelező az átvállalásra felkínált adósságrész 7%-ának megfelelő összeget a központi költségvetés részére 2013. december 20-áig forintban megfizesse.
(11)65 A (9) bekezdés szerinti kezdeményezés leadásának határideje a 2013. június 28-án adósságrendezési eljárás alatt álló önkormányzatok esetén az adósságrendezési eljárást követő törlesztési célú támogatás kiutalásának, illetve az adósság átvállalásának napját követő 60. nap. Az állam a kezdeményezett átvállalást a kezdeményezés beadását követő 60. napon, de legkorábban 2013. december 31-én hajtja végre. Az átvállalás feltétele, hogy az önkormányzat ne álljon adósságrendezési eljárás alatt és a hitelező az átvállalásra felkínált adósságrész 7%-ának megfelelő összeget a központi költségvetés részére, a felkínált adósságrész átvállalását megelőző 10. napig, forintban megfizesse.
(12)66 A devizában fennálló adósságrész után fizetendő befizetési kötelezettséget a befizetés napját megelőző munkanapon a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamon kell forintra átszámítani.
(3)67 Azon átvállalással érintett önkormányzat esetében, amellyel szemben 2012. december 31-én a helyi önkormányzatok adósságrendezési eljárásáról szóló törvény alapján adósságrendezési eljárás van folyamatban vagy amellyel szemben 2012. december 31-e és a (6) bekezdés szerinti megállapodás megkötésének időpontja között adósságrendezési eljárás indul, az állam az átvállalást az adósságrendezési eljárás lezárulta időpontjában a hitelezők felé fennálló és esedékessé váló kölcsön- vagy hitelviszonyt megtestesítő adósságból és váltókibocsátásból eredő fizetési kötelezettséget alapul véve hajtja végre. Ebben az esetben az államháztartásért felelős miniszter az általa külön meghatározott adatszolgáltatás alapján, az adósságrendezési eljárás lezárultát követő 60 napon belül gondoskodik az átvállalásról. Ha az adósságrendezési eljárás 2013. május 1-je előtt lezárul, az adósságátvállalásra 2013. június 28-áig kerül sor.
74/A. §68 Az államháztartásért felelős miniszter a 2012. évi költségvetési törvény 76/C. §-a alapján törlesztési célú támogatással érintett, de a 2012. évben törlesztési célú támogatásban nem részesült települések települési önkormányzatai számára a törlesztési célú támogatás folyósításáról akként gondoskodik, hogy a törlesztés végrehajtásához szükséges összeg a hitelezők számláján álljon rendelkezésre.
(2)69 A 72. § (1) és (2) bekezdése szerinti adósság összegének megállapítása, a devizában denominált ügyletek 72. § (8) bekezdés szerinti forintértékének megállapítása és a 74. § (1) bekezdése szerinti adatszolgáltatás során a devizában denominált ügyletek esetén a 2012. december 31-én érvényes, a Magyar Nemzeti Bank által közzétett hivatalos devizaárfolyamot kell alkalmazni.
76. §70
76/A. §71 A 9. melléklet 4–23. sorában meghatározott előirányzatok, valamint a Kormány 2013. évi döntésén alapuló előirányzat-átcsoportosítás útján létrejött beruházási, felújítási, vagy egyéb felhalmozási célú kiadást tartalmazó előirányzatok terhére új kötelezettséget vállalni az államháztartásért felelős miniszter előzetes egyetértésével lehet. A 9. melléklet 1–3. sorában meghatározott előirányzatok esetében új kötelezettség vállalásának feltétele, hogy a kötelezettségvállalásra jogosult előzetesen kikérje az államháztartásért felelős miniszter véleményét. Az államháztartásért felelős miniszter a kötelezettségvállalásra jogosult kérésére az egyetértést a 2013. szeptember 1-jéig esedékes új kötelezettségvállalások mindegyikére általánosan is, a véleményt pedig az előirányzat teljes összegére, vagy annak meghatározott részére vonatkozóan is megadhatja. Az egyetértés és a vélemény megadása során figyelemmel kell lenni az állami vagyon értékesítéséből vagy hasznosításából származó várható többletbevételre.
a) az 5. § (1) bekezdésében és a (2) bekezdés a) pontjában meghatározott többlettámogatás igénylési feltételeit, az igény bejelentésének, megállapításának, a többlettámogatás folyósításának, elszámolásának és a felhasználás ellenőrzésének szabályait,72
b) az egyedi támogatások, költségtérítések, valamint az egyéb vállalati támogatások mértékét és felhasználási szabályait,73
c) a 10. § (7) bekezdésében meghatározott – központi költségvetési szervekre vonatkozó – befizetési kötelezettség szabályait,74
f)75 a 10. § (8) bekezdése szerinti kiadási megtakarítás befizetési kötelezettségének szabályait.
g)76 a 44/B. § és 44/C. § szerinti állami kezesség, valamint a 44/C. § szerinti kölcsönökhöz nyújtandó állami kamattámogatás részletes szabályait.77
c) a közlekedésért felelős miniszter, hogy – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet 4. pontja szerinti támogatás,78
d) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet 6. pontja szerinti támogatás,79
e) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 8. pontja szerinti támogatás,80
f) a gyermekek és az ifjúság védelméért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet 9. pontja szerinti támogatás,81
g) a helyi önkormányzatokért felelős miniszter, hogy – az oktatásért felelős miniszter, a sportpolitikáért felelős miniszter, az államháztartásért felelős miniszter és a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet 10. pont aa)–ac) alpontja szerinti támogatások,82
h) a kultúráért felelős miniszter, hogy – a fejlesztéspolitikáért felelős miniszter és az államháztartásért felelős miniszter véleményének kikérésével – a 3. melléklet 11. pontja szerinti támogatás,83
i) a kultúráért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter és a helyi önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével – a 2. melléklet IV. 1. pontja és a 3. melléklet 12. pontja szerinti támogatás,84
ja) az Áht. 33. § (1) bekezdése alapján a IX. Helyi önkormányzatok támogatásai fejezetben létrehozott új előirányzatból nyújtott támogatás és85
jb)86 a 4. melléklet 1. IV. pontja és 2–3. pontja szerinti támogatás,87
k) az egyenlő bánásmód biztosításáért és társadalmi felzárkózásért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter, valamint a helyi önkormányzatokért felelős miniszter egyetértésével – a 3. melléklet 16. pontja szerinti támogatás,88
l) az oktatásért felelős miniszter, hogy – az államháztartásért felelős miniszter egyetértésével – a 35. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott támogatás összegét,89
(4)90 A megelőlegezett összeget 2013. március 28-áig kell annak a helyi önkormányzatnak, többcélú kistérségi társulásnak és 2013. január 1-jétől az állam vagy nem állami szerv által átvett közfeladat ellátójának, illetve az ilyen közfeladatot ellátó intézmény fenntartójának a kincstár felé megfizetnie, akire tekintettel az állam azt a (3) bekezdés alapján megelőlegezte.
(5)91 A helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás a (4) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettségét a 2013. március havi nettó finanszírozás keretében történő levonással teljesíti. Ha a többcélú kistérségi társulás a 2013. évben támogatásban nem részesül, a (4) bekezdésben foglaltakat a többcélú kistérségi társulás székhelye szerinti települési önkormányzattal szemben kell alkalmazni.
(6)92 A visszafizetési kötelezettség elmulasztása esetén – ideértve azt is, ha a helyi önkormányzat, többcélú kistérségi társulás részére 2013. március hónapban járó támogatás nem nyújt fedezetet a levonás összegére – a kincstár a meg nem fizetett összegre a kötelezett fizetési számlájával szemben azonnali beszedési megbízást nyújt be, felhatalmazó nyilatkozat hiányában is.
80. §93 A Magyarország 2013. évi központi költségvetéséről szóló 2012. évi CCIV. törvény módosításáról szóló 2013. évi XXXI. törvénnyel megállapított 35. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontjában, illetve a 35. § (3) bekezdés a) pontjában foglalt rendelkezéseket 2013. január 1-jétől kell alkalmazni.
1. melléklet a 2012. évi CCIV. törvényhez94


text:
Tájékoztató a Kúria Mfv.I.10.072/2013. számú ügyben hozott, az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményező végzéséről | K Ú R I A
Tájékoztató a Kúria Mfv.I.10.072/2013. számú ügyben hozott, az Európai Unió Bírósága előzetes döntéshozatali eljárását kezdeményező végzéséről
A felperes 2005. július 18-ától köztisztviselőként állt az alperes alkalmazásában. A jogviszonya a kormánytisztviselők jogállásáról szóló 2010. évi LVIII. törvény (Ktjv.) 76. § (1) bekezdés alapján kormánytisztviselői jogviszonnyá alakult át.
Az alperes a felperes kormánytisztviselői jogviszonyát a Ktjv. 8. § (1) bekezdés b) pontja alapján, indokolás nélkül a 2011. május 25-én közölt felmentéssel megszüntette.
A felperes a keresetében a felmentés jogellenességének megállapítását azért kérte, mert az Alkotmánybíróság (AB) a 8/2011. (II.18.) AB határozatával 2011. május 31-ével megsemmisítette a Ktjv. 8. § (1) bekezdés a) pontját, másrészt a felmentési jog gyakorlása rendeltetésellenes volt. Emiatt eredeti munkakörébe történő visszahelyezést és elmaradt illetményt kért.
Az elsőfokon eljárt bíróság ítéletével a keresetet elutasította. A döntés indokolásának lényege szerint az AB a Ktjv. 8. § (1) bekezdésének b) pontját 2011. május 31-ével semmisítette meg, ezért a jogszabály a felmentés felperessel való közléskor (2011. május 25.) hatályos volt, ezért nem jogellenes.
A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. Kifejtette, hogy az Alkotmánybíróság a kormánytisztviselők vonatkozásában a Ktjv. 8. § (1) bekezdésének b) pontját a jövőre nézve semmisítette meg, ezért e rendelkezést az alperes a felmentés közlésének időpontjában jogszerűen alkalmazhatta. A másodfokú bíróság az előzetes döntéshozatal iránti kezdeményezést azért nem teljesítette, mert az Európai Bizottság 2011. március 30-án közzétett, az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazásáról szóló jelentése értelmében a jogalkotó a Ktjv. megalkotásával nem uniós jogot hajtott végre, ezért ebben az esetben az Alapjogi Charta rendelkezéseinek nincs kötelező ereje.
A felperes felülvizsgálati kérelme a másodfokú bíróság ítéletének hatályon kívül helyezésére, és elsődlegesen az eredeti munkakörébe történő visszahelyezésre, elmaradt illetményének megfizetésére, másodlagosan annak megállapítására irányult, hogy a jogviszonya 2011. augusztus 17-én szűnt meg, emiatt harminchat havi átlagkeresetnek megfelelő összeg illeti meg. A fenti két kérelme elutasítása esetén új eljárás elrendelését kérte.
A felperes a jogi érvelését – egyebek mellett – az Alapjogi Charta 30. cikkében lévő védelemre, és a 47. cikkben foglaltakra alapozta, megítélése szerint a másodfokú bíróság tévesen hivatkozott az Európai Bizottság 2011. március 30-án közzétett jelentésére. Ezzel szemben az Európai Unió Működéséről Szóló Szerződés 267. cikke szerint az ügyben az említett jelentés értelmezésének elfogadása helyett a másodfokú bíróságnak előzetes döntéshozatal iránt az Európai Unió Bíróságához kellett volna fordulnia.
Az alperes a felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős másodfokú ítélet hatályában fenntartását kérte.
A Kúria 2013. június 5-én kelt végzésével előzetes döntéshozatali eljárást kezdeményezett az Európai Unió Bíróságánál az alábbi kérdésekben:
1.) Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 30. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy ennek az indokolatlan elbocsátás elleni védelemre vonatkozó rendelkezése arra tekintet nélkül alkalmazandó, hogy a tagállam a Módosított Európai Szociális Charta 24. cikkét nem ismerte el magára nézve kötelezőnek?
2.) Ha igen, az Európai Unió Alapjogi Chartájának 30. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy az „indokolatlan elbocsátás” fogalmával megegyező az a tagállami rendelkezés, amely szerint a kormánytisztviselő felmentésekor nem kell vele közölni a döntés indokát?
3.) Az Európai Unió Alapjogi Chartája 30. cikkének „az uniós joggal, valamint a nemzeti szabályokkal és gyakorlattal összhangban” szövegrészét úgy kell-e értelmezni, hogy tagállam jogszabállyal meghatározhat olyan kivételes személyi kört, akik jogviszonya megszüntetésénél nem kell alkalmazni a 30. cikket?
4.) Az 1-3. számig feltett kérdések függvényében az Európai Unió Alapjogi Chartája 51. cikkének (1) bekezdését kormánytisztviselőre vonatkozóan úgy kell-e értelmezni, hogy a 30. cikkel ellentétes tagállami szabályozást a tagállami bíróságnak figyelmen kívül kell hagyni?
A Kúria az előzetes döntéshozatali eljárás kezdeményezésével egyidejűleg a per tárgyalását felfüggesztette.

matches: Kúria Kúria bíróság bíróság bíróság bíróság bíróság Kúria Kúria